ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Cilj je proračunske strategije naznačen u programu konvergencije za 2014. smanjiti ukupni deficit s 2,9 % BDP-a u 2014. na 1,9 % do kraja programskog razdoblja. To bi trebalo postići snažnom konsolidacijom u posljednjim godinama programa, dok bi ciljeve deficita trebalo znatno povisiti u odnosu na prethodni program konvergencije. U programu konvergencije potvrđuje se srednjoročni cilj od ‐ 1,7 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, na osnovi preračunanog strukturnog salda, ostvarenje srednjoročnog cilja ne očekuje se do kraja programskog razdoblja. Očekuje se da će se (preračunani) strukturni saldo pogoršati za 1,5 postotnih bodova u 2014., čime značajno odstupa od srednjoročnog cilja te se planira stabilizacija tijekom 2015., što znači manjak od 0,5 % BDP-a u odnosu na poboljšanje potrebno za ostvarenje srednjoročnog cilja. Referentna vrijednost rashoda pokazuje značajno odstupanje za 2014. i za 2015. godinu. Očekuje se daljnje pogoršanje (preračunanog) strukturnog salda i za 2016. i za 2017. godinu. Općenito se od 2014. nadalje očekuje značajno odstupanje od puta prilagodbe prema srednjoročnom cilju. Program konvergencije predviđa postupno, ali kontinuirano smanjenje državnog duga sa 79 % BDP-a u 2013. na otprilike 75 % BDP-a u 2017. godini. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije uglavnom je vjerodostojan za razdoblje 2014.‐2016., s predviđenim rastom BDP-a od 2,3 % u 2014. odnosno 2,5 % u 2015. u odnosu na rast od 2,3 % i 2,1 % koji je predviđen u proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. Međutim, program konvergencije je previše optimističan za 2017. Rizici za proračunske ciljeve u 2014. uglavnom su uravnoteženi, ali se od 2015. pojavljuju povećani rizici prekoračenja cilja deficita. Rizici posebice potječu od činjenice da je predviđeno da se planirano smanjenje udjela rashoda ostvari uvođenjem općeg nominalnog zamrzavanja ili ograničavanjem povećanja na razinu ispod stope inflacije za većinu stavki diskrecijske potrošnje. U Proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. predviđa se ukupni deficit za 2014. i 2015. koji je istovjetan ciljevima programa konvergencije. Uz predviđeni strukturni deficit od 2,2 % BDP-a u 2014. i 2,3 % u 2015., predviđanje Komisije potvrđuje rizik od značajnog odstupanja od srednjoročnog cilja od 2014. godine nadalje. Osim toga, prognoza Komisije također naglašava neispunjenje obveza u pogledu referentne vrijednosti za smanjenja duga za 2014. i 2015. Predviđeno pogoršanje strukturnog salda u 2014. (‐ 1,4 % BDP-a) veće je od dopuštenog za poštovanje pravila o dugu (‐ 0,5 % BDP-a). Na temelju procjene programa konvergencije i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, mišljenje je Vijeća da su nužni dodatni napori za strukturnu konsolidaciju s obzirom na rizike od značajnog odstupanja od srednjoročnog cilja, kao i neispunjenje obveza u pogledu pravila o dugu od 2014. nadalje.
Na temelju programa stabilizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da, unatoč znatnim konsolidacijskim nastojanjima koja su smanjila deficit sa 7,5 % BDP-a iz 2009. na 4,8 % BDP-a u 2012. ne očekuje da će Francuska ispraviti svoj prekomjerni deficit do 2013. u skladu s Preporukom Vijeća od 2. prosinca 2009. To je osobito povezano s lošijim gospodarskim okruženjem no što se to očekivalo u vrijeme donošenja Preporuke Vijeća od 2. prosinca 2009., a samo se djelomično nadoknadilo jednokratnim prihodima dok je napor bio djelomično odgođen. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilizacije vjerojatan je za 2013., no pretjerano optimističan za 2014. Posebice vlasti očekuju da će nakon mirovanja u 2012. (0 %) i u 2013. (+ 0,1 %) BDP do 2014. porasti za 1,2 % pod uvjetom da se poduzmu fiskalne mjere za dovođenje deficita na 2,9 % BDP-a u 2014. S druge strane Komisija predviđa da će na temelju pretpostavke o nepromijenjenoj politici BDP do 2014. narasti za 1,1 %, što je scenarij koji uzima u obzir samo usvojene ili dovoljno određene mjere i zbog toga predviđa deficit od 4,2 % BDP-a u 2014. Glavni cilj proračunske strategije utvrđene programom stabilizacije jest ostvariti srednjoročni cilj (MTO), odnosno strukturno uravnotežen proračun, kao u programu stabilizacije za period 2012.–2016. To je ambicioznije no što to Pakt o stabilnosti i rastu zahtijeva. Ciljna godina za ostvarenje srednjoročnog cilja jest 2016., u usporedbi s 2015. za program stabilizacije za period 2012.–2016.

Planirani ciljevi nominalnog deficita u programu stabilizacije u skladu su s ispravkom prekomjernog deficita do 2014., godinu dana nakon izmijenjenog roka koji je utvrdilo Vijeće u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita (EDP) od 2. prosinca 2009. S obzirom na optimistične prognoze rasta iz programa stabilizacije za 2014. godinu, osim ako su dodatne mjere poduzete da znatno pojačaju napore u toj godini, Vijeće smatra da fiskalna prilagodba koju su nadležna tijela predvidjela nije kompatibilna sa stvarnim ispravkom prekomjernog deficita do 2014. Planiranim mjerama uštede i dodatnim prihodima također nedostaju pojedinosti. U ovim uvjetima potrebno je poduzeti mjere određene i za 2014. i 2015. godinu da bi se vjerodostojno osiguralo da će se prekomjerni deficit ispraviti najkasnije do 2015. u skladu s preporukom Vijeća. Strukturni će saldo, kako je to ponovno izračunala Komisija, u 2016. biti -0,4 % BDP-a (-0,3 % u 2017.) te se tako srednjoročni cilj (MTO) neće dosegnuti do kraja trajanja programa. Očekuje se da će napredak prema MTO-u u 2016. predstavljati 0,3 % BDP-a, što je ispod 0,5 % referentnog mjerila BDP-a. Udio javnog duga opće države poprilično je narastao od početka krize. Počevši od 64,2 % u 2007., udio javnog duga u BDP-u dosegao je 90,2 % u 2012. te se predviđa njegov rast do 96,2 % do 2014. prema proljetnim predviđanjima službi Komisije 2013. Vlasti očekuju da će udio javnog duga doseći svoj vrhunac od 94,3 % u 2014. te pasti na 88,2 % u 2017. Francuska će od 2016. biti u prijelaznom razdoblju u pogledu usklađenosti s kriterijima duga.
(6)

Upravno vijeće također je odlučiti nastaviti dozvoljavati nacionalnim središnjim banka da prihvaćaju kao prihvatljivi instrument osiguranja dužničke vrijednosne papire koje je izdala središnja država Helenske Republike koji ne udovoljavaju zahtjevima kreditne kvalitete Eurosustava, ali udovoljavaju drugim kriterijima prihvatljivosti primjenjivima na utrživu imovinu, najmanje sve dok se nastavlja reinvestiranje u te vrijednosne papire u okviru hitnog programa kupnje zbog pandemije (PEPP) (3), u skladu s posebnim popisom korektivnih faktora. Ta će mjera biti privremena i utemeljena na sljedećim dodatnim aspektima: (a) potrebi nastavljanja sprečavanja rascjepkanosti u pristupu operacijama monetarne politike Eurosustava koja bi oslabila pravilno funkcioniranje transmisijskog mehanizma monetarne politike u odnosu na grčko gospodarstvo dok se ono još oporavlja od posljedica pandemije; (b) obvezi koju je preuzela Helenska Republika u kontekstu pojačanog nadzora na temelju Uredbe (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i praćenja provedbe tog nadzora od strane institucija Unije; (c) činjenicu da srednjoročne mjere razduživanja za Helensku Republiku koje se provode putem Europskog fonda za financijsku stabilnost (European Financial Stability Facility) i Europskog stabilizacijskog mehanizma (European Stability Mechanism) ovise o trajnoj provedbi tih preuzetih obveza; (d) informacije o gospodarskoj i financijskoj situaciji Helenske Republike koje su dostupne ESB-u kao posljedica sudjelovanja ESB-a u okviru pojačanog nadzora; i (e) činjenicu da će nakon dovršetka pojačanog nadzora: i. gospodarska, fiskalna i financijska situacija Helenske Republike biti redovito preispitivana u kontekstu nadzora nakon isteka programa na temelju članka 14. Uredbe (EU) br. 472/2013 i tromjesečnog sustava ranog upozoravanja Europskog stabilizacijskog mehanizma (European Stability Mechanism); ii. mjere razduživanja za Helensku Republiku nastavit će biti povezane s tim nadzorom nakon isteka programa, i iii. planirane isplate Helenskoj Republici u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost (Recovery and Resilience Facility) na temelju Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (5) bit će ovisne o uspješnoj provedbi dogovorenih ključnih koraka i ciljeva u skladu s člankom 24. te Uredbe; (f) redovne procjene održivosti duga države koje će provoditi Europski stabilizacijski mehanizam (European Stability Mechanism), Europska komisija i ESB; (g) činjenicu da će ESB nastaviti imati pristup informacijama o gospodarskoj i financijskoj situaciji Helenske Republike čak i nakon dovršetka pojačanog nadzora, putem mehanizama opisanih u točki (e) podtočki i. i točki (e) podtočki iii.
(b)

Uvrštene dionice Uvrštene dionice uključuju sljedeće. — Udjeli u kapitalu koje izdaju društva s ograničenom odgovornošću. — Otkupljene dionice u društvima s ograničenom odgovornošću. — Dionice koje nose dividendu, a koje izdaju društva s ograničenom odgovornošću. — Povlaštene ili preferencijalne dionice ili udjeli koji osiguravaju udio u raspodjeli preostale vrijednosti pri likvidaciji društva. Oni mogu biti uvršteni ili ne biti uvršteni na priznatoj burzi. — Plasmani zatvorenom krugu investitora, ako je to moguće. Ako je društvo privatizirano i država je zadržala dio dionica privatiziranog društva, no preostali dio dionica kotira na uređenom tržištu, cjelokupna vrijednost kapitala društva evidentira se u okviru stanja uvrštenih dionica, s obzirom na to da je potencijalno moguće svim dionicama trgovati u bilo koje vrijeme po tržišnoj vrijednosti. Isto vrijedi i ako se dio dionica proda velikim investitorima, a samo se preostalim dijelom trguje na burzi (eng free float). Uvrštene dionice isključuju: — dionice koje su bile ponuđene na prodaju pri izdanju, no nisu bile preuzete, — zadužnice i kredite koji su zamjenjivi za dionice, koji se uključuju samo kada budu zamijenjeni za dionice, — vlasnički kapital člana društva koji neograničeno odgovara u društvima osoba, — državne investicije u kapital međunarodnih organizacija koje su osnovane kao društva s dioničkim kapitalom, — izdanja dionica koje nose bonus (issue of bonus shares) samo u vrijeme izdavanja i izdanja podijeljenih dionica (split share issue); dionice koje nose bonus i podijeljene dionice se, međutim bez razlike, uključuju u ukupno stanje uvrštenih dionica.
37.

Za svaku kategoriju instrumenta o novim poslovima , odnosno pokazatelje od 1. do 23. i od 30. do 85. u Dodatku 2. Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34), nacionalne središnje banke osiguravaju nacionalnu ponderiranu prosječnu kamatnu stopu. Osim toga, za svaki od pokazatelja od 2. do 4., od 8. do 11., od 13. do 22., od 33. do 35. i od 37. do 85. u Dodatku 2. Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34), nacionalne središnje banke osiguravaju količinu novih poslova poduzetih na nacionalnoj razini u svakoj kategoriji instrumenta tijekom referentnog mjeseca. Za kategorije instrumenata iz kredita kućanstvima i nefinancijskim društvima u vezi kojih je sklopljen ponovni sporazum o uvjetima kreditiranja (pokazatelji od 88. do 91. u Dodatku 2. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34), zahtijeva se samo podatak o obujmu, a podaci o kamatnim stopama prikupljaju se koliko je to moguće. Ove količine novih poslova odnose se na ukupnu populaciju, odnosno na čitavu referentnu izvještajnu populaciju i, slično drugim obujmima novih poslova, taj se iznos procjenjuje postupkom ekstrapoliranja prikazanim u stavcima od 38. do 40.
4.

umeće se sljedeći članak 11.a: „Članak 11.a Utrživi investicijski fondovi 1. Ovaj se članak primjenjuje na utržive investicijske fondove koji udovoljavaju sljedećim kriterijima: (a) stečeni su samo u svrhu ulaganja bez utjecaja na odluke o svakodnevnoj kupnji i prodaji; (b) investicijska strategija i ovlaštenje fonda određeni su unaprijed i svi uvjeti utvrđeni su ugovorom; (c) uspješnost ulaganja procjenjuje se kao jedinstveno ulaganje u skladu s investicijskom strategijom fonda; (d) fond je zaseban subjekt, neovisno o njegovom pravnom obliku, i njime se upravlja neovisno, uključujući svakodnevne odluke o ulaganjima. Podložno kriterijima u točkama od (a) do (d) ovaj članak može se također primjenjivati na fondove zadugoročna primanja zaposlenika osim ako se ne primjenjuje drugačiji računovodstveni okvir. Podložno kriterijima u točkama od (a) do (c) i u skladu s kvalitativnim obilježjima iz članka 3. stavka 1. ovaj se članak može također primijeniti na vlasničke portfelje koji nisu posebni pravni subjekti ali imaju vanjskog upravitelja i strogo odražavaju djelovanje fonda vezanog uz indeks. Za potrebe ovog članka, takvi vlasnički portfelji smatraju se utrživim investicijskim fondovima. 2. Utrživi investicijski fondovi nominirani u stranoj valuti i objavljeni pod „Ostala imovina” ne čine dio ukupne valutne pozicije, već su dio zasebnog valutnog udjela. Izračun povezanih deviznih dobitaka i gubitaka provodi se pomoću metode neto prosječnog troška ili pomoću metode prosječnog troška. 3. Revalorizacija utrživih investicijskih fondova provodi se na neto osnovi, a ne na odnosnoj imovini. Između različitih utrživih investicijskih fondova nema netiranja. 4. Transakcije se evidentiraju u bilanci po transakcijskoj cijeni. 5. Brokerska provizija evidentira se ili kao transakcijski trošak koji se uključuje u trošak imovine ili kao rashod u računu dobiti i gubitka. 6. Iznos kupljene dividende uključuje se u trošak utrživih investicijskih fondova. Na datum prvog dana trgovanja bez dividende, iznos kupljene dividende može se tretirati kao zasebna stavka sve dok nije primljena uplata za dividendu. 7. Obračun dividendi utrživih investicijskih fondova ne knjiži se na kraju razdoblja, budući da se one već odražavaju u tržišnoj cijeni utrživih investicijskih fondova, izuzevši vlasničke instrumente u čiju cijenu nije uključeno pravo na isplatu dividende.”;
Izvještaj o prihodima i rashodima Europske izvršne agencije za klimu, infrastrukturu i okoliš za financijsku godinu 2021. – Amandman proračunu br. 1

(2021/C 408/03)

PRIHODI

Glava Poglavlje Podnaslov Proračun 2021. Izmjena proracuna br. 1 Novi iznos 1 DOPRINOS EUROPSKE ZAJEDNICE 1 0 DOPRINOS EUROPSKE ZAJEDNICE 21 952 000 21 952 000 Glava 1 - Ukupno 21 952 000 21 952 000 2 SUDJELOVANJE TREĆIH ZEMALJA 2 0 SUDJELOVANJE TREĆIH ZEMALJA 4 960 000 4 960 000 Glava 2 - Ukupno 4 960 000 4 960 000 SVEUKUPNO 26 912 000 26 912 000

RASHODI

Glava Poglavlje Podnaslov Proračun 2021. Izmjena proracuna br. 1 Novi iznos 1 RASHODI ZA OSOBLJE 1 1 PLAĆE, NAKNADE I DAVANJA 23 385 900 23 385 900 1 2 RASHODI ZA SOCIJALU, ZDRAVSTVO I OBUKU 869 400 869 400 Glava 1 - Ukupno 24 255 300 24 255 300 2 RASHODI ZA INFRASTRUKTURU I POSLOVANJE 2 1 RASHODI ZA ZGRADE 1 263 215 1 263 215 2 2 INFORMACIJSKA I KOMUNIKACIJSKA TEHNOLOGIJA (ICT) 606 535 606 535 2 3 POKRETNA IMOVINA I TEKUĆI RASHODI POSLOVANJA 50 250 50 250 Glava 2 - Ukupno 1 920 000 1 920 000 3 RASHODI ZA PROVOĐENJE PROGRAMA 3 1 RASHODI ZA PROVOĐENJE PROGRAMA 736 700 736 700 Glava 3 - Ukupno 736 700 736 700 SVEUKUPNO 26 912 000 26 912 000

Sistematizacija radnih mjesta 1

Funkcijske grupe i platni razredi (1) 2021 2020 Odobrena u proračunu Unije Stvarno popunjena na dan 31. prosinca 2019. Odobrena u proračunu Unije Stalna mjesta Privremena mjesta Stalna mjesta Privremena mjesta Stalna mjesta Privremena mjesta AD 16 — — — — — — AD 15 — — — — — — AD 14 — 7 — 7 — 7 AD 13 — 10 — 9 — 9 AD 12 — 5 — 5 — 5 AD 11 — 5 — 5 — 5 AD 10 — 5 — 5 — 5 AD 9 — 11 — 7 — 9 AD 8 — 12 — 10 — 12 AD 7 — 11 — 10 — 10 AD 6 — 2 — 2 — 2 AD 5 — 3 — — — 3 Ukupno AD — 71 — 60 — 67 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — 1 — 1 — 1 AST 6 — 2 — 2 — 2 AST 5 — 3 — 3 — 3 AST 4 — 3 — 3 — 3 AST 3 — 2 — 1 — 2 AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — Ukupno AST — 11 — 10 — 11 AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — Ukupno AST/SC — — — — — — Ukupno — 82 — 70 — 78 Sveukupno 82 70 78 (1)

Procijenjeni broj ugovornog osoblja (izraženo u vidu punog radnog vremena) i upućenih nacionalnih stručnjaka

Radna mjesta ugovornog osoblja 2021 2020 FG IV 163 144 FG III 74 72 FG II 33 33 FG I — — Ukupno 270 249

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
2 0

PROCEEDS FROM THE SALE OF MOVABLE AND IMMOVABLE PROPERTY

p.m.
3.

članak 4.a zamjenjuje se sljedećim: „Članak 4.a Države članice mogu, u skladu sa stavcima od 11. do 21. RVSUN-a 2182 (2014), u teritorijalnim vodama Somalije i na otvorenom moru uz obalu Somalije koje se proteže do Arapskog mora i Perzijskog zaljeva te ih obuhvaća, djelujući na nacionalnoj razini ili putem dobrovoljnih multinacionalnih pomorskih partnerstva kao što su „Združene pomorske snage”, u suradnji sa saveznom vladom Somalije, pregledavati plovila koja plove prema Somaliji ili iz nje za koje postoji opravdana sumnja da se njima: (a) prenosi ugljen iz Somalije, čime se krši embargo na ugljen; (b) prenosi oružje ili vojna oprema u Somaliju, izravno ili neizravno, čime se krši embargo na oružje za Somaliju; (c) prenosi oružje ili vojna oprema pojedincima ili subjektima koje je Odbor za sankcije uvrstio na popis; (d) prenose komponente improviziranih eksplozivnih naprava utvrđene u dijelu I. Priloga C Rezoluciji UN-a 2662 (2022), čime se krši zabrana komponenata improviziranih eksplozivnih naprava.”
6.

redak koji se odnosi na tarifni broj HS-a „ex 1605 10 ex 1605 90 ex 1605 20 ex 1605 20 ex 1605 20 ex 1605 30” zamjenjuje se sljedećim: „ex 1605 10 Okruglice od raka, pripremljene sa pšeničnim škrobom, solju, šećerom, mješavinom začina, mesom rakova i punilom Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, osim tarifnog broja proizvoda ex 1605 54 Okruglice od sipe pripremljene s ribljim mesom, punilom od sipe, pšeničnim škrobom, solju, šećerom i mješavinom začina ex 1605 21 Hargow (punjena tjestenina) od kozica, pšeničnog škroba, tapioke, vode, mladog luka, đumbira, šećera i soli ex 1605 29 Shaomai (punjena tjestenina) pretežno od kozica, piletine, kukuruznog škroba, biljnog ulja, crnog papra, sezamova ulja i vode ex 1902 20 Prženi wonton od kozica, pripremljen s kozicama, solju, uljem, šećerom, đumbirom, paprom, jajetom, octom i umakom od soje. ex 1605 54 Okruglice s okusom jastoga: meso sipe, riblje meso i meso rakova. ”.
8.1.

Upućivanje: (a) može okončati poslodavac upućenog stručnjaka ako to zahtijevaju bitni interesi poslodavca; (b) mogu zajednički okončati direktor Tajništva UPZ-a i poslodavac, na zahtjev upućenog stručnjaka upućen objema stranama, ako to zahtijevaju osobni ili profesionalni interesi upućenog stručnjaka; (c) može okončati direktor Tajništva UPZ-a ako upućeni stručnjak ili njegov poslodavac ne poštuju dodijeljene dužnosti i zadaće i/ili pravila o upućivanju. Tajništvo UPZ-a o tome odmah obavješćuje upućenog stručnjaka i njegova poslodavca; (d) se može okončati u slučaju prestanka administrativnog statusa upućenog stručnjaka ili promjene administrativnog statusa upućenog stručnjaka.
(5)

Kao odgovor na rusku ratnu agresiju protiv Ukrajine, koja je započela 24. veljače 2022., Unija je uvela mjere ograničavanja kojima se ruskim zračnim prijevoznicima, svim zrakoplovima registriranima u Rusiji i svim zrakoplovima koji nisu registrirani u Rusiji, a koji su u vlasništvu ili zakupu bilo koje ruske fizičke ili pravne osobe, subjekta ili tijela, zabranjuje slijetanje na područje Unije, uzlijetanje s njega ili njegovo prelijetanje. Te mjere ograničavanja i protumjere koje je donijela Rusija dovele su do promjena u zračnom prometu u europskom zračnom prostoru. U nekim državama članicama došlo je do velikih promjena u broju prelijetanja u zračnom prostoru pod njihovom nadležnošću. Međutim, na razini Unije, zabilježeni učinak na broj letova ograničen je u odnosu na naglo smanjenje zračnog prometa u cijeloj Europi do kojeg je došlo zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19.
(48)

Profitabilnost proizvođača iz Unije tijekom RIP-a o suspenziji kretala se kako slijedi: Tablica 6. Profitabilnost RIP 3. tromjesečje 2020. 4. tromjesečje 2020. 1. tromjesečje 2021. 2. tromjesečje 2021. 2. polovina 2020. 1. polovina 2021. RIP o suspenziji Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) od –10 % do –15 % od –10 % do –15 % od 0 % do 5 % od 5 % do 10 % od 0 % do 5 % od –5 % do 0 % od 2 % do 7 % od –2 % do 3 % Izvor: odgovori na upitnik
(10)

U nastavku su navedeni nacrti ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom sa sigurnosti koje je Finska predložila u pogledu djelotvornosti upravljanja sigurnosti, raščlanjeni prema cilju upravljanja sigurnosti i izraženi kao razina provedbe: Finska Ciljevi djelotvornosti upravljanja sigurnosti, izraženi kao razina provedbe (razine od A do D prema EASA-i) Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi Cilj upravljanja sigurnosti 2021. 2022. 2023. 2024. ANS Finland Politika i ciljevi u pogledu sigurnosti C C C C Upravljanje sigurnosnim rizikom C C C D Osiguranje sigurnosti C C C C Promicanje sigurnosti C C C C Kultura sigurnosti C C C C
(105)

Ryanair tvrdi da se izravno natječe s društvom TAP Air Portugal na velikom broju linija između parova gradova polazišta/odredišta. Kako bi potkrijepio svoje nalaze, dostavio je priloge s podacima o „linijama između parova portugalskih gradova na kojima su Ryanair i TAP bili konkurenti 2020.” i „europskim linijama i konkurentima društva TAP u ožujku 2021.” Tvrdi da se grupa Ryanair natjecala s društvom TAP Air Portugal za 17 parova gradova 2019., 29 parova gradova 2020. i 24 para gradova 2021., što bi bilo daleko više od bilo kojeg drugog zračnog prijevoznika. Ryanair je dostavio i studiju (46) provedenu na njegov zahtjev. U njoj se analiziraju veličina i podrijetlo operativne licencije najvećih zračnih prijevoznika na više velikih europskih tržišta. Obuhvaća ukupan kapacitet unutar Europe koji se nudio 2014. i 2019. te trenutačne prognoze za 2021. Osim utvrđivanja udjela ključnih zračnih prijevoznika tih godina, studija je bila usmjerena na petogodišnju stopu rasta glavnih tržišta od 2014. do 2019., doprinos glavnih zračnih prijevoznika tom rastu i ukupan rast na linijama na kojima su ti prijevoznici prometovali u tom istom razdoblju. Ta se analiza zatim ponavlja za dvije godine koje završavaju s 2021. prema trenutačnoj prognozi. Kad je konkretno riječ o Portugalu, u studiji je utvrđeno da su niskotarifni prijevoznici od 2014. do 2019. osigurali 44,3 % rasta kapaciteta sjedala, dok su drugi zračni prijevoznici koji nisu vodeći domaći prijevoznici činili daljnjih 29,3 % rasta. Prema toj studiji dva vodeća domaća portugalska zračna prijevoznika osigurala su tek 26,4 % rasta zabilježenog u tom petogodišnjem razdoblju. U studiji je ustanovljeno da su u smislu povezanosti niskotarifni prijevoznici imali boje rezultate u tom petogodišnjem razdoblju s obzirom na to da su dodali 199 novih linija svojim kombiniranim mrežama. U usporedbi s time, dva vodeća portugalska prijevoznika zajedno su smanjila broj svojih linija za 12. Kad se sagledaju inozemne linije unutar Europe, ta bi računica iznosila +199 naspram –10. Ta bi razlika navodno bila razočaravajuća za vodeće portugalske prijevoznike s obzirom na to da je pod njihovom kontrolom 30 % ukupnog tržišta i 65 % domaćeg tržišta u smislu kapaciteta sjedala. U studiju je uključena i tablica koja pokazuje prognoze niskotarifnih prijevoznika za povećanje njihova udjela u portugalskom tržištu za vrijeme pandemije. U studiji se na temelju sedam nalaza zaključuje da povijest podržavanja tradicionalnih prijevoznika u državnom vlasništvu na nacionalnoj razini nije dovela do većeg rasta ni do bolje povezanosti te se nadalje navodi da je upravo to ono što su paneuropski niskotarifni prijevoznici pružili na više otvorenih tržišta.