PRILOG

(1) Vidjeti uvodnu izjavu 35. privremene uredbe i odjeljak 4. konačne uredbe.

(2) Vidjeti OECD, Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures (Nedavna kretanja u trgovini čelikom i mjerama trgovinske politike), DSTI/SC(2018) 3, str. 9., tablica 3.

(3) Izvor: izračuni Glavne uprave za trgovinu podataka iz baze podataka Global Trade Atlas (https://ihsmarkit.com/index.html) – neobrađeni podaci dostupni nakon pretplate – analizirano razdoblje: 2014.–2017. Za pojedinosti vidjeti bilješku u dokumentaciji od 30. studenoga 2022., tablica 1.

(4) Vidjeti prethodnu bilješku.

(5) To su bile sljedeće zemlje: Kina, Indija, Rusija, Južna Koreja, Tajvan, Turska i Ukrajina, čiji je izvoz u 2018. činio oko 75 % ukupnog uvoza u Uniju.

(6) Podaci za cijelu 2018. ekstrapolirani su na temelju podataka dostupnih za razdoblje od siječnja do studenoga 2018.

(7) Izvor: Global Trade Atlas (https://ihsmarkit.com/index.html) – dostupno uz pretplatu.

(8) Vidjeti uvodnu izjavu 32. privremene uredbe.

(9) Vidjeti uvodne izjave 31. i 32. privremene uredbe i uvodne izjave od 51. do 54. konačne uredbe.

(10) Vidjeti OECD, Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward (Višak kapaciteta u globalnoj industriji čelika: trenutačna situacija i daljnji koraci), 2015., str. 3.

(11) Vidjeti OECD, Evaluating the Financial Health of the Steel Industry (Procjena financijskog zdravlja industrije čelika), DSTI/SU/SC(2015) 12/FINAL, 9. lipnja 2017., str. 25.

(12) Dostupno na: https://www.epi.org/publication/surging-steel-imports

(13) Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – ‚Industrija čelika: očuvanje održivih radnih mjesta i rasta u Europi’; COM(2016) 155 final, 16.3.2016.

(14) Vidjeti OECD, Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward (Višak kapaciteta u globalnoj industriji čelika: trenutačno stanje i daljnji koraci), 2015., tablica na str. 2.

(15) Tijekom razdoblja ispitnog postupka uvoz se povećao za 71 %, a potrošnja za 14 %.

(16) Konkretno, sniženje cijena utvrđeno je za 17 kategorija proizvoda u rasponu od 1,2 % do 23 %.

(17) Vidjeti uvodnu izjavu 33. privremene uredbe.

(18) Izvor: WTO, Portal integriranih trgovinskih informacija (I-TIP) – preuzeto 28. studenoga 2018., 10:58.

(19) Te mjere obuhvaćaju proizvode od čelika za koje su uvedene zaštitne mjere, a isključuju mjere koje je uvela Europska unija i mjere uvedene protiv uvoza proizvođača izvoznika iz EU-a. Za pregled mjera trgovinske zaštite koje je Europska unija uvela za kategorije proizvoda koje podliježu i zaštitnoj mjeri vidjeti Prilog 1.B Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2019/1382 od 2. rujna 2019. o izmjeni određenih uredbi o uvođenju antidampinških ili antisubvencijskih mjera za određene proizvode od čelika koji podliježu zaštitnim mjerama; SL L 227, 3.9.2019., str. 1..

(20) Glavne zemlje uvoznice čelika u razdoblju ispitnog postupka navedene su u OECD, Recent developments in steel trade and trade policy measures – A closer look at non-tariff trade measures (Nedavna kretanja u trgovini čelikom i mjerama trgovinske politike – detaljna analiza necarinskih trgovinskih mjera), DSTI/SC(2018) 3 od 26. siječnja 2018., str. 9., tablica 3. Dostupno na sljedećoj poveznici. (https://one.oecd.org/document/DSTI/SC(2018)3/en/pdf)

(21) To su bile sljedeće zemlje (navedene abecednim redom): Kina (10 %), Indija (9 %), Koreja (10 %), Rusija (14 %), Tajvan (5 %), Turska (22 %) i Ukrajina (7 %). U prosjeku su činile oko 75 % uvoza predmetnog proizvoda u Uniju u razdoblju 2013.–2017.

(22) Vidjeti uvodnu izjavu 76. podneska Europske konfederacije proizvođača željeza i čelika (EUROFER) od 16. travnja 2018. u početnom ispitnom postupku, povezanog s detaljnijim informacijama o svakoj razmatranoj mjeri, kako je navedeno u Prilogu A07 D.1. Izvor podataka: SBB Platts.

(23) Vidjeti podatke iz baze podataka CRU: potrošnja za 2017. i 2018. bila je prilično stabilna (povećanje od oko samo 2 %).

(24) Sličan trend zabilježen je i pri procjeni učinka mjera trgovinske zaštite na proizvode koji nisu proizvodi od čelika.

(25) Te su mjere utjecale na oko 15 milijuna tona kombiniranog uvoza, od čega je tek nešto više od 2 milijuna tona nastavilo ulaziti na tržište nakon uvođenja mjera. Za pojedinosti vidjeti bilješku u dokumentaciji, tablica 2.

(26) Vidjeti bilješku u dokumentaciji od 30. studenoga 2022., tablica 3.

(27) Da bi se uvela mjera trgovinske zaštite, količine na koje se odnosi svaki ispitni postupak moraju biti iznad razine de minimis. Osim toga, čelikom se obično trguje u prilično velikim količinama, kako je vidljivo iz primjera iz prakse instrumenta trgovinske zaštite EU-a i iz uzorkovanih slučajeva mjera trgovinske zaštite u ostalim trećim zemljama.

(28) Te su zemlje sustavno činile oko 75 % ukupnog uvoza u Uniju u razdoblju ispitnog postupka.

(29) Izvor: za uvoz u Uniju: Eurostat; za mjere trgovinske zaštite: WTO, Portal integriranih trgovinskih informacija (I-TIP).

(30) Kako bi objasnila vezu između mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. i povećanog uvoza, Komisija u tim uvodnim izjavama upućuje samo na podatke do uključivo lipnja 2018. To je zbog toga što povećanje uvoza procijenjeno u konačnoj uredbi obuhvaća razdoblje do tog mjeseca.

(31) Izvor: GTA, kumulirani izvoz iz Turske, Koreje, Rusije i Tajvana u Sjedinjene Američke Države (grafikon 2.) i kumulirani izvoz iz istih zemalja u SAD i Uniju (grafikon 3.).

(32) Vidjeti uvodne izjave 90. i 110. konačne uredbe.

(33) Vidjeti Odbor za čelik OECD-a, Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures (Nedavna kretanja u trgovini čelikom i mjerama trgovinske politike), 17. i 18. rujna 2018., str. 8., tablica 2. (koja pokazuje da je Unija 2018. dodatno učvrstila svoj položaj glavne zemlje izvoznice čelika u svijetu).

(34) Izvor: izračuni Glavne uprave TRADE na temelju podataka iz baze podataka Global Trade Atlas (https://ihsmarkit.com/index.html) – neobrađeni podaci dostupni uz pretplatu. Za pojedinosti vidjeti bilješku u dokumentaciji od 30. studenoga 2022., tablica 1.

(35) Vidjeti prethodnu bilješku.

(36) Uvođenje mjera trgovinske zaštite za neke kategorije proizvoda također je pridonijelo tom poboljšanju, ali je njihova posebna uloga analizirana u odjeljku 1.2.2.

(37) Uvodna izjava 53. privremene uredbe.

(38) Vidjeti tablicu 15. konačne uredbe.

(39) Ti su trendovi procijenjeni za predmetni proizvod, a ne za pojedinačne kategorije proizvoda.

(40) Na temelju usporedbe svih godina u analiziranom razdoblju.

(41) Vidjeti tablicu 4. konačne uredbe.

(42) Vidjeti prethodnu bilješku.

(43) Vidjeti tablicu 5. konačne uredbe.

(44) Vidjeti tablicu 4. konačne uredbe.

(45) Vidjeti tablicu 2. konačne uredbe.

(46) Vidjeti prethodnu bilješku.

(47) Vidjeti Prilog III. privremenoj uredbi.

(48) Vidjeti tablicu 7. konačne uredbe.

(49) Vidjeti tablicu 5. konačne uredbe.

(50) Vidjeti odjeljak 1.2.2. za objašnjenje uloge nedavnih mjera trgovinske zaštite u rezultatima industrije Unije 2017.

(51) Ukupni uvoz povećao se za oko milijun tona, a njegov se tržišni udio povećao sa 17,9 % na 18,1 % od 2016. do 2017., što je manje nego povećanje u odnosu na prethodnu godinu u apsolutnom i relativnom smislu.

(52) U tom je pogledu Komisija primjerice smatrala da je mjera trgovinske zaštite iz 2013. uvedena previše davno da bi bila povezana s boljim rezultatima Unije u 2017. te da odabrane mjere stoga predstavljaju točniju i prikladniju osnovu za analizu.

(53) Opseg mjere trgovinske zaštite za određeni proizvod, u smislu obuhvaćenih oznaka KN, u nekim slučajevima možda ne odgovara u potpunosti definiciji proizvoda u odgovarajućoj kategoriji proizvoda na koju se primjenjuje zaštitna mjera, zbog čega je ova ocjena približna.

(54) Upućivanja se odnose na uredbe kojima se uvodi privremena mjera jer se pretpostavljalo da pristojba (privremena ili konačna) u praksi ima sličan učinak na količine kojima se trguje sve dok je na snazi. U svim tim slučajevima ispitni postupak doveo je do uvođenja konačne mjere.

(55) Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/501 оd 24. ožujka 2015. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana, SL L 79, 25.3.2015., str. 23.

(56) Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/181 оd 10. veljače 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih hladnovaljanih plosnatih čeličnih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ruske Federacije, SL L 37, 12.2.2016., str. 1.

(57) Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1778 оd 6. listopada 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 272, 7.10.2016., str. 33.

(58) Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/113 od 28. siječnja 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 23, 29.1.2016., str. 16.

(59) Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1777 od 6. listopada 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih teških ploča od nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 272, 7.10.2016., str. 5.

(60) Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 146, 9.6.2017., str. 17.

(61) Izvor: analiza pokazatelja štete Glavne uprave TRADE koja je objavljena u relevantnim mjerama i analizi odgovora na upitnik koje je dostavila industrija Unije po kategoriji proizvoda u okviru početnog ispitnog postupka o zaštitnim mjerama. Za pojedinosti vidjeti bilješku u dokumentaciji od 30. studenoga 2022., tablica 4.

(62) Izvor: Eurostat.

(63) Zbroj uvoza na koji se primjenjuju mjere trgovinske zaštite iz tih ispitnih postupaka (iako se odnose na različita razdoblja ispitnog postupka i različite godine, npr. od 2013. do 2015.) bio je nešto veći od 5 milijuna tona.

(64) Izvor: analiza Glavne uprave TRADE vlastitih predmeta trgovinske zaštite u pogledu obujma uvoza u relevantnom razdoblju ispitnog postupka i Eurostat za podatke o uvozu nakon razdoblja svakog od tih ispitnih postupaka za tu provedbu.

(65) Kategorije 1, 2, 7, 9, 12 i 13.

(66) Kategorije 1, 2 i 9.

(67) Vidjeti kategorije 4, 8 i 14.

(68) Vidjeti kategorije 5, 6, 15, 16 i 26.

(69) Vidjeti kategorije 3, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 25 i 28.

(70) Privremena mjera primjenjuje se na najmanje 15 od ukupno 23 kategorije (za koje je raščlamba navedena u Prilogu III. privremenoj uredbi).

(71) Na primjer, Turska je povećala svoju prisutnost na tržištu Unije u kategoriji 1, za koju su protiv Kine uvedene mjere trgovinske zaštite u listopadu 2016., s 1 062 247 tona 2016. na 2 milijuna tona 2017. (i gotovo 3 milijuna tona 2018.). Sličan je primjer Indija, čiji se izvoz povećao s 443 551 tona na 1 121 334 tona u 2017., ili Egipat, čiji se izvoz povećao s 47 400 tona u 2016. na 409 432 tona u 2017.

(72) U odjeljku 1.2.1. objašnjeni su razlozi za ukupno poboljšanje industrije Unije u pogledu predmetnog proizvoda.

(73) Vidjeti uvodne izjave od 57. do 62. i tablicu 12. konačne uredbe.

(74) Kako bi se taj obujam stavio u kontekst, osnovni izračun na temelju prosječne cijene čelika u Uniji 2017. pokazuje da je industrija EU-a zbog tog dodatnog uvoza mogla pretrpjeti gubitke u domaćoj prodaji od oko 1,4 milijarde EUR. To pokazuje da je potencijalni učinak te dodatne prodaje bio relevantan.

(75) Dok je povećanje uvoza u Uniju od 2016. do 2017. bilo znatno manje, oko milijun tona.

(76) Vidjeti i Odbor za čelik OECD-a, Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures (Nedavna kretanja u trgovini čelikom i mjerama trgovinske politike), 17. i 18. rujna 2018., str. 8., tablica 2.

(77) U trenutku donošenja konačne zaštitne mjere na snazi su bile samo sljedeće četiri mjere trgovinske zaštite koje su utjecale na uvoz u Uniju (tri protiv Rusije i jedna protiv Tajvana): Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1795 оd 5. listopada 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije i Ukrajine te o završetku ispitnog postupka u vezi s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Srbije, SL L 258, 6.10.2017., str. 24. Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1328 od 29. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih hladnovaljanih plosnatih čeličnih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ruske Federacije, SL L 210, 4.8.2016., str. 1. Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1469 оd 1. listopada 2018. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Rusije i Ukrajine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 246, 2.10.2018., str. 20. Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1429 оd 26. kolovoza 2015. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana, SL L 224, 27.8.2015., str. 10.

(78) Izvor: za uvoz iz SAD-a – GTA, za uvoz u EU – Eurostat.

(79) Tržište čelika SAD-a bilo je po veličini među glavnim uvoznim odredištima – vidjeti OECD, Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures (Nedavna kretanja u trgovini čelikom i mjerama trgovinske politike), DSTI/SC(2018) 3, str. 9., tablica 3.

(80) Vidjeti uvodnu izjavu 35. privremene uredbe: ‚SAD je izračunao da bi se uvođenjem jedinstvene carine za proizvode na temelju mjera iz odjeljka 232., kojima se ne izuzima gotovo ni jedna zemlja, uvoz mogao smanjiti za oko 13 milijuna tona, što odgovara 7 % potrošnje Unije.’

(81) Vidjeti uvodnu izjavu 89. konačne uredbe.

(82) Izvor: Eurostat za uvozne cijene i S&P Global Commodity Insights za cijene vruće pocinčanog čelika i toplovaljanih kolutova čelika.

(83) Izvor: S&P Global Commodity Insights.

(84) Oko 140 ispitnih postupaka koji su doveli do donošenja mjera pokrenuto je 2015. ili kasnije, stoga je njihovo trajanje u načelu bilo predviđeno barem do 2021. (to jest najmanje dvije godine nakon završetka ispitnog postupka EU-a o zaštitnim mjerama). Izvor: WTO, Portal integriranih trgovinskih informacija (I-TIP).

(85) Vidjeti OECD, Recent Developments in Steelmaking Capacity (Nedavna kretanja kapaciteta proizvodnje čelika), DSTI/SC(2018) 2/FINAL: ‚ažurirane informacije o najavljenim investicijskim projektima upućuju na to da je trenutačno u tijeku proširenje bruto kapaciteta za gotovo 52 milijuna tona koji bi mogli početi s radom tijekom trogodišnjeg razdoblja 2018.–2020. Trenutačno je u fazi planiranja dodatnih 39 milijuna tona dodatnih kapaciteta za moguće pokretanje tijekom istog razdoblja.’

(86) Globalni forum o višku kapaciteta u industriji čelika, Izvješće ministara, 20. rujna 2018., točka 2.

(87) Konačna uredba, tablica 4.

(88) Vidjeti Svjetsko udruženje za čelik, Global Steel Market Outlook (Globalni izgledi za tržište čelika), sastanak Odbora za čelik OECD-a, 17. rujna 2018.

(89) Vidjeti Svjetsko udruženje za čelik, Worldsteel Short Range Outlook October 2018 (Kratkoročni izgledi Svjetskog udruženja za čelik, listopad 2018.), priopćenje za medije.

(90) Vidjeti OECD-ovo izvješće Steel Market Developments (Kretanja na tržištu čelika), 85. sjednica Odbora za čelik, rujan 2018. Vidjeti i stranice 7. i 8. OECD-ova izvješća Global Economic Outlook (Globalni gospodarski izgledi) od 17. rujna 2018., koje pokazuje da su se očekivanja rasta smanjila (i u Uniji) i da je ‚globalna trgovina usporila zbog sve veće neizvjesnosti u pogledu trgovinske politike’.

(91) Globalni forum o višku kapaciteta u industriji čelika, Izvješće ministara, 20. rujna 2018., točka 2.

(92) Vidjeti EUROFER, Economic and Steel Market Outlook 2018-2019 (Prognoze za gospodarstvo i tržište čelika 2018.–2019.), 25. listopada 2018.

(93) Vidjeti Prilog I. konačnoj uredbi.

(94) Za dodatne pojedinosti vidjeti bilješku u dokumentaciji od 30. studenoga 2022., tablica 5.

(95) Dokument WTO-a WT/Let/1220.