HR Službeni list Europske unije 183

32007R0718



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 718/2007

od 12. lipnja 2007.

o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 1085/2006 o uspostavljanju Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA)

SADRŽAJ

Dio I. Zajedničke odredbe

Glava I. Načela i opći okvir za pomoć

Poglavlje I. Predmet i načela

Poglavlje II. Opći okvir za provedbu

Glava II. Zajednička pravila provedbe

Poglavlje I. Načela

Poglavlje II. Sustavi upravljanja i kontrole

Odjeljak 1. Decentralizirano upravljanje

Odjeljak 2. Drugi oblici upravljanja

Poglavlje III. Financijski doprinos Europske zajednice

Poglavlje IV. Financijsko upravljanje

Odjeljak 1. Proračunska izdvajanja

Odjeljak 2. Pravila za decentralizirano upravljanje

Odjeljak 3. Pravila za centralizirano i zajedničko upravljanje

Poglavlje V. Evaluacija i praćenje

Poglavlje VI. Javnost, vidljivost

Dio II. Posebne odredbe

Glava I. Komponenta Pomoć u tranziciji i izgradnja institucija

Poglavlje I. Predmet pomoći i prihvatljivost

Poglavlje II. Programiranje

Poglavlje III. Provedba

Odjeljak 1. Okvir za provedbu i načela

Odjeljak 2. Financijsko upravljanje

Odjeljak 3. Evaluacija i praćenje

Glava II. Komponenta Prekogranična suradnja

Poglavlje I. Predmet pomoći i prihvatljivost

Poglavlje II. Programiranje

Odjeljak 1. Programi

Odjeljak 2. Operacije

Poglavlje III. Provedba

Odjeljak 1. Opće odredbe

Odjeljak 2. Prekogranični programi između zemalja korisnica i država članica

Odjeljak 3. Prekogranični programi među zemljama korisnicama

Glava III. Komponente Regionalni razvoj i Razvoj ljudskih potencijala

Poglavlje I. Predmet pomoći i prihvatljivost

Odjeljak 1. Komponenta Regionalni razvoj

Odjeljak 2. Komponenta Razvoj ljudskih potencijala

Poglavlje II. Programiranje

Poglavlje III. Provedba

Odjeljak 1. Opća pravila

Odjeljak 2. Financijsko upravljanje

Odjeljak 3. Evaluacija i praćenje

Glava IV. Komponenta Ruralni razvoj

Poglavlje I. Predmet pomoći i prihvatljivost

Odjeljak 1. Predmet pomoći

Odjeljak 2. Opći zahtjevi o prihvatljivosti i intenzitetu pomoći

Odjeljak 3. Prihvatljivost i posebni zahtjevi za pomoć u okviru Prioriteta 1.

Odjeljak 4. Prihvatljivost i posebni zahtjevi u okviru Prioriteta 2.

Odjeljak 5. Prihvatljivost i posebni zahtjevi u okviru Prioriteta 3.

Odjeljak 6. Tehnička pomoć

Poglavlje II. Programiranje

Poglavlje III. Provedba

Odjeljak 1. Načela i financijsko upravljanje

Odjeljak 2. Evaluacija i praćenje

Dio III. Završne odredbe

Prilog Kriteriji za akreditaciju

KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1085/2006 od 17. srpnja 2006. o uspostavljanju Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) (1), a posebno njezin članak 3. stavak 3.,

budući da:

(1) Svrha Uredbe (EZ) br. 1085/2006 (dalje u tekstu: Uredba o programu IPA) jest pružiti pretpristupnu pomoć zemljama korisnicama i podržati ih u prijelazu iz Priloga II. na Prilog I. te Uredbe te sve do članstva u Europskoj uniji.

(2) S obzirom na to da je Uredba o programu IPA jedini pretpristupni instrument za razdoblje od 2007. do 2013., pravila za programiranje i pružanje pomoći u okviru te Uredbe trebalo bi pojednostaviti i spojiti u jedinstven provedbeni propis koji obuhvaća svih pet komponenti uspostavljenih Uredbom o programu IPA (dalje u tekstu: „komponente programa IPA”).

(3) Kako bi se osigurala usklađenost, koordinacija i učinkovitost, posebno u kontekstu plana djelovanja Komisije prema Integriranom okviru za unutarnju kontrolu, potrebna su zajednička pravila za provedbu pomoći na temelju Uredbe o programu IPA za svih pet komponenti programa IPA. Bez obzira na to, trebalo bi uzeti u obzir posebna obilježja pojedinih komponenti programa IPA.

(4) Trebalo bi uzeti u obzir i razlike u socijalno-ekonomskom, kulturnom i političkom kontekstu u zemljama korisnicama jer takve razlike uzrokuju potrebu za posebnim pristupom i diferenciranom potporom ovisno o statusu zemlje kao kandidatkinje ili potencijalne kandidatkinje, o političkom i gospodarskom kontekstu, te o sposobnostima apsorpcije i upravljanja.

(5) Pomoć dodijeljena na temelju Uredbe o programu IPA trebala bi biti u skladu s politikama Zajednice i djelovanjima u području vanjske pomoći.

(6) Pomoć bi trebala biti obuhvaćena u području primjene članka 2. Uredbe o programu IPA. Ona bi trebala biti namijenjena kao potpora širokom opsegu mjera za izgradnju institucija u svim zemljama korisnicama. Ona bi trebala jačati demokratske institucije i pravnu državu, reformirati javnu upravu, provesti gospodarske reforme, poštovati ljudska prava i prava manjina, jačati ravnopravnost spolova i nediskriminaciju, promicati građanska prava i razvoj civilnog društva, podržati naprednu regionalnu suradnju i pomirenje i obnovu te doprinijeti održivom razvoju i smanjenju siromaštva kao i visokoj razini zaštite okoliša u tim zemljama.

(7) Pomoć zemljama kandidatkinjama trebala bi, osim toga, biti usmjerena i na donošenje i provedbu cjelokupne pravne stečevine EU-a i na ispunjavanje pristupnih kriterija; trebala bi pomoći zemljama kandidatkinjama da se pripreme za programiranje, upravljanje i provedbu Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda i Ruralnog razvoja koji će im postati dostupni nakon pristupanja. Pomoć potencijalnim zemljama kandidatkinjama trebala bi promicati određeni stupanj usklađenosti s pravnom stečevinom i s pristupnim kriterijima kao i operacije slične prirode onima koje će biti dostupne zemljama kandidatkinjama u okviru komponenti programa IPA koje se odnose na regionalni razvoj, razvoj ljudskih potencijala i ruralni razvoj.

(8) Kako bi se osigurala usklađenost, komplementarnost i usredotočenost pomoći, potrebno je osigurati usklađenost i koordinaciju radnji provedenih u određenoj zemlji u okviru različitih komponenti programa IPA na razini višegodišnjeg planiranja predviđenoj člankom 6. Uredbe o programu IPA.

(10) Komisija i zemlje korisnice trebale bi potpisati okvirne sporazume kako bi propisale načela međusobne suradnje na temelju ove Uredbe.

(11) Potrebno je jasno naznačiti koje se metode upravljanja predviđene u Uredbi Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. godine o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (2) primjenjuju u odnosu na svaku od komponenata predviđenih na temelju Uredbe o programu IPA.

(12) Kako Uredba o programu IPA predviđa pomoć u kontekstu pretpristupnog postupka, potrebno je posebno tijekom njezine provedbe primjenjivati decentralizirano upravljanje sredstvima, gdje je to moguće, s ciljem jačanja vlasništva nad upravljanjem pomoći od strane zemalja korisnica. Međutim, prema potrebi, mora postojati mogućnost primjene centraliziranog, zajedničkog i podijeljenog upravljanja.

(13) U slučaju decentraliziranog upravljanja, potrebno je jasno naznačiti uloge i zahtjeve Komisije i zemalja korisnica. Odredbe koje se odnose na zemlje korisnice potrebno je uključiti u okvirne sporazume, sektorske sporazume ili sporazume o financiranju.

(14) Potrebno je propisati detaljna pravila za financijsko upravljanje sredstvima na temelju Uredbe o programu IPA u skladu s kojima se na provedbu pomoći treba primjenjivati metoda upravljanja. Obveze zemalja korisnica u tom pogledu trebale bi se utvrditi u okvirnim sporazumima, sektorskim sporazumima ili sporazumima o financiranju.

(15) Osim opće ocjene Uredbe o programu IPA predviđene u njezinom članku 22., pomoć na temelju navedene uredbe trebalo bi redovno pratiti i ocjenjivati. Programi bi trebali podlijegati evaluaciji posebnih odbora za praćenje, a potrebno je i redovno pratiti općenitu provedbu pomoći na temelju Uredbe o programu IPA.

(16) Vidljivost programa pomoći IPA-e i njihovog učinka na građane zemalja korisnica potrebni su radi osiguravanja svijesti javnosti o djelovanjima EU-a te radi stvaranja usklađene slike o predmetnim mjerama u svim zemljama korisnicama u skladu s planom djelovanja Komisije „Komuniciranje o Europi”, Bijelom knjigom Komisije o Europskoj komunikacijskoj politici i komunikacijskom strategijom o proširenju za razdoblje od 2005. do 2009.

(17) Kako se Uredba o programu IPA primjenjuje od 1. siječnja 2007. godine, pravila Komisije za provedbu te Uredbe trebala bi se također primjenjivati od 1. siječnja 2007.

(18) Odredbe utvrđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za program IPA,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

DIO I.

ZAJEDNIČKE ODREDBE

GLAVA I.

NAČELA I OPĆI OKVIR ZA POMOĆ

POGLAVLJE I.

Predmet i načela

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom propisuju provedbena pravila kojima se uređuje pružanje pretpristupne pomoći od strane Zajednice koja je uspostavljena Uredbom Vijeća (EZ) br. 1085/2006 (IPA), tj. Uredbom o programu IPA.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

1. „zemlja korisnica”: bilo koja zemlja navedena u Prilogu I. ili II. Uredbe o programu IPA;

2. „paket dokumenata o proširenju EU-a”: skupina dokumenata koje Komisija svake godine podnosi Vijeću i Europskom parlamentu, a čiji se strateški i politički dio sastoji od revizija, ako je potrebno, pristupnih i europskih partnerstava, redovnih izvješća uspostavljenih u strateškim dokumentima zemlje i Komisije. Višegodišnji indikativni financijski okvir sastavni je dio paketa;

3. „okvirni sporazum”: sporazum sklopljen između Komisije i zemlje korisnice koji se primjenjuje na sve komponente programa IPA i koji propisuje načela za suradnju zemlje korisnice i Komisije na temelju ove Uredbe;

4. „sektorski sporazum”: sporazum koji se odnosi na određenu komponentu programa IPA i koji je izrađen, ako je potrebno, između Komisije i zemlje korisnice, a kojim se propisuju značajne odredbe koje treba poštovati, a koje nisu sadržane u okvirnom sporazumu s tom zemljom niti u sporazumima o financiranju;

5. „sporazum o financiranju”: godišnji ili višegodišnji sporazum sklopljen između Komisije i zemlje korisnice na temelju odluke Komisije o financiranju kojom se odobrava doprinos Zajednice programu ili operaciji koje je u okviru područja primjene ove Uredbe;

6. „nepravilnost”: svaka povreda odredbe primjenjivih pravila i ugovora koja je rezultat činjenja ili nečinjenja gospodarskog operatora, a koja ima, ili bi mogla imati, učinak dovođenja u pitanje općeg proračuna Europske unije stavljajući na njegov teret neopravdanu stavku rashoda;

7. „financijska godina”: od 1. siječnja do 31. prosinca;

8. „krajnji korisnik”: tijelo ili poduzeće, bilo javno ili privatno, odgovorno za pokretanje ili za pokretanje i provedbu operacija. U kontekstu shema pomoći, krajnji korisnici su javna ili privatna poduzeća koja provode pojedine projekte i primaju javnu pomoć;

9. „doprinos Zajednice”: dio prihvatljivih izdataka koje financira Zajednica;

10. „račun u eurima”: bankovni kamatni račun za primanje uplata od strane Komisije koji otvara nacionalni fond u financijskoj instituciji ili riznici u ime zemlje korisnice i pod njezinom nadležnosti;

11. „javni rashodi”: svaki javni doprinos financiranju operacija koji potječe iz Europske zajednice ili proračuna javnih tijela zemlje korisnice i svaki doprinos financiranju operacija koji potječe iz proračuna javnih tijela ili udruga jednog ili više regionalnih ili lokalnih tijela vlasti ili javnih tijela;

12. „ukupni izdaci”: javni rashodi i svaki privatni doprinos financiranju operacija.

Članak 3.

Načela pomoći

Komisija osigurava primjenu sljedećih načela u odnosu na pomoć na temelju Uredbe o programu IPA:

— dodijeljena pomoć poštuje načela usklađenosti, komplementarnosti, koordinacije, partnerstva i usredotočenosti,

— pomoć je u skladu s politikama EU-a i podržava usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a,

— pomoć je u skladu s proračunskim načelima propisanim u Uredbi Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002,

— pomoć je u skladu s potrebama utvrđenim u procesu proširenja i s apsorpcijskim sposobnostima zemlje korisnice. Uzimat će u obzir i naučene lekcije,

— snažno se ohrabruje vlasništvo zemlje korisnice nad programiranjem i provedbom pomoći te se osigurava odgovarajuća vidljivost intervencija EU-a,

— operacije se pripremaju na odgovarajući način, s jasnim i provjerljivim ciljevima koje treba ostvariti u danom razdoblju,

— sprečava se svaka diskriminacija na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjeroispovijesti ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije tijekom različitih faza provedbe pomoći,

— ciljevi pretpristupne pomoći ostvaruju se u okviru održivog razvoja i promicanja cilja zaštite i unapređenja okoliša od strane Zajednice.

Članak 4.

Prioriteti za pomoć

Pomoć za predmetnu zemlju korisnicu temelji se na prioritetima utvrđenim u sljedećim dokumentima, ako oni postoje:

— europskom partnerstvu,

— pristupnom partnerstvu,

— nacionalnom programu za donošenje pravne stečevine EU-a,

— izvješćima i strateškom dokumentu sadržanim u godišnjem paketu dokumenata o proširenju EU-a,

— sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju,

— okviru za pregovore.

Uzimaju se u obzir i prioriteti utvrđeni u nacionalnim strategijama ako su u skladu s pretpristupnim ciljevima i opsegom propisanima u Uredbi o programu IPA.

POGLAVLJE II.

Opći okvir za provedbu

Članak 5.

Višegodišnji indikativni planski dokumenti

1. Višegodišnji indikativni planski dokument osigurava nužnu usklađenost i komplementarnost između komponenata programa IPA u određenoj zemlji korisnici. Posebno odražava načela propisana u članku 9.

2. U skladu s odredbama članka 20. stavka 3. Uredbe o programu IPA i u kontekstu savjetovanja propisanih u članku 6. stavku 1. te Uredbe, Komisija nastoji ostaviti dovoljno vremena mjerodavnim dionicima, uključujući države članice, da daju svoje komentare na dokument.

3. Višegodišnji indikativni planski dokumenti uključuju za svaku predmetnu zemlju:

(a) opće informacije, uključujući kratak opis postupka savjetovanja sa i unutar zemlje korisnice;

(b) opis ciljeva suradnje Europske unije u predmetnoj zemlji;

(c) objedinjenu ocjenu izazova, potreba i relativne važnosti prioriteta za pomoć;

(d) pregled prethodne i tekuće suradnje s Europskom unijom, uključujući analizu potreba i apsorpcijske sposobnosti i naučenih lekcija te značajne aktivnosti drugih donatora, ako su te informacije dostupne;

(e) za svaku komponentu opis kako se objedinjena ocjena navedena u gornjoj točki (c) prenosi na strateške izbore i opis glavnih područja odabranih za pomoć u predmetnoj zemlji i očekivanih rezultata;

(f) indikativne financijske alokacije za glavna područja intervencije u okviru svake komponente programa IPA.

4. Regionalni i horizontalni programi mogu biti obuhvaćeni odvojenim i posebnim višekorisničkim višegodišnjim indikativnim planskim dokumentima.

Članak 6.

Višegodišnji i godišnji programi

1. Višegodišnji indikativni planski dokumenti provode se kroz višegodišnje ili, ovisno o komponenti, godišnje programe kako je propisano u članku 7. Uredbe o programu IPA.

2. Višegodišnji ili godišnji programi sastoje se od dokumenata koje dostavlja zemlja korisnica ili koje priprema Komisija u slučaju regionalnih i horizontalnih programa, te koje donosi Komisija. Programi predstavljaju dosljedan niz prioriteta, svih odgovarajućih mjera ili operacija i opis financijskih doprinosa koji su potrebni za provedbu strategija utvrđenih u višegodišnjim indikativnim planskim dokumentima.

Programi su dalje podijeljeni u prioritete od kojih svaki definira globalni cilj koji treba ostvariti i koji se, ovisno o komponenti programa IPA, provode na temelju mjera, koje mogu dalje biti podijeljene u operacije, ili izravno pomoću operacija.

Operacije obuhvaćaju projekt ili skupinu projekata koje provodi Komisija ili koje pokreće ili pokreće i provodi jedan ili više krajnjih korisnika, a koji omogućavaju ostvarivanje ciljeva mjere i/ili prioriteta na koji se odnose.

3. U skladu s člankom 20. Uredbe o programu IPA, u postupku programiranja savjetuju se mjerodavni dionici, uključujući države članice, u skladu s odredbama propisanim u dijelu II. Komisija i/ili zemlja korisnica nastoje zainteresiranim strankama ostaviti dovoljno vremena da u tom kontekstu daju svoje komentare.

Članak 7.

Okvirni sporazumi i sektorski sporazumi

1. Komisija i zemlja korisnica sklapaju okvirni sporazum u svrhu utvrđivanja pravila suradnje vezano uz financijsku pomoć EZ-a zemlji korisnici i dogovora oko tih pravila. Ako je nužno, okvirni sporazum može biti nadopunjen sektorskim sporazumom ili sektorskim sporazumima koji pokrivaju odredbe specifične za određenu komponentu.

2. Pomoć na temelju Uredbe o programu IPA može se dodjeljivati zemlji korisnici tek nakon sklapanja i stupanja na snagu okvirnog sporazuma iz stavka 1.

Ako je sa zemljom korisnicom sklopljen sektorski sporazum, pomoć na temelju Uredbe o programu IPA može se dodijeliti, u okviru komponente programa IPA na koju se odnosi sektorski sporazum, tek nakon stupanja na snagu okvirnog sporazuma i sektorskog sporazuma.

Iznimno od prvog podstavka, ako nije sklopljen okvirni sporazum ili ako okvirni sporazum sklopljen u okviru uredaba Vijeća (EEZ) br. 3906/89 (3), (EZ) br. 1267/1999 (4), (EZ) br. 1268/1999 (5), (EZ) br. 2500/2001 (6) ili (EZ) br. 2666/2000 (7) ne propisuje minimalne odredbe navedene u stavku 3., te minimalne odredbe propisuju se u sporazumima o financiranju.

3. Okvirni sporazum propisuje, posebno, odredbe vezane za:

(a) opća pravila za financijsku pomoć Zajednice;

(b) osnivanje struktura i tijela koja su potrebna za upravljanje i koja su navedena u člancima 21., 32. i 33. i bilo kojih drugih mjerodavnih posebnih tijela;

(c) zajedničke odgovornosti gore navedenih struktura, tijela i institucija u skladu s načelima iz članaka 22., 23., 24., 25., 26., 28. i 29;

(d) kontrolne zahtjeve i uvjete za: i. akreditaciju i praćenje akreditacije nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje od strane dužnosnika nadležnog za akreditaciju u skladu s načelima iz članaka 11., 12 i 15.; ii. akreditaciju i praćenje akreditacije operativne strukture od strane nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje u skladu s načelima iz članaka 11., 13 i 16.; iii. prijenos upravljačkih ovlasti od strane Komisije u skladu s načelima iz članaka 11., 14. i 17.;

(e) uspostavljanje godišnje izjave o jamstvu od strane nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje kako je propisano u članku 27.;

(f) pravila nabave, u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 1605/2002 i Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 (8) koja propisuje iscrpna pravila za provedbu Uredbe (EZ, Euratom), br. 1605/2002;

(g) zaključenje programa kako je propisano člancima 47. i 56.;

(h) definiranje nepravilnosti u skladu s člankom 2., prijevare i aktivne i pasivne korupcije u skladu s onim sadržanim u zakonodavstvu Zajednice; obveza zemlje korisnice da poduzme odgovarajuće preventivne mjere protiv aktivne i pasivne korupcije, mjere protiv prijevare i korektivne radnje; pravila za povrat sredstava u slučaju nepravilnosti ili prijevare;

(i) povrate i financijske ispravke i prilagodbe u skladu s člancima 49. i 50.;

(j) pravila za nadzor, kontrolu i reviziju od strane Komisije i Europskog revizorskog suda;

(k) pravila o porezima, carinama i drugim fiskalnim davanjima;

(l) zahtjeve za informiranje i promidžbu.

4. Ako je potrebno može biti sklopljen sektorski sporazum vezan uz određenu komponentu programa IPA kojim se nadopunjuje okvirni sporazum. Ne dovodeći u pitanje postupke propisane u okvirnom sporazumu, on uključuje iscrpne i posebne odredbe za upravljanje, ocjenjivanje i kontrolu predmetne komponente.

5. U određenoj zemlji korisnici okvirni se sporazum primjenjuje na sve sporazume o financiranju kako je predviđeno člankom 8.

Ako postoji, sektorski sporazum vezan uz određenu komponentu primjenjuje se na sve sporazume o financiranju sklopljene u okviru te komponente.

Članak 8.

Odluke i sporazumi o financiranju

1. Odluke Komisije kojima se donose višegodišnji ili godišnji programi zadovoljavaju zahtjeve potrebne za donošenje odluke o financiranju u skladu s člankom 75. stavkom 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.

2. Ako tako zahtjeva odluka o financiranju, Komisija i predmetna zemlja korisnica sklapaju sporazum o financiranju. Sporazumi o financiranju mogu se sklapati na godišnjoj ili višegodišnjoj osnovi u skladu s člankom 39.

3. Svaki program čini sastavni dio sporazuma o financiranju.

4. Sporazumi o financiranju propisuju:

(a) odredbe kojima zemlja korisnica prihvaća pomoć Zajednice i pristaje na pravila i postupke vezane uz isplatu takve pomoći;

(b) uvjete pod kojima se upravlja pomoći, uključujući mjerodavne metode i nadležnosti za provedbu godišnjeg ili višegodišnjeg programa i/ili operacija;

(c) odredbe vezane uz pripremu i redovno ažuriranje od strane zemlje korisnice vodiča s indikativnim referentnim vrijednostima i rokovima za ostvarivanje decentralizacije bez ex ante kontrole od strane Komisije kako je navedeno u člancima 14. i 18.

GLAVA II.

ZAJEDNIČKA PRAVILA PROVEDBE

POGLAVLJE I.

Načela

Članak 9.

Usklađenost u provedbi pomoći

1. Pomoć na temelju Uredbe o programu IPA usklađena je i koordinirana unutar i između komponenata programa IPA na razinama planiranja i programiranja.

2. Izbjegava se svako preklapanje između aktivnosti obuhvaćenih različitim komponentama i nikakvi se izdaci ne financiraju u okviru više od jedne operacije.

Članak 10.

Opća načela za provedbu pomoći

1. Osim ako je u stavcima 2., 3. i 4. predviđeno drukčije, decentralizirano upravljanje, u slučajevima kada Komisija prenosi upravljanje određenim aktivnostima na zemlju korisnicu zadržavajući ukupnu završnu odgovornost za izvršenje općeg proračuna u skladu s člankom 53.c Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 i mjerodavnim odredbama Ugovorâ o EZ-u, primjenjuje se na provedbu pomoći na temelju Uredbe o programu IPA.

U smislu pomoći na temelju Uredbe o programu IPA, decentralizirano upravljanje obuhvaća barem raspisivanje natječaja, ugovaranje i plaćanja.

U slučaju decentraliziranog upravljanja, operacije se provode u skladu s odredbama propisanim u članku 53.c Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.

2. Centralizirano upravljanje definirano u članku 53.a Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 može se primijeniti u okviru komponente Pomoć u tranziciji i izgradnja institucija, posebno za regionalne i horizontalne programe, i u okviru komponente Prekogranična suradnja. Može se primijeniti i na tehničku pomoć u okviru bilo koje od komponenti programa IPA.

U okviru centraliziranog upravljanja, operacije se provode u skladu s odredbama predviđenim u člancima 53.(a), 53.a i 54. do 57. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.

3. Zajedničko upravljanje definirano u članku 53.d Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 može se primijeniti u okviru komponente Pomoć u tranziciji i izgradnja institucija, posebno za regionalne i horizontalne programe, za programe koji uključuju međunarodne organizacije.

U slučaju zajedničkog upravljanja s međunarodnim organizacijama, operacije se provode u skladu s odredbama propisanim u člancima 53.(c) i 53.d Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.

4. Podijeljeno upravljanje definirano člankom 53b Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 može se primijeniti u okviru komponente Prekogranična suradnja za prekogranične programe koji uključuju države članice.

U okviru podijeljenog upravljanja s državom članicom, operacije se provode u skladu s odredbama propisanim u člancima 53.(b), 53.b i glave II. dijela drugog Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.

POGLAVLJE II.

Sustavi upravljanja i kontrole

Odjeljak 1.

Decentralizirano upravljanje

Pododjeljak 1.

Akreditacija i prijenos upravljačkih ovlasti

Članak 11.

Zajednički zahtjevi

1. Prije odluke o prijenosu upravljačkih ovlasti u odnosu na komponentu, program ili mjeru na zemlju korisnicu, Komisija se mora uvjeriti da predmetna zemlja zadovoljava uvjete iz članka 56. stavka 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002, posebno vezano uz uspostavljene sustave upravljanja i kontrole i da su na snazi akreditacije propisane člancima 12. i 13.

2. U tu svrhu, sustavi upravljanja i kontrole uspostavljeni u zemlji korisnici osiguravaju djelotvornu kontrolu barem u područjima navedenim u Prilogu. Odredbe o drugim područjima koja su propisana u sektorskim sporazumima ili sporazumima o financiranju primjenjuju se uz ovu Uredbu.

3. Ako je odgovornost za određenu aktivnost vezanu uz upravljanje, provedbu i kontrolu programa povjerena određenim osobama, zemlja korisnica omogućuje takvim osobama da obavljaju zadatke koji proizlaze iz te odgovornosti, uključujući u slučajevima kada ne postoji hijerarhijska veza između njih i tijela koja sudjeluju u toj aktivnosti. Zemlja korisnica tim osobama, posebno, daje ovlasti, putem formalne organizacije rada između njih i predmetnih tijela, uspostaviti:

(a) odgovarajući sustav razmjene informacija, uključujući ovlasti traženja informacija i pravo pristupa dokumentima i osoblju na licu mjesta, ako je nužno;

(b) standarde koje treba zadovoljiti;

(c) postupke koje treba slijediti.

4. Svi drugi zahtjevi specifični za određenu komponentu koji su utvrđeni u sektorskim sporazumima ili sporazumima o financiranju primjenjuju se uz ovu Uredbu.

Članak 12.

Akreditacija nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje i nacionalnog fonda

1. Dužnosnik nadležan za akreditaciju kako je navedeno u članku 24. odgovoran je za akreditaciju nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje opisanog u članku 25. kao čelnika nacionalnog fonda u skladu s člankom 25. stavkom 2. točkom (a) i u odnosu na njegovu sposobnost ispunjavanja obveza navedenih u članku 25. stavku 2. točki (b). Akreditacija nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje obuhvaća nacionalni fond opisan u članku 26.

2. Prije akreditacije nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje, dužnosnik nadležan za akreditaciju provjerava jesu li ispunjeni primjenjivi zahtjevi iz članka 11. potkrijepljeni revizorskim mišljenjem koje je izradio vanjski revizor funkcionalno neovisan o svim dionicima u sustavima upravljanja i kontrole. Revizorsko mišljenje temelji se na ispitivanjima koja se provode u skladu s međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima.

3. Dužnosnik nadležan za akreditaciju izvješćuje Komisiju o akreditaciji nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje najkasnije do obavijesti o akreditaciji prve operativne strukture opisane u članku 13. stavku 3. Dužnosnik nadležan za akreditaciju dostavlja sve mjerodavne popratne informacije koje traži Komisija.

4. Dužnosnik nadležan za akreditaciju odmah izvješćuje Komisiju o svim promjenama vezanim uz nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje ili nacionalni fond. Ako se promjena odnosi na nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje ili nacionalni fond u odnosu na primjenjive zahtjeve iz članka 11., dužnosnik nadležan za akreditaciju Komisiji šalje procjenu posljedica takve promjene na valjanost akreditacije. Ako je promjena značajna, dužnosnik nadležan za akreditaciju izvješćuje Komisiju i o svojoj odluci vezano uz akreditaciju.

Članak 13.

Akreditacija operativne strukture

1. Nacionalni dužnosnik za ovjeravanje odgovoran je za akreditaciju operativnih struktura navedenih u članku 28.

2. Prije akreditacije operativne strukture, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje provjerava ispunjava li predmetna operativna struktura zahtjeve iz članka 11. Tu provjeru potkrjepljuje revizorsko mišljenje koje priprema vanjski revizor funkcionalno neovisan o svim dionicima u sustavima upravljanja i kontrole. Revizorsko mišljenje temelji se na ispitivanjima koja se provode u skladu s međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima.

3. Nacionalni dužnosnik za ovjeravanje izvješćuje Komisiju o akreditaciji operativnih struktura i pruža sve mjerodavne dodatne informacije koje traži Komisija, uključujući opis sustava upravljanja i kontrole.

Članak 14.

Prijenos upravljačkih ovlasti od strane Komisije

1. Prije prijenosa upravljačkih ovlasti, Komisija preispituje akreditacije iz članaka 12. i 13. i provjerava postupke i strukture svih predmetnih tijela ili organizacija u zemlji korisnici.

To može uključivati provjere na licu mjesta od strane njenih službi ili podugovaranje neke revizorske tvrtke.

2. Komisija može, u svojoj odluci o prijenosu upravljačkih ovlasti, s ciljem osiguravanja ispunjavanja zahtjeva iz članka 11., propisati daljnje uvjete. Ti daljnji uvjeti moraju biti zadovoljeni u određenom roku koji određuje Komisija kako bi upravljačke ovlasti ostale na snazi.

3. U odluci Komisije o prijenosu upravljačkih ovlasti propisan je popis ex ante kontrola, ako ih ima, koje Komisija provodi nad natječajima, raspisivanjem poziva na dostavu prijedloga projekata i dodjelom ugovora i bespovratnih sredstava. Taj popis može varirati ovisno o komponenti ili programu. Ex ante kontrole primjenjuju se, ovisno o komponenti ili programu, dok Komisija ne dopusti decentralizirano upravljanje bez ex ante kontrola navedenih u članku 18.

4. Odlukom Komisije mogu se propisati odredbe o suspenziji ili povlačenju prijenosa upravljačkih ovlasti na određena tijela ili organizacije.

Članak 15.

Povlačenje ili suspenzija akreditacije nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje i nacionalnog fonda

1. Nakon prijenosa upravljačkih ovlasti od strane Komisije, dužnosnik nadležan za akreditaciju odgovoran je za praćenje stalnog ispunjavanja svih zahtjeva za zadržavanje akreditacije i izvješćuje Komisiju o svakoj značajnijoj promjeni vezanoj uz to.

2. Ako nisu, ili više nisu, ispunjeni bilo koji od primjenjivih zahtjeva iz članka 11., dužnosnik nadležan za akreditaciju suspendira ili povlači akreditaciju nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje i odmah o svojoj odluci i razlozima za tu odluku izvješćuje Komisiju. Prije obnove akreditacije dužnosnik nadležan za akreditaciju uvjerava se da su ti zahtjevi opet ispunjeni. To uvjerenje potkrijepljeno je revizorskim mišljenjem kako je navedeno u članku 12. stavku 2.

3. Ako dužnosnik nadležan za akreditaciju povuče ili suspendira akreditaciju nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje, primjenjuju se odredbe ovog stavka.

Komisija prestaje prenositi sredstva na zemlju korisnicu tijekom razdoblja u kojem akreditacija nije na snazi.

Tijekom razdoblja za vrijeme kojeg akreditacija nije na snazi, svi računi u eurima ili računi u eurima za predmetne komponente blokirani su, a sva plaćanja koja nacionalni fond ostvari s tih blokiranih računa u eurima ne smatraju se prihvatljivim za financiranje od strane Zajednice.

Ne dovodeći u pitanje bilo koje druge financijske ispravke, Komisija može vršiti financijske ispravke propisane člankom 49. u odnosu na zemlju korisnicu zbog njezinog prethodnog nepoštovanja zahtjeva za prijenosom upravljačkih ovlasti.

Članak 16.

Povlačenje ili suspenzija akreditacije operativnih struktura

1. Nakon prijenosa upravljačkih ovlasti od strane Komisije, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje odgovoran je za praćenje stalnog ispunjavanja svih zahtjeva za zadržavanje akreditacije i o bilo kakvoj značajnoj promjeni izvješćuje Komisiju i dužnosnika nadležnog za akreditaciju.

2. Ako nisu, ili više nisu, ispunjeni bilo koji od zahtjeva iz članka 11., nacionalni dužnosnik za ovjeravanje suspendira ili povlači akreditaciju predmetne operativne strukture i odmah o svojoj odluci i razlozima za tu odluku izvješćuje Komisiju i dužnosnika nadležnog za akreditaciju.

Prije obnove predmetne akreditacije, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje uvjerava se da su ti zahtjevi ponovno ispunjeni. To uvjerenje potkrijepljeno je revizorskim mišljenjem iz članka 13. stavka 2.

3. Ako nacionalni dužnosnik za ovjeravanje povuče ili suspendira akreditaciju operativne strukture, primjenjuju se odredbe ovog stavka.

Komisija prestaje prenositi sredstva vezana uz programe ili operacije koje provodi predmetna operativna struktura na zemlju korisnicu tijekom razdoblja za vrijeme kojeg je akreditacija suspendirana ili povučena.

Ne dovodeći u pitanje bilo koje druge financijske ispravke, Komisija može vršiti financijske ispravke propisane člankom 49. u odnosu na zemlju korisnicu zbog njezinog prethodnog nepoštovanja zahtjeva i uvjeta za prijenos upravljačkih ovlasti.

Ne smatraju se prihvatljivim nikakve nove pravne obveze u koje uđe predmetna operativna struktura tijekom razdoblja u kojem akreditacija nije na snazi.

Nacionalni dužnosnik za ovjeravanje odgovoran je za poduzimanje odgovarajućih zaštitnih mjera vezano uz izvršena plaćanja ili ugovore koje je potpisala predmetna operativna struktura.

Članak 17.

Povlačenje ili suspenzija prijenosa upravljačkih ovlasti

1. Komisija nadzire poštovanje zahtjeva iz članka 11.

2. Bez obzira na odluku dužnosnika nadležnog za akreditaciju da zadrži, suspendira ili povuče akreditaciju nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje, ili odluku nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje da zadrži, suspendira ili povuče akreditaciju operativne strukture, Komisija može u svakom trenutku povući ili suspendirati prijenos upravljačkih ovlasti, posebno u slučaju da nisu, ili više nisu, ispunjeni zahtjevi iz članka 11.

3. Ako Komisija povuče ili suspendira prijenos upravljačkih ovlasti, primjenjuju se odredbe ovog stavka.

Komisija prestaje s prijenosima sredstava u zemlju korisnicu.

Ne dovodeći u pitanje bilo koje druge financijske ispravke, Komisija može činiti financijske ispravke propisane člankom 49. u odnosu na zemlju korisnicu zbog njezinog prethodnog nepoštovanja zahtjeva i uvjeta za prijenosom upravljačkih ovlasti.

Komisija može propisati druge posljedice takve odgode ili povlačenja u posebnoj odluci Komisije.

Članak 18.

Decentralizacija bez ex ante kontrola od strane Komisije

1. Decentralizacija bez ex ante kontrola od strane Komisije cilj je za provedbu svih komponenti programa IPA ako se pomoć provodi na decentraliziranoj osnovi u skladu s člankom 10. Vremenski rokovi za ostvarivanje tog cilja mogu varirati ovisno o predmetnoj komponenti programa IPA.

2. Prije ukidanja ex ante kontrola propisanih odlukom Komisije o prijenosu upravljačkih ovlasti, Komisija provjerava djelotvornost rada predmetnih sustava upravljanja i kontrole u skladu s mjerodavnim pravilima Zajednice i nacionalnim pravilima.

3. Komisija posebno prati provedbu vodiča koji je uključen u sporazum o financiranju kako je propisano člankom 8. stavkom 4. točkom (c) od strane zemlje korisnice, a koji se može odnositi na postupno oslobađanje od različitih vrsta ex ante kontrole.

4. Komisija uzima u obzir rezultate koje je u tom kontekstu ostvarila zemlja korisnica, posebno vezano uz pružanje pomoći i postupak pregovaranja.

Članak 19.

Mjere za borbu protiv prijevare

1. Zemlje korisnice osiguravaju istragu i učinkovito rješavanje slučajeva sumnji u prijevaru i nepravilnosti i osiguravaju rad mehanizma kontrole i izvješćivanja koji je istovjetan onome navedenom u Uredbi Komisije (EZ) br. 1828/2006 (9). U slučaju sumnje u prijevaru ili nepravilnost, odmah se izvješćuje Komisija.

2. Nadalje, zemlje korisnice poduzimaju sve odgovarajuće mjere za sprečavanje i borbu protiv svih aktivnih i pasivnih praksi korupcije u svim fazama postupka javnih nabava ili postupka dodjele bespovratnih sredstava ili tijekom primjene odgovarajućih ugovora.

Članak 20.

Revizijski trag

Nacionalni dužnosnik za ovjeravanje osigurava dostupnost svih mjerodavnih informacija kako bi se osigurao stalan pristup dovoljno iscrpnom revizijskom tragu. Te informacije uključuju dokumentarne dokaze o odobrenju zahtjeva za plaćanjem, o računovodstvu i plaćanju takvih zahtjeva te o postupanju sa predujmovima, jamstvima i dugovima.

Pododjeljak 2.

Strukture i tijela

Članak 21.

Imenovanja

1. Zemlja korisnica imenuje sljedeća različita tijela i organizacije:

(a) nacionalnog koordinatora programa IPA;

(b) strateškog koordinatora za komponentu Regionalni razvoj i komponentu Razvoj ljudskih potencijala;

(c) dužnosnika nadležnog za akreditaciju;

(d) nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje;

(e) nacionalni fond;

(f) operativnu strukturu po IPA komponenti ili programu;

(g) revizijsko tijelo.

2. Zemlja korisnica osigurava da se odgovarajuće razdvajanje odgovornosti primjenjuje na tijela i organizacije iz točaka (a) do (g) stavka 1. u skladu s člankom 56. stavkom 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.

3. Komisija prenosi upravljačke ovlasti na zemlju korisnicu, u skladu s člankom 14. ove Uredbe, tek nakon imenovanja i uspostave tijela i organizacija iz stavka 1.

Članak 22.

Dužnosti i odgovornosti nacionalnog koordinatora programa IPA

1. Nacionalnog koordinatora programa IPA imenuje zemlja korisnica. On mora biti visoki dužnosnik u Vladi ili državnoj upravi zemlje korisnice koji osigurava sveukupnu koordinaciju pomoći na temelju Uredbe o programu IPA.

2. On, posebno:

(a) osigurava partnerstvo između Komisije i zemlje korisnice i usku povezanost između općeg postupka pristupanja i korištenja pomoći na temelju Uredbe o programu IPA;

(b) snosi opću odgovornost za: — usklađenost i koordinaciju programa predviđenih ovom Uredbom, — godišnje programiranje komponente Pomoć u tranziciji i izgradnji institucija na nacionalnoj razini, — koordinaciju sudjelovanja zemlje korisnice u mjerodavnim prekograničnim programima s državama članicama i drugim zemljama korisnicama kao i u transnacionalnim, međuregionalnim ili programima za obalna područja u okviru drugih instrumenata Zajednice. Nacionalni koordinator programa IPA može prenositi zadatke vezane uz koordinaciju na koordinatora za prekograničnu suradnju;

(c) izrađuje i, nakon ispitivanja od strane odbora za praćenje programa IPA, podnosi Komisiji godišnja i završna izvješća o provedbi programa IPA kako je utvrđeno člankom 61. stavkom 3. uz primjerak nacionalnom dužnosniku za ovjeravanje.

Članak 23.

Dužnosti i odgovornosti strateškog koordinatora

1. Strateškog koordinatora imenuje zemlja korisnica radi osiguravanja koordinacije komponente Regionalni razvoj i Razvoj ljudskih potencijala pod nadležnošću nacionalnog koordinatora programa IPA. Strateški koordinator je tijelo u državnoj upravi zemlje korisnice koje nije izravno uključeno u provedbu predmetnih komponenata.

2. Strateški koordinator, posebno:

(a) koordinira pomoć dodijeljenu u okviru komponente Regionalni razvoj i Razvoj ljudskih potencijala;

(b) izrađuje okvir za usklađenost strategija definiran u članku 154.;

(c) osigurava koordinaciju između sektorskih strategija i programa.

Članak 24.

Odgovornosti dužnosnika nadležnog za akreditaciju

1. Dužnosnika nadležnog za akreditaciju imenuje zemlja korisnica. On mora biti visoki dužnosnik u Vladi ili državnoj upravi zemlje korisnice.

2. Dužnosnik nadležan za akreditaciju odgovoran je za izdavanje,praćenje i suspenziju ili povlačenje akreditacije nacionalnog dužnosnika za akreditaciju i nacionalnog fonda, u skladu s člancima 12. i 15.

Članak 25.

Dužnosti i odgovornosti nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje

1. Nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje imenuje zemlja korisnica. On mora biti visoki dužnosnik u Vladi ili državnoj upravi zemlje korisnice.

2. Nacionalni dužnosnik ima sljedeće odgovornosti:

(a) kao čelnik nacionalnog fonda snosi opću odgovornost za financijsko upravljanje sredstvima EU-a u zemlji korisnici; on je odgovoran za pravovaljanost i ispravnost osnovnih transakcija;

(b) odgovoran je za djelotvornost rada sustava upravljanja i kontrole na temelju Uredbe o programu IPA.

3. U smislu stavka 2. točke (a), nacionalni dužnosnik za ovjeravanje posebno obavlja sljedeće zadatke:

(a) provjerava ispravnost i pravovaljanost osnovnih transakcija;

(b) priprema i predaje Komisiji ovjerena izvješća o izdacima i zahtjeve za plaćanjem; nacionalni dužnosnik za ovjeravanje snosi opću odgovornost za točnost zahtjeva za plaćanjem i za prijenosom sredstava operativnim strukturama i/ili krajnjim korisnicima;

(c) provjerava postojanje i točnost elemenata sufinanciranja;

(d) osigurava utvrđivanje i hitno izvješćivanje o svim nepravilnostima;

(e) radi potrebne financijske prilagodbe vezano uz utvrđene nepravilnosti, u skladu s odredbama članka 50.;

(f) služi kao osoba za kontakt za financijske informacije koje se šalju između Komisije i zemlje korisnice.

4. U smislu stavka 2. točke (b), nacionalni dužnosnik za ovjeravanje posebno obavlja sljedeće zadatke:

(a) odgovoran je za izdavanje, praćenje i suspenziju ili povlačenje akreditacije operativnih struktura;

(b) osigurava postojanje i djelotvornost rada sustava za upravljanje pomoći na temelju Uredbe o programu IPA;

(c) osigurava učinkovitost i djelotvornost sustava unutarnje kontrole u odnosu na upravljanje sredstvima;

(d) izvješćuje o sustavima upravljanja i kontrole;

(e) osigurava djelovanje odgovarajućeg sustava izvješćivanja i informiranja;

(f) nastavlja se na nalaze revizijskih izvješća revizijskog tijela, u skladu s člankom 30. stavkom 1.;

(g) odmah izvješćuje Komisiju, te šalje presliku obavijesti dužnosniku nadležnom za akreditaciju, o svim značajnim promjenama u sustavima upravljanja i kontrole.

5. U skladu s odgovornostima iz stavka 2. točkaka (a) i (b), nacionalni dužnosnik za ovjeravanje priprema godišnju izjavu o jamstvu u skladu s definicijom u članku 27.

Članak 26.

Nacionalni fond

Nacionalni fond je tijelo smješteno unutar državnog ministarstva zemlje korisnice koje je nadležno za državni proračun.

Nacionalni fond djeluje kao državna riznica i nadležan je za zadatke financijskog upravljanja pomoći na temelju Uredbe o programu IPA, te djeluje pod nadležnošću nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje.

Posebno je odgovorno za organiziranje bankovnih računa, traženje sredstava od Komisije, odobravanje prijenosa sredstava dobivenih od Komisije na operativne strukture ili krajnje korisnike i za financijsko izvješćivanje Komisije.

Članak 27.

Izjava o jamstvu nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje

1. U skladu s člankom 25. stavkom 5., nacionalni dužnosnik za ovjeravanje priprema godišnju izjavu o upravljanju u obliku izjave o jamstvu koja se predaje Komisiji do 28. veljače svake godine. On presliku izjave o jamstvu prosljeđuje dužnosniku nadležnom za akreditaciju.

2. Izjava o jamstvu temelji se na stvarnom nadzoru nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje nad sustavima upravljanja i kontrole tijekom financijske godine.

3. Izjava o jamstvu priprema se na način naveden u okvirnom sporazumu i uključuje:

(a) potvrdu o djelotvornom radu sustava upravljanja i kontrole;

(b) potvrdu o pravovaljanosti i ispravnosti osnovnih transakcija;

(c) informacije o svim promjenama u sustavima i kontroli, i elemente popratnih računovodstvenih informacija.

4. Ako sve potvrde nužne u skladu s točkama (a) i (b) stavka 3. nisu dostupne, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje izvješćuje Komisiju o razlozima i mogućim posljedicama te o radnjama koje se poduzimaju za ispravljanje situacije i zaštitu interesa Zajednice. On presliku te informacije prosljeđuje dužnosniku nadležnom za akreditaciju.

Članak 28.

Dužnosti i odgovornosti operativne strukture

1. Operativna struktura uspostavlja se za svaku komponentu programa IPA ili program u svrhu upravljanja i provedbe pomoći na temelju Uredbe o programu IPA.

Operativna struktura je tijelo ili skupina tijela u okviru državne uprave zemlje korisnice.

2. Operativna struktura nadležna je za upravljanje i provedbu predmetnog programa ili predmetnih programa u skladu s načelom valjanog financijskog upravljanja. U tu svrhu obavlja niz zadataka koji uključuju:

(a) izradu godišnjih ili višegodišnjih programa;

(b) praćenje provedbe programa i usmjeravanje rada sektorskog odbora za praćenje kako je utvrđeno u članku 59., posebno pribavljanjem dokumenata koji su potrebni za praćenje kvalitete provedbe programa;

(c) izradu sektorskih godišnjih i završnih izvješća o provedbi navedenih u članku 61. stavku 1. te, kada ih pregleda sektorski odbor za praćenje, njihovu dostavu Komisiji, nacionalnom koordinatoru programa IPA i nacionalnom dužnosniku za ovjeravanje;

(d) osiguravanje da se operacije odabiru za financiranje i odobravaju u skladu s kriterijima i mehanizmima koji se primjenjuju na programe i da su u skladu s mjerodavnim pravilima Zajednice i nacionalnim pravilima;

(e) uspostavu postupaka za osiguravanje čuvanja svih dokumenata koji su nužni za osiguravanje odgovarajućeg revizijskog traga, u skladu s člankom 20.;

(f) organizaciju natječajnih postupaka, postupaka za dodjelu bespovratnih sredstava, sklapanje ugovora i vršenje plaćanja i povrat sredstava od krajnjih korisnika;

(g) osiguravanje da sva tijela uključena u provedbu operacija zadrže sustav odvojenog računovodstva ili odvojenu računovodstvenu kodifikaciju;

(h) osiguravanje da nacionalni fond i nacionalni dužnosnik za ovjeravanje primaju sve nužne informacije o postupcima i provjerama koje se obavljaju u odnosu na izdatke;

(i) uspostavljanje, održavanje i ažuriranje sustava izvješćivanja i informiranja;

(j) provedbu provjera kako bi se osiguralo da su prijavljeni izdaci zaista nastali u skladu s primjenjivim pravilima, da su proizvodi i usluge dostavljeni u skladu s odlukom o odobrenju, i da su zahtjevi za plaćanjem od strane krajnjeg korisnika ispravni. Te provjere uključuju administrativne, financijske, tehničke i fizičke vidove operacija, prema potrebi;

(k) osiguravanje unutarnje revizije svojih različitih sastavnih tijela;

(l) osiguravanje izvješćivanja o nepravilnostima;

(m) osiguravanje poštovanja zahtjeva za informiranjem i promidžbom.

3. Jasno se imenuju čelnici tijela koja čine operativnu strukturu koji su odgovorni za zadatke dodijeljene njihovim tijelima u skladu s člankom 11. stavkom 3.

Članak 29.

Dužnosti i odgovornosti revizijskog tijela

1. Zemlja korisnica imenuje revizijsko tijelo, koje je funkcionalno neovisno od svih dionika u sustavima upravljanja i kontrole i koje poštuje međunarodno prihvaćene revizijske standarde. Revizijsko tijelo nadležno je za provjeru djelotvornosti i valjanosti rada sustava upravljanja i kontrole.

2. Revizijsko tijelo, pod nadležnošću svog čelnika, obavlja posebno sljedeće:

(a) tijekom svake godine utvrđuje i ispunjava godišnji plan revizije koji obuhvaća revizije koje imaju za cilj provjeru: — djelotvornosti rada sustava upravljanja i kontrole, — pouzdanosti računovodstvenih informacija koje se dostavljaju Komisiji. Revizijski rad uključuje reviziju odgovarajućeg uzorka operacija ili transakcija i ispitivanje postupaka. Godišnji plan revizije dostavlja se nacionalnom dužnosniku za ovjeravanje i Komisiji prije početka predmetne godine.

(b) dostavlja sljedeće: — godišnje izvješće o reviziji na temelju modela navedenog u okvirnom sporazumu u kojem se navode sredstva koje je revizijsko tijelo koristilo i sažetak svih nedostataka pronađenih u sustavima upravljanja i kontrole ili nalazima o transakcijama iz revizija koje su provedene u skladu s godišnjim planom revizije tijekom prethodnog razdoblja od 12 mjeseci koje završava 30. rujna predmetne godine. Godišnje izvješće o reviziji upućuje se Komisiji, nacionalnom dužnosniku za ovjeravanje i dužnosniku nadležnom za akreditaciju do 31. prosinca svake godine. Prvo takvo izvješće pokriva razdoblje od stupanja na snagu ove uredbe do 30. studenoga 2007., — godišnje mišljenje na temelju modela iz okvirnog sporazuma o djelotvornosti rada sustava upravljanja i kontrole i usklađenosti sa zahtjevima ove Uredbe i/ili drugih aranžmana između Komisije i zemlje korisnice. To se mišljenje upućuje Komisiji, nacionalnom dužnosniku za ovjeravanje i dužnosniku nadležnom za akreditaciju. Odnosi se na isto razdoblje i ima iste rokove kao i godišnje izvješće o reviziji, — mišljenje o svakom završnom izvješću o izdacima koje Komisiji predaje nacionalni dužnosnik za ovjeravanje u svrhu zaključenja bilo kojeg programa ili njegovog dijela. Ako je potrebno, završno izvješće o izdacima može uključivati zahtjeve za plaćanjem u obliku računovodstvene evidencije koja se predaje svake godine. Mišljenje o bilo kojem završnom izvješću o izdacima temelji se na modelu iz priloga okvirnom sporazumu. Ono se odnosi na valjanost završnih zahtjeva za plaćanjem i točnost financijskih informacija i, ako je potrebno, može biti potkrijepljeno završnim izvješćem o reviziji. Šalje se Komisiji i dužnosniku nadležnom za akreditaciju istodobno kada i mjerodavno završno izvješće o izdacima koje dostavlja nacionalni dužnosnik za ovjeravanje ili barem u roku od tri mjeseca od dostave završnog izvješća o izdacima. Daljnji posebni zahtjevi vezano uz godišnji plan revizije i/ili izvješća i mišljenja navedena uz stavku (b) mogu biti navedeni u sektorskim sporazumima ili sporazumima o financiranju. U odnosu na metodologiju revizije, izvješća i revizijska mišljenja koje zahtijeva ovaj članak, revizijsko tijelo poštuje međunarodne revizijske standarde, posebno u odnosu na područja procjene rizika, materijalnosti revizije i uzorkovanja. Ta metodologija može se nadopunjavati daljnjim smjernicama i definicijama Komisije, posebno u odnosu na odgovarajući opći pristup uzorkovanju, razinama točnosti i materijalnosti.

Članak 30.

Nastavak na izvješća revizijskog tijela

1. Nakon primitka izvješća i mišljenja iz članka 29. stavka 2. točke (b) prve i druge alineje, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje:

(a) odlučuje jesu li potrebna poboljšanja sustava upravljanja i kontrole, bilježi uz to vezane odluke i osigurava pravovremenu provedbu tih poboljšanja;

(b) obavlja nužne prilagodbe zahtjeva za plaćanjem koji se upućuju Komisiji.

2. Komisija može odlučiti hoće li sama poduzeti daljnje radnje kao odgovor na izvješća i mišljenja, na primjer pokretanjem postupka za vršenje financijskih ispravaka ili će tražiti od zemlje korisnice da poduzme određene radnje, te o svojoj odluci izvješćuje nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje i dužnosnika nadležnog za akreditaciju.

Članak 31.

Posebna tijela

Unutar općeg okvira koji određuju strukture i tijela iz članka 21., dužnosti opisane u članku 28. mogu se grupirati i dodijeliti posebnim tijelima unutar ili izvan izvorno utvrđenih operativnih struktura. Grupiranje i dodjela u skladu su s odgovarajućim razdvajanjem odgovornosti koje je propisano Uredbom (EZ, Euratom) br. 1605/2002 i osiguravaju da krajnja odgovornost za dužnosti opisane u navedenom članku ostaje kod izvorno imenovane operativne strukture. Takvo restrukturiranje formalizira se u obliku pismenih sporazuma i podliježe akreditaciji od strane nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje i prenošenju ovlasti upravljanja od strane Komisije.

Odjeljak 2

Drugi oblici upravljanja

Članak 32.

Strukture i tijela za centralizirano ili zajedničko upravljanje

1. U slučaju centraliziranog ili zajedničkog upravljanja, zemlja korisnica imenuje nacionalnog koordinatora programa IPA koji djeluje kao predstavnik zemlje korisnice prema Komisiji. On osigurava održavanje uske povezanosti između Komisije i zemlje korisnice u odnosu na opći postupak pristupanja i pretpristupnu pomoć EU-a u okviru programa IPA.

Nacionalni koordinator programa IPA nadležan je i za koordinaciju sudjelovanja zemlje korisnice u mjerodavnim prekograničnim programima s državama članicama i drugim zemljama korisnicama te u transnacionalnim, međuregionalnim ili programima za obalna područja u okviru drugih instrumenata Zajednice. On može prenijeti zadatke vezane uz drugo navedenu nadležnost na koordinatora za prekograničnu suradnju.

2. U okviru komponente Prekogranična suradnja zemlja korisnica određuje i osniva operativne strukture u skladu s odredbama članka 139.

Članak 33.

Strukture i tijela za podijeljeno upravljanje

U slučaju prekograničnih programa koji se provode na temelju podijeljenog upravljanja s državom članicom, u jednoj od država članica koje sudjeluju u prekograničnom programu utvrđuju se sljedeće strukture, kako je propisano u članku 102:

— jedno upravljačko tijelo,

— jedno tijelo za ovjeravanje,

— jedno revizijsko tijelo.

POGLAVLJE III.

Financijski doprinos Europske zajednice

Članak 34.

Prihvatljivost izdataka

1. U slučaju decentraliziranog upravljanja, bez obzira na akreditacije koje izdaje dužnosnik nadležan za akreditaciju i nacionalni dužnosnik za ovjeravanje, potpisani ugovori i dodaci, nastali izdaci i plaćanja od strane nacionalnih tijela nisu prihvatljivi za financiranje na temelju Uredbe o programu IPA prije nego što Komisija prenese upravljačke ovlasti na predmetne strukture i tijela, osim ako nije drukčije predviđeno u stavku 2.

Posljednji datum za prihvatljivost izdataka bit će propisan u dijelu II. ili u sporazumima o financiranju, ako je potrebno.

2. Tehnička pomoć kao potpora uspostavi sustava upravljanja i kontrole može biti prihvatljiva i prije početnog prijenosa upravljačkih ovlasti ako su izdaci nastali nakon 1. siječnja 2007.

Poziv za podnošenje prijedloga ili poziv za podnošenje ponuda mogu biti prihvatljivi i prije početnog prijenosa upravljačkih ovlasti, a nakon 1. siječnja 2007. pod uvjetom da se prijenos upravljačkih ovlasti obavi u vremenskim rokovima definiranim u rezervnoj klauzuli koja će biti ugrađena u predmetne operacije ili pozive, a pod uvjetom da je Komisija prethodno odobrila predmetne dokumente. Predmetni poziv za podnošenje prijedloga ili poziv za podnošenje ponuda mogu se ukinuti ili promijeniti ovisno o odluci o prijenosu upravljačkih ovlasti.

3. Sljedeći izdaci nisu prihvatljivi na temelju Uredbe o programu IPA:

(a) porezi, uključujući poreze na dodanu vrijednost;

(b) carine i uvozne pristojbe, ili bilo koje druga davanja;

(c) kupovina, najam ili iznajmljivanje zemlje i postojećih zgrada;

(d) novčane kazne, financijske kazne i troškovi parničenja;

(e) operativni troškovi;

(f) rabljena oprema;

(g) bankovne naknade, troškovi jamstava i slični troškovi;

(h) troškovi pretvaranja, naknade i gubici po tečajnim razlikama vezani za bilo koji račun u eurima za određenu komponentu, kao i drugi čisto financijski izdaci;

(i) doprinosi u naturi.

4. Izdaci koji se financiraju u skladu s ovom Uredbom ne mogu se ni na koji drugi način financirati iz proračuna Zajednice.

Članak 35.

Postupanje s primicima

1. Primici u smislu ove Uredbe uključuju sredstva primljena, tijekom razdoblja

sufinanciranja operacije, od prodaje, najamnine, usluga, članarina ili druge jednakovrijedne primitke uz iznimku:

(a) primitaka ostvarenih za gospodarskog vijeka sufinanciranih ulaganja u slučaju ulaganja u poduzeća;

(b) primitaka ostvarenih u okviru mjere financijskog inženjerstva, uključujući poduzetnički kapital i sredstva za zajmove, jamstvena sredstva, leasing;

(c) ako je mjerodavno, doprinosa iz privatnog sektora za sufinanciranje operacija koji su prikazani uz javne doprinose u financijskim tablicama programa.

2. Primici definirani u stavku 1. predstavljaju prihod koji se oduzima od iznosa prihvatljivih izdataka za predmetnu operaciju. Najkasnije do zaključenja programa, takvi se primici oduzimaju od prihvatljivih izdataka relevantne operacije u potpunosti ili na proporcionalnoj osnovi, ovisno o tome jesu li u potpunosti ili samo dijelomično nastali kao rezultat sufinanciranih operacija.

3. Ovaj se članak ne primjenjuje na:

— komponentu Ruralni razvoj,

— infrastrukture koje stvaraju prihode kako je utvrđeno u članku 150.

Članak 36.

Vlasništvo nad kamatama

Sve kamate zarađene na bilo kojem od računa u eurima za pojedine komponente ostaju u vlasništvu zemlje korisnice. Kamate ostvarene financiranjem programa od strane Zajednice dodjeljuju se isključivo tom programu, smatraju se sredstvom zemlje korisnice u obliku nacionalnog javnog doprinosa i prijavljuju se Komisiji u trenutku konačnog zaključenja programa.

Članak 37.

Financiranje Zajednice

1. Financijski doprinos Zajednice za pokrivanje izdataka u okviru višegodišnjih ili godišnjih programa utvrđuje se u skladu s alokacijama predloženim u višegodišnjem indikativnom financijskom okviru na temelju članka 5. Uredbe o programu IPA.

2. Sve operacije koje primaju pomoć u okviru različitih komponenti programa IPA zahtijevaju nacionalne doprinose i doprinose Zajednice.

Članak 38.

Intenzitet pomoći i stopa doprinosa Zajednice

1. Doprinos Zajednice izračunava se u odnosu na prihvatljive izdatke na način utvrđen u dijelu II. za svaku komponentu programa IPA.

2. U odlukama o financiranju kojima se prihvaćaju godišnji ili višegodišnji programi za svaku komponentu programa IPA utvrđuje se najveći indikativni iznos doprinosa Zajednice i pojedinačna najveća stopa za svaki prioritet.

POGLAVLJE IV.

Financijsko upravljanje

Odjeljak 1.

Proračunska izdvajanja

Članak 39.

Načela

1. Proračunsko izdvajanje, koje odgovara iznosu pravne obveze i koje uzima oblik sporazuma o financiranju s predmetnom zemljom korisnicom, donosi se na temelju odluka o financiranju kojima se donose godišnji programi.

2. Odluke o financiranju kojima se donose višegodišnji programi mogu predviđati zaključivanje višegodišnjih pravnih obveza koje se izražavaju u obliku sporazuma o financiranju s predmetnom zemljom korisnicom.

Proračunsko izdvajanje koje odgovara iznosu pravne obveze može se u takvim slučajevima podijeliti na nekoliko godišnjih rata, ako je tako predviđeno odlukom o financiranju i uzimajući u obzir višegodišnji indikativni financijski okvir. U odgovarajućoj odluci o financiranju i sporazumu o financiranju ta se podjela izražava u odgovarajućim financijskim tablicama.

Odjeljak 2.

Pravila za decentralizirano upravljanje

Članak 40.

Plaćanja

1. Plaćanje doprinosa Zajednice od strane Komisije ostvaruje se u okvirima dostupnih sredstava. U slučaju višegodišnjih programa, svako se plaćanje pridodaje uz prvo otvoreno proračunsko izdvajanje predmetne komponente programa IPA.

2. Plaćanja imaju oblik pretfinanciranja, plaćanja za vrijeme provedbe i konačnih isplata.

3. Do 28. veljače svake godine, zemlja korisnica šalje Komisiji predviđanja o svojim vjerojatnim zahtjevima za plaćanje za predmetnu financijsku godinu i za sljedeću financijsku godinu, u odnosu na svaku komponentu programa IPA ili program. Komisija može tražiti ažuriranje predviđanja, ako je potrebno.

4. Razmjena informacija vezano uz financijske transakcije između Komisije i tijela i struktura iz članka 21. obavlja se, gdje je prikladno, elektroničkim sredstvima koristeći postupke koji su dogovoreni između Komisije i zemlje korisnice.

5. Ukupan iznos pretfinanciranja i plaćanja tijekom provedbe ne smije prijeći 95 % doprinosa Zajednice koji su navedeni u financijskoj tablici svakog programa.

6. Kada se postigne gornja granica iz stavka 5., nacionalni dužnosnik za ovjeravanje nastavlja prenositi Komisiji sva ovjerena izvješća o izdacima te informacije o vraćenim sredstvima.

7. Iznosi navedeni u programima koje je dostavila zemlja korisnica, u ovjerenim izvješćima o izdacima, u zahtjevima za plaćanjem i u izdacima navedenim u izvješćima o provedbi, navode se u eurima. Zemlje korisnice pretvaraju iznose nastalih izdataka u nacionalnoj valuti u eure na temelju mjesečne stope za izračun eura koji određuje Komisija za mjesec tijekom kojeg su izdaci proknjiženi u knjigama predmetne operativne strukture.

8. Plaćanja Komisije prema nacionalnom fondu izvršavaju se na račun u eurima u skladu s odredbama iz članaka 41., 42., 43., 44. i 45. i okvirnog sporazuma, sektorskog sporazuma ili sporazuma o financiranju. Za svaki od predmetnih programa IPA-e, ili, ako je primjereno, svaku komponentu programa IPA otvara se po jedan račun u eurima koji se koristi isključivo za transakcije vezane uz taj program ili komponentu.

9. Zemlje korisnice osiguravaju da krajnji korisnici primaju ukupan iznos javnog doprinosa pravovremeno i u potpunosti. Ne obračunavaju se nikakve posebne naknade ili druge naknade s jednakim učinkom koje bi smanjile te iznose za krajnje korisnike.

10. Izdaci se mogu pokrivati financiranjem od strane Zajednice samo ako su nastali i ako ih je platio krajnji korisnik. Izdaci koje plaća krajnji korisnik potvrđuju se računima ili računovodstvenim dokumentima jednake dokazne vrijednosti ili drugim mjerodavnim dokumentima ako, prema programu, pomoć nije funkcija izdataka. Izdatke mora ovjeriti nacionalni dužnosnik za ovjeravanje.

Članak 41.

Prihvatljivost zahtjeva za plaćanjem

Kako bi Komisija odobrila zahtjev za plaćanjem moraju biti ispunjeni minimalni zahtjevi iz članka 42. stavka 1., članka 43. stavka 1. i članka 45. stavka 1.

Članak 42.

Pretfinanciranje

1. U slučaju zahtjeva za plaćanjem koji se odnose na pretfinanciranje, minimalni zahtjevi navedeni u članku 41. su sljedeći:

(a) nacionalni dužnosnik za ovjeravanje izvijestio je Komisiju o otvaranju predmetnog računa u eurima;

(b) akreditacije koje daje dužnosnik nadležan za akreditaciju i nacionalni dužnosnik za ovjeravanje na snazi su, a valjan je i prijenos upravljačkih ovlasti od strane Komisije;

(c) na snagu je stupio mjerodavan sporazum o financiranju.

2. Plaćanja vezana uz pretfinanciranje predstavljanju dani postotak doprinosa Zajednice predmetnom programu, kako je navedeno u dijelu II. ove Uredbe. Kada se radi o višegodišnjim programima, pretfinanciranje se može podijeliti na više financijskih godina.

3. Ukupan iznos koji se uplaćuje kao pretfinanciranje nadoknađuje se Komisiji ako se u roku od 15 mjeseci od datuma kada je Komisija uplatila prvi iznos pretfinanciranja ne pošalje nikakav zahtjev za plaćanjem za predmetni program. Takva nadoknada neće utjecati na doprinos Zajednice predmetnom programu.

4. Ukupan iznos pretfinanciranja nadoknađuje se najkasnije prilikom zaključenja programa. Za vrijeme trajanja programa, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje koristi pretfinanciranje samo za plaćanje doprinosa Zajednice za izdatke koji su u skladu s ovom Uredbom.

Članak 43.

Plaćanja za vrijeme provedbe

1. U slučaju zahtjeva za plaćanjem koji se odnose na plaćanja tijekom provedbe, minimalni zahtjevi navedeni u članku 41. sljedeći su:

(a) nacionalni dužnosnik za ovjeravanje poslao je Komisiji zahtjev za plaćanjem i izvješće o izdacima vezano uz predmetno plaćanje; izvješće o izdacima ovjerava nacionalni dužnosnik za ovjeravanje;

(b) poštovane su gornje granice za pomoć Zajednice u okviru svakog prioriteta, kako je propisano u odluci Komisije o financiranju;

(c) operativna struktura poslala je Komisiji sektorska godišnja izvješća o provedbi kako je navedeno u članku 61. stavku 1., uključujući i zadnje;

(d) revizijsko tijelo poslalo je Komisiji, u skladu s prvom i drugom alinejom članka 29. stavka 2. točke (b), zadnje godišnje izvješće o reviziji i mišljenje o usklađenosti uspostavljenih sustava upravljanja i kontrole sa zahtjevima ove Uredbe i/ili bilo kojeg sporazuma između Komisije i zemlje korisnice;

(e) na snazi su akreditacije koje dodjeljuje dužnosnik nadležan za akreditaciju i nacionalni dužnosnik za ovjeravanje, a ostaje valjan i prijenos upravljačkih ovlasti od strane Komisije.

Ako nije zadovoljen jedan ili više uvjeta iz ovog stavka, zemlja korisnica, kada to od nje traži Komisija i u vremenskom roku koji određuje Komisija, poduzima nužne korake za popravak situacije.

2. Ako se čini da se ne poštuju primjenjiva pravila ili da se sredstva Zajednice koriste na neprikladan način, Komisija može smanjiti plaćanja tijekom provedbe zemlji korisnici ili ih privremeno suspendirati, u skladu s odredbama članka 46. U skladu s tim izvješćuje zemlju korisnicu.

3. Suspenzija ili smanjenje plaćanja tijekom provedbe u skladu su s načelom proporcionalnosti i ne dovode u pitanje odluke o usklađenosti i odluke o obračunu i financijske ispravke.

Članak 44.

Izračun plaćanja

Plaćanja se izračunavaju na temelju doprinosa Zajednice za financiranje predmetnih operacija do iznosa koji se dobiva primjenom stope sufinanciranja propisane za svaki prioritet u odluci o financiranju na prihvatljive izdatke, podložno najvećem doprinosu Zajednice svakom prioritetu.

Članak 45.

Konačna isplata

1. U slučaju konačne isplate, primjenjuje se rok propisan u članku 166. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002, a minimalni zahtjevi navedeni u članku 41. su sljedeći:

(a) nacionalni dužnosnik za ovjeravanje poslao je Komisiji zahtjev za konačnu isplatu i završno izvješće o izdacima; završno izvješće o izdacima ovjerava nacionalni dužnosnik za ovjeravanje;

(b) operativna struktura poslala je Komisiji sektorska završna izvješća o predmetnom programu, kako je navedeno u članku 61. stavku 1.;

(c) revizijsko tijelo poslalo je Komisiji, u skladu s trećom alinejom članka 29. stavka 2. točke (b), mišljenje o završnom izvješću o izdacima, popraćeno završnim izvješćem o radu;

(d) na snazi su akreditacije koje su dodijelili dužnosnik nadležan za akreditaciju i nacionalni dužnosnik za ovjeravanje, a ostaje valjan i prijenos upravljačkih ovlasti od strane Komisije.

2. Dio proračunskih izdvajanja koji se odnosi na višegodišnje programe koji će 31. prosinca 2017. još biti otvoren, a za koje se dokumenti iz stavka 1. ne predaju Komisiji do 31. prosinca 2018. godine, automatski se opoziva.

Članak 46.

Suspenzija plaćanja

1. Komisija može suspendirati sva plaćanja ili dio njih, ako:

(a) postoji ozbiljan nedostatak u sustavu upravljanja i kontrole nad programom što utječe na pouzdanost postupka za ovjeravanje plaćanja i za koji nisu poduzete korektivne mjere; ili

(b) izdaci u ovjerenom izvješću o izdacima povezani su s ozbiljnom nepravilnosti koja nije ispravljena; ili

(c) potrebno je objasniti informacije sadržane u izjavi o izdacima.

2. Zemlji korisnici daje se prilika da dostavi svoje mišljenje u roku od dva mjeseca prije nego što Komisija odluči o suspenziji u skladu sa stavkom 1.

3. Komisija prekida suspenziju kada zemlja korisnica poduzme potrebne mjere za ispravak nedostatka, nepravilnosti ili nejasnoće iz stavka 1.

Ako zemlja korisnica nije poduzela te mjere, Komisija može odlučiti ukinuti sve ili dio doprinosa Zajednice programu u skladu s člankom 51.

Članak 47.

Zaključenje programa

1. Kada Komisija primi zahtjev za konačnom isplatom, program se smatra zaključenim čim se ostvari jedno od sljedećeg:

— uplata konačne isplate od strane Komisije,

— izdavanje naloga za povrat od strane Komisije,

— opoziv proračunskih sredstava Komisiji.

2. Zaključenje programa ne dovodi u pitanje pravo Komisije da kasnije izvrši financijske ispravke.

3. Zaključenje programa ne utječe na obveze zemlje korisnice da nastavi čuvati pripadajuću dokumentaciju u skladu s člankom 48.

Članak 48.

Čuvanje dokumenata

Zemlja korisnica čuva sve dokumente vezane uz predmetni program najmanje tri godine nakon zaključenja programa. To se razdoblje prekida ili u slučaju sudskog postupka ili na osnovi zahtjeva Komisije.

Članak 49.

Financijski ispravci

1. Kako bi osigurala da se sredstva koriste u skladu s pravilima primjene, Komisija primjenjuje postupke obračuna ili mehanizme financijskog ispravljanja u skladu s člancima 53.b stavkom 4. i 53.c stavkom 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 i kako je navedeno u okvirnim ili sektorskim sporazumima, ako postoje.

2. Do financijskog ispravka može doći ako je:

(a) utvrđena posebna nepravilnost, uključujući prijevaru; ili

(b) utvrđena slabost ili nedostatak u sustavima upravljanja i kontrole u državi korisnici.

3. Ako Komisija otkrije da su izdaci u okviru programa obuhvaćeni ovom Uredbom nastali povredom primjenjivih pravila, ona odlučuje o iznosima koji će biti isključeni iz financiranja Komisije.

4. Izračun i uspostavu takvih ispravaka, kao i povezanih povrata, obavlja Komisija na temelju kriterija i postupaka predviđenih u člancima 51., 52. i 53. Druge odredbe o financijskim ispravcima propisane u sektorskim sporazumima ili sporazumima o financiranju dodatno se primjenjuju se uz ovu Uredbu.

Članak 50.

Financijske prilagodbe

1. Nacionalni dužnosnik za ovjeravanje, koji snosi odgovornost za istraživanje nepravilnosti, izvršava financijske prilagodbe kada u operacijama ili operativnim programima uoči nepravilnosti ili nemar, ukidajući sve ili dio doprinosa Zajednice predmetnim operacijama ili operativnim programima. Nacionalni dužnosnik za ovjeravanje uzima u obzir prirodu i težinu nepravilnosti i financijski gubitak sredstava doprinosa Zajednice.

2. U slučaju nepravilnosti, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje izvršava povrat doprinosa Zajednice isplaćenog zemlji korisnici u skladu s nacionalnim postupcima za povrat sredstava.

Članak 51.

Kriteriji za financijske ispravke

1. Komisija može napraviti financijske ispravke ukidajući sve ili dio doprinosa Zajednice programu, u situacijama navedenim u članku 49. stavku 2.

2. Ako su utvrđeni pojedinačni slučajevi nepravilnosti, Komisija uzima u obzir sustavnu prirodu nepravilnosti kako bi odredila da li primijeniti paušalni iznos ili procijeniti vrijednost financijskog ispravka.

3. Kada odlučuje o iznosu ispravka, Komisija uzima u obzir prirodu i ozbiljnost nepravilnosti i/ili opseg i financijske implikacije slabosti ili nedostataka utvrđenih u sustavima upravljanja i kontrole u predmetnom programu.

Članak 52.

Postupak za financijske ispravke

1. Prije donošenja odluke o financijskoj ispravci, Komisija izvješćuje nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje o svojim privremenim zaključcima i traži njegovo očitovanje u roku od dva mjeseca.

Kada Komisija predloži financijski ispravak na temelju ekstrapolacije ili u paušalnom iznosu, zemlji korisnici omogućuje se da utvrdi stvaran opseg nepravilnosti pregledom predmetne dokumentacije. U dogovoru s Komisijom, zemlja korisnica može ograničiti opseg pregleda na odgovarajući dio ili uzorak predmetne dokumentacije. Osim u opravdanim slučajevima, vrijeme dopušteno za pregled ne prelazi dva mjeseca nakon razdoblja od dva mjeseca navedenog u prvom podstavku.

2. Komisija uzima u obzir sve dokaze koje dostavi zemlja korisnica u vremenskim rokovima navedenim u stavku 1.

3. Komisija nastoji donijeti odluku o financijskoj ispravci u roku od šest mjeseci od pokretanja postupka iz stavka 1.

Članak 53.

Povrat

1. Svaki povrat sredstava u opći proračun Europske unije izvršava se prije datuma dospijeća navedenog u nalogu za povrat pripremljenom u skladu s člankom 72. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002. Datum dospijeća je posljednji dan drugog mjeseca nakon izdavanja naloga.

2. Na kašnjenje s povratom sredstava obračunavaju se kamate za zakašnjelo plaćanje počevši od datuma dospijeća do datuma stvarne uplate. Stopa takve kamate iznosi jedan i pol postotnih bodova iznad stope koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja na prvi radni dan mjeseca u kojem dospijeva dug.

Članak 54.

Ponovno korištenje doprinosa Zajednice

1. Sredstva iz doprinosa Zajednice ukinuta u skladu s člankom 49. uplaćuju se u proračun Zajednice, uključujući i na njih obračunate kamate.

2. Doprinos koji je ukinut ili je njegov povrat osiguran u skladu s člankom 50. ne može se ponovno koristiti za operaciju ili operacije koje su bile predmetom povrata ili prilagodbe niti, u slučaju kada se povrat osigurava ili prilagodba obavlja zbog sustavne nepravilnosti, za postojeće operacije u okviru cijelog ili dijela prioriteta u kojem je došlo do sustavne nepravilnosti.

Odjeljak 3

Pravila za centralizirano i zajedničko upravljanje

Članak 55.

Plaćanja

1. Plaćanja doprinosa Zajednice od strane Komisije obavljaju se u okvirima dostupnih sredstava.

2. U skladu s člankom 81. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002, plaćanja se obavljaju na temelju dokaza da je relevantna operacija u skladu s odredbama Uredbe o programu IPA, ove Uredbe, ugovora ili bespovratnih sredstava.

3. Financijska sredstva potrebna za pokrivanje izdataka kako je navedeno u godišnjim programima dostupna su kroz jednu ili više sljedećih radnji: plaćanje cijelog dospjelog iznosa; pretfinanciranje; jedno ili više plaćanja tijekom provedbe; konačna isplata dospjelih iznosa.

4. Plaćanja od strane Komisije vrše se kad god je to moguće u eurima na račun u eurima.

Članak 56.

Zaključenje programa

1. Program se zaključuje kada su zatvoreni svi sporazumi i bespovratna sredstva koji se financiraju iz programa.

2. Po primitku zahtjeva za konačnom isplatom, sporazum ili bespovratna sredstva smatraju se zatvorenim čim se dogodi jedan od događaja iz članka 47. stavka 1.

3. Zatvaranje sporazuma ili bespovratnih sredstava ne dovodi u pitanje pravo Komisije da u kasnijoj fazi provede financijske ispravke.

POGLAVLJE V.

Evaluacija i praćenje

Članak 57.

Evaluacija

1. Cilj je evaluacije unaprijediti kvalitetu, djelotvornost i dosljednost pomoći iz sredstava Zajednice kao i strategije i provedbe programa.

2. Višegodišnji indikativni planski dokumenti, kako je opisano u članku 5., podložni su redovnim ex ante evaluacijama koje provodi Komisija.

3. Komisija može provoditi i strateške evaluacije.

4. Programi podliježu ex ante evaluacijama te evaluaciji tijekom provedbe i, ako je važno, ex post evaluaciji u skladu s posebnim odredbama propisanim za svaku komponentu programa IPA u dijelu II. i članku 21. Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002.

5. Tijekom razdoblja provedbe programa provodi se barem jedna evaluacija, posebno kada se za vrijeme praćenja programa uoče značajni odmaci od prvotno utvrđenih ciljeva.

6. Ex post evaluacija provedbe pomoći u nadležnosti je Komisije. Ex post evaluacija uključuje prepoznatljive rezultate specifične za pojedinu komponentu programa IPA. U slučaju zajedničkog upravljanja, ex post evaluacija može se provoditi zajedno s drugim donatorima.

7. Rezultati ex ante evaluacije i evaluacije tijekom provedbe programa uzimaju se u obzir prilikom ciklusa programiranja i provedbe.

8. Komisija razvija metode evaluacije, uključujući standarde kvalitete i uporabu objektivnih i mjerljivih pokazatelja.

Članak 58.

Praćenje u slučaju decentraliziranog upravljanja

1. U slučaju decentraliziranog upravljanja, zemlja korisnica, u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe, osniva odbor za praćenje programa IPA, u dogovoru s nacionalnim koordinatorima programa IPA i Komisijom, kako bi osigurala usklađenost i koordinaciju u provedbi komponenata programa IPA.

2. Odbor za praćenje programa IPA provjerava cjelokupnu djelotvornost, kvalitetu i usklađenost u provedbi svih programa i operacija s ciljem ostvarivanja ciljeva utvrđenih u sporazumima o financiranju i višegodišnjim indikativnim planskim dokumentima. U tu svrhu, oslanja se na elemente koje daju sektorski odbori za praćenje, kako je predviđeno u članku 59. stavku 3.

3. Odbor za praćenje programa IPA može Komisiji, nacionalnom koordinatoru programa IPA i nacionalnom dužnosniku za ovjeravanje davati prijedloge za poduzimanje radnji kojima će se osigurati usklađenost i koordinacija između programa i operacija provedenih u okviru različitih komponenti kao prijedloge i za poduzimanje korektivnih mjera između komponenata, kako bi se osiguralo ostvarivanje općih ciljeva programa i unaprijedila učinkovitost pomoći pružene u okviru programa ili predmetnih komponenti programa IPA. Također, može odgovarajućim sektorskim odborima za praćenje davati prijedloge odluka o korektivnim mjerama kako bi se osiguralo ostvarivanje ciljeva programa i poboljšala učinkovitost pomoći koja se pruža u okviru programa ili predmetnih komponenti programa IPA.

4. Odbor za praćenje programa IPA donosi svoj poslovnik u skladu s mandatom odbora za praćenje koji propisuje Komisija i u okviru institucionalnog, pravnog i financijskog okvira predmetne zemlje korisnice.

5. Osim ako je drukčije predviđeno mandatom odbora za praćenje koji propisuje Komisija, primjenjuju se odredbe ovog stavka.

Članovi odbora za praćenje programa IPA su predstavnici Komisije, nacionalni koordinator programa IPA, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje, predstavnici operativnih struktura i strateški koordinator.

Predstavnik Komisije i nacionalni koordinator programa IPA supredsjedaju sastancima odbora za praćenje programa IPA.

Odbor za praćenje programa IPA sastaje se najmanje jednom godišnje. Mogu se održavati i tematski sastanci tijekom provedbe programa.

Članak 59.

Sektorski odbori za praćenje u slučaju decentraliziranog upravljanja

1. Odboru za praćenje programa IPA pomažu sektorski odbori za praćenje koji se osnivaju u okviru komponenata programa IPA u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe, u skladu s posebnim odredbama propisanim u dijelu II. Sektorski odbori za praćenje vezani su uz programe ili komponente. Oni mogu uključivati, ako je potrebno, predstavnike civilnog društva.

2. Svaki sektorski odbor za praćenje provjerava djelotvornost i kvalitetu provedbe predmetnih programa i operacija u skladu s posebnim odredbama propisanim za svaku komponentu u dijelu II. i za povezane sektorske sporazume i/ili sporazume o financiranju. Oni daju prijedloge odluka o korektivnim mjerama Komisiji i nacionalnom koordinatoru programa IPA, te primjerke dostavljaju i nacionalnom dužnosniku za ovjeravanje, kako bi osigurali ostvarivanje ciljeva programa i unaprijedili učinkovitost pružene pomoći.

3. Sektorski odbori za praćenje odgovaraju odboru za praćenje programa IPA. Oni odboru za praćenje programa IPA pružaju posebno informacije o:

(a) napretku ostvarenom u provedbi programa po prioritetima i, ako je potrebno, po mjerama i operacijama; to uključuje ostvarene rezultate, provedbene financijske pokazatelje i druge čimbenike i utvrđuje se s ciljem unapređenja provedbe programa;

(b) svim vidovima rada sustava upravljanja i kontrole o kojima informacije traže revizijsko tijelo, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje i dužnosnik nadležan za akreditaciju.

Članak 60.

Praćenje u slučaju centraliziranog i zajedničkog upravljanja

U slučaju centraliziranog i zajedničkog upravljanja, Komisija može poduzeti sve radnje koje smatra potrebnim za praćenje nad predmetnim programima. U slučaju zajedničkog upravljanja te se mjere mogu provoditi zajedno s predmetnim međunarodnim organizacijama.

Članak 61.

Godišnja i završna izvješća o provedbi

1. Operativne strukture pripremaju sektorsko godišnje izvješće i sektorsko završno izvješće o provedbi programa za koji su nadležne u skladu s postupcima utvrđenim u II. dijelu za svaku komponentu programa IPA.

Sektorska godišnja izvješća o provedbi odnose se na financijsku godinu. Sektorska završna izvješća o provedbi odnose se na cijelo razdoblje provedbe i mogu uključivati posljednje sektorsko godišnje izvješće.

2. Izvješća iz stavka 1. šalju se nacionalnom koordinatoru programa IPA, nacionalnom dužnosniku za ovjeravanje i Komisiji nakon pregleda od strane sektorskih odbora za praćenje.

3. Na temelju izvješća iz stavka 1., nacionalni koordinator programa IPA šalje Komisiji i nacionalnom dužnosniku za ovjeravanje, nakon pregleda od strane odbora za praćenje programa IPA, godišnja i završna izvješća o provedbi pomoći na temelju Uredbe o programu IPA.

4. Godišnje izvješće o provedbi iz stavka 3., koje se šalje svake godine do 31. kolovoza i prvi put u 2008. godini, sažima različita sektorska godišnja izvješća pripremljena u okviru pojedinih komponenata i uključuje informacije o:

(a) napretku ostvarenom tijekom provedbe pomoći Zajednice u odnosu na prioritete utvrđene u višegodišnjem indikativnom planskom dokumentu i različitim programima;

(b) financijskoj provedbi pomoći Zajednice.

5. Završno izvješće o provedbi iz stavka 3. odnosi se na cijelo razdoblje provedbe i može uključivati posljednje godišnje izvješće iz stavka 4.

POGLAVLJE VI.

Javnost, vidljivost

Članak 62.

Informiranje i promidžba

1. U slučaju centraliziranog i zajedničkog upravljanja, informacije o programima i operacijama daje Komisija, ako je potrebno, uz pomoć nacionalnog koordinatora programa IPA. U slučaju decentraliziranog upravljanja, i kada se radi o programima ili dijelovima programa u okviru komponente Prekogranična suradnja koji se ne provode podijeljenim upravljanjem, zemlja korisnica i nacionalni koordinator programa IPA daju i objavljuju informacije o programima i operacijama. U slučaju podijeljenog upravljanja, države članice, zemlje korisnice i upravljačko tijelo iz članka 103. daju informacije o programima i operacijama i promoviraju ih. Informacije su upućene građanima i korisnicima s ciljem osvjetljavanja uloge Zajednice i osiguravanja transparentnosti.

2. U slučaju decentraliziranog upravljanja, za organiziranje objave popisa krajnjih korisnika, naziva operacija i iznosa sredstava Zajednice dodijeljenih operacijama odgovorne su operativne strukture. One će osigurati da je krajnji korisnik obaviješten da prihvaćanje sredstava znači prihvaćanje njihovog uključivanja na objavljen popis korisnika. Svi osobni podaci uključeni u taj popis obrađuju se u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (10).

3. U skladu s člankom 90. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1650/2002 Komisija objavljuje važne informacije o ugovorima. Komisija objavljuje rezultate postupka nadmetanja u Službenom listu Europske unije, na internetskoj stranici EuropeAida i u bilo kojim drugim prikladnim medijima, u skladu s primjenjivim ugovornim postupcima za vanjsko djelovanje Zajednice.

Članak 63.

Vidljivost

1. Komisija i mjerodavna nacionalna, regionalna ili lokalna tijela zemalja korisnica dogovaraju se oko usklađenog niza aktivnosti koje će učiniti dostupnim i objavljuju, u zemljama korisnicama, informacije o pomoći u okviru Uredbe o programu IPA.

Postupci za provedbu takvih aktivnosti navode se u sektorskim sporazumima ili sporazumima o financiranju.

2. Za provedbu aktivnosti iz stavka 1. nadležni su krajnji korisnici i one se financiraju iz sredstava dodijeljenih mjerodavnim programima ili operacijama.

DIO II.

POSEBNE ODREDBE

GLAVA I.

KOMPONENTA POMOĆ U TRANZICIJI I IZGRADNJA INSTITUCIJA

POGLAVLJE I.

Predmet pomoći i prihvatljivost

Članak 64.

Područja pomoći

1. Pomoć u okviru ove komponente može se dodijeliti zemljama korisnicama posebno u sljedećim područjima:

(a) jačanje demokratskih institucija i pravne države;

(b) promicanje i zaštita temeljnih prava i sloboda sadržanih u Europskoj povelji o temeljnim pravima;

(c) reforma javne uprave;

(d) reforma u području pravosuđa i unutarnjih poslova, kao što je reforma pravnog sustava, policije, tužiteljstva, sudstva, zatvorskih sustava i sustava carinske i granične kontrole s posebnim naglaskom na borbu protiv korupcije, organiziranog kriminala, terorizma i nezakonite migracije te uspostava informacijskih sustava vezanih za ta područja;

(e) modernizacija regulatornog okvira, uključujući potporu ulaganjima za opremanje ključnih institucija čiju infrastrukturu i sposobnost praćenja i provedbe zakonodavstva je potrebno ojačati;

(f) uspostava ili jačanje sustava financijske kontrole;

(g) jačanje tržišnog gospodarstva, posebno pomaganjem u samoorganizaciji gospodarskih dionika i izravnom potporom gospodarskim aktivnostima, uključujući kroz pomoć privatnom sektoru i pomoć u restrukturiranju industrije, kao i diversifikacijom gospodarstva, modernizacijom ključnih sektora, i unapređenjem pojedinih područja;

(h) razvoj civilnog društva i dijaloga između vlade i nevladinih tijela s ciljem promicanja demokracije, pravne države, ljudskih prava, poštovanja i zaštite manjina te dijaloga s civilnim društvom;

(i) uspostava socijalnog dijaloga kao element dobrog upravljanja i radi promicanja poštenih i pravednih uvjeta rada;

(j) promicanje uključivanja manjina, pomirenja i mjera za izgradnju povjerenja na svim razinama društva;

(k) ekološka politika utemeljena na visokoj razini zaštite, promicanju načela onečišćivač plaća, održivom korištenju prirodnih resursa, energetskoj učinkovitosti, obnovljivim izvorima i progresivnom donošenju politika Zajednice u područjima koja se odnose na promjenu klime;

(l) unapređenje pristupa financijskim instrumentima za mala i srednja poduzeća i javnu upravu;

(m) izgradnja institucija u području nuklearne sigurnosti, gospodarenja radioaktivnim otpadom i zaštite od zračenja, u skladu s pravnom stečevinom i najboljom praksom Europske unije;

(n) potpora sudjelovanju u programima Zajednice, posebno onim namijenjenim jačanju svijesti o statusu europskog građanina, i priprema za sudjelovanje u agencijama Zajednice.

2. Osim za područja obuhvaćena stavkom 1., pomoć se zemljama korisnicama navedenim u Prilogu II. Uredbi o programu IPA može dodijeliti u okviru ove komponente za sljedeća područja:

(a) u skladu s člankom 2. stavkom 3. točkom (b) Uredbe o programu IPA, za socijalni, gospodarski i teritorijalni razvoj, uključujući, između ostalog, ulaganja u područja regionalnog razvoja, razvoja ljudskih potencijala i ruralnog razvoja;

(b) uklanjanje prepreka socijalnom uključivanju i potpora uključujućim tržištima rada, posebno putem djelovanja koja za cilj imaju unapređenje životnog standarda, borbu protiv nezaposlenosti i jačanje ljudskih potencijala;

(c) potpora sektorima proizvodnje i usluga i unapređenje poslovne infrastrukture;

(d) prilagodba, reforma ili, ako je potrebno, uspostava sustava obrazovanja i sustava stručnog osposobljavanja;

(e) poboljšanje pristupa i međusobne povezanosti prometnih, informacijskih, energetskih i drugih mreža;

(f) reforma zdravstvenog sustava;

(g) unapređenje informacijskog i komunikacijskog sustava.

Članak 65.

Vrste pomoći

1. Pomoć u okviru ove komponente može se posebno pružati putem:

(a) mjera za administrativnu suradnju u svrhu osposobljavanja i razmjene informacija što uključuje stručnjake u javnom sektoru poslane iz država članica ili međunarodnih organizacija, posebno putem twinninga, twinning lighta i TAIEX-a;

(b) tehničke pomoći;

(c) ulaganja u regulatornu infrastrukturu, uključujući neovisne vanjske multilateralne institucije, posebno radi potpore usklađivanju sa normama i standardima Europske unije. Ona su namijenjena ključnim regulatornim institucijama i utemeljena na jasnoj strategiji za reformu javne uprave i usklađivanje s pravnom stečevinom;

(d) shema bespovratnih sredstava;

(e) sredstava za pripremu projekata;

(f) provedbe financijskih rješenja u suradnji s financijskim institucijama;

(g) proračunske potpore, u skladu s odredbama članka 15. stavka 1. Uredbe o programu IPA.

2. Pomoć u okviru ove komponente može se pružiti zemljama korisnicama iz Priloga II. Uredbi o programu IPA i putem mjera i radnji slične prirode kao što su one predviđene u okviru komponenti Regionalni razvoj, Razvoj ljudskih potencijala i Ruralni razvoj, uključujući operacije slične ulaganjima.

3. Pomoć se može koristiti i za pokrivanje troškova doprinosa Zajednice međunarodnim misijama, inicijativama i organizacijama koje su aktivne u interesu zemlje korisnice, uključujući administrativne troškove.

Članak 66.

Prihvatljivost izdataka

1. Izdaci u okviru ove komponente prihvatljivi su ako su nastali nakon potpisa javnih nabava, sporazuma i bespovratnih sredstava, osim u slučajevima izričito predviđenim u Uredbi (EZ, Euratom) br. 1605/2002.

2. Uz pravila iz članka 34. stavka 3., sljedeći izdaci nisu prihvatljivi:

(a) svi troškovi najamnine;

(b) amortizacijski troškovi.

3. Iznimno od članka 34. stavka 3., o prihvatljivosti sljedećih izdataka odlučuje se od slučaja od slučaja:

(a) operativni troškovi, uključujući troškove najamnine, isključivo vezani uz razdoblje sufinanciranja operacija;

(b) porezi na dodanu vrijednost, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: i. porezi na dodanu vrijednost ne mogu se vratiti ni na koji način; ii. utvrđuje se da ih snosi krajnji korisnik; i iii. jasno su navedeni u prijedlogu projekta.

Članak 67.

Intenzitet pomoći i stopa doprinosa Zajednice

1. U smislu ove komponente, prihvatljivi izdaci iz članka 38. stavka 1. temelje se na javnim rashodima u slučaju decentraliziranog upravljanja i na ukupnim izdacima u slučaju centraliziranog i zajedničkog upravljanja.

2. U slučaju decentraliziranog upravljanja, uz opća pravila navedena u člancima 37. i 38., ovaj stavak primjenjuje se na pomoć u okviru ove komponente.

U slučaju bespovratnih sredstava, od krajnjih se korisnika može tražiti da doprinesu prihvatljivim troškovima operacije. U slučaju operacije ulaganja, doprinos zajednice ne prelazi 75 % javnih rashoda, a ostalih 25 % osigurava se iz javnih sredstava zemlje korisnice. U iznimnim i opravdanim slučajevima, međutim, doprinos Zajednice može prelaziti 75 % javnih rashoda.

Aktivnosti za izgradnju institucija zahtijevaju određeni stupanj sufinanciranja od strane krajnjih korisnika i/ili javnih sredstava u zemlji korisnici. U propisno opravdanim slučajevima, međutim, aktivnosti za izgradnju institucija mogu se financirati do 100 % iz sredstava Zajednice.

Pomoć koja se pruža putem mjera administrativne suradnje navedenih u članku 65. stavku 1. točki (a) može se financirati 100 % iz sredstava Zajednice.

3. U slučaju centraliziranog ili zajedničkog upravljanja, Komisija odlučuje o stopi doprinosa Zajednice koja može iznositi do 100 % prihvatljivih izdataka.

POGLAVLJE II.

Programiranje

Članak 68.

Okvir za programiranje

Pomoć se u načelu pruža u obliku:

— nacionalnih programa,

— regionalnih i horizontalnih programa i instrumenata.

Članak 69.

Nacionalni programi

1. Komisija svake godine donosi nacionalne programe na temelju prijedloga projekata zemlje korisnice koji uzimaju u obzir načela i prioritete iz višegodišnjih indikativnih planskih dokumenata navedenih u članku 5.

2. Prijedlozi projekata posebno navode prioritete koje mora obuhvatiti predmetna zemlja korisnica, a koji mogu uključivati područja pomoći propisana u članku 64. Prilikom izrade prijedloga projekata savjetuju se mjerodavni dionici.

3. Svake godine, nakon rasprava o prijedlozima projekata između Komisije i zemlje korisnice, zemlja korisnica Komisiji dostavlja sažetak projekta. U sažecima projekata jasno se navode prioriteti, predviđene operacije i odabrani načini provedbe. S obzirom na sažetke projekata Komisija priprema prijedloge za financiranje.

4. Prijedlozi za financiranje donose se pomoću odluke o financiranju u skladu s člankom 8.

5. Sporazum o financiranju predviđen u članku 8. sklapa se između Komisije i zemlje korisnice.

Članak 70.

Sudjelovanje u programima Zajednice u okviru nacionalnih programa

1. Može se odobriti pomoć za potporu sudjelovanju zemalja korisnica u programima Zajednice. Sudjelovanje se propisuje u nacionalnim programima.

2. Ukupna sredstva koja Zajednica daje kao potporu za sudjelovanje u programima Zajednice ne prelaze granice propisane u nacionalnom programu.

3. Sudjelovanje zemalja korisnica u programima Zajednice temelji se na posebnim uvjetima propisanim za svaki takav program u memorandumu o razumijevanju koji se sklapa između Komisije i zemlje korisnice u skladu sa sporazumima kojima se utvrđuju opća načela za sudjelovanje zemalja korisnica u programima Zajednice. On uključuje odredbe o ukupnom iznosu doprinosa zemlje korisnice i iznosu koji se financira iz pomoći na temelju Uredbe o programu IPA.

Članak 71.

Sudjelovanje u agencijama Zajednice u okviru nacionalnih programa

1. Može se dodijeliti pomoć za potporu sudjelovanju zemalja korisnica u agencijama Zajednice. Sudjelovanje se propisuje u nacionalnim programima.

2. Zemlje korisnice mogu biti pozvane sudjelovati na ad hoc osnovi u radu različitih agencija Zajednice. Troškovi njihovog sudjelovanja mogu se financirati kroz pomoć koja se dodjeljuje u okviru Uredbe o programu IPA na sličan način onome koji se primjenjuje na sudjelovanje u programima Zajednice.

Članak 72.

Regionalni i horizontalni programi

1. Na temelju mjerodavnih višegodišnjih indikativnih planskih dokumenata i savjetovanja s mjerodavnim dionicima, Komisija priprema regionalne i horizontalne programe koji su potpuno usklađeni i koordinirani s nacionalnim programima.

2. Cilj je regionalnih i horizontalnih programa promicati regionalnu suradnju i jačati razmjene između više zemalja u zemljama korisnicama te pružiti potporu inicijativama koje potiču zemlje korisnice na suradnju u područjima od zajedničkog interesa.

3. Regionalni program obuhvaća zemlje korisnice na Zapadnom Balkanu. Program je posebno usmjeren na pomirenje, obnovu i političku suradnju u regiji s ciljem potpore provedbi Pakta o stabilnosti za Jugoistočnu Europu.

4. Horizontalni programi obuhvaćat će neke ili sve zemlje korisnice u područjima od zajedničkog interesa u kojima se pomoć može učinkovitije i djelotvornije provoditi putem takvih programa nego putem nacionalnih programa.

5. U okviru regionalnog i horizontalnog programa, pomoć se može dodijeliti u područjima kao što su instrument za pripremu projektnih prijedloga, potpora civilnom društvu, potpora malim i srednjim poduzećima, općinske financijske ustanove i općinska infrastruktura, statistika, nuklearna sigurnost, informacije i komunikacija.

POGLAVLJE III.

Provedba

Odjeljak 1.

Okvir za provedbu i načela

Članak 73.

Opća načela

1. Pomoć u okviru ove komponente dodjeljuje se putem centraliziranog, decentraliziranog ili zajedničkog upravljanja, u skladu s člankom 53. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.

2. Kada se radi o nacionalnim programima cilj je decentralizirano upravljanje.

3. Komisija će regionalne i horizontalne programe provoditi centralizirano ili na temelju zajedničkog upravljanja s međunarodnim organizacijama kako je utvrđeno člankom 43.d Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.

Članak 74.

Struktura i tijela u slučaju centraliziranog i zajedničkog upravljanja

U slučaju centraliziranog ili zajedničkog upravljanja nacionalni koordinator programa IPA jedina je kontakt osoba Komisije, u skladu s člankom 32.

Članak 75.

Struktura i tijela u slučaju decentraliziranog upravljanja

1. Kada, u slučaju decentraliziranog upravljanja, u skladu s člankom 22. stavkom 2. točkom (b), nacionalni koordinator programa IPA djeluje u skladu sa svojom odgovornosti za programiranje ove komponente na nacionalnoj razini, on obavlja sljedeće poslove:

(a) organizira pripremu prijedloga projekata iz članka 69.;

(b) razrađuje i predstavlja Komisiji sažetke projekata iz članka 69.;

(c) prati tehničko izvršavanje nacionalnih programa.

2. U skladu s člankom 31., operativna struktura sastoji se od jedne ili više provedbenih agencija koje se osnivaju u okviru državne uprave zemlje korisnice ili pod njezinom izravnom kontrolom.

Nacionalni dužnosnik za ovjeravanje, nakon savjetovanja s nacionalnim koordinatorom programa IPA, imenuje dužnosnike za ovjeravanje programa koji će biti na čelu provedbenih agencija.

Dužnosnici ovlašteni za odobravanje programa su dužnosnici u državnoj upravi zemlje korisnice. Oni su nadležni za aktivnosti koje obavljaju provedbene agencije u skladu s člankom 28.

3. Dužnosnici ovlašteni za odobravanje programa imenuju dužnosnike u državnoj upravi kao voditelje programa. Pod općom nadležnošću predmetnog dužnosnika za odobravanje programa, voditelji programa obavljaju sljedeće poslove:

(a) odgovorni su za tehnički vid operacija unutar resornih ministarstava;

(b) pomažu dužnosniku za odobravanje programa u dobroj i pravovremenoj pripremi i provedbi operacija na tehničkoj razini;

(c) nadležni su za koordinaciju unutar svakog prioriteta utvrđenog u prijedlogu projekta zemlje korisnice.

Članak 76.

Akreditacija operativne strukture i prijenos upravljačkih ovlasti

1. Ako su sredstvima Zajednice upravljala postojeća nacionalna tijela u zemljama korisnicama na temelju Uredbe (EEZ) br. 3906/89 ili Uredbe (EZ) br. 2500/2001 prije stupanja na snagu ove Uredbe, ta tijela (dalje u tekstu: „postojeća nacionalna tijela”) upravljaju sredstvima u okviru komponente Pomoć u tranziciji i izgradnja institucija dok Komisija ne donese Odluku o prijenosu upravljačkih ovlasti.

2. Ni u kojem slučaju postojeća nacionalna tijela ne mogu upravljati sredstvima u okviru komponente Pomoć u tranziciji i izgradnja institucija više od godinu dana od stupanja na snagu ove Uredbe bez prijenosa upravljačkih ovlasti na temelju ove Uredbe.

3. Komisija odlučuje o prijenosu upravljačkih ovlasti na postojeća nacionalna tijela posebno uzimajući u obzir popis odstupanja dostavljen u skladu sa stavkom 4. i odluku koju donosi nacionalni dužnosnik za ovjeravanje u skladu s člankom 5.

4. Nacionalni dužnosnik za ovjeravanje vrši procjenu operativne strukture, koja uključuje i postojeća nacionalna tijela, u odnosu na zahtjeve iz članka 11. Posebno utvrđuje popis svih zahtjeva na temelju ove Uredbe, kako je predviđeno u članku 11., koje operativna struktura ne ispunjava, na temelju mišljenja vanjskog revizora koji je funkcionalno neovisan od svih dionika u sustavima upravljanja i kontrole.

Popis odstupanja šalje se Komisiji najkasnije četiri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe.

5. Ako se smatra da je neispunjavanje zahtjeva iz stavka 4. u skladu s učinkovitim i djelotvornim djelovanjem operativnih struktura, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje može odlučiti dodijeliti akreditaciju predmetnim tijelima iz ove Uredbe.

Najkasnije pet mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe, on šalje Komisiji odluku o akreditaciji predmetnih tijela. Ta odluka uključuje plan s vremenski ograničenim ciljevima u kojem su propisani koraci koje treba poduzeti za ispravljanje neispunjavanja zahtjeva iz popisa iz stavka 4. Plan se mora usuglasiti s Komisijom.

6. Ako se neispunjavanje zahtjeva iz stavka 4. ne smatra usklađenim s učinkovitim i djelotvornim djelovanjem operativnih struktura, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje može ipak predmetnoj operativnoj strukturi dati akreditaciju, u skladu s odredbama članka 13.

7. Ako Komisija odluči prenijeti upravljačke ovlasti na postojeća nacionalna tijela na temelju ove Uredbe, Odlukom Komisije mogu biti propisani dodatni uvjeti za nacionalna tijela. U slučaju dodatnih uvjeta, Komisija određuje vremenske rokove za njihovo ispunjavanje od strane nacionalnih tijela kako bi prijenos upravljačkih ovlasti ostao na snazi. Odlukom Komisije propisuje se i popis ex ante kontrola iz članka 14. stavka 3.

8. Bez obzira na odluku nacionalnog dužnosnika za ovjeravanje, Komisija može odlučiti zadržati, suspendirati ili povući prijenos upravljačkih ovlasti na bilo koje od predmetnih tijela u bilo koje vrijeme.

9. Nacionalni dužnosnik za ovjeravanje osigurava u svim fazama da zemlja korisnica dostavlja sve informacije koje traži Komisija.

Članak 77.

Provedbena načela kod twinning projekata

1. Twinning projekti organiziraju se u obliku bespovratnih sredstava u kojem slučaju su državne uprave odabranih država članica suglasne osigurati traženu stručnu pomoć javnom sektoru uz naknadu tako nastalih izdataka.

Bespovratna sredstva mogu posebno predviđati dugoročni premještaj dužnosnika sa zadatkom da pruža usluge savjetovanja državnoj upravi zemlje korisnice kao stalni twinning savjetnik.

Bespovratna sredstva za twinning utvrđuju se u skladu s odgovarajućim odredbama iz dijela prvog, glave VI. o bespovratnim sredstvima Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 i Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002.

2. Komisija priprema i redovito ažurira priručnik za twinning koji uključuje sustav fiksnih stopa i cijena za naknadu za pruženu stručnu pomoć javnoj upravi od strane državnih uprava odabranih država članica.

Članak 78.

Provedbena načela u slučaju sudjelovanja u programima i agencijama Zajednice

U slučaju sudjelovanja u programima i agencijama Zajednice, provedba se sastoji od plaćanja dijela financijskog doprinosa zemlje korisnice koja se financira iz programa IPA u proračun programa ili agencije. Uplatu izvršava nacionalni fond kada se radi o decentraliziranom upravljanju i Komisija kod centraliziranog upravljanja.

Odjeljak 2.

Financijsko upravljanje

Članak 79.

Plaćanja u okviru decentraliziranog upravljanja

1. Iznimno od članka 40. stavka 6., kada se ostvari gornja granica od 95 %, nacionalni dužnosnik za ovjeravanje prilikom traženja uplate konačnog iznosa samo dostavlja novo ovjereno izvješće o izdacima i informacije o vraćenim sredstvima.

2. Pretfinanciranje u načelu predstavlja 50 % doprinosa Zajednice predmetnom programu. Može se plaćati u godišnjim ratama. Stopa od 50 % može se povećati ako nacionalni dužnosnik za ovjeravanje pokaže da preostali iznos neće pokriti pretfinanciranje ugovora i bespovratnih sredstava potpisanih na nacionalnoj razini.

3. Iznos za pretfinanciranje izračunava se kao ukupan zbroj procjene godišnje ugovorenog iznosa i stvarnog iznosa u odnosu za koji su prethodne godine nastale ugovorne obveze. Osim pretfinanciranja vezanog uz sudjelovanje u programima i agencijama Zajednice, pretfinanciranje se isplaćuje samo nakon po