ODLUKA KOMISIJE (EU) 2019/767

оd 31. srpnja 2018.

o državnoj potpori SA.36511 (2014/C) (ex 2013/NN) koju je provela Francuska za ograničenje pristojbe CSPE

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 4975)

(Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. podstavak 1.,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave primjedbe u skladu s navedenim člancima (1) i uzimajući u obzir te primjedbe,

budući da:

1. POSTUPAK

(1) Slijedom preliminarnih kontakata između službi Komisije i Francuske tijekom 2013. Francuska je 11. listopada 2013. prijavila svoj sustav potpora sektoru vjetroenergije na kopnu koji se do tada financirao pristojbom na električnu energiju pod nazivom „doprinos za javnu uslugu opskrbe električnom energijom” („CSPE”).

(2) Budući da je taj sustav već bio na snazi u trenutku prijave, spis je 29. studenoga 2013. dostavljen u registar neprijavljenih potpora.

(3) Dopisom od 27. ožujka 2014. Komisija je obavijestila Francusku da nema primjedbi na potporu sektoru vjetroenergije na kopnu, ali da postoje dvojbe oko sukladnosti smanjenja pristojbe CSPE koja se odobravaju potrošačima vlastite energije, velikim potrošačima električne energije i elektrointenzivnim potrošačima s unutarnjim tržištem. Stoga je obavijestila Francusku o svojoj odluci o pokretanju postupka predviđenog u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) u pogledu smanjenja pristojbe CSPE.

(4) Odluka Komisije o pokretanju postupka („odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe na predmetne mjere i na moguću primjenu smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014.–2020. (2) („smjernice iz 2014.”) na predmetna smanjenja pristojbe CSPE.

(5) Komisija je primila primjedbe od pet zainteresiranih strana: i. društva Air Liquide dopisom od 3. studenoga 2014.; ii. društva EDF dopisom od 17. studenoga 2014.; iii. društva RATP dopisom od 2. prosinca 2014.; iv. društva SNCF dopisom od 3. prosinca 2014. i v. Saveza industrija potrošača energije (UNIDEN) dopisom od 3. studenoga 2014. Predmetne primjedbe odnosile su se ponajprije na postojanje državne potpore, a zatim na sukladnost mjera s UFEU-om i sa smjernicama iz 2014.

(6) Francuska je dostavila svoje primjedbe u napomeni od 5. svibnja 2014., popraćenoj dopisom od 22. listopada 2015. Nakon što je podsjetila na različita smanjenja pristojbe CSPE, Francuska je u toj korespondenciji prvo istaknula da smanjenja pristojbe CSPE od kojih ostvaruju korist proizvođači vlastite energije nisu potpora. Zatim je ocijenila da su ograničenje pristojbe CSPE po mjestu proizvodnje i ograničenje pristojbe CSPE na 0,5 % dodane vrijednosti u skladu s pravilima o državnim potporama.

(7) Tijekom službenog istražnog postupka Komisija je od 21. kolovoza 2014. do 27. listopada 2017. podnijela sedam zahtjeva za informacije. Francuska tijela poslala su od 7. svibnja 2014. do 12. prosinca 2017. jedanaest napomena i informativnih dokumenata. Te razmjene informacija odnosile su se i. na pojašnjenje uplaćenih iznosa pristojbe CSPE i smanjenja odobrenih određenim vrstama korisnika, ii. na kvalifikaciju mjera kao državnih potpora i pravnu analizu njihova poštovanja pravila o državnim potporama i iii. na predavanje plana prilagodbe kojim se razine odobrenih smanjenja pristojbe CSPE žele smanjiti na razine koje su u skladu s pravilima o državnim potporama. Prvi predloženi plan prilagodbe iznesen je u bilješci od 4. studenoga 2014. i dovršen bilješkom od 23. studenoga 2017.

2. OPIS MJERA

(8) U ovom je odjeljku predstavljena pristojba CSPE, ali i smanjenja te pristojbe odobrena za razdoblje od 2003. – 2015., koja su predmet ove odluke.

2.1. Predstavljanje pristojbe CSPE

(9) Pristojba CSPE uvedena je Zakonom br. 2003-8 od 3. siječnja 2003. o tržištima plina i električne energije i javnoj usluzi opskrbe električnom energijom („Zakon br. 2003-8”). Mehanizam opisan u toj odluci prethodi reformi pristojbe CSPE iz 2016., uvedenojzakonom br. 2015-1786 od 29. prosinca 2015. o izmjenama i dopunama zakona o financijama za 2015. (LFR 2015).

(10) Pristojba CSPE namijenjena je naknadi dodatnih troškova povezanih s troškovima javne službe za opskrbu električnom energijom, koje snose tradicionalni dobavljači električne energije (EDF i lokalna distribucijska poduzeća). Ti dodatni troškovi prije svega proizlaze iz financiranja četiriju vrsta politika: (a) ponajprije proizlaze iz obveze EDF-a ili lokalnih distribucijskih poduzeća (ELD) u pogledu otkupa električne energije iz određenih vrsta postrojenja koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora energije (energije vjetra, fotonaponske energije itd.). U cijelom razdoblju obuhvaćenome mjerama, od 2003. do 2015., taj dio čini 39 % naplaćene pristojbe CSPE; (b) odgovaraju financiranju visokoučinkovite kogeneracije u visini od 25 % naplaćene pristojbe CSPE u razdoblju od 2003. do 2015. U bilješci od 20. prosinca 2016. Francuska je navela da je pristojba CSPE namijenjena samo financiranju visokoučinkovite kogeneracije. U toj bilješci Francuska je pojasnila da se ta potpora sastoji od mehanizma ugovora o kupnji koji se provodio od 1997. do 2001. i u skladu s kojim se isplaćivala naknada kogeneracijskim postrojenjima čija je energetska učinkovitost iznad 65 % i od potpore kogeneracijskim postrojenjima na prirodni plin visoke učinkovitosti iznad 12 MW koja se isplaćuje od 2013.; (c) posljedica su naknade za električne generatore u područjima koja nisu povezana (Korzika ili prekomorski departmani) kako ne bi stvorila više troškove proizvodnje od troškova proizvodnje u kontinentalnoj Francuskoj i koji se odražavaju na cijenu električne energije koju plaća krajnji potrošač, a koji su nižizbog manjih troškova nuklearne energije. Ta stavka čini 31 % ukupne naplaćene pristojbe CSPE u cijelom predmetnom razdoblju, odnosno od 2003. do 2015. Taj sustav održavanja tarifa električne energije jednakima tarifama koje se primjenjuju u kontinentalnoj Francuskoj, na Korzici i u prekomorskim departmanima naziva se još „izjednačavanje tarifa”; (d) u visini od 3 % stvaraju se primjenom socijalne cijene, takozvanog „osnovnog proizvoda”, kao i dio troškova koje snose dobavljači električne energije zbog toga što financijski sudjeluju u programu namijenjenom socijalno ugroženim osobama.

(11) Komisija ističe da se osim tih politika koje se financiraju pristojbom CSPE njome u manjoj mjeri financiraju i druge politike. Te mjere čine manje od 2 % naplaćene pristojbe CSPE i većinom se odnose na sljedeće: (1) na potporu koja se od 2003. do 2015. odobravala za proizvodnju električne energije spaljivanjem otpada iz kućanstava. EDF i lokalna distribucijska poduzeća tada su imali obvezu kupovati električnu energiju koju proizvode ta postrojenja po tarifi utvrđenoj ministarskom odlukom. Dodatni troškovi tih operatora nadoknađivali su se pristojbom CSPE: Francuska je smatrala da udio obnovljive energije koju proizvode ta postrojenja iznosi 50 %, u skladu s pravilima o energetskoj statistici IEA-e i Eurostata. (2) na potporu tehnološki naprednim postrojenjima koja pridonose sigurnosti opskrbe. Riječ je uglavnom o dizelskim postrojenjima izgrađenima u devedesetim godinama 20. stoljeća. Aktiviraju se tijekom manjeg broja sati, ovisno o potrebama električnog sustava. (3) na potpore različitim mjerama (221 milijun eura u razdoblju 2003. – 2015.), odnosno financiranje ponajprije takozvanih ugovora sa zajamčenom snagom kojima se želi potaknuti neovisna proizvodnja (postrojenja za proizvodnu električne energije snage manje od 8 000 kVA, postrojenja osnovana radi iskorištavanja kalorijske snage gradskog otpada), koje je Francuska predstavila kao „dodatno korisne” za javnu uslugu opskrbe električnom energijom. Drugo, financiranje ugovora s različitim proizvođačima za ugovore o otkupu njihovih proizvoda.

(12) Člankom L121-7. predviđeno je da se naknada troškova pripisivih zadaćama javne službe za opskrbu električnom energijom osigurava doprinosima koje su dužni plaćati krajnji potrošači električne energije koji imaju sjedište/prebivalište na državnom području. Tako svi navedeni elementi zajedno čine samo jedan dodatni trošak za francuske potrošače. Doprinos plaćaju svi krajnji potrošači električne energije razmjerno potrošenim kilovatsatima, uključujući i proizvođače vlastite energije. Od 2003. do 2015. pristojba CSPE mijenjala se na sljedeći način: Varijacije naplaćene pristojbe CSPE – 2003.–2015. (EUR/MWh) 2003. 2004. 2005. 2006. 2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. CSPE 3,0 3,3 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 9,0 10,5 13,5 16,5 19,5 Izvor: Izvješće Revizorskog suda 2017.

(13) Doprinosi prihvatljivih krajnjih potrošača, koji su iskoristili prava odobrena. člankom 22. stavkom III. Zakona br. 2000-108 od 10. veljače 2000. o modernizaciji i razvoju javne usluge opskrbe električnom energijom (u daljnjem tekstu: Zakon br. 2000-108), a koji se napajaju putem javne prometne mreže ili javne distribucijske mreže, naplaćuje operator zadužen za upravljanje mrežom na koju su potrošači spojeni i to u obliku dodatnog terećenja uz tarife za upotrebu mreže.

(14) Doprinosi koje je naplatio taj operator ponovno se preko Caisse des dépôts et consignations (CDC, Fond za depozite i pologe) uplaćuju operatorima koji snose troškove javne službe. CDC taj doprinos četiri puta godišnje vraća operatorima koji snose troškove na koje se odnose prikupljena sredstva. On nacionalnom posredniku za energiju 1. siječnja svake godine isplaćuje iznos jednak visini njegova proračuna.

(15) CDC knjiži te raznovrsne operacije na poseban račun. Ministri nadležni za gospodarstvo i energetiku svake godine utvrđuju troškove upravljanja fondom Caisse de dépôts et consignation. Ako iznos prikupljenih doprinosa ne odgovara utvrđenom iznosu godišnjih troškova, to se ispravlja sljedeće godine u okviru troškova za tu godinu koje treba platiti. Ako iznosi koje treba platiti ne budu plaćeni tijekom godine, oni se pribrajaju iznosu troškova za sljedeću godinu (3).

(16) Commission de régulation de l'énergie (CRE, Komisija za regulaciju energije) svake godine u svojem godišnjem izvješću ocjenjuje funkcioniranje mehanizma predviđenih troškova javne službe za opskrbu električnom energijom. Izmijenjenom Uredbom br. 2004-90 (Uredba br. 2004-90 od 28. siječnja 2004. o naknadi troškova javne službe za opskrbu električnom energijom) uređen je način na koji funkcionira naknada: svake godine do 15. listopada CRE ministru nadležnom za energetiku iznosi prijedlog planiranih troškova za sljedeću godinu te jedinični doprinos po kilovatsatu u Francuskoj kojim bi se ti troškovi financirali. Prijedlog CRE-a temelji se na prijavi troškova utvrđenih za prethodnu godinu (N – 1) i na temelju prijave troškova predviđenih za sljedeću godinu (N + 1). Prijave podnose operatori koji snose troškove. Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 14. i 15., mehanizam naplate centraliziran je na razini CDC-a.

(17) CRE provjerava iznos utvrđenih troškova. Kad je riječ o troškovima povezanima s potporom za obnovljivu energiju, oni odgovaraju razlici između iznosa potpore i tržišne cijene koju za prodaju te energije dobiju obvezni operatori. Dakle, iznos naknade određuje se u odnosu na tržišnu cijenu. CRE je pojasnio metodu određivanja te tržišne cijene. Ona ne odgovara stvarnoj tržišnoj vrijednosti koju je iz nje izvukao obvezni operator, već je riječ o referentnoj vrijednosti utvrđenoj prema različitim parametrima (terminska tržišna cijena i promptna cijena s različitim ponderacijama prema sektorima, tržišna cijena unutar jednog dana, cijena obračuna odstupanja) koji najbliže odražavaju ponašanje uspješnog tržišnog dionika kako bi se obvezne operatore potaknulo na uspješnost.

(18) Ne dovodeći u pitanje primjenu sankcija predviđenih zakonom, u slučaju neplaćanja ili neurednog plaćanja doprinosa u roku od dva mjeseca od dana njegova dospijeća, CTR šalje opomenu i kaznu zbog zakašnjenja u visini od 10 % od iznosa dugovanog doprinosa. Konačno, u slučaju da porezni obveznik ne plati predviđene doprinose, ministar nadležan za energetiku donosi administrativnu sankciju pod uvjetima predviđenima člankom 41.

(19) Između 2003. i 2015. iznos CSPE-a koji je naplatio operator nadležan za mrežu porastao je na 36,9 milijardi eura. Raspodijeljen je na sljedeći način: Iznosi koje je EDF naplatio s osnova pristojbe CSPE (EUR u milijunima) Obnovljiv i izvori energije Kogeneracija Izjednačavanje tarifa Socijalne tarife Razno Ukupno 2003. 129 689 332 0 69 1 219 2004. 261 835 470 0 89 1 655 2005. 186 810 501 98 99 1 694 2006. 72 944 540 49 66 1 671 2007. (5) 560 921 (12) 2 1 466 2008. 121 488 995 49 41 1 694 2009. 293 499 780 42 42 1 656 2010. 411 769 678 57 21 1 936 2011. 1 231 784 767 32 68 2 882 2012. 1 724 741 1 063 70 29 3 627 2013. 2 667 823 1 462 134 60 5 146 2014. 3 286 545 1 495 251 46 5 623 2015. 4 057 626 1 618 304 58 6 663 14 433 9 113 11 622 1 074 690 36 932 Izvor: Bilješka francuskih tijeka upućena službama Komisije - 20. prosinca 2016.

(20) Od 2003. do 2015. sastav pristojbe CSPE mijenjao se na sljedeći način: 2011. 2010. 2009. 2008. 2007. 2006. 2005. 2004. 2003. 2015. 2014. 2013. 2012. Obnov-ljivi izvori energije Ostalo Izjednačavanje tarifa Socialne tarife Cogeneracija Varijacija CSPE-a – 2003.–2015. EUR u milijardama Izvor: Francuska – obavijest od 20. prosinca 2016.

2.2. Smanjenja pristojbe CSPE

(21) Zakonom su predviđene tri kategorije smanjenja pristojbe CSPE za određene potrošače. Ta su smanjenja kumulativna i prikazana su u nastavku: (a) za industrijske klijente koji troše više od 7 GWh, iznos doprinosa ograničen je na 0,5 % dodatne vrijednosti (DV) poduzeća (članak 121.-21. Zakona o energiji); (b) člankom L.121-12. Zakona o energiji na najviše 627 783 eura (4) utvrđen je iznos doprinosa po mjestu potrošnje koji su dužni platiti krajnji potrošači. Ta se gornja granica svake godine do 2013. ažurirala za vrijednost inflacije. Gornja se granica 2014. i 2015. povećavala istim ritmom kao i jedinični doprinos, uz ograničenje od 5 % godišnje; (c) plaćanja pristojbe CSPE mogu biti oslobođeni i proizvođači koji proizvode električnu energiju za vlastitu uporabu, uz ograničenje od 240 GWh godišnje i po mjestu proizvodnje (članak L.121-11. Zakona o energiji).

(22) Od 2003. do 2015. ta su različita smanjenja pristojbe CSPE, osim cestovnih prijevoznika, porasla na 6,8 milijardi eura i raspoređena su na sljedeći način: Dodana vrijednost Mjesto Raspodjela smanjenja pristojbe CSPE odobrenih po kategoriji – 2003.–2015. (6,8 milijardi eura) Mjesto Vlastita potrošnja Vlastita potrošnja Dodana vrijednost Izvor: Francuska – 15.11.2017.

(23) Podroban opis tih gornjih granica prikazan je u nastavku.

2.2.1. Gornja granica doprinosa na 0,5 % dodane vrijednosti (članak L.121-21. Zakona o energiji uveden člankom 67. Zakona br. 2005-781 od 13. srpnja 2005. o programu kojim se utvrđuju smjernice energetske politike)

(24) Gornja granica od 0,5 % dodane vrijednosti, koja se primjenjuje na industrijske potrošače koji troše više od 7 GWh godišnje, uvedena je 2005. u okviru Zakona br. 2005-781 od 13. srpnja 2005. o programu kojim se utvrđuju smjernice energetske politike, a stvarno se počela primjenjivati 2006.

(25) Francuska je navela da je svrha te gornje granice zaštititi konkurentnost elektrointenzivnih poduzeća koja uglavnom djeluju u sektorima metalurgije, proizvodnje papira, kemijske industrije itd., odnosno u sektorima izloženima međunarodnoj konkurenciji, osobito onih čija je razina potrošnje iznad 7 GWh godišnje, uz istodobno ograničavanje zahvaljujući pragu od 7 GWh, njezina utjecaja na druge kategorije potrošača.

(26) Ograničenje pristojbe CSPE na 0,5 % dodane vrijednosti prijavljuje se CRE-u koji nakon provjere odlučuje o povratu plaćenih iznosa. Ti se iznosi vraćaju tek nakon što bude poznata dodana vrijednost poduzeća (odnosno najranije tijekom godine N + 1 za iznose naplaćene u godini N).

(27) Francuska je navela da je od 6,8 milijardi eura smanjenja ukupno odobrenih od 2003. do 2015., ograničenje pristojbe CSPE na 0,5 % dodane vrijednosti činilo 69 % (4,7 milijardi eura) ukupnih izuzeća. Prema informacijama koje je dostavila Francuska tom gornjom granicom u razdoblju 2003. – 2015. bilo je obuhvaćeno ukupno 1 636 poduzeća.

2.2.2. Gornja granica doprinosa po mjestu (članak L.121-12. Zakona o energiji i članak 5. Zakona br. 2000-108).

(28) Ta je gornja granica uvedena u trenutku nastanka pristojbe CSPE na temelju članka 37. prethodno navedenog zakona br. 2003-8 od 3. siječnja 2003. (kojim je izmijenjen članak 5. zakona br. 2000-108). Stupila je na snagu 2003. Ograničenje pristojbe CSPE po mjestu prvo je bilo utvrđeno na 500 000 eura. Zatim je ta gornja granica bila povećana na 550 000 eura na temelju članka 37. Zakona br. 2010-1657 od 29. prosinca 2010. o financijama za 2011. Tim je člankom bilo predviđeno ažuriranje gornje granice razmjerno predviđenoj stopi rasta indeksa potrošačkih cijena osim duhana, u vezi sa zakonom o financijama za tu godinu. Parlament je 2013. odredio gornju granicu na 569 418 eura te na temelju članka 59. zakona o izmjenama i dopunama zakona o financijama za 2013. donio novo pravilo za ažuriranje gornje granice: otada se gornja granica ažurira svake godine razmjerno promjeni iznosa jediničnog doprinosa CSPE-a, uz ograničenje povećanja na 5 % godišnje. Na dan 1. siječnja 2015. iznosila je 627 783 eura.

(29) Francuska tvrdi da se ograničenjem pristojbe CSPE po mjestu gornja granica od 0,5 % dodane vrijednosti primjenjuje više na razini mjesta potrošnje nego na razini društva. Francuska je pojasnila i da se gornjom granicom na razini mjesta omogućuje obuhvaćanje poduzeća koja troše mnogo električne energije na razini mjesta, ali nisu elektrointenzivna.

(30) Francuska je navela da je ograničenje pristojbe CSPE po mjestu iznosilo 29 % (2,0 milijarde eura) ukupnog iznosa od 6,8 milijardi eura smanjenja odobrenog od 2003. do 2015. Prema tvrdnjama Francuske 522 poduzeća iskoristila su tu gornju granicu.

2.2.3. Prag izuzeća od 240 GWh (članak L.121-11. zakona o energiji i članak 5. zakona br. 2000-108).

(31) Oslobođenje za električnu energiju koju korisnici sami proizvedu naslijeđe je Fonda javne službe za proizvodnju električne energije (FSPPE, mehanizam koji je prethodio pristojbi CSPE). Taj je Fond osnovan člankom 5. zakona od 10. veljače 2000. o modernizaciji i razvoju javne usluge opskrbe električnom energijom. U njega su uplaćivali proizvođači, dobavljači električne energije, uvoznici električne energije te proizvođači električne energije za vlastitu uporabu, iznad godišnje proizvedene količine električne energije utvrđene uredbom. Uredbom br. 2001-1157 od 6. prosinca 2001. o Fondu javne službe za proizvodnju električne energije ta je količina utvrđena na 240 GWh na temelju članka 5. Zakona br. 2000-108.

(32) Proizvođač električne energije tako može biti oslobođen plaćanja doprinosa u visini broja proizvedenih kWh koje je sam potrošio do najviše 240 GWh po mjestu proizvodnje. Taj proizvođač može osloboditi plaćanja doprinosa samo jednog potrošača na istom mjestu sve dok broj kWh oslobođenih na temelju potrošnje vlastite energije i prodanih tom potrošaču ne premašuje prag od 240 GWh po mjestu proizvodnje.

(33) Francuska je navela da je svrha izuzeća odobrenog s osnove električne energije proizvedene za vlastitu uporabu ograničiti oporezivanje potrošača vlastite energije koji su, financirajući vlastita postrojenja, odabrali da neće pridonositinacionalnoj energetskoj politici, ali da se njome neće ni koristiti.

(34) To je izuzeće stupilo na snagu 2002. Bilo je važeće u vrijeme nastanka pristojbe CSPE (kao zamjene za FSPPE) 2003., u skladu s člankom 37. zakona br. 2003-8: „Električna energija koju je proizvođač proizveo za vlastitu uporabu ili ona koju je krajnji potrošač kupio za vlastitu uporabu od treće osobe koja upravlja postrojenjem za proizvodnju na mjestu potrošnje uzima se u obzir za potrebe izračuna doprinosa tek od 240 milijuna kilovatsati godišnje po mjestu proizvodnje”.

(35) Francuska je pojasnila da se u praksi to izuzeće načelno odnosilo na industrijske pogone koji većinom posjeduju kogeneracijska postrojenja (osim proizvodnje električne energije) te da privatne osobe nisu imale pravo na to izuzeće.

(36) Oslobođenje zbog vlastite potrošnje 2011. je dobilo 88 mjesta, a oslobođena količina iznosila je 11 TWH. Potom je 2012., 2013. i 2014. oslobođeno redom 94,8 TWh, 84,6 TWh i 87,4 TWh (5).

(37) Francuska tvrdi da je u cijelom razdoblju 2003. – 2015. oslobođeno 88 mjesta. Izuzeće je činilo približno 2 % ukupnih odobrenih smanjenja u iznosu od 6,8 milijardi eura.

2.3. Iznos odobrenih smanjenja pristojbe CSPE

(38) U cijelom predmetnom razdoblju 2003. – 2015. smanjenja pristojbe CSPE dosegla su 6,8 milijardi eura. Raščlamba tih smanjenja po vrsti prikazana je u odjeljcima 2.2.1. do 2.2.3.

2.4. Korisnici mjera

(39) Društva korisnici smanjenja pristojbe CSPE veliki su potrošači električne energije koji su raspodijeljeni u približno 227 sektora pod šiframa NACE-a (Statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici). Glavna područja djelatnosti u kojima posluju jesu metalurgija, kemijska i petrokemijska industrija, društva za proizvodnju plina, papira, nuklearna industrija, zrakoplovna industrija, elektronička industrija, automobilska industrija, poljoprivredni sektor i promet. Jedno društvo može istodobno imati pravo na više kriterija oslobođenja.

(40) Navedeni korisnici mjera prihvatljivi su za primjenu jednog ili višeograničenja pristojbe CSPE. Prema informacijama koje je dostavila Francuska u cijelom predmetnom razdoblju 2003.–2015. pravo na smanjenja pristojbe CSPE iskoristila su 1 664 poduzeća, a ta su smanjenja raščlanjena na sljedeći način: Na temelju ograničenja pristojbe CSPE na 0,5 % dodane vrijednosti oslobođeno ih je 1 636, 552 je bilo prihvatljivo s obzirom na gornju granicu pristojbe CSPE po mjestu, a 88 (6) na temelju oslobođenja zbog vlastite potrošnje. Neka su poduzeća uspjela ostvariti više vrsta smanjenja.

2.5. Trajanje mjera i reforma iz 2016.

(41) Pristojba CSPE uvedena je 2003. Njezin iznos i raspodjela prikazani su u odjeljcima od 2.2.1. do 2.2.3.

(42) Godine 2015. zamijenjena je novim mehanizmom. Zakonom br. 2015-1786 od 29. prosinca 2015. o izmjenama i dopunama zakona o financijama za 2015. (LFR 2015) uvedena je reforma sustava oporezivanja energije, koja se prije svega odnosila na financiranje troškova javne službe za opskrbu električnom energijom i plinom. Pristojba CSPE ukinuta je za potrošnju ostvarenu nakon 31. prosinca 2015.

(43) Politike koje su se prije financirale pristojbom CSPE, od 1. siječnja 2016. financiraju se iz proračuna države.

2.6. Isključenje iz područja primjene odluke o smanjenjima pristojbe CSPE odobrenih prijevoznicima

(44) S obzirom na poseban standard koji se primjenjuje na željezničke prijevoznike (7), smanjenja pristojbe CSPE koja se odobravaju željezničkim prijevoznicima nisu obuhvaćena ovim postupkom i o njima će Komisija donijeti posebnu odluku. Stoga nisu obuhvaćena područjem primjene ove Odluke.

(45) Iznos smanjenja pristojbe CSPE navedenih u odjeljku 2.2. stoga ne sadržava smanjenja odobrena željezničkim prijevoznicima.

2.7. Opis razloga koji su doveli do pokretanja postupka

(46) Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka (8) ocijenila da te mjere čine državnu potporu čija spojivost s unutarnjim tržištem nije u dovoljnoj mjeri dokazana.

2.7.1. Postojanje potpora

(47) Komisija je smatrala da su odobrena smanjenja pristojbe CSPE državna potpora.

(48) Prvo je ocijenila da se različitim smanjenjima pristojbe CSPE predviđenima zakonom daje selektivna povlastica poduzeća koja su potrošači vlastite energije, veliki potrošači električne energije i elektrointenzivni potrošači: prvo, oslobođenje od plaćanja pristojbe CSPE odobreno poduzećima koja su proizvođači i potrošači vlastite energije, kako je izneseno u uvodnoj izjavi 144. odluke o pokretanju postupka, jest selektivna potpora. Drugo, Komisija je zaključila da postoji povlastica koja se odobrava korisnicima ograničenja pristojbe CSPE po mjestu, a koja se zapravo odobrava samo određenim gospodarskim sektorima. Konačno, ograničenje pristojbe CSPE na 0,5 % dodane vrijednosti odnosi se samo na industrijska poduzeća koja premašuju određeni prag potrošnje te stoga tim poduzećima omogućuje povlasticu.

(49) Komisija je zatim primijetila da se povlastice koje proizlaze iz smanjenja pristojbe CSPE, ali i sama pristojba CSPE, financiraju iz državnih sredstava i da su pripisive državi. Budući da je pristojba CSPE sredstvo državnog podrijetla, smanjenja pristojbe CSPE a fortiori predstavljaju odricanje o sredstava državnog podrijetla.

(50) Konačno, Komisija je ocijenila i da bi različita smanjenja pristojbe CSPE mogla imati utjecaj na trgovinu među državama članicama i dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja zbog razlike u postupanju prema korisnicima mjera i njihovim konkurentima koji nemaju mogućnosti ostvariti korist od njih.

2.7.2. Spojivost potpore

(51) Kada je riječ o spojivosti mjera s unutarnjim tržištem, Komisija je istaknula da na datum odluke o pokretanju postupka pristojba CSPE nije bila ni usklađeni porez za zaštitu okoliša u smislu točke (153) smjernica ni (9) neusklađeni porez za zaštitu okoliša u smislu točke 151., u vezi s točkom 70(14) tih smjernica iz 2008.

(52) U tom pogledu istaknula je da posebna porezna osnovica nema nužno negativan učinak na okoliš s obzirom na to da se pristojba CSPE djelomično plaća za obnovljivu električnu energiju. Zbog tog se razloga ne može smatrati ni da je njezina svrha uključiti davanja za zaštitu okoliša u iznos pristojbe CSPE. Među ostalim, njezina namjena nije usmjeriti proizvođače i krajnje potrošače na aktivnosti kojima se dodatno štiti okoliš. Naprotiv, smanjenje potrošnje dovelo bi do potrebe za povećanjem pristojbe CSPE kako bi se pokrili troškovi proizvodnje obnovljive energije. Stoga se poglavlje 4. (10) smjernica iz 2008. ne treba primjenjivati.

(53) Međutim, Komisija je ocijenila da se mjere za smanjenje pristojbe CSPE mogu analizirati prema članku 107. stavku 3. točki (c) UFEU-a, pozivajući Francusku da pojasni njezine oblike.

(54) Komisija je primijetila i da je postupak revizije smjernica iz 2008. u tijeku te da nacrt smjernica iz 2014. sadržava sljedeće: „(180) Financiranje potpore za energiju iz obnovljivih izvora naknadama samo po sebi nije usmjereno na negativne vanjske učinke i stoga nema izravan utjecaj na okoliš. Međutim, ono može dovesti do povečanja cijene električne energije. Povećanje cijene može biti eksplicitno ako se od potrošača električne energije ubire posebna naknada povrh cijene električne energije ili neizravno, dodatnim davanjima nametnutim dobavljačima električne energije u okviru obveze kupovanja energije iz obnovljivih izvora koja se potom prenose na njihove kupce, potrošače električne energije. Tipičan je primjer obveza dobavljačâ da kupuju određenu količinu električne energije iz obnovljivih izvora s pomoću zelenih certifikata za koje dobavljač ne dobiva nadoknadu. (181) U načelu bi svi potrošači energije trebali snositi troškove financiranja potpora za obnovljivu energiju. Međutim, možda su potrebna neka smanjenja kako bi se osigurala dovoljna osnovica za financiranje potpora za obnovljivu energiju (84). Kako bi se spriječilo stavljanje poduzetnika posebno pogođenih financiranjem potpora za obnovljivu energiju u težak položaj na tržištu, države članice mogu odobriti djelomičnu nadoknadu dodatnih troškova kako bi olakšale ukupno financiranje potpora za energiju iz obnovljivih izvora i spriječile curenje ugljika. Bez naknade za posebno pogođene poduzetnike prihvaćanje donošenja ambicioznih mjera potpore za obnovljivu energiju u javnosti može biti ograničeno. No ako je takva naknada previsoka ili bude dodijeljena prevelikom broju potrošača električne energije, prihvaćanje potpora za obnovljivu energiju u javnosti također može biti ograničeno.”

(55) Komisija je na kraju istaknula da je nacrtom smjernica za 2014. (točka (229)) predviđeno da se potpore u obliku smanjenja doprinosa za financiranje potpore za energiju proizvedenu iz obnovljivih izvora ocjenjuju na temelju novih smjernica o potporama za okoliš i energiju nakon što budu donesene (čak i ako su potpore odobrene prije stupanja na snagu smjernica iz 2014.).

(56) Budući da je Francuska dostavila vrlo malo dokaza o cilju smanjenja i njihovu obrazloženju, Komisija je izrazila i dvojbe u pogledu spojivosti potpore s unutarnjim tržištem. Stoga je zatražila od Francuske da pojasni sljedeće: i. cilj od zajedničkog interesa kojem služi ta mjera, ii. njezinu prikladnost, iii. njezin učinak poticaja i iv. način na kojim se njome dostatno sprečavaju neželjeni negativni učinci na trgovinu.

(57) Dakle, Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka zaključila da Francuska nije u dovoljnoj mjeri opravdala spojivost mjera za smanjenje pristojbe CSPE nekim korisnicima s unutarnjim tržištem.

2.8. Donošenje smjernica iz 2014.

(58) Smjernice iz 2014. stupile su na snagu 1. srpnja 2014. Njima se uvodi odjeljak 3.7.2. „Potpore u obliku smanjenja doprinosa za financiranje potpore za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora”.

(59) U tom se odjeljku prvo priznaje da davanja namijenjena financiranju energetskih politika nemaju izravan učinak na okoliš i ne predstavljaju porez za zaštitu okoliša u strogom smislu riječi, čija je svrha povećati trošak ponašanja kojim se šteti okolišu. Međutim, mogu neizravno pridonijeti zaštiti okoliša time što omogućuju financiranje sustava potpora koje pridonose zaštiti okoliša.

(60) Drugo, te smjernice ukazuju na to da je u nekim slučajevima sustav financiranja tih mjera potpore naknadom za električnu energiju dopušten samo ako poduzetnici posebno pogođeni troškovima financiranja potpore za obnovljivu energiju mogu imati pravo na smanjenja.

(61) Treće, tim se smjernicama utvrđuju razine smanjenja koje se smatraju prihvatljivima kako bi se zaštitila financijska prihvatljivost mjera potpore i istodobno izbjegava prekomjerno prenošenje opterećenja na druge potrošače.

(62) Konačno, u odjeljku 3.7.3. smjernica iz 2014. predviđena je mogućnost donošenja plana prilagodbe kako bi se postupno razine smanjenja predviđene nacionalnom mjerom pretvorile u razine smanjenja spojive s uvjetima iz smjernica i proporcionalne u pogledu propisa u području državnih potpora.

3. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

(63) Osim prijevozničkih poduzeća, kojima se pristupa odvojeno, odluka o pokretanju postupka dovela je do sljedećih primjedbi.

3.1. EDF

(64) EDF je svoje primjedbe poslao Komisiji 17. studenoga 2014. Prema toj grupi, gotovo […] posto izuzeća koja je iskoristila odnosilo se na potrošnju vlastite električne energije za potrebe proizvodnje električne energije koja se predaje u javnu mrežu. Prema EDF-u vlastita potrošnja se odnosi na potrošnju električne energije pomoćne opreme u elektranama i na potrošnju reverzibilnih hidroelektrana, kojom ih u potonjem slučaju opskrbljuju nuklearne elektrane.

(65) Grupa smatra da potrošnja vlastite električne energije mora biti potpuno izuzeta od pristojbe CSPE u skladu s Direktivom Vijeća 2003/96/EZ (11), navedenom u stavku 51., čijim je člankom 14. stavkom 1. točkom (a) predviđeno da države članice oslobađaju trošarina energente i električnu energiju koji se koriste za proizvodnju električne energije te električnu energiju koja se koristi za održavanje sposobnosti proizvodnje električne energije, ali i u skladu s odlukom kojom se, u smislu državne potpore, potvrđuje njemački mehanizam „EEG doplatak” uveden Zakonom „EEG 2014” (12).

(66) EDF je dodatno istaknuo potrebu da se osigura dosljednost među sustavima izuzeća od troškova povezanih s energijom među različitim državama članicama, a koji osobito pogoduju elektrointenzivnoj industriji. Razlika u postupanju prema tim izuzećima među državama članicama mogla bi posljedično povećati jaz u pogledu konkurentnosti koji trenutačno postoji na različitim tržištima.

3.2. ALFI

(67) ALFI (Air Liquide France Industrie) poslao je svoje primjedbe Komisiji 3. studenoga 2014. Grupa najprije ističe da njezini troškovi povezani s energijom čine […] do […] posto troškova proizvodnje. Drugo, ALFI tvrdi da bi preveliko povećanje troška električne energije potaknulo različite industrije (kemijska, čelična, petrokemija, staklo) koje upotrebljavaju industrijske plinove da preuzmu njihovu proizvodnju, ali u manjoj mjeri, što bi dovelo do povećanja potrošnje energije na svjetskoj razini.

(68) ALFI zatim osporava stajalište da smanjenja pristojbe CSPE dovode korisnike pristojbe u povlašten položaj. Ta grupa tvrdi da smanjenja pristojbe CSPE samo odgovaraju „zadaći javne službe” za opskrbu i stoga ne mogu biti potpora bez jasnog navođenja pravne osnove.

(69) Na kraju, ALFI smatra da bi, ne dovodeći u pitanje nepostojanje potpore, kao što je istaknuto u prethodnoj uvodnoj izjavi, ta smanjenja pristojbe CSPE, u slučaju da se okvalificiraju državnom potporom, bila u skladu s odjeljkom 3.7.2. smjernica iz 2014., koje pod određenim uvjetima priznaju spojivost diferencijacije i ciljanih smanjenja u korist elektrointenzivnih industrijskih poduzeća. Stoga bi vraćanje potpore, ako bi njezino postojanje bilo potvrđeno, u svakom slučaju trebalo isključiti.

3.3. UNIDEN

(70) UNIDEN, udruga koja zastupa interese industrija velikih potrošača energije u Francuskoj, svoje je primjedbe dostavila Komisiji 3. studenoga 2014. Prema toj udruzi smanjenje pristojbe CSPE ima više ciljeva od zajedničkog interesa, što mjere čini spojivima u smislu članka 107. stavka 3. UFEU-a i smjernica iz 2014.

(71) Prvo, cilj mjera bila je zaštita konkurentnosti industrijskih sektora izloženih svjetskom tržišnom natjecanju. Drugo, mjere imaju socijalni cilj. Treće, cilj mjera jest gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija, koja se prije svega očituje u zaštiti potrošača koji su u najnepovoljnijem položaju. Konačno, cilj je mjera energetska učinkovitost, koji je u cijelosti usklađen s pravom Europske unije.

4. KOMENTARI FRANCUSKE

(72) Francuska je dostavila primjedbe i o kvalifikaciji mjera i o njihovoj usklađenosti s unutarnjim tržištem.

4.1. Ograničenja pristojbe CSPE po mjestu i na 0,5 % dodane vrijednosti nisu državna potpora

(73) Glavni argumenti koje je iznijela Francuska kako bi obrazložila nepostojanje potpore odnose se na nepostojanje selektivnosti i na nepostojanje narušavanja tržišnog natjecanja.

4.1.1. Mjere nisu selektivne

(74) Prema tvrdnjama Francuske mjere nisu selektivne zbog triju glavnih razloga:

(75) prvo, prema sudskoj praksi smanjenja dodatnih troškova koja uvode države članice nisu dovoljna da se utvrdi selektivnost pod uvjetom, ili pod pretpostavkom, da poduzeća koja premašuju utvrđene pragove nisu u istoj činjeničnoj situaciji kao druga poduzeća. Sudskom praksom Suda tako je utvrđeno da ograničenje po mjestu nije dovoljno da ga se proglasi selektivnom mjerom i da ograničenja poreza zapravo ne moraju predstavljati selektivnu potporu (13). Kad je riječ o ograničenju pristojbe CSPE na 0,5 % dodane vrijednosti, Francuska se oslanja na odluku koju je donio Conseil constitutionnel (14) (Ustavno vijeće) kako bi podsjetila da je sud, smatrajući pristojbu CSPE usklađenom s načelom porezne jednakosti, prihvatio da se korisnici tog ograničenja nalaze u drugačijoj činjeničnoj situaciji nego druga poduzeća, što pokazujeda selektivna potpora ne postoji.

(76) Drugo, kad je riječ o potrošnji vlastite energije, Francuska smatra da se izuzeće od plaćanja pristojbe CSPE odobreno potrošačima vlastite energije odnosi na korisnike koji se nalaze u drugačijoj činjeničnoj situaciji od drugih uplatitelja pristojbe CSPE i stoga isključuje selektivnost potpore.

(77) Treće, nepostojanje selektivnosti opravdano je prirodom francuskog poreznog sustava iz kojeg proizlaze mjere i koji nije nimalo selektivan. Prema tvrdnjama Francuske, ograničenja pristojbe CSPE proizlaze iz same prirode poreznog sustava kojim se predviđa da se pri određivanju poreznog opterećenja u obzir moraju uzeti sposobnosti plaćanja svakog pojedinca.

(78) Naposljetku, za potrošače vlastite energije koji proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora energije („ENR”) ili kogeneracijom, a koji uglavnom djeluju u kemijskom sektoru, metalurgiji i petrokemiji, Francuska ističe da je logično da proizvedena i potrošena vlastita električna energija bude izuzeta od dijela pristojbe CSPE kojim se financiraju obnovljivi izvori energije ili potpora za kogeneraciju, pod uvjetom da za tu električnu energiju nije primljena nikakva javna potpora koja se financira pristojbom CSPE, iako ona ipak pridonosi cilju zaštite okoliša koji se želi postići potporom obnovljivim izvorima energije i kogeneraciji koja se financira pristojbom CSPE na isti način kao i električna energija predana u mrežu (koja ima pravo na potporu koja se financira pristojbom CSPE). Francuska ističe da zbog toga izuzeće potrošača vlastite energije koji upotrebljavaju obnovljive izvore energije ili kogeneraciju nije selektivna prednost.

4.1.2. Ne narušava se tržišno natjecanje

(79) Francuska ističe da je slična mjera postojala prije stupanja na snagu pristojbe CSPE 2003. Francuska zato smatra da je učinak potpore na gospodarsko stanje i konkurentni položaj poduzeća u Francuskoj bio malen.

4.2. Pod pretpostavkom da je kvalifikacija mjere kao potpore potvrđena, ograničenja pristojbe CSPE po mjestu i na 0,5 % dodane vrijednosti predstavljaju spojivu potporu

(80) Pod pretpostavkom da se kvalifikacija mjere kao potpore ipak potvrdi, Francuska predlaže analizu spojivosti pristojbe CSPE prema trima različitim pristupima:

(81) prvo, spojivost mjera proizlazi iz činjenice da se njima poštuju odredbe predviđene Direktivom 2003/96 (vidjeti odjeljak 4.2.1.).

(82) Drugo, s obzirom na to da se pristojba CSPE može smatrati porezom za zaštitu okoliša, njezina su smanjenja zbog toga u potpunosti spojiva s okvirom Zajednice za državne potpore za zaštitu okoliša (15) (u nastavku „smjernice iz 2001.”), smjernicama iz 2008. i smjernicama iz 2014. (vidjeti odjeljak 4.2.2.).

(83) Treće, da se pristojba CSPE ne može kvalificirati kao porez za zaštitu okoliša, tada bi ta ograničenja bila spojiva sa smjernicama iz 2014. u dijelu pristojbe CSPE kojim se financira obnovljiva energija i sa člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a za ostale dijelove pristojbe CSPE (vidjeti odjeljak 4.2.3.).

4.2.1. Spojivost mjera proizlazi iz poštovanja odredbi Direktive 2003/96/EZ

(84) Francuska ističe da su prema Direktivi 2003/96/EZ dopuštena određena oslobođenja:

(85) prvo, prema članku 14. stavku 1. točki (a) Direktive dopušteno je oslobođenje od plaćanja troškova povezanih s električnom energijom koja se upotrebljava za proizvodnju električne energije ili za održavanje sposobnosti proizvodnje. To izuzeće velikim dijelom obuhvaća izuzeće na temelju potrošnje vlastite energije predviđeno u okviru predmetnih mjera.

(86) drugo, člankom 15. stavkom 1. točkom (e) Direktive dopuštena su oslobođenja od davanja za potrošnju vlastite električne energije i električne energije proizvedene kogeneracijom.

(87) konačno, člankom 17. stavkom 1. točkom (a) dopuštena su djelomična oslobođenja za poduzeća koja su „veliki potrošači energije”, definirana kao poslovne jedinice u kojima nabava energenata i električne energije iznosi najmanje 3,0 % vrijednosti proizvodnje ili nacionalni energetski porez koji se naplaćuje iznosi najmanje 0,5 % dodane vrijednosti.

4.2.2. Pod pretpostavkom da je pristojba CSPE porez za zaštitu okoliša, ograničenja pristojbe CSPE spojiva su s pravilima koja se primjenjuju na državne potpore

(88) U korespondenciji s Komisijom Francuska je tvrdila da se pristojba CSPE može smatrati porezom za zaštitu okoliša kako je definiran u točki (70) (14) smjernica iz 2008. Francuska je zapravo smatrala da porezna osnovica ima negativne učinke na okoliš, iako joj je svrha financirati obnovljivu energiju, što taj sustav čini povoljnim za okoliš. Posljedica je te kvalifikacije procjena spojivosti mjera s unutarnjim tržištem na tri uzastopne osnove spojivosti.

(89) Prvo, za razdoblje od 2003. do 2008. spojivost smanjenja pristojbe CSPE mora se procijeniti s obzirom na smjernice iz 2001. Prema tvrdnjama Francuske tu spojivost jamči činjenica da korisnici plaćaju znatan dio pristojbe CSPE, odnosno najmanje 20 %, u skladu s točkama 51.1.a. i 51.1.b. smjernica iz 2001.

(90) Drugo, Francuska smatra da su mjere sukladne sa smjernicama iz 2008. za razdoblje 2008. – 2014. Francuska smatra da je pristojba CSPE porez za zaštitu okoliša, a točkom (4) smjernica iz 2008. predviđeno je da su porezi za zaštitu okoliša spojivi s unutarnjim tržištem. Stoga bi spojivost mjera s unutarnjim tržištem tako bila dokazana u dovoljnoj mjeri.

(91) Naposljetku, Francuska smatra da su dva ograničenja pristojbe CSPE spojiva sa smjernicama iz 2014., koje su se primjenjivale od 1. srpnja 2014. do kraja mjera 2015. te da su u skladu osobito s njihovom točkom (170).

4.2.3. Ta se spojivost obrazlaže s obzirom na odjeljak 3.7.2. smjernica iz 2014. i na članak 107. stavak 3. točku (c) UFEU-a

(92) Francuska je u svojem priopćenju od 22. listopada 2015. ipak prihvatila razmotriti mogućnost da se pristojba CSPE ne smatra porezom za zaštitu okoliša i iz toga izvesti zaključke u pogledu analize njezine spojivosti s unutarnjim tržištem s obzirom na odjeljak 3.7.2. smjernica iz 2014. i članak 107. stavak 3. točku (c) UFEU-a.

4.2.3.1. Smanjenje pristojbe CSPE s obzirom na to da se njome omogućuje financiranje obnovljive energije

(93) Prema tvrdnjama Francuske dokazana je spojivost mjera sa smjernicama iz 2014. Francuska izričito upućuje na odjeljak 3.7.2. kao na pravnu osnovu za procjenu spojivosti predmetnih mjera (16) s unutarnjim tržištem.

(94) Prvo, Francuska ističe da se sve potpore dodijeljene prije 1. siječnja 2011. u obliku smanjenja doprinosa kojima se financira pomoć za energiju iz obnovljivih izvora mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem, kako je predviđeno u točki (248) smjernica iz 2014.

(95) Drugo, za razdoblje nakon 2011. Francuska smatra da se potpore mogu dodjeljivati pod uvjetom da podliježu planu prilagodbe kojim se na temelju objektivnih kriterija jamči konvergencija odobrenih razina smanjenja u okviru predmetnih mjera na razine odobrene u odjeljku 3.7.2. smjernica iz 2014.

(96) Francuska ističe da se 50 % potpore za spaljivanje mora kvalificirati kao potpora za proizvodnju obnovljive energije s obzirom na to da je 50 % spaljenog otpada biorazgradivi otpad, kako proizlazi iz statističkih podataka IEA-a i Eurostata.

4.2.3.2. Smanjenje pristojbe CSPE s obzirom na to da se njome omogućuje financiranje kogeneracije, izjednačavanja tarifa i socijalnih cijena

(97) Za dio pristojbe CSPE koji se ne odnosi na financiranje proizvodnje električne energije iz obnovljivih energija, Francuska je dostavila detaljnu analizu spojivosti, koju Komisija opisuje u nastavku.

4.2.4. Ograničenja kao cilj od zajedničkog interesa

(98) Francuska smatra da Ugovor predstavlja dovoljnu pravnu osnovu za obrazloženje spojivosti mjere s unutarnjim tržištem, u dijelu ograničenja pristojbe CSPE koji se odnosi na „druge politike osim razvoja obnovljivih energija, ograničenja koja se odnose na dio pristojbe CSPE iz kojeg se financira razvoj obnovljivih energija […] koje […] koji podliježu smjernicama 2014.”.

(99) Francuska najprije ističe da europsko zakonodavstvo omogućuje da se smatra legitimnim da elektrointenzivna poduzeća ne snose prekomjerne troškove opskrbe električnom energijom zbog ciljeva od zajedničkog interesa, a to su i. kogeneracija, ii. teritorijalna kohezija najudaljenijih regija te iii. socijalna kohezija i borba protiv isključenja. (1) Prvo, potporu za kogeneraciju opravdava Direktiva 2004/8/EC Europskog parlamenta i Vijeća (17) te odluka Europskog vijeća od 7. i 8. ožujka 2007. kojom se utvrđuje cilj smanjenja potrošnje energije, u kojem kogeneracija ima važnu ulogu. Francuska navodi da dio pristojbe CSPE koji se odnosi na potporu za kogeneraciju može uključivati potporu spaljivanju otpada koji nije biorazgradiv pod uvjetom da se taj otpad upotrebljava za visokoučinkovitu kogeneraciju. (2) Drugo, izjednačavanje tarifa pridonosi cilju Zajednice o teritorijalnoj koheziji, priznatim u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Francuska nadalje tvrdi da se cilj od zajedničkog interesa u pogledu te politike temelji na članku 174. UFEU-a i članku 349. UEU-a te na članku 107. stavku 3. točki (a) UFEU-a. (3) Treće, Francuska tvrdi da se cilj od zajedničkog interesa u pogledu socijalnih cijena temelji na članku 3. UEU-a i na članku 174. UFEU-a. Francuska podsjeća na to da se cilj te politike može opravdati i člankom 1. Povelje o temeljnim pravima. Francuska zatim spominje uvodnu izjavu 45. Direktive 2009/72 Europskog parlamenta i Vijeća (18) prema kojoj „države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere za zaštitu ugroženih kupaca u kontekstu tržišta”. Francuska ističe da socijalne cijene električne energije time što jamče pristup temeljnom dobru, pridonose zaštiti dostojanstva ljudi.

(100) Francuska smatra da dva ograničenja pristojbe CSPE, po mjestu i na 0,5 % dodane vrijednosti, na drugom mjestu imaju cilj zaštite konkurentnosti poduzeća, koji se temelji na članku 173. stavku 1. UFEU-a. Francuska dodatno ističe da se Direktivom 2003/96/EZ također daje državama članicama ovlast da primjenjuju oslobođenja u korist poduzeća velikih potrošača energije kako bi se zaštitila njihova konkurentnost, što je mogućnost koja je također priznata u smjernicama iz 2014. (odjeljak 3.7.2.) za financiranje obnovljivih energija. Ako taj cilj zaštite konkurentnosti nije dovoljan da bi se opravdalo postojanje zajedničkog interesa, Francuska smatra da on pridonosi opravdanosti tog cilja od zajedničkog interesa.

4.2.4.1. Nužnost

(101) Prema tvrdnjama Francuske, nužnost mjera propisno je opravdana jer one pridonose jačanju konkurentnosti poduzeća korisnika i stoga sprečavanju rizika od premještanja. Osim toga, s obzirom na to da su mjere ispravno usmjerene. a ograničenja ispravno utvrđena, one nisu diskriminacijske. Francuska prema tome ističe usklađenost pragova odabranih između dvije skupine oslobođenja, po mjestu i po dodanoj vrijednosti, s time da je ograničenje po mjestu samo varijanta ograničenja na 0,5 % dodane vrijednosti po mjestu. Konačno, korisnici se odabiru prema transparentnim i objektivnim kriterijima kojima se žele obuhvatiti poduzeća najizloženija gubitku konkurentnosti.

(102) Francuska obrazlaže nužnost mjera i činjenicom da bi dovođenje u pitanje tih smanjenja dovelo do dodatnih troškova, koji se procjenjuju na 12 % do 24 % dodane vrijednosti. Francuska osim toga tvrdi da se povećanjem od 2 eura/MWh računa za energiju za 2 % povećavaju troškovi proizvodnje, što je više od „neto marže” tih poduzeća. U tom bi kontekstu, prema Francuskoj, dodatni financijski napor, prouzročen ukidanjem smanjenja pristojbe CSPE, samo bi povećao rizik od premještanja elektrointenzivnih poduzeća i doveo uopasnost financiranje predmetnih politika prenoseći teret na druge potrošače.

4.2.4.2. Prikladnost potpore

(103) Francuska također smatra da je primjerenost mjera opravdana Direktivom 2003/96/EZ kojom se poduzećima koja uplaćuju iznos energetskog poreza u visini od 0,5 % svoje dodane vrijednosti priznaje pravo na oslobođenja iznad tog praga zbog neusklađenosti poreza i zbog rizika od gubitka konkurentnosti na međunarodnoj razini.

(104) Smanjenja pristojbe CSPE stoga su, prema tvrdnjama Francuske, prikladna u kontekstu nepostojanja potpune usklađenosti poreza i s obzirom na osjetnu narušenost europske konkurentnosti.

4.2.4.3. Proporcionalnost

(105) Francuska ističe da su smanjenja pristojbe CSPE proporcionalna. Odgovaraju prosječnom doprinosu od 31 % do 34 % ukupnog doprinosa, odnosno od 5,1 do 5,6 EUR/MWh (procjena iz 2014.), u usporedbi s pristojbom CSPE koja na isti datum iznosi 16,5 EUR/MWh. Francuska ističe da je taj postotak od 31 % do 34 % veći od najmanjeg postotka odobrenog u smjernicama iz 2008., ali i u odjeljcima 3.7.1. i 3.7.2. smjernica iz 2014., te je stoga proporcionalan.

(106) Dakle, prema tvrdnjama Francuske, smanjenja se mogu smatrati proporcionalnima zato što nakon njih preostaje dovoljno velik dio pristojbe CSPE koji njihovi korisnici moraju platiti.

(107) Francuska je dostavila iznose pristojbe CSPE po korisniku za 2014. godinu. Komisija tako ističe da su samo 2014. najmanje 124 korisnika platila razinu pristojbe CSPE po stopi manjoj od 15 % koja je predviđena točkom (188) smjernica iz 2014.

4.2.4.4. Poticajnost mjera

(108) Francuska smatra da se taj uvjet ne može primijeniti u ovom konkretnom slučaju. Ističe da svrha mjera nije potaknuti korisnike da promijene svoje ponašanje, već se njima preventivno želi spriječiti slabljenje njihove konkurentnosti.

4.2.4.5. Ograničenje distorzivnog učinka na tržišno natjecanje i pozitivan omjer troškova i dobiti

(109) Francuska u tom pogledu tvrdi da uvedena oslobođenja od pristojbe CSPE omogućuju upravo ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja. U svojim primjedbama napominje da je unatoč ograničenjima pristojbe CSPE, razlika u cijeni između Francuske i Sjeverne Amerike za elektrointenzivna poduzeća i dalje velika, točnije 10 EUR/MWh. Francuska navodi i studiju ICF-a kako bi naglasila da Francuska odobrava manje oslobođenja nego Njemačka, Italija i Danska (19).

4.2.4.6. Spojivost ograničenja pristojbe CSPE kada je ta pristojba namijenjena drugim ciljevima, a ne financiranju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije ivisokoučinkovitom kogeneracijomili potpori za izjednačavanje tarifa i socijalne cijene.

(110) Konačno, kada je riječ o drugim dijelovima pristojbe CSPE, opisanima u uvodnim izjavama od 11. 1. do 11. 3., Francuska je iznijela sljedeće: (1) kad je riječ o potpori spaljivanju biorazgradivog otpada, Francuska ističe postojanje zajedničkog interesa u pogledu dijela spaljivanja koji se odnosi na obnovljivu energiju. U pogledu spaljivanja koje se odnosi na otpad koji nije biorazgradiv, Francuska ističe da je cilj potpore poboljšanje energetske učinkovitosti. Francuska je pojasnila da su mjere proporcionalne ako kupovna cijena omogućuje postizanje stope povrata od 6 do 7 %. Konačno, mjere nemaju distorzivni učinak ako su sva postrojenja za spaljivanje prihvatljiva za mehanizam. (2) Potpora tehnološki naprednim postrojenjima pridonosi cilju od zajedničkog interesa u pogledu sigurnosti opskrbe. Potpora je potrebna za ostvarivanje ulaganja. Francuska je ustvrdila da ograničena snaga predmetnih postrojenja (78 MW 2014.) ograničava njihov distorzivni učinak. (3) Konačno, kada je riječ o financiranju ugovora sa zajamčenom snagom, Francuska nije pojasnila je li ta potpora nužna ni je li primjerena.

4.3. Oslobođenja od pristojbe CSPE odobrena potrošačima vlastite električne energije nisu državna potpora

(111) Francuska ističe da je to oslobođenje, kad je riječ o potrošnji vlastite energije radi proizvodnje električne energije, u potpunosti u skladu s Direktivom 2003/96/EZ kojom je predviđeno da mali proizvođači električne energije mogu biti oslobođeni poreza na električnu energiju pod uvjetom da se proizvodi upotrijebljeni za proizvodnju te električne energije oporezuju drugdje.

(112) Kad je riječ o postojanju potpore, Francuska objašnjava da oslobođenja od pristojbe CSPE nisu selektivna potpora. Francuska ističe da to oslobođenje ne ovisi o djelatnosti korisnika i da se u načelu primjenjuje na sva poduzeća, do kapaciteta od najviše 240 GWh. Osim toga, ti korisnici ne predstavljaju nikakav trošak za električni sustav u dijelu koji se odnosi na potrošnju vlastite električne energije. Stoga je legitimno da se s njima postupa drugačije nego s potrošačima koji kupuju svu svoju električnu energiju.

(113) Francuska smatra i da oslobođenje od pristojbe CSPE odobreno poduzećima potrošačima vlastite električne energije ne dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja jer istu vrstu oslobođenja primjenjuje više zemalja, i u Europskoj uniji. Stoga to oslobođenje ne može biti državna potpora.

(114) U pogledu spojivosti oslobođenja Francuska smatra da, pod pretpostavkom da se potrošnja vlastite energije utvrdi kao potpora, ona služi cilju od zajedničkog interesa time što pridonosi sigurnosti opskrbe ublažavanjem posljedica vrhunaca potrošnje električne energije.

4.4. Plan prilagodbe nakon donošenja smjernica iz 2014.

(115) Nakon što je razmotrila pretpostavku o osnovi spojivosti s unutarnjim tržištem u skladu s odjeljkom 3.7.2. smjernica iz 2014. i člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a, kako je izloženo u odjeljku 4.2.3., Francuska je svoje zaključke iznijela u dopisu koji je 27. listopada 2017. uputila Komisiji. Francuska je tijekom korespondencije dostavila novu verziju plana prilagodbe u skladu s odjeljkom 3.7.3. smjernica iz 2014., u kojem je prema objektivnim pravilima željela smanjenja odobrena u okviru mjera svesti na razine oslobođenja spojive sa smjernicama, kako su utvrđene u njihovu odjeljku 3.7.2.

(116) U ovoj fazi izračuna pristojbe CSPE koja se dodjeljuje za različite ciljeve mogućuje izračun iznosa koji trebaju platiti korisnici smanjenja pristojbe CSPE u okviru plana prilagodbe. Riječ je o iznosu između već plaćenog iznosa pristojbe CSPE i iznosa koji je izračunan primjenom smjernica. Iznos pristojbe CSPE koji treba platiti izračunava se različito, ovisno o predmetnim dijelovima pristojbe CSPE, a utvrđuje se na način naveden u odjeljku 4.4.1.

4.4.1. Izravna primjena odjeljka 3.7.3. za dio pristojbe CSPE „financiranje obnovljivih energija”

(117) Za dio pristojbe CSPE koji služi za financiranje obnovljivih energija, uključujući spaljivanje biorazgradivog otpada, Francuska predviđa plan prilagodbe koji bi doveo do toga da postupno, na teoretski datum 1. siječnja 2019., s obzirom na to da je pristojba CSPE ukinuta 1. siječnja 2016., iznos pristojbe CSPE koji se mora platiti 1. siječnja 2019. bude izračunan u skladu sa smjernicama iz 2014.:

(118) Ako poduzeće i. pripada sektoru djelatnosti navedenom u Prilogu 3. smjernicama iz 2014., a njegov električni intenzitet veći je od 20 % ili ii. ako mu električni intenzitet iznosi najmanje 20 %, a izloženost međunarodnoj trgovini mu je veća od 4 % (ili se nalazi u Prilogu 5. smjernicama), tada mora plaćati manju od dvije vrijednosti između iznosa 15 % davanja i 0,5 % dodane vrijednosti.

(119) Ako poduzeće pripada sektoru navedenom u Prilogu 3. smjernicama iz 2014., a električni intenzitet manji mu je od 20 %, tada ono mora plaćati manju od dvije vrijednosti između iznosa 15 % davanja i 4 % svoje dodane vrijednosti.

(120) U drugim slučajevima, ako poduzeće i. pripada sektoru djelatnosti koji nije naveden u Prilogu 3. smjernicama ili ii. ako je njegov sektor naveden u Prilogu 5., ali mu je električni intenzitet manji od 20 % i iii. imao je pravo na potporu prije 1. srpnja 2014., tada ono mora platiti najmanje 20 % davanja.

(121) Konačno, u svim ostalim slučajevima razina pristojbe CSPE na dan 1. siječnja 2019. iznosi 100 %.

4.4.2. Primjena po analogiji odjeljka 3.7.3. za dijelove pristojbe CSPE „kogeneracija”, „izjednačavanje tarifa” i „socijalne cijene”.

(122) Za kogeneraciju, izjednačavanje tarifa i socijalne cijene planom prilagodbe predviđa se da najkasnije 2019. plaćeni iznos pristojbe CSPE iznosi: — 15 % ako je riječ o elektrointenzivnom poduzeću u smislu točaka (185) i (186) smjernica iz 2014. Ako je električni intenzitet poduzeća iznad 20 % i ako je njegov sektor jedan od sektora navedenih u Prilogu 3. ili Prilogu 5. predmetnim smjernicama, tada se iznos pristojbe CSPE može ograničiti na 0,5 % dodane vrijednosti poduzeća i na 4 % ako električni intenzitet poduzeća ne iznosi 20 % ili više. — Za ostala poduzeća 100 %.

(123) Francuska smatra da je taj plan prilagodbe opravdan zbog istih razloga iznesenih u odjeljku 3.7.3. smjernica iz 2014. u pogledu smanjenja davanja za financiranje obnovljive energije. Plan prilagodbe konkretno omogućuje da se spriječi prenaglo povećanje davanja koje bi dovelo do neposredne primjene kriterija navedenih u točkama od (185) do (189) smjernica iz 2014. U tom smislu plan pridonosi financijskoj održivosti pristojbe CSEPE jer osigurava prihvatljivost potpore i oblike njezina financiranja.

4.4.3. Neprimjenjivost plana prilagodbe na ostale dijelove pristojbe CSPE

(124) Međutim, kada je riječ o smanjenju pristojbe CSPE koje se odobrava za ciljeve opisane u uvodnim izjavama 110. 1. i 110. 2., Francuska ih nije namjeravala uključiti u plan prilagodbe. Francuska je potvrdila da je pristojba CSPE dodijeljena za te ciljeve trebala biti u cijelosti plaćena za predmetno razdoblje 2003. – 2015. (20), a odobreni iznosi smanjenja pristojbe CSPE, za pristojbu CSPE dodijeljenu za te ciljeve, bit će u potpunosti vraćeni.

4.4.4. Datum početka planova prilagodbe

(125) Za dijelove koji se odnose na obnovljivu energiju i kogeneraciju, Francuska je 2011. pokrenula plan prilagodbe. Francuska se po tom pitanju oslanja na točku (248) smjernica iz 2014. i na odluke Komisije od 15. lipnja 2017. (SA.38635 (21)) i od 21. rujna 2017. (SA.47887 (22)).

(126) Za ostale dijelove koji se financiraju pristojbom CSPE, Francuska je, nakon sumnji koje je Komisija iznijela u svojoj odluci o pokretanju postupka, 2004. pokrenula plan prilagodbe. Francuska smatra da je taj datum opravdan zbog roka zastare od 10 godina koji je primjenjiv u ovom slučaju na osnovu desetogodišnjeg roka zastare predviđenog u članku 17. Uredbe VIjeća (EU) 2015/1589 (23).

4.4.5. Postupanje prema potrošnji vlastite energije u okviru plana prilagodbe

4.4.5.1. Oslobođenje od pristojbe CSPE za potrošnju električne energije koja se upotrebljava za proizvodnju električne energije.

(127) Francuska tvrdi da u skladu s člankom 14. Direktive 2003/96/EZ, kojim je predviđeno da je potrošnja električne energije koja se koristi za proizvodnju električne energijei električne energije koja se koristi za održavanje sposobnosti proizvodnje električne energije u potpunosti oslobođena oporezivanja, korisnici oslobođenja na temelju potrošnje vlastite energije koji su proizvođači električne energije (oznaka NACE 3511) mogu biti oslobođeni pristojbe CSPE na potrošenu vlastitu električnu energiju. Francuska smatra da stoga te korisnike nije potrebno uključiti u plan prilagodbe.

4.4.5.2. Proizvodnja i potrošnja vlastite električne energije iz obnovljivih izvora energije

(128) Za korisnike oslobođenja koji proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora energije, proizvedena i potrošena vlastita električna energija može biti oslobođena dijela pristojbe CSPE kojim se financiraju obnovljivi izvori energije ako za nju nije primljena nikakva javna potpora dok se pristojbom CSPE dijelom financirala potpora obnovljivim izvorima energije.

(129) Međutim, Francuska je u plan prilagodbe uključila oslobođenje koje se odnosi na preostali dio pristojbe CSPE, osim ako je odgovarajuća povlastica manja od gornje granice potpora de minimis.

4.4.5.3. Proizvodnja i potrošnja vlastite električne energije kogeneracijom

(130) Jednako tako, za korisnike oslobođenja koji proizvode električnu energiju kogeneracijom, proizvedena i potrošena vlastita električna energija može biti oslobođena dijela pristojbe CSPE kojim se financira kogeneracija ako za nju nije primljena nikakva javna potpora.

(131) Međutim, Francuska je u plan prilagodbe uključila oslobođenje koje se odnosi na preostali dio pristojbe CSPE, osim ako je odgovarajuća povlastica manja od gornje granice potpora de minimis.

4.4.6. Metodologija raspodjele po politikama pristojbe CSPE koja se treba platiti u teoriji, bez oslobođenja

(132) Za pristojbu CSPE bez oslobođenja koju treba platiti Francuska radi izračun za svako poduzeće na temelju godišnje stope i potrošnje poduzeća. Taj teoretski iznos pristojbe CSEP raspodjeljuje se po politikama u skladu s raspodjelom koju dostavlja CRE, o kojoj je Komisija obaviještena 20. prosinca 2016. Obnovljiva energija (%) Spaljivanje (%) Kogeneracija (%) Izjednačavanje tarifa (%) Socijalne tarife (%) Proizvodnja u razdoblju (%) Razno (%) 2003. 11 2 57 27 0 2 1 2004. 16 3 50 28 0 2 1 2005. 11 2 48 30 6 3 1 2006. 4 1 57 32 3 2 1 2007. 0 – 3 38 63 – 1 2 1 2008. 7 – 1 29 59 3 3 1 2009. 18 0 30 47 3 1 1 2010. 21 – 1 40 35 3 1 1 2011. 43 1 27 27 1 0 1 2012. 48 0 20 29 2 0 0 2013. 52 1 16 28 3 0 0 2014. 58 1 10 27 4 0 0 2015. 61 1 9 24 5 0 0 Ukupno 41,9 0,6 23,0 30,5 2,9 0,7 0,5 Godišnja vrijednost svake politike - bilješka francuskih tijela od 20. prosinca 2016.

(133) Francuska ističe da obnovljivi izvori energije, kogeneracija, izjednačavanje tarifa i socijalne cijene čine 98,2 % iznosa pristojbe CSPE koja se plaća od 2003.

(134) U pogledu spaljivanja Francuska naglašava da statistički podaci Međunarodne agencije za energiju i Eurostata dopuštaju tumačenje da se polovina energije koju proizvodi sektor UIOM (Odjel za spaljivanje otpada iz kućanstva), oporabljena u obliku topline ili električne energije, knjiži kao obnovljiva. Stoga je 50 % pristojbe CSPE odobrene za potporu za spaljivanje uključeno u dio pristojbe namijenjen obnovljivim izvorima energije. Osim toga, potpora za spaljivanje otpada koji nije biorazgradiv, a upotrebljava se za visokoučinkovitu kogeneraciju, uključena je u dio pristojbe CSPE za kogeneraciju. Zbog te je pretpostavke Francuska odabrala sljedeći način raspodjele: Obnovljiva energija (%) Kogeneracija (%) Izjednačavanje + Socijalni programi (%) Spaljivanje otpada koji nije biorazgrad (%) Razno (%) 2003. 12 57 27 1 3 2004. 17 50 28 2 2 2005. 12 48 35 1 4 2006. 5 57 35 1 3 2007. – 2 38 62 – 2 3 2008. 6 29 62 – 1 4 2009. 18 30 50 0 2 2010. 21 40 38 – 1 2 2011. 43 27 28 1 1 2012. 48 20 31 0 1 2013. 52 16 31 0 0 2014. 59 10 31 0 0 2015. 61 9 29 0 0

4.4.6.1. Primjena pragova de minimis

(135) Francuska pojašnjava da je za svako odobreno smanjenje pristojbe CSPE primijenjen prag de minimis predviđen Uredbom Komisije (EU) br. 1407/2013 (24). Za svakog korisnika iznos odobrene potpore u posljednje tri pomične godine uspoređuje se s iznosom od 200 000 eura. Ako je iznos odobrene potpore u posljednje tri pomične godine manji od 200 000 eura, tada je iznos povrata tijekom te tri godine jednak nuli. Francuska navodi da će uzeti u obzir i odluku N7/2009 (25) Europske komisije kojom se predviđa povišenje praga de minimis na 500 000 eura za 2009. i 2010. godinu s obzirom na ondašnju gospodarsku krizu.

4.4.7. Progresija plana prilagodbe

(136) Za korisnike koji se ne mogu kvalificirati kao elektrointenzivna poduzeća u smislu točaka od 185. do 187. smjernica iz 2014. ili koja nisu u potpunosti u skladu s odredbama odjeljka 3.7.2. tih smjernica, Francuska je dostavila plan prilagodbe koji vodi do postupnog povećanja njihova doprinosa (vidjeti uvodne izjave 117. i 118.).

(137) Taj je plan prilagodbe zajednički svim sastavnim elementima pristojbe CSPE. Njime se korigiraju sva ograničenja i oslobođenja odobrena u okviru mjere. Njime se ujedno pokrivaju politike koje se financiraju pristojbom CSPE.

(138) Polazište plana prilagodbe je pristojba CSPE koju korisnici stvarno plaćaju tijekom godine u kojoj je plan pokrenut (2004. ili 2011., ovisno o slučaju).

(139) Taj plan prilagodbe koji se odnosi na različita odobrena smanjenja pristojbe CSPE mora dovesti do toga da najkasnije 1. siječnja 2019. plaćeni iznosi dosegnu najmanje razine doprinosa sukladne propisima u području državnih potpora. Potrebno je dosegnuti iznos pristojbe CSPE propisan pravilima opisanima u uvodnim izjavama od 118. do 122.

(140) To se povećanje ostvaruje primjenom sljedećeg pravila postupnosti:

(141) Godišnji iznos koji treba platiti po financiranoj politici = plaćeni iznos

(142) + (iznos koji treba platiti – plaćeni iznos) × [(e^n)-1]/[(e^N)-1] gdje je n: broj godine plana prilagodbe (primjer: za plan koji počinje 2011., a potpuno se primjenjuje 2019., 2011. n = 0, 2012 n = 1, ..., 2019. n = 8) a N je: broj godina plana (primjer: za prethodni primjer, N = 8)

(143) Prema tom pravilu iznos pristojbe CSPE koji treba platiti s vremenom se približava teoretskoj razini pristojbe CSPE koju treba platiti do 2019. Budući da je pristojba CSPE bila ukinuta 2016., plan prilagodbe neće se provoditi nakon 2015.

(144) Funkcija koja se primjenjuje kako bi se išlo od polazišne točke do teoretske odredišne točke postupna je.

4.4.8. Izračun iznosa za povrat

(145) Planom prilagodbe predviđen je povrat oslobođenih iznosa pristojbe CSPE koji su iznad razina odobrenih tim planom.

(146) Iznos koji treba vratiti razlika je između. pristojbe CSPE koju treba platiti, opisane u odjeljcima od 4.4.1. do 4.4.7. i ii. pristojbe CSPE koju korisnici stvarno plaćaju. Taj se iznos izračunava za svakog korisnika i za svaku godinu.

(147) U slučaju korisnika oslobođenja na temelju potrošnje vlastite energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije ili kogeneracijom, najniža razina pristojbe CSPE jednaka je nuli za pristojbu CSPE kojom se financiraju obnovljivi izvori energije i kogeneracija.

(148) Pod pretpostavkom da je za jednog korisnika i za određenu godinu plaćeni iznos za određenu politiku viši ili jednak iznosu koji treba platiti na najnižoj propisanoj razini pristojbe CSPE, tada je zadržani iznos za plan prilagodbe najmanja propisana razina pristojbe CSPE koju treba platiti za tu godinu. U tom slučaju plaćeni višak ne odbija se od iznosa povrata koji duguje taj korisnik, a koji proizlazi iz obračuna izvršenog za ostale godine.

(149) Francuska je u svojoj bilješci od 11. listopada dostavila preliminarnu procjenu iznosa povrata, a riječ je o 31 milijun eura. Postupkom povrata bilo bi obuhvaćeno približno 700 poduzeća. Međutim, Francuska je pojasnila da će se konačna procjena tog iznosa napraviti kada budu prikupljene informacije o smanjenjima po korisniku za sve godine.

5. OCJENA KOMISIJE

5.1. Postojanje državne potpore

(150) U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, potpore koje odobravaju države s pomoću državnih sredstava u bilo kojem obliku, a koje narušavaju ili bi mogle narušiti tržišno natjecanje davanjem prednosti određenim poduzećima ili proizvodnjama, nespojive su s unutarnjim tržištem ako utječu na trgovinu među državama članicama.

(151) Komisija je ispitala mogu li se različita smanjenja pristojbe CSPE okvalificirati kao potpora s obzirom na sljedeće odredbe:

5.1.1. Kvalifikacija ograničenja pristojbe CSPE po mjestu i na 0,5 % dodane vrijednosti kao državne potpore

5.1.1.1. Potpora pripisiva državi članici i financirana državnim sredstvima

(152) Komisija je u odjeljku 3.1.1. odluke o pokretanju postupka iz 2014. zaključila da je pristojba CSPE državno sredstvo.

(153) Komisija prvo navodi da niti jedna zainteresirana strana ne osporava zaključak Komisije naveden u prethodnoj uvodnoj izjavi.

(154) Komisija ističe da se prema sudskoj praksi Suda Europske unije jedino povlastice koje su dodijeljene izravno ili neizravno iz javnih sredstava mogu smatrati državnim potporama u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

(155) Sama činjenica da se određena povlastica ne financira izravno sredstvima državnog podrijetla nije dovoljna da bi se isključilo sudjelovanje državnih sredstava. Iz sudske prakse Suda Europske unije zapravo proizlazi da nije potrebno utvrditi da je došlo do prijenosa sredstava iz proračuna opće države ili javnog tijela kako bi se povlastica odobrena jednom ili više poduzeća mogla smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (26)

(156) Na temelju sudske prakse i ustaljene prakse donošenja odluka Komisije, proizvodi dobiveni zahvaljujući državnim sredstvima, kojima se upravlja i koja se dodjeljuju prema nacionalnim zakononskim propisima, državna su potpora u smislu članka 107 stavka1. UFEU-a, bez obzira na to upravlja li njima javni ili privatni subjekt (Essent (27), Vent de Colère (28)).

(157) No, kada je riječ o pristojbi CSPE, Sud je već imao priliku potvrditi da je riječ o državnom sredstvu. Naime, u spisu koji je bio predmet odluke Suda od 19. prosinca 2013., Association Vent de Colère! (29), koji se odnosio na obvezu otkupa električne energije iz vjetra opisanu u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 10. a koja se financira pristojbom CSPE, Sud je zaključio da je pristojba CSPE državno sredstvo.

(158) Treće, Komisija ističe da je povlastica pripisiva državi jer ograničenja proizlaze iz zakona i upravnih akata koji se primjenjuju, a kojima se određuje sustav i način primjene povlastice.

(159) Državna narav pristojbe CSPE potvrđena je i mehanizmima za njezino prikupljanje koje primjenjuje Francuska. Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 14. i 15., prikupljanje pristojbe CSPE centralizirano je u javnom tijelu Caisse des dépôts et consignations (CDC).To znači da je za financijsko upravljanje pristojbom CSPE zaduženo javno tijelo, a sve kontrolira država, čime se učvršćuje kvalifikacija pristojbe kao državnog sredstva.

(160) Stoga Komisija potvrđuje zaključke koje je iznijela u svojoj odluci o pokretanju postupka. Pristojba CSPE i a fortiori njezina ograničenja pripisivi su državi i financirani državnim sredstvima.

5.1.1.2. Gospodarska prednost i selektivnost

(161) Kada je riječ o ocjeni postojanja prednosti, Komisija primjećuje da u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije postoje mjere koje u različitim oblicima ublažavaju davanja određenog poduzeća i koje su, iako nisu potpora u strogom smislu riječi, po svojoj prirodi slične državnim potporama i stoga se smatraju državnim potporama (30).

(162) Komisija u ovom slučaju ističe da je člankom 5. Zakona br. 2000-108 (kako je izmijenjen člankom 37. Zakona br. 2003-8) propisano da su pristojbu CSPE dužni plaćati krajnji potrošači električne energije koji imaju sjedište/prebivalište na francuskom državnom području i da se iznos pristojbe CSPE izračunava razmjerno količini potrošene električne energije. Oslobodivši potrošenu električnu energiju pristojbe CSPE za sve što premašuje gornju granicu po mjestu ili za elektrointenzivna poduzeća 0,5 % njihove dodane vrijednosti, država je ublažila davanja u okviru pristojbe CSPE koju bi poduzeća korisnici inače trebala platiti. Ograničenja po mjestu i na dodanu vrijednost stoga su povlastice za poduzeća korisnike.

(163) Kada je riječ o postojanju selektivne prednosti, Sud je u presudi od 21. prosinca 2016. u predmetima Komisija protiv World Duty Free Group i Komisija protiv Banco Santander i Santusa (31) podsjetio da je za utvrđivanje selektivnosti porezne mjere ili davanja potrebno utvrditi uvodi li ona među subjektima koji se, s obzirom na cilj predmetnog općeg poreznog sustava, nalaze u činjenično i pravno usporedivoj situaciji razliku koja nije opravdana prirodom i strukturom tog sustava.

(164) No, pojmom potpore nisu obuhvaćene mjere koje uvode razliku između poduzeća u pogledu davanja ako ta razlika proizlazi iz naravi i strukture predmetnog sustava davanja. U tom slučaju država članica koja je uvela takvu razliku među poduzetnicima u području davanja mora dokazati da je ona uistinu opravdana prirodom i strukturom predmetnog sustava (32).

Referentni sustav

(165) Komisija ističe da je člankom 5. Zakona br. 2000-108 (kako je izmijenjen člankom 37. Zakona br. 2003-8) propisano da su pristojbu CSPE dužni plaćati krajnji potrošači električne energije koji imaju sjedište/prebivalište na francuskom državnom području i da se iznos pristojbe CSPE izračunava razmjerno količini potrošene električne energije. Pristojbom CSPE financiraju se sljedeće mjere: (a) obveza EDF-a ili lokalnih distribucijskih poduzeća da u pogledu otkupa električne energije iz određenih vrsta postrojenja koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora energije. (b) Financiranje visokoučinkovite kogeneracije; (c) Naknada proizvođačima električne energije u područjima koja nisu povezana (Korzika ili prekomorski departmani) kako ne bi stvorili više troškove proizvodnje od troškova proizvodnje u kontinentalnoj Francuskoj na cijenu električne energije koju plaća krajnji potrošač („izjednačavanje tarifa”); (d) Primjena socijalne cijene, takozvanog „osnovnog proizvoda”, kao i dio troškova koje snose dobavljači električne energije zbog toga što financijski sudjeluju u programu uspostavljenom za pomoć ugroženim osobama. (e) Ostali ciljevi, potpora spaljivanju, prije svega naprednoj proizvodnji, u visini od najmanje 2 % naplaćene pristojbe CSPE.

Razlikovanje među poduzećima koja su u činjenično i pravno usporedivoj situaciji s obzirom na cilj predmetnih mjera

(166) Komisija ističe da se poduzeća koja imaju pravo na ograničenja pristojbe CSPE na 0,5 % dodane vrijednosti i po mjestu nalaze u istoj činjeničnoj situaciji kao ostali krajnji potrošači u pogledu ciljeva pristojbe CSPE. Doista je riječ o potrošačima električne energije i ni zbog čega se ne može smatrati da su ti potrošači koji imaju pravo na ograničenja drugačiji od potrošača koji na njih nemaju pravo s obzirom na ciljeve financiranja potpore za obnovljive izvore energije, kogeneraciju, izjednačavanje tarifa i socijalne cijene. Stoga bi ti potrošači trebali pridonositi financiranju javne službe za opskrbu električnom energijom u istom omjeru kao i ostali konačni potrošači.

(167) Uz to, kriteriji prihvatljivosti za ograničenja na 0,5 % dodane vrijednosti ili po mjestu dovode do dodatne diskriminacije u skupini poduzeća na koja bi se mogla odnositi ova ograničenja.

(168) Prvo, ograničenje na 0,5 % dodane vrijednosti, koje bi se trebalo odnositi na elektrointenzivna poduzeća, zapravo je namijenjeno samo najvećim poduzećima zbog najnižeg praga potrošnje od 7 GWh godišnje koji je uvjet za prihvatljivost. Tako elektrointenzivna poduzeća za koja pristojba CSPE prelazi 0,5 % dodane vrijednosti, ali čija je godišnja potrošnja manja, nisu prihvatljiva za ograničenje na dodanu vrijednost iako imaju jednak električni intenzitet i obavljaju djelatnost u istom sektoru. Uz to, ograničenje na dodanu vrijednost namijenjeno je industrijskim poduzećima, osim, na primjer, elektrointenzivnih poduzeća koja posluju u sektoru usluga. Komisija iz toga zaključuje da razlikovanje nije opravdano prirodom i ciljem pristojbe CSPE.

(169) Drugo, kada je riječ u ograničenju po mjestu, Zakonom br. 2000-108 (kako je izmijenjen člankom 37. Zakona br. 2003-8) postavljeno je ograničenje pristojbe CSPE na 500 000 eura po mjestu potrošnje, što je početni iznos. Komisija primjećuje da prema dodatnim informacijama koje je dostavila Francuska ta gornja granica, koja se temelji na vrijednosti gornje granice i pristojbe CSPE iz 2013., odgovara godišnjoj potrošnji od 42 GWh (gigavatsat). Takvu potrošnju ostvaruje samo nekolicina gospodarskih sektora, kao što potvrđuje Francuska u informacijama dostavljenima o predmetnim sektorima. Stoga ova gornja granica pruža selektivnu prednost određenim poduzećima ili sektorima i ne može se objasniti logikom pristojbe CSPE. Komisija iz toga zaključuje dau pogledu drugog ograničenja niti jedno od razlikovanja uvedenih zakonom nije opravdano prirodom i ciljem pristojbe CSPE.

(170) Kada je riječ o argumentu koji je Francuska iznijela u uvodnoj izjavi 77. da su ograničenja pristojbe CSPE opravdana primjenom načela prema kojem se davanja naplaćuju ovisno o sposobnosti plaćanja poreznog obveznika, Komisija navodi da Francuska nije dokazala da je to načelo pozadinsko načelo pristojbe CSPE. Francuska također nije dokazala da su poduzeća koja nemaju pravo na ograničenje sposobna plaćati pristojbu, što je potrebno kako bi se dokazalo da su ta ograničenja u skladu s logikom sustava. Konačno, Francuska nije dokazala da poduzeća koja imaju pravo na ograničenje nisu sposobna plaćati veći iznos pristojbe CSPE (33).

(171) Uz to, ograničenje po mjestu primjenjuje se bez ikakve poveznice sa sposobnošću plaćanja poreznog obveznika. U stvarnosti, iako se može priznati da postoji veza između sposobnosti plaćanja i prometa ili dodane vrijednosti poduzeća, ograničenje po mjestu dovodi do oslobođenja od pristojbe CSPE iznad gornje granice, neovisno o rastu prometa ili dodane vrijednosti. Stoga argument koji je iznijela Francuska u uvodnoj izjavi 77. nije prihvatljiv.

(172) Konačno, kada je riječ o ograničenju na dodanu vrijednost, Komisija primjećuje da se čini da je ono stvarno povezano sa sposobnošću plaćanja predmetnog poduzeća. Međutim, čak i pod pretpostavkom da se pristojba CSPE temelji na načelu sposobnosti plaćanja, što Francuska nije dokazala, ograničenje na dodanu vrijednost nije time manje selektivno jer se ne primjenjuje nediskriminacijski na sva poduzeća koja se nalaze u istoj činjeničnoj i pravnoj situaciji. Naime, ograničenje na dodanu vrijednost odnosi se samo na industrijska poduzeća, a neindustrijska poduzeća njime nisu obuhvaćena. No, ta bi poduzeća mogla imati takvu potrošnju električne energije koja bi opravdala pravo na ograničenje na 0,5 % dodane vrijednosti. Osim toga, ograničenje na dodanu vrijednost odnosi se jedino na poduzeća koja su dovoljno velika da mogu ostvariti godišnju potrošnju od 7 GWh, a isključena su manja poduzeća koja ne ostvaruju taj prag potrošnje čak i ako pristojba CSPE iznosi 0,5 % njihove dodane vrijednosti.

(173) Komisija zbog tih razloga zaključuje da različite gornje granice predviđene zakonom predstavljaju selektivnu prednost za određena poduzeća ili gospodarske sektore i time potvrđuje svoju analizu iznesenu u odluci o pokretanju postupka od 16. rujna 2014. Mjere stvarno predstavljaju povlasticu za njihove korisnike u odnosu na referentni sustav kojim je predviđeno da svi krajnji potrošači moraju sudjelovati u sustavu kako bi financirali ciljeve pristojbe CSPE. Komisija u tom smislu ne dijeli ni stajalište ALFI-ja izloženo u uvodnoj izjavi 68. ni stajalište Francuske izloženo u uvodnim izjavama od 74. do 78.

(174) Konačno, kako je izloženo u uvodnoj izjavi 164., Francuska nije dokazala da ta razlika u postupanju proizlazi iz sustava davanja. Teret dokazivanja u ovom slučaju počiva na državi članici.

5.1.1.3. Utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

(175) Poduzeća kojima pogoduju ograničenja pristojbe CSPE po mjestu i na dodanu vrijednost konkuriraju poduzećima drugih država članica (metalurgija, proizvodnja papira, poljoprivredno-prehrambeni sektor, kemijska industrija itd.). Posljedično, ograničenja po mjestu i po dodanoj vrijednosti mogu imati utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama.

(176) Stoga Komisija ne dijeli stajalište Francuske iz uvodne izjave 79.

5.1.1.4. Zaključak o postojanju državne potpore

(177) Zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama od 48. do 50., Komisija potvrđuje zaključke koje je iznijela u svojoj odluci o pokretanju postupka i smatra ograničenja po mjestu i na dodanu vrijednost državnom potporom.

5.1.2. Oslobođenja od pristojbe CSPE za potrošnju vlastite energije namijenjenu proizvodnji električne energije

5.1.2.1. Potpora pripisiva državi članici i financirana državnim sredstvima

(178) Zbog istih razloga koji su izneseni u odjeljku 5.1.1.1., Komisija potvrđuje da su ta oslobođenja pripisiva državi i da su financirana državnim sredstvima.

5.1.2.2. Utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

(179) Poduzeća koja imaju pravo na oslobođenje od pristojbe CSPE (ponajprije proizvođači električne energije koji upotrebljavaju nuklearne elektrane i reverzibilne hidroelektrane) konkuriraju poduzećima drugih država članica. Posljedično, ta oslobođenja mogu imati utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama.

(180) Francuska smatra i da oslobođenje od pristojbe CSPE odobreno poduzećima potrošačima vlastite električne energije ne dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja jer više zemalja, i u Europskoj uniji, primjenjuje istu vrstu oslobođenja, kako je pojašnjeno u uvodnoj izjavi 79.

(181) Prema ustaljenoj sudskoj praksi mjera koju provodi država članica smatra se distorzivnom ako poboljšava konkurentski položaj korisnika u odnosu na njegove konkurente (34). Takav je slučaj i s mjerom kojom se smanjuju davanja koja uobičajeno ima poduzeće. Uz to, Sud je već odlučio da se pojedinačne mjere kojima država članica usklađuje uvjete tržišnog natjecanja u nekom sektoru s uvjetima u drugim državama članicama ne mogu po potrebi izuzeti od kvalifikacije državne potpore (35).

5.1.2.3. Gospodarska prednost i selektivnost

(182) Komisija primjećuje da se izuzeće na prvi pogled čini kao povlastica za potrošače vlastite energije. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 162., pristojbu CSPE dužni su plaćati krajnji potrošači električne energije koji imaju sjedište/prebivalište na francuskom državnom području, a iznos pristojbe CSPE izračunava se razmjerno količini potrošene električne energije. Oslobađanjem od pristojbe CSPE dijela potrošnje vlastite energije država je ublažila davanja za CSPE koja bi poduzeća korisnici inače trebala platiti.

(183) Komisija je zatim ispitala je li ta povlastica selektivna. Komisija prvo ističe da je referentni sustav, pristojba CSPE, opisan u uvodnoj izjavi 165. Sastoji se od davanja koje su svi krajnji potrošači električne energije dužni plaćati na svoju potrošnju električne energije. Davanje se naplaćuje kako bi se njime financirale mjere potpore s posebnim ciljevima.

(184) Drugo, Komisija mora provjeriti jesu li korisnici oslobođenja na temelju potrošnje vlastite energije za potrebe proizvodnje električne energije u skladu s logikom sustava davanja za električnu energiju. Potrošnja električne energije radi proizvodnje električne energije predstavlja (krajnju) potrošnju električne energije. Po toj osnovi potrošnja električne energije proizvođača električne energije ne razlikuje se od potrošnje električne energije drugog potrošača u pogledu ciljeva pristojbe CSPE i čini se da djelomično oslobođenje na temelju potrošnje vlastite energije za potrebe proizvodnje električne energije dovodi do neopravdane razlike u pogledu cilja pristojbe CSPE. Komisija stoga zaključuje da se mjera prima facie čini selektivnom jer uvodi razliku između poduzeća koja su u istoj činjeničnoj i pravnoj situaciji s obzirom na cilj pristojbe CSPE.

(185) Međutim, Francuska tvrdi da se oslobođenjem želi izbjeći dvostruko oporezivanje, što je u načelu prihvaćeno u poreznim sustavima.

(186) Naime, kad ne bi bilo oslobođenja, električna energija koju potroši krajnji potrošač dva bi puta sadržavala pristojbu CSPE: jedanput na električnu energiju A koja se upotrebljava za proizvodnju električne energije B i jedanput na električnu energiju B proizvedenu iz električne energije A.

(187) Komisija je već priznala da je namjera sprečavanja dvostrukog oporezivanja načelo koje se uglavnom nalazi u sustavima davanja za potrošnju električne energije (36), ali i u ostalim poreznim sustavima (37). Usto, riječ je o načelu koje je dovelo do donošenja članka 14. stavka 1. točke (a) Direktive 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. Komisija stoga odobrava argument koji je Francuska iznijela u uvodnoj izjavi 111.

(188) Komisija stoga smatra da su oslobođenja odobrena društvima potrošačima vlastite električne energije za potrebe proizvodnje električne energije opravdana prirodom i strukturom sustava davanja u okviru pristojbe CSPE.

(189) Stoga Komisija smatra da oslobođenja u korist potrošnje vlastite električne energije namijenjene proizvodnji električne energije nisu selektivna prednost. Zaključuje da oslobođenja od pristojbe CSPE odobrena mjestima na kojima se vlastita električna energija upotrebljava za proizvodnju električne energije nisu državna potpora.

5.1.2.4. Zaključak o postojanju državne potpore

(190) Zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama od 178. do 189. Komisija zaključuje da oslobođenja od pristojbe CSPE odobrena za potrošnju vlastite energije namijenjene proizvodnji električne energije nisu državna potpora.

(191) Komisija time potvrđuje zaključke Francuske, iznesene u uvodnoj izjavi 127., prema kojima za te korisnike nije potreban nikakav plan prilagodbe.

5.1.3. Oslobođenja od pristojbe CSPE odobrena za potrošnju vlastite električne energije koja se proizvodi visokoučinkovitom kogeneracijom i iz obnovljivih izvora energije za dio pristojbe CSPE koja se dodjeljuje za financiranje tih ciljeva.

5.1.3.1. Potpora pripisiva državi članici i financirana državnim sredstvima

(192) Zbog istih razloga koji su izneseni u odjeljku 5.1.2.1., Komisija potvrđuje da su ta oslobođenja pripisiva državi i da su financirana državnim sredstvima.

5.1.3.2. Gospodarska prednost i selektivnost

(193) Kao što je već navedeno u uvodnim izjavama do 182. do 189., Komisija na prvi pogled smatra da djelomično oslobođenje od pristojbe CSPE koje se odobrava potrošačima vlastite energije za njih predstavlja povlasticu.

(194) Komisija je zatim ispitala je li ta povlastica selektivna za potrošnju vlastite električne energije proizvedenevisokoučinkovitom kogeneracijom i iz obnovljivih izvora energije.

(195) Prvo, referentni sustav opisan je u uvodnoj izjavi 165. Referentni sustav, pristojba CSPE, odnosno davanje koje financiraju potrošači električne energije i koje ima posebne ciljeve.

(196) Drugo, kada je riječ o oslobođenju od pristojbe CSPE za potrošnju vlastite energije proizvedene u postrojenjima koja upotrebljavaju obnovljivu energiju ili visokoučinkovitu kogeneraciju, za dio pristojbe CSPE kojim se financira obnovljiva energija i visokoučinkovita kogeneracija Komisija smatra da su korisnici tog oslobođenja u istoj činjeničnoj i pravnoj situaciji kao ostali obveznici pristojbe CSPE s obzirom na cilj koji ima pristojba CSPE, a kojim je predviđeno da svi krajnji potrošači električne energije moraju sudjelovati u sustavu radi financiranja ciljeva pristojbe CSPE.

(197) Komisija navodi da proizvođači vlastite energije koji su odlučili upotrebljavati obnovljivu energiju ili visokoučinkovitu kogeneraciju za potrošnju vlastite električne energije izravno pridonose ciljevima dviju mjera koje se moraju financirati pristojbom CSPE, odnosno potpori proizvodnji obnovljive energije i proizvodnji električne energije u postrojenjima visokoučinkovite kogeneracije. No, Francuska je potvrdila da proizvođači vlastite energije nemaju pravo na mjere potpore za energiju koju sami potroše. Potporu koja se financira pristojbom CSPE mogu dobiti samo za električnu energiju koja je predana u mrežu. Budući da proizvodnja vlastite električne energije iz obnovljivih izvora energije ili visokoučinkovitom kogeneracijom pridonosi ciljevima zaštite okoliša i energetske učinkovitosti koji se žele ostvariti mjerama potpore koje se financiraju pristojbom CSPE na isti način kao i električna energija predana u mrežu, Komisija smatra da logika i priroda pristojbe CSPE nalažu da se proizvođači vlastite energije koji upotrebljavaju obnovljivu energiju ili visokoučinkovitu kogeneraciju za potrošnju vlastite električne energije (a koji za tu električnu energiju nemaju pravo ni na kakvu drugu potporu koja se financira pristojbom CSPE) oslobode od plaćanja dijela pristojbe CSPE koji je namijenjen za financiranje mjera potpore za obnovljive izvore energije i kogeneraciju (38). Stoga to oslobođenje nije selektivna prednost.

(198) Ako je opravdano proizvođača vlastite energije koji upotrebljava visokoučinkovitu kogeneraciju osloboditi plaćanja dijela pristojbe CSPE kojim se financira potpora za kogeneraciju, isto ne vrijedi za dio pristojbe CSPE kojim se financira potpora za obnovljivu energiju, osim ako postrojenje za kogeneraciju upotrebljava i obnovljivu energiju. Jednako tako, ako je opravdano proizvođača vlastite energije koji upotrebljava obnovljivu energiju osloboditi plaćanja dijela pristojbe CSPE kojim se financira potpora za obnovljivu energiju, isto ne vrijedi za dio pristojbe CSPE kojim se financira potpora za kogeneraciju, osim ako je riječ o postrojenju koje je ujedno i postrojenje za visokoučinkovitu kogeneraciju.

(199) Uz to, nije opravdano niti proizvođača vlastite energije koji upotrebljava visokoučinkovitu kogeneraciju ili obnovljivu energiju osloboditi plaćanja dijela pristojbe CSPE kojim se financiraju drugi ciljevi (osobito socijalne cijene i izjednačavanje tarifa). Zapravo, u pogledu financiranja tih drugih ciljeva proizvođači vlastite energije koji upotrebljavaju visokoučinkovitu kogeneraciju ili obnovljivu energiju u činjeničnoj su i pravnoj situaciji koja je usporediva sa situacijom ostalih potrošača električne energije s obzirom na to da njihova proizvodnja vlastite energije ne pridonosi tim drugim ciljevima.

(200) Komisija nadalje ističe da se oslobođenja od pristojbe CSPE koja se odobravaju mjestima koja troše vlastitu energiju ne mogu opravdati ciljem od zajedničkog interesa poboljšanja upravljanja razdobljima najveće potražnje, kako tvrdi Francuska, jer taj cilj od zajedničkog interesa nije cilj povezan s referentnim sustavom koji predstavlja pristojba CSPE. Uz to, čak i uz pretpostavku da se pristojba CSPE temelji na takvom cilju, oslobođenje na temelju potrošnje vlastite energije ne bi samo po sebi omogućilo upravljanje razdobljima najveće potražnje. Zapravo, potrošači vlastite energije i dalje su spojeni na mrežu kako bi u nju mogli predavati višak proizvedene energije, ali i kako bi se mogli koristiti električnom energijom iz mreže u slučaju održavanja ili kvara svojih postrojenja ili jednostavno kao nadopunom uz svoje postrojenje za potrošnju vlastite energije. No, oslobođenje ne podliježe uvjetu da se u slučaju visoke potrošnje ne troši električna energija iz mreže.

(201) Francuska je iznijela i mišljenje da je djelomično oslobođenje na temelju vlastite proizvodnje opravdano zbog toga što su proizvođači vlastite energije odlučili da se neće koristiti javnom službom za opskrbu električnom energijom. Međutim, Komisija ističe da Francuska nije utvrdila da je pristojba CSPE uvedena prema stupnju upotrebe javne službe za opskrbu električnom energijom. Time je Francuska potvrdila da su svi proizvođači vlastite energije koji imaju pravo na djelomično oslobođenje na temelju vlastite proizvodnje spojeni na javnu mrežu, tako da imaju mogućnost koristiti se mrežom po potrebi kako bi višak svoje proizvedene električne energije predali u mrežu ili kako bi trošili električnu energiju iz mreže ako je njihovo postrojenje neispravno ili se održava. Komisija uostalom navodi da su, kada je riječ o dijelu pristojbe CSEPE namijenjenom financiranju izjednačavanja tarifa s prekomorskim područjima, proizvođači vlastite energije i krajnji potrošači u kontinentalnoj Francuskoj u istoj situaciji jer se ni jedni ni drugi ne koriste tom uslugom, ali je zbog solidarnosti moraju financirati.

(202) Konačno, Francuska je ocijenila da je (djelomično) oslobođenje opravdano na temelju Direktive 2003/96 kojom je predviđeno da mali proizvođači električne energije mogu biti oslobođeni poreza na električnu energiju pod uvjetom da se proizvodi upotrijebljeni za proizvodnju te električne energije oporezuju drugdje (vidjeti uvodne izjave 76. i 111.). Komisija po tom pitanju ističe da Direktiva 2003/96 sama po sebi nije primjenjiva na pristojbu CSPE, što je Francuska već navela u svojim dopisima prije pokretanja službenog istražnog postupka. Uz to, kada bi bila primjenjiva ili kada bi na pristojbu CSPE po analogiji trebalo primijeniti načela Direktive 2003/96, treba zaključiti da oslobođenje nije opravdano. Budući da se pristojba CSPE naplaćuje samo na električnu energiju, ona se ne primjenjuje na proizvode (osim električne energije) koji se upotrebljavaju za proizvodnju te električne energije. Tako bi primjena Direktive 2003/96 u stvarnosti značila potvrdu da se pristojba CSPE uistinu treba naplaćivati na električnu energiju.

5.1.3.3. Utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

(203) Poduzeća kojima pogoduju ta oslobođenja od pristojbe CSPE konkuriraju poduzećima drugih država članica. Potrošači vlastite energije koji su predmet ovog dokumenta nisu proizvođači električne energije, već industrijska poduzeća koja su aktivna u sljedećim sektorima: uglavnom kemijski sektor, metalurgija i petrokemija, kako je iznijela Francuska i podsjetila u uvodnoj izjavi 78. Posljedično, ta oslobođenja mogu imati utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama.

5.1.3.4. Zaključak o postojanju državne potpore

(204) Komisija zaključuje da oslobođenja od pristojbe CSPE odobrena za potrošnju vlastite električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije i visokoučinkovitom kogeneracijom, namijenjene proizvodnji električne energije, nisu državna potpora u onom dijelu pristojbe CSPE koji je namijenjen za financiranje obnovljivih izvora energije i visokoučinkovite kogeneracije. No, oslobođenje od dijela pristojbe CSPE namijenjenog financiranju drugih elemenata pristojbe CSPE koji nisu potpore za obnovljive izvore energije i za visokoučinkovitu kogeneraciju jest državna potpora.

(205) Komisija tako odobrava zaključke koje je Francuska iznijela u uvodnim izjavama od128. do 131.

5.1.4. Oslobođenja odobrena za potrošnju vlastite energije proizvedene iz drugih izvora osim visokoučinkovite kogeneracije i obnovljive energije

5.1.4.1. Potpora pripisiva državi članici i financirana državnim sredstvima

(206) Zbog istih razloga koji su izneseni u odjeljku 5.1.2.1., Komisija potvrđuje da su ta oslobođenja pripisiva državi i da se financiraju državnim sredstvima.

5.1.4.2. Gospodarska prednost i selektivnost

(207) Kao što je već navedeno u uvodnoj izjavi 193., Komisija smatra da djelomično oslobođenje od pristojbe CSPE koje se odobrava potrošačima vlastite energije za njih predstavlja povlasticu.

(208) Komisija smatra i da oslobođenja odobrena potrošačima vlastite energije, ako potrošnja vlastite energije nije namijenjena i. proizvodnji električne energije ili ako proizvedena i potrošena vlastita električna energija ne potječe ii. iz obnovljivih izvora energije ni iz visokoučinkovite kogeneracije, pružaju selektivnu povlasticu njihovim korisnicima u odnosu na obveznike pristojbe CSPE koji se nalaze u istoj činjeničnoj situaciji kao i njihov konkurent koji je oslobođen plaćanja pristojbe CSPE.

(209) Referentni sustav opisan je u uvodnoj izjavi 165. Dakle, pristojba CSPE davanje je koje se načelno primjenjuje na svu potrošnju električne energije u Francuskoj i koje je namijenjeno financiranju mjera koje imaju posebne ciljeve.

(210) Ako je korisnik oslobođenja potrošač vlastite energije koji vlastitu energiju ne koristi za proizvodnju električne energije ili ako proizvedena i potrošena vlastita električna energija ne potječe iz obnovljivih izvora energije ni iz visokoučinkovite kogeneracije, on je u istoj činjeničnoj i pravnoj situaciji kao i ostali potrošači s obzirom na cilj pristojbe CSPE. Konkretno, on troši električnu energiju, a njegova proizvodnja vlastite energije ne pridonosi niti jednom od ciljeva mjera koje se financiraju pristojbom CSPE.

(211) Komisija ističe i da se oslobođenja od pristojbe CSPE koja se odobravaju mjestima koja troše vlastitu energiju ne mogu opravdati služenjem cilju od zajedničkog interesa poboljšanja upravljanja razdobljima najveće potražnje, kako tvrdi Francuska, jer taj cilj od zajedničkog interesa nije cilj povezan s referentnim sustavom koji predstavlja pristojba CSPE. Uz to, čak i uz pretpostavku da se pristojba CSPE temelji na takvom cilju, oslobođenje na temelju potrošnje vlastite energije ne bi samo po sebi omogućilo upravljanje razdobljima najveće potražnje. Zapravo, potrošači vlastite energije i dalje su spojeni na mrežu kako bi u nju mogli predavati višak proizvedene energije, ali i kako bi se mogli koristiti električnom energijom iz mreže u slučaju održavanja ili kvara svojih postrojenja ili jednostavno kao nadopunom uz svoje postrojenje za potrošnju vlastite energije. No, oslobođenje ne podliježe uvjetu da se u slučaju visoke potrošnje ne troši električna energija iz mreže.

(212) Francuska je iznijela i mišljenje da je djelomično izuzeće na temelju vlastite proizvodnje opravdano zbog toga što su proizvođači vlastite energije odlučili da se neće koristiti javnom službom za opskrbu električnom energijom. Međutim, Komisija ističe da Francuska nije utvrdila da je pristojba CSPE uvedena prema stupnju upotrebe javne službe za opskrbu električnom energijom. Francuska je usto potvrdila da su svi proizvođači vlastite energije koji imaju pravo na djelomično izuzeće na temelju vlastite proizvodnje spojeni na javnu mrežu, tako da imaju mogućnost koristiti se mrežom po potrebi kako bi višak svoje proizvedene električne energije predali u mrežu ili kako bi trošili električnu energiju iz mreže ako je njihovo postrojenje neispravno ili se održava. Komisija uostalom primjećuje da je pristojba CSPE ujedno namijenjena financiranju izjednačavanja tarifa s prekomorskim područjima. No, u odnosu na cilj financiranja izjednačavanja tarifa s prekomorskim područjima, proizvođači vlastite energije i krajnji potrošači u kontinentalnoj Francuskoj u istoj su situaciji jer se ni jedni ni drugi ne koriste tom uslugom, ali je zbog solidarnosti moraju financirati. Uz to, ovdje obuhvaćeni potrošači vlastite energije ne pridonose ni ciljevima razvoja obnovljive energije ili kogeneracije, već je njihova proizvodnja, koja je po definiciji fosilnog podrijetla i ne upotrebljava kogeneraciju, čak suprotna tim ciljevima.

(213) Francuska je iznijela i tvrdnju da se djelomično oslobođenje na temelju proizvodnje vlastite energije do 240 GWh primjenjuje na sve. Komisija po tom pitanju ističe da je Francuska potvrdila da se oslobođenje zapravo odnosi samo na neke sektore gospodarstva (vidjeti uvodne izjave 35. i 36.). Osim toga, Sud je u presudi od 21. prosinca 2016. (Komisija protiv World Duty Free Group) (39) podsjetio da su porezna mjera ili opterećenje selektivni ako je utvrđeno da se njima među subjektima koji se, s obzirom na cilj predmetnog općeg poreznog sustava nalaze u činjenično i pravno usporedivoj situaciji, uvodi razlikovanje koje nije opravdano po naravi i strukturi tog sustava, a u uvodnim izjavama 161. i 162. dokazano je da oslobođenje među subjektima koji se, s obzirom na cilj odnosnog općeg poreznog sustava nalaze u činjenično i pravno usporedivoj situaciji, uvodi razlikovanje koje nije opravdano po naravi i strukturi tog sustava.

(214) Dakle, Komisija ne dijeli mišljenje koje zastupa Francuska, navedeno u uvodnim izjavama 111. i 112.

5.1.4.3. Utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

(215) Poduzeća kojima pogoduju ta oslobođenja od pristojbe CSPE konkuriraju poduzećima drugih država članica. Potrošači vlastite energije koji su predmet ovog dokumenta nisu proizvođači električne energije već industrijska poduzeća koja su aktivna u sljedećim sektorima: uglavnom kemijski sektor, metalurgija i petrokemija, kako je iznijela Francuska i podsjetila u uvodnoj izjavi 78. ove odluke. Posljedično, ta oslobođenja mogu imati utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama.

5.1.4.4. Zaključak o postojanju državne potpore

(216) Komisija zaključuje da su oslobođenja od pristojbe CSPE odobrena na temelju potrošnje vlastite energije koja nije namijenjena proizvodnji električne energije i nije proizvedena iz obnovljivih izvora energije i visokoučinkovitom kogeneracijom državna potpora.

5.1.5. Opći zaključak o postojanju potpore za različite elemente pristojbe CSPE i o procjeni njezina iznosa

(217) Ograničenja pristojbe CSPE po mjestu i na 0,5 % dodane vrijednosti čine državnu potporu.

(218) Oslobođenja odobrena mjestima potrošačima vlastite energije čine državnu potporu, osim ako je vlastita električna energija potrošena za proizvodnju električne energije i ako se oslobođenje odnosi na vlastitu proizvodnju električne energije iz obnovljive energije ili visokoučinkovitom kogeneracijom, za dio pristojbe CSPE kojim se financiraju obnovljivi izvori energije i visokoučinkovita kogeneracija.

5.2.