32011Q0505(01)  
5.5.2011.  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  L 116/1  
POSLOVNIK  
Sedmi parlamentarni saziv  
ožujak 2011.  
Napomena čitatelju:  
U skladu s odlukama Parlamenta da u svojim dokumentima koristi rodno neutralni jezik, Poslovnik je 
prilago đen tako da uzima u obzir odgovaraju će smjernice koje je 13. velja če 2008. prihvatila skupina na 
visokoj razini o jednakosti spolova i raznolikosti, a Predsjedništvo podržalo 19. svibnja 2008.  
Tuma čenja članaka (u skladu s člankom 211.) ozna čena su  kurzivom .HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 185
 
SADRŽAJ  
Stranica  
GLAVA I. ZASTUPNICI, PARLAMENTARNA TIJELA I KLUBOVI ZASTUPNIKA  . .  196  
POGLAVLJE 1. ZASTUPNICI EUROPSKOG PARLAMENTA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 196  
Članak 1. Europski parlament . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 196  
Članak 2. Nezavisnost mandata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 196  
Članak 3. Provjera valjanosti mandata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 196  
Članak 4. Trajanje mandata zastupnika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 197  
Članak 5. Povlastice i imunitet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198  
Članak 6. Ukidanje imuniteta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198  
Članak 7. Postupci u vezi s imunitetom . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198  
Članak 8. Provedba Statuta zastupnika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199  
Članak 9. Financijski interesi zastupnika, pravila ponašanja i pristup Parlamentu . . . . . . . 200  
Članak 10. Unutarnje istrage koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) 200  
Članak 11. Promatra či . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 200  
POGLAVLJE 2. OBNAŠATELJI DUŽNOSTI U PARLAMENTU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201  
Članak 12. Privremeni predsjedatelj . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201  
Članak 13. Kandidature i op će odredbe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201  
Članak 14. Izbor predsjednika – uvodni govor . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201  
Članak 15. Izbor potpredsjednika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201  
Članak 16. Izbor kvestora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201  
Članak 17. Trajanje mandata obnašatelja dužnosti u Parlamentu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201  
Članak 18. Slobodna mjesta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202  
Članak 19. Prijevremeni istek mandata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202  
POGLAVLJE 3. TIJELA I DUŽNOSTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202  
Članak 20. Dužnosti predsjednika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202  
Članak 21. Dužnosti potpredsjednika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202  
Članak 22. Sastav Predsjedništva . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203  
Članak 23. Dužnosti Predsjedništva . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203  
Članak 24. Sastav Konferencije predsjednika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203  
Članak 25. Dužnosti Konferencije predsjednika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204  
Članak 26. Dužnosti kvestora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204  
Članak 27. Konferencija predsjednika odbora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204  
Članak 28. Konferencija predsjednika izaslanstava . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204  
Članak 29. Javnost rada Predsjedništva i Konferencije predsjednika . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205HR 186 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
POGLAVLJE 4. KLUBOVI ZASTUPNIKA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205  
Članak 30. Osnivanje klubova zastupnika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205  
Članak 31. Aktivnosti i pravni položaj klubova zastupnika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205  
Članak 32. Me đuklubovi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205  
Članak 33. Nezavisni zastupnici . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 206  
Članak 34. Raspodjela mjesta u vije ćnici . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 206  
GLAVA II. ZAKONODAVNI POSTUPCI, PRORA ČUNSKI POSTUPCI I DRUGI 
POSTUPCI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  206  
POGLAVLJE 1. ZAKONODAVNI POSTUPCI – OP ĆE ODREDBE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 206  
Članak 35. Program rada Komisije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 206  
Članak 36. Poštovanje Povelje Europske unije o temeljnim pravima . . . . . . . . . . . . . . . . . 206  
Članak 37. Provjera pravne osnove . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 206  
Članak 37.a Delegacija zakonodavnih ovlasti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 207  
Članak 38. Provjera financijske uskla đenosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 207  
Članak 38.a Provjera poštovanja na čela supsidijarnosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 207  
Članak 39. Pristup dokumentima i davanje informacija Parlamentu . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208  
Članak 40. Predstavljanje Parlamenta na sjednicama Vije ća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208  
Članak 41. Pravo inicijative koje je Parlamentu dodijeljeno Ugovorima . . . . . . . . . . . . . . . 208  
Članak 42. Inicijativa u skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije 208  
Članak 43. Razmatranje zakonodavnih dokumenata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209  
Članak 44. Zakonodavni postupci u vezi s inicijativama država članica . . . . . . . . . . . . . . . 209  
POGLAVLJE 2. POSTUPAK U ODBORU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210  
Članak 45. Zakonodavna izvješ ća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210  
Članak 46. Pojednostavnjeni postupak . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210  
Članak 47. Nezakonodavna izvješ ća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210  
Članak 48. Izvješ ća o vlastitoj inicijativi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210  
Članak 49. Mišljenja odbora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 211  
Članak 50. Postupak s pridruženim odborima . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 211  
Članak 51. Postupak sa zajedni čkim sjednicama odbora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
Članak 52. Izrada izvješ ća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
POGLAVLJE 3. PRVO ČITANJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
Razmatranje u odboru  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
Članak 53. Promjena prijedloga zakonodavnog akta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
Članak 54. Stajalište Komisije i Vije ća o izmjenama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 187
 
Plenarna sjednica  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 213  
Članak 55. Zaklju čivanje prvog čitanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 213  
Članak 56. Odbijanje prijedloga Komisije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 213  
Članak 57. Usvajanje amandmana na prijedlog Komisije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 213  
Daljnji postupak  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 214  
Članak 58. Daljnji postupak nakon usvajanja stajališta Parlamenta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 214  
Članak 59. Ponovno upu ćivanje Parlamentu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 214  
Članak 60. Brisan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21 5 
POGLAVLJE 4. DRUGO ČITANJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 215  
Razmatranje u odboru  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 215  
Članak 61. Priop ćavanje stajališta Vije ća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 215  
Članak 62. Produženje rokova . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 215  
Članak 63. Upu ćivanje u nadležni odbor i postupak u nadležnom odboru . . . . . . . . . . . . 215  
Plenarna sjednica  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 216  
Članak 64. Zaklju čenje drugog čitanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 216  
Članak 65. Odbijanje stajališta Vije ća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 216  
Članak 66. Amandmani na stajalište Vije ća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 216  
POGLAVLJE 5. TRE ĆE ČITANJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 216  
Mirenje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 216  
Članak 67. Sazivanje Odbora za mirenje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 216  
Članak 68. Izaslanstvo u Odboru za mirenje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 216  
Plenarna sjednica  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 217  
Članak 69. Zajedni čki tekst . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 217  
POGLAVLJE 6. ZAKLJU ČENJE ZAKONODAVNOG POSTUPKA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 217  
Članak 70. Me đuinstitucionalni pregovori u zakonodavnim postupcima . . . . . . . . . . . . . . 217  
Članak 71. Sporazum u prvom čitanju . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 217  
Članak 72. Sporazum u drugom čitanju . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 217  
Članak 73. Uvjeti za pripremu zakonodavnih akata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 218  
Članak 74. Potpisivanje donesenih akata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 218  
POGLAVLJE 6.a USTAVNA PITANJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 218  
Članak 74.a Redovna revizija Ugovora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 218  
Članak 74.b Pojednostavnjena revizija Ugovora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 219  
Članak 74.c Ugovori o pristupanju . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 219  
Članak 74.d Istupanje iz Unije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 219  
Članak 74.e Kršenje temeljnih na čela od strane države članice . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 219HR 188 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Članak 74.f Sastav Parlamenta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 220  
Članak 74.g Poja čana suradnja izme đu država članica . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 220  
POGLAVLJE 7. PRORA ČUNSKI POSTUPCI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 220  
Članak 75. Višegodišnji financijski okvir . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 220  
Članak 75.a Radni dokumenti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 220  
Članak 75.b Razmatranje nacrta prora čuna – prva faza . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 220  
Članak 75.c Financijski trijalog . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 221  
Članak 75.d Mirenje u prora čunskom postupku . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 221  
Članak 75.e Kona čno donošenje prora čuna . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 222  
Članak 75.f Sustav privremenih dvanaestina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 222  
Članak 76. Davanje razrješnice Komisiji u vezi s izvršenjem prora čuna . . . . . . . . . . . . . . . 222  
Članak 77. Drugi postupci davanja razrješnice . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 222  
Članak 78. Parlamentarni nadzor izvršenja prora čuna . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 222  
POGLAVLJE 8. UNUTARNJI PRORA ČUNSKI POSTUPCI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 222  
Članak 79. Projekcija prora čuna Parlamenta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 222  
Članak 79.a Postupak pri sastavljanju nacrta projekcije prora čuna Parlamenta . . . . . . . . . . . 223  
Članak 80. Ovlast preuzimanja obveza i podmirivanja rashoda . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 223  
POGLAVLJE 9. POSTUPAK SUGLASNOSTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 223  
Članak 81. Postupak suglasnosti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 223  
POGLAVLJE 10. BRISANO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 223  
Članak 82. Brisan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 3 
POGLAVLJE 11. DRUGI POSTUPCI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 224  
Članak 83. Postupak davanja mišljenja u skladu s člankom 140. Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 224  
Članak 84. Postupci koji se odnose na socijalni dijalog . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 224  
Članak 85. Postupci nadzora dobrovoljnih sporazuma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 224  
Članak 86. Kodifikacija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 224  
Članak 87. Preinake . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 224  
Članak 87.a Delegirani akti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 225  
Članak 88. Provedbene mjere . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 225  
GLAVA II.A VANJSKI ODNOSI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  226  
POGLAVLJE 12. ME ĐUNARODNI SPORAZUMI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 226  
Članak 89. Brisan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 6 
Članak 90. Me đunarodni sporazumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 226HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 189
 
Članak 91. Postupci koji se temelje na članku 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije 
u slu čaju privremene primjene ili odgode me đunarodnih sporazuma ili utvr đivanja 
stajališta Unije u tijelu osnovanom me đunarodnim sporazumom . . . . . . . . . . . 227  
POGLAVLJE 13. VANJSKO ZASTUPANJE UNIJE I ZAJEDNI ČKA VANJSKA I SIGURNOSNA POLI ­
TIKA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 227  
Članak 92. Brisan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 7 
Članak 93. Posebni predstavnici . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 227  
Članak 94. Brisan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 7 
Članak 95. Me đunarodno zastupanje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 227  
Članak 96. Savjetovanje s Parlamentom i izvješ ćivanje Parlamenta u okviru zajedni čke vanjske 
i sigurnosne politike . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 227  
Članak 97. Preporuke u okviru zajedni čke vanjske i sigurnosne politike . . . . . . . . . . . . . . 228  
Članak 98. Kršenje ljudskih prava . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 228  
POGLAVLJE 14. BRISANO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 228  
Članak 99. Brisan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 8 
Članak 100. Brisan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 28 
Članak 101. Brisan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 28 
POGLAVLJE 15. BRISANO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 228  
Članak 102. Brisan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 28 
GLAVA III. TRANSPARENTNOST RADA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  228  
Članak 103. Transparentnost aktivnosti Parlamenta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 228  
Članak 104. Javni pristup dokumentima . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 229  
GLAVA IV. ODNOSI S DRUGIM TIJELIMA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  229  
POGLAVLJE 1. IMENOVANJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 229  
Članak 105. Izbor predsjednika Komisije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 229  
Članak 106. Izbor Komisije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 230  
Članak 107. Prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 230  
Članak 107.a Imenovanje sudaca i nezavisnih odvjetnika Suda Europske unije . . . . . . . . . . . 230  
Članak 108. Imenovanje članova Revizorskog suda . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 230  
Članak 109. Imenovanje članova izvršnog odbora Europske središnje banke . . . . . . . . . . . . 231  
POGLAVLJE 2. IZJAVE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 31 
Članak 110. Izjave Komisije, Vije ća i Europskog vije ća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 231  
Članak 111. Objašnjenja odluka Komisije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 231  
Članak 112. Izjave Revizorskog suda . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 231HR 190 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Članak 113. Izjave Europske središnje banke . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 231  
Članak 114. Preporuka o op ćim smjernicama ekonomske politike . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 232  
POGLAVLJE 3. PARLAMENTARNA PITANJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 232  
Članak 115. Pitanja za usmeni odgovor s raspravom . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 232  
Članak 116. Vrijeme za pitanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 232  
Članak 117. Pitanja za pisani odgovor . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 232  
Članak 118. Pitanja za pisani odgovor upu ćena Europskoj središnjoj banci . . . . . . . . . . . . . 233  
POGLAVLJE 4. IZVJEŠ ĆA DRUGIH INSTITUCIJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 233  
Članak 119. Godišnja i ostala izvješ ća drugih institucija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 233  
POGLAVLJE 5. REZOLUCIJE I PREPORUKE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 233  
Članak 120. Prijedlozi rezolucija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 233  
Članak 121. Preporuke Vije ću . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 234  
Članak 122. Rasprave o slu čajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih na čela i vladavine 
prava . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 234  
Članak 123. Pisane izjave . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 235  
Članak 124. Savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom . . . . . . . . . . . . 235  
Članak 125. Savjetovanje s Odborom regija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 235  
Članak 126. Zahtjevi upu ćeni europskim agencijama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 235  
POGLAVLJE 6. ME ĐUINSTITUCIONALNI SPORAZUMI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 236  
Članak 127. Me đuinstitucionalni sporazumi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 236  
POGLAVLJE 7. UPU ĆIVANJA NA SUD EUROPSKE UNIJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 236  
Članak 128. Postupak pred Sudom Europske unije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 236  
Članak 129. Brisan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 37 
GLAVA V. ODNOSI S NACIONALNIM PARLAMENTIMA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  237  
Članak 130. Razmjena informacija, kontakti i uzajamno ustupanje prostora i opreme . . . . . 237  
Članak 131. Konferencija odbora za europske poslove (COSAC) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 237  
Članak 132. Konferencija parlamenata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 237  
GLAVA VI. ZASJEDANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  237  
POGLAVLJE 1. ZASJEDANJA PARLAMENTA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 237  
Članak 133. Parlamentarni saziv, zasjedanja, sjednice, dnevne sjednice . . . . . . . . . . . . . . . . 237  
Članak 134. Sazivanje Parlamenta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 238  
Članak 135. Mjesto održavanja sjednica . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 238  
Članak 136. Nazo čnost zastupnika na dnevnim sjednicama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 238HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 191
 
POGLAVLJE 2. PLAN RADA PARLAMENTA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 238  
Članak 137. Prijedlog dnevnog reda . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 238  
Članak 138. Postupak na plenarnoj sjednici bez amandmana i rasprave . . . . . . . . . . . . . . . 238  
Članak 139. Kratko predstavljanje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 239  
Članak 140. Usvajanje i izmjena dnevnog reda . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 239  
Članak 141. Izvanredna rasprava . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 239  
Članak 142. Hitni postupak . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 239  
Članak 143. Zajedni čka rasprava . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 240  
Članak 144. Rokovi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 240  
POGLAVLJE 3. OP ĆA PRAVILA O ODVIJANJU SJEDNICA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 240  
Članak 145. Pristup vije ćnici . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 240  
Članak 146. Jezici . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  240  
Članak 147. Prijelazna odredba . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 240  
Članak 148. Distribucija dokumenata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 240  
Članak 149. Raspodjela vremena za izlaganje i popis govornika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 241  
Članak 150. Jednominutni govori . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 241  
Članak 151. Osobne izjave . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 241  
POGLAVLJE 4. MJERE U SLU ČAJU NEPRIDRŽAVANJA PRAVILA PONAŠANJA ZASTUPNIKA 242  
Članak 152. Trenuta čne mjere . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 242  
Članak 153. Sankcije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 42 
Članak 154. Unutarnji žalbeni postupak . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 242  
POGLAVLJE 5. KVORUM I GLASOVANJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243  
Članak 155. Kvorum . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243  
Članak 156. Podnošenje i obrazlaganje amandmana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243  
Članak 157. Dopuštenost amandmana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243  
Članak 158. Postupak glasovanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 244  
Članak 159. Izjedna čen broj glasova . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 244  
Članak 160. Na čela glasovanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 245  
Članak 161. Redoslijed glasovanja o amandmanima . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 245  
Članak 162. Razmatranje u odboru amandmana za plenarnu sjednicu . . . . . . . . . . . . . . . . 246  
Članak 163. Glasovanje po dijelovima . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 246  
Članak 164. Pravo glasa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 246  
Članak 165. Glasovanje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 246  
Članak 166. Kona čno glasovanje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 246  
Članak 167. Poimeni čno glasovanje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 246  
Članak 168. Elektroni čko glasovanje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 246  
Članak 169. Tajno glasovanje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 247HR 192 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Članak 170. Obrazloženja glasovanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 247  
Članak 171. Sporovi oko glasovanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 247  
POGLAVLJE 6. JAVLJANJA ZA RIJE Č KOJA SE ODNOSE NA POSTUPAK . . . . . . . . . . . . . . . 248  
Članak 172. Postupovni prijedlozi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 248  
Članak 173. Pitanja o pridržavanju Poslovnika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 248  
Članak 174. Prijedlog za odbijanje rasprave zbog nedopuštenosti predmeta . . . . . . . . . . . . . 248  
Članak 175. Vra ćanje predmeta odboru . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 248  
Članak 176. Zaklju čenje rasprave . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 248  
Članak 177. Odgoda rasprave ili glasovanja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 249  
Članak 178. Prekid ili zaklju čenje dnevne sjednice . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 249  
POGLAVLJE 7. JAVNOST RADA PARLAMENTA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 249  
Članak 179. Zapisnik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 249  
Članak 180. Usvojeni tekstovi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 249  
Članak 181. Doslovno izvješ će . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 250  
Članak 182. Audiovizualna snimka sjednice . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 250  
GLAVA VII. ODBORI I IZASLANSTVA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  250  
POGLAVLJE 1. ODBORI – OSNIVANJE I OVLASTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 250  
Članak 183. Osnivanje stalnih odbora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 250  
Članak 184. Osnivanje posebnih odbora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 250  
Članak 185. Istražni odbori . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 250  
Članak 186. Sastav odbora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 251  
Članak 187. Zamjenici . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 252  
Članak 188. Dužnosti odbora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 252  
Članak 189. Odbor nadležan za provjeru valjanosti mandata zastupnika . . . . . . . . . . . . . . . 253  
Članak 190. Pododbori . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 253  
Članak 191. Predsjedništvo odbora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 253  
Članak 192. Koordinatori odbora i izvjestitelji u sjeni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 253  
POGLAVLJE 2. ODBORI – NA ČIN RADA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 254  
Članak 193. Sjednice odbora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 254  
Članak 194. Zapisnik sa sjednice odbora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 254  
Članak 195. Glasovanje u odboru . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 254  
Članak 196. Odredbe u vezi s plenarnim sjednicama koje se primjenjuju na odbore . . . . . . 254  
Članak 197. Vrijeme za pitanja u odboru . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 254  
POGLAVLJE 3. ME ĐUPARLAMENTARNA IZASLANSTVA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 254  
Članak 198. Osnivanje i dužnosti me đuparlamentarnih izaslanstava . . . . . . . . . . . . . . . . . . 254HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 193
 
Članak 199. Suradnja s Parlamentarnom skupštinom Vije ća Europe . . . . . . . . . . . . . . . . . . 255  
Članak 200. Zajedni čki parlamentarni odbori . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 255  
GLAVA VIII. PREDSTAVKE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  255  
Članak 201. Pravo na predstavke . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 255  
Članak 202. Razmatranje predstavki . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 256  
Članak 203. Obavijest o predstavkama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 257  
GLAVA IX. EUROPSKI OMBUDSMAN  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  257  
Članak 204. Izbor Europskog ombudsmana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 257  
Članak 205. Djelokrug rada Europskog ombudsmana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 257  
Članak 206. Razrješenje Europskog ombudsmana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 258  
GLAVA X. GLAVNO TAJNIŠTVO PARLAMENTA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  258  
Članak 207. Glavno tajništvo . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 258  
GLAVA XI. OVLASTI I NADLEŽNOSTI U VEZI S POLITI ČKIM STRANKAMA NA 
EUROPSKOJ RAZINI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  258  
Članak 208. Ovlasti i nadležnosti predsjednika Parlamenta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 258  
Članak 209. Ovlasti i nadležnosti Predsjedništva . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 258  
Članak 210. Ovlasti i nadležnosti nadležnog odbora i Parlamenta na plenarnoj sjednici . . . 259  
GLAVA XII. PRIMJENA I IZMJENE POSLOVNIKA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  259  
Članak 211. Primjena Poslovnika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 259  
Članak 212. Izmjene Poslovnika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 259  
GLAVA XIII. RAZNO  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  260  
Članak 213. Simboli Unije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 260  
Članak 214. Nedovršeni poslovi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 260  
Članak 215. Struktura priloga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 260  
Članak 216. Ispravci . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 60 
PRILOG I.  Odredbe o primjeni članka 9. stavka 1. – Transparentnost i financijski interesi 
zastupnika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 262  
PRILOG II.  Postupanje tijekom vremena za pitanja u skladu s člankom 116. . . . . . . . . . . 263  
PRILOG III.  Smjernice u vezi s pitanjima za pisani odgovor u skladu s člancima 117. i 118. 265  
PRILOG IV.  Smjernice i op ća na čela za odabir tema koje se uvrštavaju u dnevni red rasprave o 
slu čajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih na čela i vladavine prava, pred ­
viđeni člankom 122. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 266HR 194 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
PRILOG V.  Brisan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 266  
PRILOG VI.  Postupak razmatranja i donošenja odluka o davanju razrješnice . . . . . . . . . . . . 267  
PRILOG VII.  Ovlasti i nadležnosti stalnih odbora . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269  
PRILOG VIII.  Povjerljivi dokumenti i informacije osjetljive prirode . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276  
PRILOG IX.  Detaljne odredbe o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu . . . . . . 282  
PRILOG X.  Odredbe o primjeni članka 9. stavka 4. – Lobiranje u Parlamentu . . . . . . . . . . 285  
PRILOG XI.  Izvršavanje dužnosti Europskog ombudsmana . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 286  
PRILOG XII.  Spre čavanje prijevare, korupcije i svih nezakonitih radnji koje štete interesima 
Zajednica . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 295  
PRILOG XIII.  Sporazum izme đu Europskog parlamenta i Komisije o postupcima za provedbu 
Odluke Vije ća 1999/468/EZ o utvr đivanju postupaka za izvršavanje provedbenih 
ovlasti dodijeljenih Komisiji, kako je izmijenjena odlukom 2006/512/EZ . . . . . 298  
PRILOG XIV.  Okvirni sporazum o odnosima izme đu Europskog parlamenta i Europske komisije 301  
PRILOG XV.  Uredba (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima . . . . . . . . . . . . . 314  
PRILOG XVI.  Smjernice za tuma čenje pravila ponašanja za zastupnike . . . . . . . . . . . . . . . . . 321  
PRILOG XVII.  Smjernice za odobrenje Komisije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 322  
PRILOG XVIII.  Postupak davanja odobrenja za sastavljanje izvješ ća o vlastitoj inicijativi . . . . . 324  
PRILOG XIX.  Zajedni čka komunikacija o Europi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 328  
PRILOG XX.  Zajedni čka izjava Europskog parlamenta, Vije ća i Komisije od 13. lipnja 2007. o 
prakti čnim na činima provedbe postupka suodlu čivanja ( članak 251. Ugovora o 
EZ-u) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 330  
PRILOG XXI.  Kodeks ponašanja za pregovore u okviru redovnih zakonodavnih postupaka . . 334HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 195
 
GLAVA I.  
ZASTUPNICI, PARLAMENTARNA TIJELA I KLUBOVI ZASTUPNIKA  
POGLAVLJE 1.  
Zastupnici europskog parlamenta  
Članak 1.  
Europski parlament  
1. Europski je parlament skupština koja se izabire u skladu s 
Ugovorima, Aktom od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika 
Europskog parlamenta neposrednim op ćim izborima te nacio ­
nalnim zakonodavstvom koje proizlazi iz Ugovora.  
2. Osobe izabrane u Europski parlament nazivaju se:  
„Членове  на Европейския  парламент ” na bugarskom jeziku,  
„Diputados al Parlamento Europeo” na španjolskom jeziku,  
„Poslanci Evropského parlamentu” na češkom jeziku,  
„Medlemmer af Europa-Parlamentet” na danskom jeziku,  
„Mitglieder des Europäischen Parlaments” na njema čkom 
jeziku,  
„Euroopa Parlamendi liikmed” na estonskom jeziku,  
„Βουλευτές  του Ευρωπαϊκού  Κοινοβουλίου ” na gr čkom 
jeziku,  
„Members of the European Parliament” na engleskom 
jeziku,  
„Députés au Parlement européen” na francuskom jeziku,  
„Feisirí de Pharlaimint na hEorpa” na irskom jeziku,  
„Deputati al Parlamento europeo” na talijanskom jeziku,  
„Eiropas Parlamenta deput āti” na latvijskom jeziku,  
„Europos Parlamento nariai” na litvanskom jeziku,  
„Európai Parlamenti Képvisel ők” na ma đarskom jeziku,  
„Membri tal-Parlament Ewropew” na malteškom jeziku,  
„Leden van het Europees Parlement” na nizozemskom 
jeziku,  
„Pos łowie do Parlamentu Europejskiego” na poljskom 
jeziku,  
„Deputados ao Parlamento Europeu” na portugalskom 
jeziku,  
„Deputa ți în Parlamentul European” na rumunjskom jeziku,  „Poslanci Európskeho parlamentu” na slova čkom jeziku,  
„Poslanci Evropskega parlamenta” na slovenskom jeziku,  
„Euroopan parlamentin jäsenet” na finskom jeziku,  
„Ledamöter av Europaparlamentet” na švedskom jeziku.  
Članak 2.  
Nezavisnost mandata  
Zastupnici Europskog parlamenta svoju dužnost obnašaju neza ­
visno. Pri tome ih ne obvezuju nikakve upute i nemaju obve ­
zuju ći mandat.  
Članak 3.  
Provjera valjanosti mandata  
1. Nakon izbora za Europski parlament predsjednik poziva 
nadležna tijela država članica da bez odlaganja obavijeste Parla ­
ment o imenima izabranih zastupnika kako bi mandati svih 
zastupnika u Parlamentu mogli zapo četi kada i prva sjednica 
nakon izbora.  
Predsjednik istodobno upozorava nadležna tijela na odgovara ­
juće odredbe Akta od 20. rujna 1976. i poziva ih da poduzmu 
potrebne mjere kako bi se izbjeglo mogu će obnašanje dužnosti 
nespojive s onom zastupnika Europskog parlamenta.  
2. Svaki zastupnik o čijem je izboru Parlament obaviješten, 
prije po četka mandata u Parlamentu pisanim putem izjavljuje da 
ne obnaša dužnost nespojivu s onom zastupnika Europskog 
parlamenta u smislu članka 7. stavaka 1. i 2. Akta od 20. rujna 
1976. Ta se izjava podnosi nakon op ćih izbora, ako je mogu će, 
najkasnije šest dana prije konstituiraju će sjednice Parlamenta. 
Dok se ne provjeri valjanost zastupni čkog mandata ili donese 
odluka o mogu ćem sporu, zastupnik sudjeluje na sjednicama 
Parlamenta i njegovih tijela sa svim pravima koja mu uz to 
pripadaju pod uvjetom da je potpisao gore navedenu pisanu 
izjavu.  
Ako se na osnovi činjenica koje je mogu će provjeriti u javno 
dostupnim izvorima ustanovi da zastupnik obnaša dužnost 
nespojivu s onom zastupnika Europskog parlamenta u smislu 
članka 7. stavaka 1. i 2. Akta od 20. rujna 1976., Parlament na 
temelju informacija koje mu je dao predsjednik utvr đuje 
slobodno zastupni čko mjesto.HR 196 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
3. Parlament na temelju izvješ ća odbora nadležnog za 
provjeru valjanosti mandata bez odlaganja pristupa provjeri 
njihove valjanosti i odlu čuje o valjanosti mandata svakog novoi ­
zabranog zastupnika, te o svim sporovima koji su mu upu ćeni 
u skladu s odredbama Akta od 20. rujna 1976. osim o onima 
koji se temelje na nacionalnim izbornim zakonima.  
4. Izvješ će odbora temelji se na službenoj obavijesti svake 
države članice o kona čnim rezultatima izbora u kojoj su nave ­
dena imena izabranih kandidata i mogu ćih zamjenika te njihov 
poredak u skladu s rezultatima glasovanja.  
Valjanost mandata zastupnika ne može se potvrditi ako 
zastupnik nije podnio pisane izjave propisane ovim člankom i 
Prilogom I. ovom Poslovniku.  
Parlament može na temelju izvješ ća nadležnog odbora u bilo 
kojem trenutku donijeti odluku o sporu koji se ti če valjanosti 
mandata zastupnika.  
5. Ako imenovanje zastupnika nastupi kao posljedica 
odustanka kandidata koji se nalazi na istoj listi, odbor jam či 
da je navedeni odustanak nastupio u skladu s duhom i 
slovom Akta od 20. rujna 1976. i članka 4. stavka 3. ovog 
Poslovnika.  
6. Odbor osigurava da tijela država članica ili Europske unije 
bez odlaganja Parlamentu pošalju sve informacije koje mogu 
utjecati na obnašanje dužnosti zastupnika Europskog parla ­
menta ili na poredak zamjenika, te da u slu čaju imenovanja 
zastupnika nazna če datum od kojeg ono proizvodi u činke.  
Ako nadležna tijela država članica pokrenu postupak koji može 
dovesti do prestanka dužnosti zastupnika, predsjednik od njih 
traži da ga redovito obavješ ćuju o tijeku postupka te upu ćuje 
predmet nadležnom odboru. Na temelju prijedloga nadležnog 
odbora Parlament može zauzeti stajalište o navedenom pred ­
metu.  
Članak 4.  
Trajanje mandata zastupnika  
1. Mandat zastupnika zapo činje i prestaje u skladu s odred ­
bama Akta od 20. rujna 1976. Mandat tako đer prestaje smr ću 
ili ostavkom zastupnika.  
2. Zastupnici nakon izbora nastavljaju obnašati svoje 
dužnosti do po četka prve sjednice Parlamenta.  
3. Zastupnici koji podnesu ostavku obavješ ćuju predsjednika 
Parlamenta o svojoj ostavci i o danu od kojeg ona proizvodi učinke, koji može biti najkasnije tri mjeseca nakon dana te 
obavijesti. Ova se obavijest sastavlja u obliku službene zabilješke 
u nazo čnosti glavnog tajnika ili njegovog predstavnika, koji je 
potpisuje zajedno sa zastupnikom te se zabilješka odmah 
podnosi nadležnom odboru, koji je uvrštava u dnevni red 
svoje prve sjednice nakon primitka zabilješke.  
Ako nadležni odbor smatra da ostavka nije u skladu s duhom ili 
slovom Akta od 20. rujna 1976., o tome obavješ ćuje Parlament 
kako bi on mogao odlu čiti o utvr đivanju slobodnog zastupni ­ 
čkog mjesta.  
U protivnom, slobodno se mjesto utvr đuje od dana koji je 
zastupnik u ostavci naveo u službenoj zabilješci. Parlament o 
tome ne glasuje.  
U iznimnim okolnostima uvodi se pojednostavnjeni postupak, posebno 
ako se izme đu dana kad ostavka stupa na snagu i prve sjednice 
nadležnog odbora održava jedna ili više sjednica Parlamenta te ako 
klub zastupnika kojemu pripada zastupnik u ostavci ne može prona ći 
zamjenu za te sjednice s obzirom na to da slobodno zastupni čko 
mjesto još nije utvr đeno. Prema ovom postupku izvjestitelj nadležnog 
odbora koji je zadužen za te slu čajeve ima ovlaštenje da bez odlaganja 
prou či svaku propisno podnesenu ostavku i da u slu čaju u kojem bi 
odgoda razmatranja obavijesti mogla imati štetne posljedice, uputi 
predmet predsjedniku odbora, zahtijevaju ći u skladu sa stavkom 3.:  
— da se predsjednika Parlamenta u ime odbora obavijesti da je utvr ­ 
đeno slobodno zastupni čko mjesto, ili  
— da se sazove izvanredna sjednica odbora s ciljem razmatranja 
posebnih poteško ća koje je izvjestitelj utvrdio.  
4. Ako nadležno tijelo države članice obavijesti predsjednika 
o prestanku mandata zastupnika Europskog parlamenta u 
skladu s odredbama prava doti čne države članice zbog nespoji ­
vosti u smislu članka 7. stavka 3. Akta od 20. rujna 1976. ili 
zbog odustanka od mandata u skladu s člankom 13. stavkom 3. 
istog Akta, predsjednik obavješ ćuje Parlament da mandat 
prestaje danom navedenim u obavijesti države članice te 
poziva državu članicu da bez odlaganja popuni slobodno 
zastupni čko mjesto.  
Ako nadležna tijela država članica ili Unije ili sam zastupnik 
obavijeste predsjednika o imenovanju ili izboru na dužnost 
nespojivu s onom zastupnika Europskog parlamenta u smislu 
članka 7. stavaka 1. i 2. Akta od 20. rujna 1976., predsjednik o 
tome obavješ ćuje Parlament koji utvr đuje slobodno zastupni čko 
mjesto.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 197
 
5. Tijela država članica ili Unije obavješ ćuju predsjednika o 
svakoj zada ći koju namjeravaju dodijeliti zastupniku. Pred ­
sjednik nadležnom odboru upu ćuje pitanje o spojivosti pred ­
ložene zada će sa slovom i duhom Akta od 20. rujna 1976. 
te obavješ ćuje Parlament, zastupnika i doti čna tijela o zaklju č­
cima nadležnog odbora.  
6. Sljede ći se dani smatraju danom prestanka mandata i 
danom nastanka slobodnog zastupni čkog mjesta:  
— u slu čaju ostavke: dan kada Parlament utvrdi slobodno 
zastupni čko mjesto u skladu s obavijesti o ostavci,  
— u slu čaju imenovanja ili izbora na dužnost nespojivu s 
onom zastupnika Europskog parlamenta u smislu članka 
7. stavaka 1. ili 2. Akta od 20. rujna 1976.: dan naveden 
u obavijesti koju su poslala nadležna tijela država članica ili 
Unije ili sam zastupnik.  
7. Ako Parlament utvrdi slobodno zastupni čko mjesto, o 
tome obavješ ćuje državu članicu i poziva je da ga bez odlaganja 
popuni.  
8. Spor o valjanosti imenovanja zastupnika čiji je mandat 
prethodno provjeren upu ćuje se nadležnom odboru koji bez 
odlaganja podnosi izvješ će Parlamentu, najkasnije na po četku 
sljede će sjednice.  
9. Parlament zadržava pravo da u slu čajevima kada je prih ­
va ćanje ili istek mandata utemeljeno na sadržajnoj neto čnosti ili 
manama volje, proglasi imenovanje nevaže ćim ili odbije utvrditi 
slobodno zastupni čko mjesto.  
Članak 5.  
Povlastice i imunitet  
1. Zastupnici uživaju povlastice i imunitet u skladu s Proto ­
kolom o povlasticama i imunitetu Europske unije.  
2. Čim primi obavijest o izboru zastupnika, predsjednik 
Parlamenta zastupnicima izdaje iskaznice koje im omogu ćuju 
slobodno kretanje u državama članicama.  
3. Zastupnici imaju pravo uvida u sve dokumente Parlamenta 
ili nekog odbora osim u osobne dokumente i ra čune koje smiju 
pregledati isklju čivo zastupnici na koje se oni odnose. Iznimke 
od ovog pravila postupanja s dokumentima za koje se može 
odbiti javni pristup u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 
Europskog parlamenta i Vije ća o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vije ća i Komisije, utvr đene su u Prilogu 
VIII. ovom Poslovniku.  
Članak 6.  
Ukidanje imuniteta  
1. Izvršavaju ći svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunite ­
tom, Parlament prvenstveno nastoji o čuvati svoj integritet kao 
demokratska zakonodavna skupština i osigurati nezavisnost 
zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti.  
2. Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji 
nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku objavljuje se 
u Parlamentu i upu ćuje nadležnom odboru.  
3. Svaki zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji 
zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku objavljuje se u 
Parlamentu i upu ćuje nadležnom odboru.  
Zastupnika ili bivšeg zastupnika može predstavljati drugi zastupnik. 
Zahtjev ne može uputiti drugi zastupnik bez suglasnosti zastupnika na 
kojeg se zahtjev odnosi.  
4. U slu čajevima kad je zastupnik uhi ćen ili mu je ograni čena 
sloboda kretanja, čime je po činjena o čita povreda njegovih 
povlastica i imuniteta, predsjednik Parlamenta može nakon 
savjetovanja s predsjednikom i izvjestiteljem nadležnog odbora 
hitno pokrenuti inicijativu da se potvrde povlastice i imunitet 
zastupnika. O toj inicijativi predsjednik obavješ ćuje odbor i 
Parlament.  
Članak 7.  
Postupci u vezi s imunitetom  
1. Nadležni odbor razmatra zahtjeve za ukidanje imuniteta ili 
zahtjeve za zaštitu imuniteta i povlastica bez odlaganja i po 
redoslijedu po kojem su predani.  
2. Nadležni odbor podnosi prijedlog obrazložene odluke u 
kojem preporu čuje prihva ćanje ili odbijanje zahtjeva za ukidanje 
imuniteta ili zahtjeva za zaštitu imuniteta i povlastica.  
3. Odbor može tražiti da mu nadležno tijelo pruži informa ­
cije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje 
mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi. Doti čni 
zastupnik ima mogu ćnost da bude saslušan te može priložiti 
dokumente ili druge pisane dokaze koje smatra relevantnima. 
Zastupnika može predstavljati drugi zastupnik.HR 198 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
4. Ako zahtjev za ukidanje imuniteta sadržava više to čaka, o 
svakoj to čki može se donijeti odvojena odluka. U iznimnim 
slu čajevima u izvješ ću odbora mogu će je predložiti da se 
ukidanje imuniteta primijeni isklju čivo u postupku kaznenog 
progona i da do pravomo ćnosti presude zastupnik zadržava 
imunitet od bilo kojeg oblika uhi ćenja ili zatvaranja te od bilo 
koje druge mjere koja bi mu onemogu ćila izvršavanje dužnosti 
koje proizlaze iz mandata.  
5. Ako su zastupnici pozvani u svojstvu svjedoka ili vještaka, 
nije potrebno zahtijevati ukidanje imuniteta, pod uvjetom:  
— da ne će morati svjedo čiti u terminu koji im onemogu ćuje ili 
otežava izvršavanje parlamentarnih dužnosti, ili da će mo ći 
dati izjavu u pisanom ili bilo kojem drugom obliku kojim 
im se ne otežava ispunjavanje parlamentarnih dužnosti,  
— da ne će morati svjedo čiti o povjerljivim informacijama koje 
su dobili pri obnašanju svoje dužnosti za koje smatraju da 
ih ne trebaju otkriti.  
6. U slu čajevima koji se ti ču zaštite imuniteta ili povlastica 
odbor utvr đuje predstavljaju li postoje će okolnosti administra ­
tivna ili druga ograni čenja slobodnom kretanju zastupnika pri 
putovanju na mjesto zasjedanja Parlamenta ili povratku s njega, 
ili slobodnom izražavanju mišljenja ili glasovanju tijekom 
obnašanja dužnosti, ili pak potpadaju pod okvir članka 10. 
Protokola o povlasticama i imunitetu koji nisu predmet nacio ­
nalnog prava. Odbor podnosi prijedlog kojim se od nadležnog 
tijela traži da donese potrebne zaklju čke. 
7. Odbor može dati obrazloženo mišljenje o nadležnosti 
doti čnog tijela i o dopuštenosti zahtjeva, ali se ni pod kojim 
uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji ni o tome 
opravdavaju li mišljenja ili postupci koji mu se pripisuju kazneni 
progon, čak ni u slu čaju da prilikom razmatranja zahtjeva 
stekne podrobna saznanja o činjenicama slu čaja. 
8. Izvješ će odbora uvrštava se na po četak dnevnog reda prve 
sljede će dnevne sjednice nakon dana podnošenja izvješ ća. Na 
prijedlog ili prijedloge odluke nije mogu će podnositi amand ­
mane.  
Rasprava se ograni čava na razmatranje razloga za prihva ćanje ili 
odbijanje prijedloga za ukidanje ili zadržavanje imuniteta, ili 
prijedloga za zaštitu imuniteta ili povlastice.  Ne dovode ći u pitanje članak 151., zastupnik čije se povlastice 
ili imunitet razmatraju ne može govoriti u raspravi.  
O prijedlogu ili prijedlozima odluke u izvješ ću glasuje se na 
prvom glasovanju nakon rasprave.  
Nakon što Parlament razmotri predmet, o svakom se prijedlogu 
u izvješ ću glasuje odvojeno. Ako se prijedlog odbije, smatra se 
da je donesena suprotna odluka.  
9. Predsjednik odmah priop ćava odluku Parlamenta 
doti čnom zastupniku i nadležnom tijelu doti čne države 
članice te traži da ga obavješ ćuju o razvoju doga đaja u postupku 
i sudskim odlukama koje iz njega proizlaze. Kad predsjednik 
primi informaciju o tome, prenosi je Parlamentu na na čin koji 
smatra najprimjerenijim, po potrebi nakon što se savjetuje s 
nadležnim odborom.  
10. Ako predsjednik upotrebljava ovlasti koje su mu dodije ­
ljene prema članku 6. stavku 4., nadležni odbor predsjednikovu 
inicijativu prima na znanje na svojoj sljede ćoj sjednici. Ako 
odbor to smatra potrebnim, može pripremiti izvješ će i podnijeti 
ga Parlamentu.  
11. Odbor s navedenim predmetima i zaprimljenim doku ­
mentima postupa strogo povjerljivo.  
12. Nakon savjetovanja s državama članicama odbor može 
sastaviti okvirni popis tijela država članica koja imaju nadlež ­
nost podnošenja zahtjeva za ukidanje imuniteta zastupnika.  
13. Svaki upit o opsegu povlastica i imuniteta zastupnika 
koji podnese nadležno tijelo razmatra se u skladu s gore nave ­
denim odredbama.  
Članak 8.  
Provedba Statuta zastupnika  
Parlament donosi Statut zastupnika Europskog parlamenta i 
svaku njegovu promjenu na temelju prijedloga nadležnog 
odbora. Članak 138. stavak 1. pri tome se primjenjuje na odgo ­
varaju ći na čin. Predsjedništvo je nadležno za primjenu ovih 
pravila te ono donosi odluke o financijskim sredstvima na 
temelju godišnjeg prora čuna.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 199
 
Članak 9.  
Financijski interesi zastupnika, pravila ponašanja, obvezni 
registar transparentnosti i pristup Parlamentu  
1. Parlament utvr đuje pravila kojima se ure đuje transparent ­
nost financijskih interesa zastupnika, koja se prilažu ovom 
Poslovniku (  1 ). 
Ta pravila ni na koji na čin ne utje ču na obnašanje zastupni čke 
dužnosti ili bilo koje s njim povezane politi čke ili druge aktiv ­
nosti, niti ih ograni čavaju.  
2. Ponašanju zastupnika mora biti svojstveno me đusobno 
poštovanje. Takvo se ponašanje temelji na vrijednostima i na če­
lima utvr đenima u temeljnim tekstovima na kojima po čiva 
Europska unija, poštuje dostojanstvo Parlamenta i ne dovodi u 
pitanje njegov neometani rad niti narušava red i mir u prostoru 
Parlamenta. Zastupnici se pridržavaju pravila Parlamenta o 
postupanju s povjerljivim informacijama.  
Nepridržavanje navedenih normi i pravila može dovesti do 
primjene mjera iz članaka 152., 153. i 154.  
3. Primjena ovog članka ni na koji na čin ne utje če na 
dinami čnost parlamentarnih rasprava niti umanjuje slobodu 
govora zastupnika.  
Temelji se na potpunom poštovanju povlastica zastupnika utvr ­ 
đenih primarnim pravom i Statutom zastupnika.  
Temelji se na na čelu transparentnosti te osigurava da su zastup ­
nici upoznati s odredbama i osobno obaviješteni o svojim 
pravima i dužnostima.  
4. Kvestori su nadležni za izdavanje dugoro čnih iskaznica 
koje vrijede najviše godinu dana osobama koji žele često 
ulaziti u prostorije Parlamenta s ciljem dostavljanja informacija 
zastupnicima u okviru njihovog parlamentarnog mandata, u 
svojem interesu i u interesu tre ćih osoba.  
Navedene osobe zauzvrat moraju:  
— poštovati kodeks ponašanja koji je priložen ovom Poslovni ­
ku (  2 ), 
— upisati se u registar koji vode kvestori.  Taj je registar javnosti dostupan na zahtjev u svim mjestima u 
kojima Parlament radi i, u obliku koji utvr đuju kvestori, u 
informacijskim uredima u državama članicama.  
Odredbe koje se odnose na primjenu ovog stavka navedene su u 
prilogu ovom Poslovniku (  3 ). 
5. Kodeks ponašanja te prava i povlastice bivših zastupnika 
utvr đuju se odlukom Predsjedništva. Nema nikakve razlike u 
postupanju s bivšim zastupnicima.  
Članak 10.  
Unutarnje istrage koje provodi Europski ured za borbu 
protiv prijevara (OLAF)  
Zajedni čka pravila utvr đena Me đuinstitucionalnim sporazumom 
od 25. svibnja 1999. o unutarnjim istragama Europskog ureda 
za borbu protiv prijevara (OLAF-a) koja sadrže neophodne 
mjere za neometano provo đenje tih istraga primjenjuju se 
unutar Parlamenta u skladu s Odlukom Parlamenta priloženom 
ovom Poslovniku (  4 ). 
Članak 11.  
Promatra či 
1. Nakon potpisivanja ugovora o pristupanju države Europ ­
skoj uniji, predsjednik može, nakon pristanka Konferencije pred ­
sjednika, pozvati parlament države pristupnice da izme đu svojih 
zastupnika imenuje onoliko promatra ča koliko će zastupni čkih 
mjesta u Europskom parlamentu pripadati toj državi članici.  
2. Promatra či sudjeluju u radu Parlamenta prije stupanja na 
snagu Ugovora o pristupanju te imaju pravo govoriti u odbo ­
rima i klubovima zastupnika. Oni nemaju pravo glasa niti 
kandidature na izborima za položaje u Parlamentu. Njihovo 
sudjelovanje nema nikakav pravni u činak na rad Parlamenta.  
3. Pri korištenju prostora Parlamenta i povratu troškova 
nastalih tijekom obavljanja poslova promatra ča, s njima se 
postupa jednako kao i sa zastupnicima Parlamenta.  
4. Stavak 1. primjenjuje se na odgovaraju ći na čin prije 
stupanja na snagu dogovora (  5 ) kojim se odre đeni broj dodatnih 
mjesta u Parlamentu dodjeljuje odre đenim državama članicama 
prije kraja sedmog parlamentarnog saziva. Doti čne države 
članice poziva se da imenuju promatra če u skladu sa svojim 
nacionalnim pravom.HR 200 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) Vidjeti Prilog I.  
( 2 ) Vidjeti Prilog X.  ( 3 ) Vidjeti Prilog X.  
( 4 ) Vidjeti Prilog XII.  
( 5 ) U skladu sa zaklju čcima Europskog vije ća od 11. i 12. prosinca 
2008.
 POGLAVLJE 2.  
Obnašatelji dužnosti u parlamentu  
Članak 12.  
Privremeni predsjedatelj  
1. Na dnevnoj sjednici predvi đenoj člankom 134. stavkom 2. 
i na bilo kojoj drugoj dnevnoj sjednici koja se održava u cilju 
izbora predsjednika i Predsjedništva, odlaze ći predsjednik, ili u 
njegovoj odsutnosti jedan od odlaze ćih potpredsjednika po redu 
prvenstva, ili u njihovoj odsutnosti zastupnik s najdužim 
stažem, preuzima predsjedanje do izbora novog predsjednika.  
2. Za vrijeme predsjedanja privremenog predsjedatelja na 
temelju stavka 1. ne odvijaju se parlamentarne aktivnosti osim 
onih koje se ti ču izbora predsjednika i provjere valjanosti 
mandata.  
Zastupnik koji privremeno predsjeda na temelju stavka 1. vrši ovlasti 
predsjednika navedene u drugom podstavku članka 3. stavka 2. Sva 
ostala pitanja koja se ti ču provjere mandata pokrenuta tijekom 
njegovog predsjedanja upu ćuju se odboru nadležnom za provjeru valja ­
nosti mandata.  
Članak 13.  
Kandidature i op će odredbe  
1. Predsjednik, potpredsjednici i kvestori izabiru se tajnim 
glasovanjem u skladu s člankom 169. Kandidature se predlažu 
uz suglasnost kandidata. Može ih predložiti isklju čivo klub 
zastupnika ili najmanje četrdeset zastupnika. Me đutim, ako 
broj kandidatura ne prelazi broj raspoloživih mjesta, kandidate 
se može izabrati aklamacijom.  
2. Prilikom izbora predsjednika, potpredsjednika i kvestora 
treba voditi ra čuna o tome da se osigura pravedna zastupljenost 
država članica i politi čkih stajališta.  
Članak 14.  
Izbor predsjednika – uvodni govor  
1. Najprije se izabire predsjednik. Kandidature se prije svakog 
kruga glasovanja predaju zastupniku koji privremeno predsjeda 
na temelju članka 12. te ih on objavljuje u Parlamentu. Ako 
nakon tri kruga glasovanja nijedan kandidat ne ostvari apso ­
lutnu ve ćinu danih glasova, u četvrtom krugu sudjeluju samo 
dva zastupnika koja su ostvarila najve ći broj glasova u tre ćem 
krugu. U slu čaju neodlu čenog rezultata glasovanja izabranim se 
proglašava stariji kandidat.  2. Čim se izabere predsjednik, zastupnik koji privremeno 
predsjeda na temelju članka 12. napušta predsjedateljsko 
mjesto. Jedino izabrani predsjednik može održati uvodni govor.  
Članak 15.  
Izbor potpredsjednika  
1. Zatim se s jednog glasa čkog listi ća izabiru potpredsjednici. 
Zastupnici koji u prvom krugu ostvare apsolutnu ve ćinu danih 
glasova, njih najviše četrnaest, proglašavaju se izabranima po 
redoslijedu ostvarenih glasova. Ako je broj izabranih kandidata 
manji od broja raspoloživih mjesta, pod istim se uvjetima 
održava drugi krug radi popunjavanja preostalih mjesta. Ako 
je potreban tre ći krug, za izbor na preostala mjesta dovoljna 
je relativna ve ćina. U slu čaju neodlu čenog rezultata glasovanja 
izabranim se proglašavaju najstariji kandidati.  
Iako ovaj članak, za razliku od članka 14. stavka 1., izri čito ne 
predvi đa uvo đenje novih kandidatura izme đu dva kruga glasovanja 
prilikom izbora potpredsjednika, takav je postupak dopušten zato što 
Parlament kao suvereno tijelo mora imati mogu ćnost razmatranja svih 
mogu ćih kandidata, pogotovo zato što bi nepostojanje takve mogu ć­
nosti moglo ugroziti neometano provo đenje izbora.  
2. Sukladno odredbama članka 18. stavka 1. red prvenstva 
potpredsjednika odre đen je prema redoslijedu kojim su izabrani 
i, u slu čaju neodlu čenog rezultata, prema dobi.  
Ako nisu izabrani tajnim glasovanjem, red prvenstva odgovara 
redoslijedu prema kojem njihova imena čita predsjednik.  
Članak 16.  
Izbor kvestora  
Nakon izbora potpredsjednika Parlament izabire pet kvestora.  
Kvestori se izabiru istim postupkom kao i potpredsjednici.  
Članak 17.  
Trajanje mandata obnašatelja dužnosti u Parlamentu  
1. Mandat predsjednika, potpredsjednika i kvestora traje dvije 
i pol godine.  
Ako zastupnik promijeni klub, do kraja dvoipolgodišnjeg mandata 
zadržava svoje mjesto u Predsjedništvu ili Kolegiju kvestora.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 201
 
2. Ako se prije isteka mandata pojavi slobodno mjesto za 
jedan od navedenih položaja, zastupnik izabran na to mjesto 
obnaša dužnost samo u preostalom razdoblju mandata svog 
prethodnika.  
Članak 18.  
Slobodna mjesta  
1. Ako je potrebno zamijeniti predsjednika, potpredsjednika 
ili kvestora, nasljednik se izabire u skladu s gore navedenim 
člancima.  
Novoizabrani potpredsjednik zauzima mjesto svog prethodnika 
u redu prvenstva.  2. Ako predsjedni čko mjesto postane slobodno, do izbora 
novog predsjednika njegovu funkciju obnaša prvi potpredsjed ­
nik. 
Članak 19.  
Prijevremeni istek mandata  
Konferencija predsjednika može tropetinskom ve ćinom danih 
glasova koja predstavlja najmanje tri kluba zastupnika predložiti 
Parlamentu da razriješi predsjednika, potpredsjednika, kvestora, 
predsjednika ili potpredsjednika odbora, predsjednika ili 
potpredsjednika me đuparlamentarnog izaslanstva ili bilo kojeg 
drugog obnašatelja dužnosti izabranog u Parlamentu, ako 
smatra da je doti čni zastupnik po činio ozbiljnu povredu dužno ­
sti. Parlament o tom prijedlogu odlu čuje dvotre ćinskom 
ve ćinom danih glasova koji predstavljaju ve ćinu zastupnika 
Parlamenta.  
POGLAVLJE 3.  
Tijela i dužnosti  
Članak 20.  
Dužnosti predsjednika  
1. Predsjednik upravlja svim aktivnostima Parlamenta i 
njegovih tijela u skladu s uvjetima utvr đenima ovim Poslo ­
vnikom i ima sve ovlasti potrebne za vo đenje parlamentarnih 
postupaka i osiguravanje njihovog pravilnog provo đenja.  
Ova se odredba može tuma čiti tako da ovlasti koje su njome dodije ­
ljene uklju čuju ovlast da se prekine pretjerano korištenje prijedloga 
poput pitanja kršenja Poslovnika, postupovnih zahtjeva, obrazloženja 
glasovanja te zahtjeva za odvojeno glasovanje, glasovanje po dijelovima 
ili poimeni čno glasovanje, ako je predsjednik uvjeren da se navedenim 
postupcima o čigledno namjerava prouzro čiti dugotrajno i ozbiljno 
ometanje rada Parlamenta ili prava drugih zastupnika te ako je 
uvjeren da će ti postupci dovesti do navedenih posljedica.  
Ovlasti dodijeljene predsjedniku ovom odredbom uklju čuju ovlast da 
stavlja tekstove na glasovanje po redoslijedu druk čijem od onog koji je 
naveden u dokumentu o kojem se glasuje. U skladu s člankom 161. 
stavkom 7. predsjednik može tražiti suglasnost Parlamenta prije nego 
što u čini navedeno.  
2. Predsjednik otvara, prekida i zaklju čuje sjednicu; odlu čuje 
o dopuštenosti amandmana, o pitanjima Vije ću i Komisiji te o 
uskla đenosti izvješ ća s odredbama Poslovnika; osigurava 
pridržavanje Poslovnika, održava red, daje rije č govornicima, 
zaklju čuje rasprave, stavlja prijedloge na glasovanje, objavljuje 
rezultate glasovanja i upu ćuje odborima obavijesti koje ih se 
tiču. 3. Predsjednik može govoriti u raspravi samo da je sažme ili 
opomene govornike. Ako želi sudjelovati u raspravi, predsjednik 
mora napustiti svoje mjesto i smije se na njega vratiti tek po 
završetku rasprave.  
4. Predsjednik predstavlja Parlament u me đunarodnim odno ­
sima, sve čanim prigodama i administrativnim, pravnim i 
financijskim pitanjima te može navedene ovlasti delegirati na 
druge.  
Članak 21.  
Dužnosti potpredsjednika  
1. Ako je predsjednik odsutan ili nije u mogu ćnosti obnašati 
svoju dužnost, ili ako želi sudjelovati u raspravi u skladu s 
člankom 20. stavkom 3., zamjenjuje ga jedan od potpredsjed ­
nika u skladu s člankom 15. stavkom 2.  
2. Potpredsjednici tako đer obnašaju dužnosti koje su im 
dodijeljene na temelju članka 23., članka 25. stavaka 3. i 5. i 
članka 68. stavka 3.  
3. Predsjednik može na potpredsjednike delegirati bilo koje 
dužnosti kao što su predstavljanje Parlamenta na sve čanostima 
ili u odre đenim prilikama. Predsjednik posebno može odrediti 
potpredsjednika koji će preuzeti nadležnosti koje su dodijeljene 
predsjedniku člankom 116. stavkom 3. i člankom 117. 
stavkom 2.HR 202 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Članak 22.  
Sastav Predsjedništva  
1. Predsjedništvo se sastoji od predsjednika i 14 potpredsjed ­
nika Parlamenta.  
2. Kvestori su članovi Predsjedništva sa savjetodavnom funk ­
cijom.  
3. Ako je rezultat glasovanja u Predsjedništvu izjedna čen, 
predsjednik ima odlu čuju ći glas.  
Članak 23.  
Dužnosti Predsjedništva  
1. Predsjedništvo obavlja dužnosti koje su mu dodijeljene na 
temelju Poslovnika.  
2. Predsjedništvo donosi financijske, organizacijske i admini ­
strativne odluke o pitanjima koja se ti ču unutarnje organizacije 
Parlamenta, njegovog tajništva i tijela.  
3. Predsjedništvo donosi financijske, organizacijske i admini ­
strativne odluke o pitanjima koja se ti ču zastupnika na prijedlog 
glavnog tajnika ili kluba zastupnika.  
4. Predsjedništvo donosi odluke o pitanjima vezanima uz 
odvijanje sjednica.  
Pojam „odvijanje sjednica” obuhva ća ponašanje zastupnika u cjelo ­
kupnom prostoru Parlamenta . 
5. Predsjedništvo prihva ća odredbe navedene u članku 33. 
koje se ti ču nezavisnih zastupnika.  
6. Predsjedništvo odlu čuje o planu radnih mjesta Glavnog 
tajništva i utvr đuje propise koji se ti ču administrativnog i 
financijskog položaja dužnosnika i ostalih službenika.  
7. Predsjedništvo sastavlja prednacrt projekcije prora čuna 
Parlamenta.  
8. Predsjedništvo prihva ća smjernice za kvestore u skladu s 
člankom 26.  
9. Predsjedništvo je tijelo nadležno za odobravanje sjednica 
odbora izvan uobi čajenih mjesta rada i saslušanja te studijskih i 
informativnih putovanja izvjestitelja.  U slu čaju kad se takve aktivnosti odobre, pitanje jezi čne orga ­
nizacije odre đuje se na temelju službenih jezika koje koriste ili 
zatraže zastupnici i njihovi zamjenici u doti čnom odboru.  
Isto se primjenjuje na izaslanstva, osim u slu čaju kad se doti čni 
zastupnici i zamjenici dogovore druk čije. 
10. Predsjedništvo imenuje glavnog tajnika u skladu s 
člankom 207.  
11. Predsjedništvo utvr đuje provedbena pravila koja se 
odnose na Uredbu (EZ) br. 2004/2003 Europskog parlamenta 
i Vije ća o propisima koji ure đuju politi čke stranke na europskoj 
razini i pravilima o njihovom financiranju. Pri provedbi te 
uredbe Predsjedništvo preuzima zada će koje su mu dodijeljene 
Poslovnikom.  
12. Predsjedništvo utvr đuje pravila o postupanju Parlamenta i 
njegovih tijela, obnašatelja dužnosti i drugih zastupnika s 
povjerljivim informacijama, uzimaju ći u obzir sve u vezi s tim 
sklopljene me đuinstitucionalne sporazume. Ta se pravila objav ­
ljuju u  Službenom listu Europske unije  te su priložena ovom Poslo ­
vniku.  
13. Predsjednik i/ili Predsjedništvo mogu povjeriti jednom ili 
više članova Predsjedništva op će ili posebne zada će koje su u 
nadležnosti predsjednika i/ili Predsjedništva. Istodobno se utvr ­ 
đuju na čini i sredstva obavljanja tih zada ća. 
14. Predsjedništvo imenuje dva potpredsjednika koji su zadu ­ 
ženi za odnose s nacionalnim parlamentima.  
Oni redovito izvješ ćuju Konferenciju predsjednika o svojim 
aktivnostima.  
15. Kad se izabere novi Parlament, odlaze će Predsjedništvo 
ostaje na dužnosti do prve sjednice novog Parlamenta.  
Članak 24.  
Sastav Konferencije predsjednika  
1. Konferencija predsjednika sastoji se od predsjednika Parla ­
menta i predsjednika klubova zastupnika. Predsjednika kluba 
zastupnika može predstavljati član tog kluba.  
2. Predsjednik Parlamenta poziva jednog od nezavisnih 
zastupnika da sudjeluje na sjednicama Konferencije predsjednika 
bez prava glasa.  
3. Konferencija predsjednika nastoji posti ći konsenzus o 
predmetima koji joj se upu ćuju.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 203
 
Ako se konsenzus ne može posti ći, predmet se stavlja na glaso ­
vanje koje podliježe ponderiranju na temelju broja zastupnika u 
svakom klubu zastupnika.  
Članak 25.  
Dužnosti Konferencije predsjednika  
1. Konferencija predsjednika obavlja dužnosti koje su joj 
dodijeljene Poslovnikom.  
2. Konferencija predsjednika donosi odluke o organizaciji 
rada Parlamenta i pitanjima zakonodavnog programa.  
3. Konferencija predsjednika je nadležno tijelo za pitanja koja 
se ti ču odnosa s drugim institucijama i tijelima Europske unije 
te nacionalnim parlamentima država članica.  
4. Konferencija predsjednika je nadležno tijelo za pitanja koja 
se ti ču odnosa s državama koje nisu članice Europske unije te 
institucijama i organizacijama izvan Europske unije.  
5. Konferencija predsjednika nadležna je za organiziranje 
strukturiranog dijaloga s europskim civilnim društvom o 
važnim temama. To može uklju čivati održavanje javnih rasprava 
o temama od op ćeg europskog interesa u kojima mogu sudje ­
lovati zainteresirani gra đani. Predsjedništvo imenuje potpred ­
sjednika nadležnog za provedbu takvih savjetovanja koji o 
njima izvješ ćuje Konferenciju predsjednika.  
6. Konferencija predsjednika sastavlja prijedlog dnevnog reda 
sjednica Parlamenta.  
7. Konferencija predsjednika je nadležno tijelo za sastav i 
nadležnost odbora, istražnih odbora, zajedni čkih parlamentarnih 
odbora, stalnih izaslanstava i  ad hoc  izaslanstava.  
8. Konferencija predsjednika odlu čuje o tome kako se raspo ­
djeljuju mjesta u vije ćnici u skladu s člankom 34.  
9. Konferencija predsjednika je tijelo nadležno za odobra ­
vanje sastavljanja izvješ ća o vlastitoj inicijativi.  
10. Konferencija predsjednika podnosi prijedloge Predsjedni ­ 
štvu o administrativnim i prora čunskim pitanjima koja se ti ču 
klubova zastupnika.  Članak 26.  
Dužnosti kvestora  
Kvestori su nadležni za administrativna i financijska pitanja koja 
se izravno odnose na zastupnike u skladu sa smjernicama koje 
utvrdi Predsjedništvo.  
Članak 27.  
Konferencija predsjednika odbora  
1. Konferencija predsjednika odbora sastoji se od predsjed ­
nika svih stalnih i posebnih odbora. Konferencija izabire svog 
predsjednika.  
U odsutnosti predsjednika, sjednicom Konferencije predsjeda najstariji 
član ili u slu čaju njegove odsutnosti najstariji nazo čni član. 
2. Konferencija predsjednika odbora može davati preporuke 
Konferenciji predsjednika o radu odbora i izradi prijedloga 
dnevnog reda sjednica.  
3. Predsjedništvo i Konferencija predsjednika mogu Konfe ­
renciji predsjednika odbora povjeriti obavljanje posebnih zada ­
taka.  
Članak 28.  
Konferencija predsjednika izaslanstava  
1. Konferencija predsjednika izaslanstava sastoji se od pred ­
sjednika svih stalnih me đuparlamentarnih izaslanstava. Konfe ­
rencija izabire svog predsjednika.  
U odsutnosti predsjednika, sjednicom Konferencije predsjeda najstariji 
član ili u slu čaju njegove odsutnosti najstariji nazo čni član. 
2. Konferencija predsjednika izaslanstava može Konferenciji 
predsjednika davati preporuke u vezi s radom izaslanstava.  
3. Predsjedništvo i Konferencija predsjednika mogu Konfe ­
renciji predsjednika izaslanstava povjeriti obavljanje posebnih 
zadataka.HR 204 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Članak 29.  
Javnost rada Predsjedništva i Konferencije predsjednika  
1. Zapisnik sa sjednice Predsjedništva i Konferencije predsjed ­
nika prevodi se na službene jezike, tiska i dijeli zastupnicima te 
je dostupan javnosti, osim ako iz razloga povjerljivosti Predsjed ­
ništvo ili Konferencija predsjednika iznimno ne odlu če druk čije 
u vezi s odre đenim to čkama zapisnika, kako je utvr đeno člankom 4. stavcima 1. do 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 
Europskog parlamenta i Vije ća. 
2. Svaki zastupnik može postavljati pitanja koja se ti ču rada 
Predsjedništva, Konferencije predsjednika i kvestora. Takva 
pitanja podnose se predsjedniku u pisanom obliku, o njima se 
obavješ ćuju zastupnici te se zajedno s odgovorom objavljuju na 
internetskim stranicama Parlamenta u roku od 30 dana od 
njihova podnošenja.  
POGLAVLJE 4.  
Klubovi zastupnika  
Članak 30.  
Osnivanje klubova zastupnika  
1. Zastupnici se mogu povezivati u klubove prema svojoj 
politi čkoj pripadnosti.  
Parlament na čelno ne treba procjenjivati politi čku pripadnost članova 
klubova. Pri osnivanju kluba na temelju ovog članka doti čni članovi 
automatski prihva ćaju zajedni čku politi čku pripadnost. Samo ako 
doti čni članovi tu pripadnost pori ču, potrebna je procjena Parlamenta 
o tome je li klub sastavljen u skladu s Poslovnikom.  
2. Klub zastupnika sastoji se od izabranih zastupnika iz 
najmanje jedne četvrtine država članica. Za osnivanje kluba 
zastupnika potrebno je najmanje 25 zastupnika.  
3. Ako sastav kluba zastupnika padne ispod zadanog praga, 
predsjednik može, uz suglasnost Konferencije predsjednika, 
dopustiti takvom klubu da nastavi postojati do sljede će konsti ­
tuiraju će sjednice Parlamenta ako su zadovoljeni sljede ći uvjeti:  
— zastupnici i dalje predstavljaju najmanje jednu petinu država 
članica,  
— klub postoji duže od godinu dana.  
Predsjednik ne primjenjuje ovo odstupanje ako postoji dovoljno 
dokaza za sumnju da se ono zloupotrebljava.  
4. Zastupnik može pripadati samo jednom klubu zastupnika.  
5. Kad se osnuje klub zastupnika, predsjednika se o tome 
obavješ ćuje izjavom. U izjavi se navodi ime kluba te imena 
njegovih članova i članova predsjedništva kluba.  6. Izjava se objavljuje u  Službenom listu Europske unije . 
Članak 31.  
Aktivnosti i pravni položaj klubova zastupnika  
1. Klubovi zastupnika obavljaju svoje dužnosti u okviru 
djelovanja Unije, uklju čuju ći zada će koje su im dodijeljene na 
temelju Poslovnika. Na temelju plana radnih mjesta Glavnog 
tajništva na raspolaganju im je tajništvo, uz administrativnu 
podršku i odobrena sredstva predvi đena za te potrebe u prora ­ 
čunu Parlamenta.  
2. Predsjedništvo utvr đuje pravila koja se ti ču pružanja, 
provedbe i nadzora navedene podrške i odobrenih sredstava 
te s tim povezane delegacije ovlasti izvršenja prora čuna.  
3. Ta pravila odre đuju administrativne i financijske posljedice 
u slu čaju ukidanja kluba zastupnika.  
Članak 32.  
Me đuklubovi  
1. Pojedina čni zastupnici mogu osnivati me đuklubove ili 
druge neslužbene skupine zastupnika radi neformalne razmjene 
mišljenja o odre đenim temama izme đu razli čitih klubova 
zastupnika, uz uklju čivanje članova razli čitih parlamentarnih 
odbora te u cilju promicanja kontakta izme đu zastupnika i 
civilnog društva.  
2. Takve skupine ne smiju djelovati na na čin koji bi mogao 
dovesti do zabluda u vezi sa službenim djelovanjem Parlamenta 
ili njegovih tijela. Ako su ispunjeni uvjeti utvr đeni u pravilima o 
osnivanju takvih skupina koje je usvojilo Predsjedništvo, klubovi 
zastupnika im mogu olakšati rad pružanjem logisti čke podrške. 
Takve skupine prijavljuju svaku vanjsku podršku u skladu s 
Prilogom I.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 205
 
Članak 33.  
Nezavisni zastupnici  
1. Zastupnicima koji ne pripadaju klubu zastupnika na 
raspolaganju je tajništvo. Pojedinosti o tome utvr đuje Predsjed ­
ništvo na prijedlog glavnog tajnika.  
2. Predsjedništvo odre đuje status i parlamentarna prava tih 
zastupnika.  3. Predsjedništvo utvr đuje pravila koja se ti ču pružanja, 
provedbe i revizije odobrenih sredstava koja su u prora čunu 
izdvojena za pokrivanje troškova tajništva i administrativne 
podrške nezavisnim zastupnicima.  
Članak 34.  
Raspodjela mjesta u vije ćnici  
Konferencija predsjednika odlu čuje o tome kako se klubovima 
zastupnika, nezavisnim zastupnicima i institucijama Europske 
unije dodjeljuju mjesta u vije ćnici.  
GLAVA II.  
ZAKONODAVNI POSTUPCI, PRORA ČUNSKI POSTUPCI I DRUGI POSTUPCI  
POGLAVLJE 1.  
Zakonodavni postupci – op će odredbe  
Članak 35.  
Program rada Komisije  
1. Parlament u odre đivanju zakonodavnog programa 
Europske unije sura đuje s Komisijom i Vije ćem. 
Parlament i Komisija sura đuju u pripremi programa rada Komi ­
sije – njezinog doprinosa izradi godišnjih i višegodišnjih 
programa Unije – u skladu s rasporedom i dogovorima 
izme đu ove dvije institucije koji su priloženi ovom Poslovni ­
ku (  6 ). 
2. U slu čaju hitnih i nepredvi đenih okolnosti, institucija 
može, na vlastitu inicijativu i u skladu s postupcima utvr đenima 
u Ugovorima, predložiti dodavanje zakonodavne mjere onima 
koje su predložene u programu rada Komisije.  
3. Rezoluciju koju je Parlament donio Predsjednik šalje 
drugim institucijama koje sudjeluju u zakonodavnom postupku 
Europske unije te nacionalnim parlamentima država članica.  
Predsjednik traži da Vije će iznese mišljenje o programu rada 
Komisije i rezoluciji Parlamenta.  
4. Ako institucija nije u mogu ćnosti držati se utvr đenog 
rasporeda, dužna je obavijestiti druge institucije o razlozima 
odgode i predložiti novi raspored.  Članak 36.  
Poštovanje Povelje Europske unije o temeljnim pravima  
1. Parlament u svim svojim aktivnostima u potpunosti 
poštuje temeljna prava utvr đena Poveljom Europske unije o 
temeljnim pravima.  
Parlament tako đer u potpunosti poštuje prava i na čela ugra đena 
u članak 2. i članak 6. stavke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji.  
2. Ako nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 
zastupnika smatraju da prijedlog zakonodavnog akta ili 
njegovi dijelovi nisu u skladu s pravima ugra đenima u Povelju 
Europske unije o temeljnim pravima, predmet se na njihov 
zahtjev upu ćuje odboru nadležnom za tuma čenje Povelje. 
Mišljenje tog odbora prilaže se izvješ ću odbora nadležnog za 
taj predmet.  
Članak 37.  
Provjera pravne osnove  
1. Odbor nadležan za doti čni predmet najprije provjerava 
pravnu osnovu svih prijedloga zakonodavnog akta i drugih 
dokumenata zakonodavne prirode.  
2. Ako taj odbor osporava valjanost ili primjerenost pravne 
osnove, što uklju čuje i provjeru na temelju članka 5. Ugovora o 
Europskoj uniji, tada on traži mišljenje odbora nadležnog za 
pravna pitanja.  
3. Odbor nadležan za pravna pitanja može tako đer na 
vlastitu inicijativu razmatrati pitanja pravne osnove prijedloga 
zakonodavnih akata. U takvim slu čajevima propisno obavješ ćuje 
odbor nadležan za doti čni predmet.HR 206 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 6 ) Vidjeti Prilog XIV.
 4. Ako odbor nadležan za pravna pitanja odlu či osporiti 
valjanost ili primjerenost pravne osnove, o svojim zaklju čcima 
obavješ ćuje Parlament. Parlament o tome glasuje prije glasovanja 
o sadržaju prijedloga.  
5. Podnošenje amandmana u Parlamentu radi promjene 
pravne osnove prijedloga zakonodavnog akta nije dopušteno 
ako u odboru nadležnom za doti čni predmet ili odboru 
nadležnom za pravna pitanja nije prethodno osporavana valja ­
nost ili primjerenost pravne osnove.  
6. Ako se Komisija ne slaže s time da promijeni svoj prije ­
dlog radi uskla đivanja s pravnom osnovom koju je odobrio 
Parlament, izvjestitelj ili predsjednik odbora nadležnog za 
pravna pitanja ili odbora nadležnog za doti čni predmet može 
predložiti da se glasovanje o sadržaju prijedloga odgodi za jednu 
od sljede ćih dnevnih sjednica.  
Članak 37.a  
Delegacija zakonodavnih ovlasti  
1. Prilikom razmatranja prijedloga zakonodavnog akta koji 
delegira ovlasti Komisiji u skladu s člankom 290. Ugovora o 
funkcioniranju Europske unije, Parlament obra ća posebnu 
pozornost na ciljeve, sadržaj, podru čje primjene i trajanje dele ­
giranih ovlasti te na uvjete delegacije.  
2. Odbor nadležan za doti čni predmet može u bilo kojem 
trenutku zatražiti mišljenje odbora nadležnog za tuma čenje i 
primjenu prava Unije.  
3. Odbor nadležan za tuma čenje i primjenu prava Unije 
može tako đer na vlastitu inicijativu razmatrati pitanja delegacije 
zakonodavnih ovlasti. U takvim slu čajevima propisno obavje ­ 
šćuje odbor nadležan za doti čni predmet.  
Članak 38.  
Provjera financijske uskla đenosti  
1. Ako prijedlog zakonodavnog akta ima financijske poslje ­
dice, Parlament ustanovljuje jesu li predvi đena dovoljna 
financijska sredstva.  
2. Ne dovode ći u pitanje članak 43., nadležni odbor provje ­
rava financijsku uskla đenost svakog prijedloga zakonodavnog 
akta ili bilo kojeg drugog dokumenta zakonodavne prirode s 
višegodišnjim financijskim okvirom.  3. Ako nadležni odbor mijenja iznos financijskih sredstava 
za akt koji razmatra, o tome traži mišljenje odbora nadležnog 
za prora čunska pitanja.  
4. Odbor nadležan za prora čunska pitanja može tako đer na 
vlastitu inicijativu razmatrati pitanja financijske uskla đenosti 
prijedloga zakonodavnih akata. U takvim slu čajevima propisno 
obavješ ćuje odbor nadležan za doti čni predmet.  
5. Ako odbor nadležan za prora čunska pitanja odlu či ospo ­
riti financijsku uskla đenost prijedloga, o svojim zaklju čcima 
obavješ ćuje Parlament, koji ih stavlja na glasovanje.  
6. Parlament može donijeti akt koji je proglašen neuskla đe­
nim, ovisno o odluci tijela nadležnog za prora čun. 
Članak 38.a  
Provjera poštovanja na čela supsidijarnosti  
1. Tijekom provjere prijedloga zakonodavnog akta Parlament 
obra ća posebnu pozornost na poštovanje na čela supsidijarnosti 
i proporcionalnosti.  
2. Odbor nadležan za poštovanje na čela supsidijarnosti može 
podnijeti preporuku odboru nadležnom za doti čni predmet u 
vezi s bilo kojim prijedlogom zakonodavnog akta.  
3. Ako nacionalni parlament predsjedniku pošalje obrazlo ­ 
ženo mišljenje u skladu s člankom 3. Protokola o ulozi nacio ­
nalnih parlamenata u Europskoj uniji i člankom 6. Protokola o 
primjeni na čela supsidijarnosti i proporcionalnosti, ono se 
upu ćuje odboru nadležnom za doti čni predmet i radi obavijesti 
šalje odboru nadležnom za poštovanje na čela supsidijarnosti.  
4. Osim u hitnim slu čajevima navedenima u članku 4. Proto ­
kola o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, 
nadležni odbor ne će održati kona čno glasovanje prije isteka 
roka od osam tjedana utvr đenog u članku 6. Protokola o 
primjeni na čela supsidijarnosti i proporcionalnosti.  
5. Ako obrazložena mišljenja o neuskla đenosti prijedloga 
zakonodavnog akta s na čelom supsidijarnosti predstavljaju 
najmanje jednu tre ćinu svih glasova dodijeljenih nacionalnim 
parlamentima ili četvrtinu istih u slu čaju prijedloga zakono ­
davnog akta podnesenog na temelju članka 76. Ugovora o 
funkcioniranju Europske unije, Parlament ne donosi odluku 
sve dok se autor prijedloga ne o čituje o svojem daljnjem postu ­
panju.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 207
 
6. Ako u okviru redovnog zakonodavnog postupka obrazlo ­ 
žena mišljenja o neuskla đenosti prijedloga zakonodavnog akta s 
na čelom supsidijarnosti predstavljaju najmanje obi čnu ve ćinu 
glasova dodijeljenih nacionalnim parlamentima, nadležni 
odbor može, nakon što razmotri obrazložena mišljenja koja 
su podnijeli nacionalni parlamenti i Komisija te nakon što 
sasluša stajališta odbora nadležnog za poštovanje na čela supsi ­
dijarnosti, predložiti Parlamentu da odbije prijedlog na temelju 
kršenja na čela supsidijarnosti ili podnijeti Parlamentu bilo koju 
drugu preporuku koja može uklju čivati prijedloge za izmjene 
vezane uz poštovanje na čela supsidijarnosti. Svakoj takvoj 
preporuci prilaže se mišljenje odbora nadležnog za poštovanje 
na čela supsidijarnosti.  
Preporuka se podnosi Parlamentu na raspravu i glasovanje. Ako 
je preporuka da se prijedlog odbije prihva ćena ve ćinom danih 
glasova, predsjednik proglašava postupak zaklju čenim. Ako 
Parlament ne odbije prijedlog, postupak se nastavlja, uzimaju ći 
u obzir sve preporuke koje je Parlament odobrio.  
Članak 39.  
Pristup dokumentima i davanje informacija Parlamentu  
1. Tijekom zakonodavnog postupka Parlament i njegovi 
odbori zahtijevaju pristup svim dokumentima koji su vezani 
uz prijedloge zakonodavnih akata pod istim uvjetima kao 
Vije će i njegove radne skupine.  
2. Tijekom razmatranja prijedloga zakonodavnog akta 
nadležni odbor traži da ga Komisija i Vije će obavješ ćuju o 
napretku postupanja s prijedlogom u Vije ću i njegovim 
radnim skupinama, a posebno da ga obavješ ćuju o svim 
novim kompromisnim rješenjima koja će bitno izmijeniti 
izvorni prijedlog ili o namjeri autora prijedloga da ga povu če. 
Članak 40.  
Predstavljanje Parlamenta na sjednicama Vije ća 
Kad Vije će pozove Parlament da sudjeluje na sjednici Vije ća na 
kojoj ono djeluje u zakonodavnom svojstvu, predsjednik Parla ­
menta traži da Parlament predstavlja predsjednik ili izvjestitelj 
nadležnog odbora ili drugi zastupnik kojeg odredi odbor.  Članak 41.  
Pravo inicijative koje je Parlamentu dodijeljeno Ugovorima  
U slu čajevima kada je Ugovorima Parlamentu dodijeljeno pravo 
inicijative, nadležni odbor može sastaviti izvješ će o vlastitoj 
inicijativi.  
Izvješ će sadržava sljede će: 
(a) prijedlog rezolucije;  
(b) po potrebi nacrt odluke ili nacrt prijedloga;  
(c) obrazloženje koje po potrebi uklju čuje financijski izvještaj.  
Ako je Parlamentu za donošenje akta potrebno odobrenje ili 
suglasnost Vije ća i mišljenje ili suglasnost Komisije, Parlament 
može, nakon glasovanja o predloženom aktu i na prijedlog 
izvjestitelja, odlu čiti o odgodi glasovanja o prijedlogu rezolucije 
sve dok Vije će ili Komisija ne iznesu svoje stajalište.  
Članak 42.  
Inicijativa u skladu s člankom 225. Ugovora o 
funkcioniranju Europske unije  
1. U skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije Parlament može, donošenjem rezolucije na 
temelju izvješ ća o vlastitoj inicijativi koje je sastavio nadležni 
odbor u skladu s člankom 48., zatražiti od Komisije da podnese 
odgovaraju će prijedloge za donošenje novog akta ili izmjenu 
postoje ćeg akta. Rezolucija se donosi ve ćinom glasova zastup ­
nika u kona čnom glasovanju. Parlament istodobno može posta ­
viti rok za podnošenje takvog prijedloga.  
2. Svaki zastupnik može podnijeti prijedlog akta Unije na 
temelju prava inicijative koje je Parlamentu dodijeljeno 
člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.  
3. Prijedlog se podnosi predsjedniku koji ga upu ćuje na 
razmatranje nadležnom odboru. Prije takvog upu ćivanja prije ­
dlog se prevodi na one službene jezike za koje predsjednik 
odbora smatra da su potrebni za sažeto razmatranje. Odbor 
donosi odluku o daljnjim koracima u roku od tri mjeseca 
nakon upu ćivanja i nakon što je saslušao autora prijedloga.HR 208 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Ako odbor odlu či podnijeti prijedlog Parlamentu u skladu s 
postupkom navedenim u članku 48., u naslovu izvješ ća 
navodi se autor prijedloga.  
4. U rezoluciji Parlamenta navodi se odgovaraju ća pravna 
osnova te joj se prilažu detaljne preporuke o sadržaju zahtije ­
vanih prijedloga koje poštuju temeljna prava i na čelo supsidi ­
jarnosti.  
5. Ako prijedlog ima financijske posljedice, Parlament navodi 
na čin osiguravanja dostatnih financijskih sredstava.  
6. Nadležni odbor nadzire napredak pripreme svakog pred ­
loženog zakonodavnog akta koji je sastavljen na temelju 
posebnog zahtjeva Parlamenta.  
Članak 43.  
Razmatranje zakonodavnih dokumenata  
1. Predsjednik upu ćuje prijedloge zakonodavnih akata i druge 
dokumente zakonodavne prirode na razmatranje nadležnom 
odboru.  
U slu čaju dvojbe predsjednik može primijeniti članak 188. 
stavak 2. prije nego što u Parlamentu objavi upu ćivanje 
nadležnom odboru.  
U slu čaju da je prijedlog naveden u programu rada Komisije, 
nadležni odbor može imenovati izvjestitelja radi pra ćenja 
pripremne faze prijedloga.  
Predsjednik proslje đuje savjetovanja Vije ća ili zahtjeve Komisije 
za mišljenje odboru nadležnom za razmatranje prijedloga.  
Odredbe za prvo čitanje navedene u člancima 36. do 42., član ­
cima 53. do 59. i članku 71. primjenjuju se na prijedloge 
zakonodavnih akata, bez obzira na to zahtijevaju li jedno, dva 
ili tri čitanja.  
2. Stajališta Vije ća upu ćuju se na razmatranje nadležnom 
odboru u prvom čitanju.  Odredbe za drugo čitanje navedene u člancima 61. do 66. i 
članku 72. primjenjuju se na stajališta Vije ća. 
3. Tijekom postupka mirenja izme đu Parlamenta i Vije ća 
nakon drugog čitanja prijedlog se ne vra ća odboru.  
Odredbe za tre će čitanje navedene u člancima 67., 68. i 69. 
primjenjuju se na postupak mirenja.  
4. Članci 45., 46., 49., članak 55. stavci 1. i 3. te članci 56., 
57. i 175. ne primjenjuju se tijekom drugog i tre ćeg čitanja.  
5. U slu čaju proturje čja izme đu odredbe Poslovnika koja se 
tiče drugog i tre ćeg čitanja i bilo koje druge odredbe Poslovnika, 
prednost ima odredba koja se ti če drugog i tre ćeg čitanja.  
Članak 44.  
Zakonodavni postupci u vezi s inicijativama država članica  
1. Inicijative država članica u skladu s člankom 76. Ugovora 
o funkcioniranju Europske unije razmatraju se u skladu s ovim 
člankom, člancima 36. do 39. te člancima 43. i 55.  
2. Nadležni odbor može pozvati predstavnike država članica 
da svoju inicijativu predstave odboru. Predstavnike može pratiti 
Predsjedništvo Vije ća. 
3. Prije nego što prije đe na glasovanje, nadležni odbor 
obra ća se Komisiji s pitanjem priprema li ona mišljenje o inici ­
jativi. Ako je odgovor potvrdan, odbor ne prihva ća izvješ će prije 
nego što zaprimi mišljenje Komisije.  
4. U slu čaju kad se dva ili više prijedloga koji dolaze iz 
Komisije i/ili država članica s istim zakonodavnim ciljem 
podnesu Parlamentu istodobno ili u kratkom vremenskom 
razdoblju, Parlament ih razmatra u jednom izvješ ću. Nadležni 
odbor u svojem izvješ ću navodi u pogledu kojeg teksta predlaže 
izmjene te upu ćuje na sve druge tekstove u zakonodavnoj rezo ­
luciji.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 209
 
POGLAVLJE 2.  
Postupak u odboru  
Članak 45.  
Zakonodavna izvješ ća 
1. Predsjednik odbora kojemu je upu ćen prijedlog zakono ­
davnog akta predlaže odboru korištenje odre đenog postupka.  
2. Nakon donošenja odluke o postupku koji se koristi te ako 
se ne primjenjuje članak 46., odbor izme đu svojih članova ili 
stalnih zamjenika imenuje izvjestitelja za prijedlog zakono ­
davnog akta ako to prethodno nije u činio na temelju programa 
rada Komisije dogovorenog u skladu s člankom 35.  
3. Izvješ će odbora sadržava sljede će: 
(a) ako postoje, amandmane na prijedlog uz koje su po potrebi 
priložena kratka obrazloženja za koja je nadležan izvjestitelj 
i o kojima se ne glasuje;  
(b) nacrt zakonodavne rezolucije u skladu s člankom 55. 
stavkom 2.;  
(c) po potrebi, obrazloženje koje uklju čuje financijski izvještaj u 
kojem se iskazuje razmjer financijskih posljedica izvješ ća i 
njegova uskla đenost s višegodišnjim financijskim okvirom.  
Članak 46.  
Pojednostavnjeni postupak  
1. Nakon prve rasprave o prijedlogu zakonodavnog akta 
predsjednik odbora može predložiti da se akt odobri bez 
amandmana. Predsjednik odbora podnosi Parlamentu izvješ će 
kojim se prijedlog odobrava, osim ako najmanje jedna desetina 
članova odbora tome ne prigovori. Primjenjuje se članak 138. 
stavak 1., drugi podstavak, te stavci 2. i 4.  
2. Isto tako predsjednik odbora može predložiti da on sam 
ili izvjestitelj sastave skup amandmana koji odražavaju raspravu 
u odboru. Ako se odbor s time složi, ti se amandmani šalju 
članovima odbora. Ako najmanje jedna desetina članova tome 
ne prigovori u odre đenom roku, koji ne može biti kra ći od 21 
dana od dana slanja amandmana, smatra se da je odbor prih ­
vatio izvješ će. U tom se slu čaju nacrt zakonodavne rezolucije i 
amandmani podnose Parlamentu bez rasprave u skladu s 
člankom 138. stavkom 1., drugim podstavkom te stavcima 2. 
i 4. 
3. Ako najmanje jedna desetina članova odbora tome prigo ­
vori, amandmani se stavljaju na glasovanje na sljede ćoj sjednici 
odbora.  4. Prva i druga re čenica stavka 1., prva, druga i tre ća re čenica 
stavka 2. te stavak 3. primjenjuju se na odgovaraju ći na čin na 
mišljenja odbora u smislu članka 49.  
Članak 47.  
Nezakonodavna izvješ ća 
1. Ako sastavlja nezakonodavno izvješ će, odbor imenuje 
izvjestitelja izme đu svojih članova ili stalnih zamjenika.  
2. Izvjestitelj je nadležan za pripremu izvješ ća odbora i 
njegovo podnošenje Parlamentu u ime odbora.  
3. Izvješ će odbora sadržava sljede će: 
(a) prijedlog rezolucije;  
(b) obrazloženje koje uklju čuje financijski izvještaj u kojem se 
iskazuje razmjer financijskih posljedica izvješ ća i njegova 
uskla đenost s višegodišnjim financijskim okvirom;  
(c) tekstove mogu ćih prijedloga rezolucija koje se uklju čuju na 
temelju članka 120. stavka 4.  
Članak 48.  
Izvješ ća o vlastitoj inicijativi  
1. Odbor koji namjerava sastaviti izvješ će i podnijeti Parla ­
mentu prijedlog rezolucije o pitanju iz njegove nadležnosti, a 
koje mu nije upu ćeno na savjetovanje niti je od njega zatraženo 
mišljenje na temelju članka 188. stavka 1., može to u činiti samo 
uz odobrenje Konferencije predsjednika. Ako se takvo odobrenje 
uskrati, uvijek se mora navesti razlog. Ako je predmet izvješ ća 
prijedlog koji je podnio zastupnik u skladu s člankom 42. 
stavkom 2., odobrenje se može uskratiti jedino ako nisu ispu ­
njeni uvjeti navedeni u članku 5. Statuta zastupnika i članku 
225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.  
Konferencija predsjednika odlu čuje o zahtjevima za odobrenje sastav ­
ljanja izvješ ća u skladu sa stavkom 1. na temelju provedbenih odredbi 
koje sama utvr đuje. Ako se odboru ospori nadležnost za sastavljanje 
izvješ ća za koje je zatražio odobrenje, Konferencija predsjednika u roku 
od šest tjedana donosi odluku na temelju preporuke Konferencije pred ­
sjednika odbora, ili ako takva preporuka izostane, na temelju preporuke 
njezinog predsjednika. Ako Konferencija predsjednika ne donese odluku 
u tom roku, preporuka se proglašava odobrenom.HR 210 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
2. Parlament razmatra prijedloge rezolucija sadržane u 
izvješ ću o vlastitoj inicijativi prema postupku kratkog predstav ­
ljanja navedenom u članku 139. Amandmane na te prijedloge 
rezolucija dopušteno je razmatrati na plenarnoj sjednici samo 
ako ih je podnio izvjestitelj radi uzimanja u obzir novih infor ­
macija ili ako ih je podnijela najmanje jedna desetina zastupnika 
Parlamenta. Klubovi zastupnika mogu podnositi alternativne 
prijedloge rezolucija u skladu s člankom 157. stavkom 4. 
Ovaj se stavak ne primjenjuje ako predmet izvješ ća ispunjava 
uvjete za klju čnu raspravu na plenarnoj sjednici, ako je izvješ će 
sastavljeno u skladu s pravom inicijative navedenom u člancima 
41. ili 42., ili ako se izvješ će može smatrati strateškim izvješ ćem 
u skladu s kriterijima koje odre đuje Konferencija predsjedni ­
ka (  7 ). 
3. Ako predmet izvješ ća spada u pravo inicijative navedeno u 
članku 41., odobrenje se može uskratiti samo na temelju 
neispunjavanja uvjeta utvr đenih Ugovorima.  
4. U slu čajevima koji se navode u člancima 41. i 42. Konfe ­
rencija predsjednika donosi odluku u roku od dva mjeseca.  
Članak 49.  
Mišljenja odbora  
1. Ako se odbor kojemu je predmet najprije upu ćen želi 
upoznati sa stajalištem drugog odbora ili ako drugi odbor želi 
iznijeti svoja stajališta o izvješ ću odbora kojem je predmet 
najprije upu ćen, ti odbori mogu u skladu s člankom 188. 
stavkom 3. zatražiti od predsjednika Parlamenta da se jedan 
odbor imenuje nadležnim odborom, a drugi odborom čije se 
mišljenje traži.  
2. U slu čaju dokumenata zakonodavne prirode u smislu 
članka 43. stavka 1., mišljenje se sastoji od amandmana na 
tekst koji se upu ćuju odboru i uz koje se po potrebi prilažu 
kratka obrazloženja. Za takva obrazloženja odgovoran je izvje ­
stitelj za mišljenje i o njima se ne glasuje. Ako je potrebno, 
odbor čije se mišljenje traži može podnijeti kratko pisano obra ­
zloženje za mišljenje u cijelosti.  
U slu čaju nezakonodavnih tekstova mišljenje se sastoji od 
preporuka za dijelove prijedloga rezolucije nadležnog odbora.  
Nadležni odbor ove amandmane i prijedloge stavlja na glasova ­
nje. 
U mišljenjima se razmatraju isklju čivo ona pitanja koja su u 
nadležnosti odbora čije se mišljenje traži.  
3. Nadležni odbor odre đuje rok u kojem odbor čije se 
mišljenje traži mora dostaviti svoje mišljenje da bi ga nadležni 
odbor mogao uzeti u obzir. Nadležni odbor odmah priop ćava svaku promjenu u najavljenom rasporedu odboru/odborima čije 
se mišljenje traži. Nadležni odbor ne donosi kona čne zaklju čke 
prije nego što taj rok istekne.  
4. Nadležni odbor izvješ ću prilaže sva prihva ćena mišljenja.  
5. Na plenarnoj sjednici amandmane može podnositi isklju ­ 
čivo nadležni odbor.  
6. Predsjednik i izvjestitelj odbora čije se mišljenje traži pozi ­
vaju se da u savjetodavnom svojstvu sudjeluju na sjednicama 
nadležnog odbora ako se one bave pitanjima od zajedni čkog 
interesa.  
Članak 50.  
Postupak s pridruženim odborima  
Ako se u skladu s člankom 188. stavkom 2. ili člankom 48. 
Konferenciji predsjednika uputi pitanje o nadležnosti, a Konfe ­
rencija predsjednika na temelju Priloga VII. smatra da je predmet 
gotovo podjednako u nadležnosti dvaju ili više odbora ili su pak 
razli čiti dijelovi predmeta u nadležnosti dvaju ili više razli čitih 
odbora, primjenjuje se članak 49. sa sljede ćim dodatnim odred ­
bama:  
— odbori zajedni čki dogovaraju raspored,  
— izvjestitelji se me đusobno obavješ ćuju i pokušavaju posti ći 
dogovor o tekstovima koje predlažu svojim odborima te o 
svojem stajalištu prema amandmanima,  
— predsjednici odbora i izvjestitelji zajedni čki odre đuju dijelove 
teksta koji su u njihovoj isklju čivoj ili zajedni čkoj nadlež ­
nosti te se dogovaraju o konkretnom na činu suradnje. U 
slu čaju da ne postignu dogovor o razgrani čenju nadležnosti, 
predmet se na zahtjev jednog od odbora podnosi Konferen ­
ciji predsjednika koja može odlu čiti o pitanju nadležnosti 
odbora ili o primjeni postupka zajedni čkih sjednica odbora 
na temelju članka 51.; pri tome se drugi podstavak članka 
188. stavka 2. primjenjuje na odgovaraju ći na čin, 
— nadležni odbor bez glasovanja prihva ća amandmane pridru ­ 
ženog odbora ako se oni ti ču predmeta koji su u isklju čivoj 
nadležnosti pridruženih odbora. Ako nadležni odbor odbije 
amandmane o predmetima koji su u zajedni čkoj nadležnosti 
nadležnog i pridruženog odbora, pridruženi odbor može 
podnijeti te amandmane izravno na plenarnoj sjednici,  
— u slu čaju kad se u vezi s prijedlogom odvija postupak mire ­
nja, u izaslanstvo Parlamenta uklju čeni su izvjestitelji svakog 
pridruženog odbora.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 211  
( 7 ) Vidjeti mjerodavnu odluku Konferencije predsjednika prikazanu u 
Prilogu XVIII. ovog Poslovnika.
 Tekst ovog članka ne ograni čava podru čje njegove primjene. Zahtjevi 
za primjenu postupka s pridruženim odborima koji se ti ču nezakono ­
davnih izvješ ća na temelju članka 48. stavka 1., članka 119. stavaka 
1. i 2. su dopušteni.  
Postupak s pridruženim odborima odre đen ovim člankom ne može se 
primjenjivati u vezi s postupkom suglasnosti na temelju članka 81. u 
svrhu razmatranja me đunarodnih ugovora na temelju članka 90.  
Odluka Konferencije predsjednika o primjeni postupka s pridruženim 
odborima primjenjuje se na sve faze doti čnog postupka.  
Prava svojstvena statusu „nadležnog odbora” izvršava vode ći odbor. Pri 
izvršavanju tih prava vode ći odbor mora uzimati u obzir ovlasti pridru ­ 
ženog odbora, a posebno mora poštovati obvezu pridržavanja na čela 
iskrene suradnje u vezi s rasporedom te poštovati pravo pridruženog 
odbora da odredi amandmane iz njegove isklju čive nadležnosti koji se 
podnose na plenarnoj sjednici.  
Ako vode ći odbor ne poštuje ovlasti pridruženog odbora, oduke koje 
vode ći odbor donese ostaju valjane, me đutim pridruženi odbor može 
podnijeti amandmane izravno na plenarnoj sjednici u granicama svoje 
isklju čive nadležnosti  
Članak 51.  
Postupak sa zajedni čkim sjednicama odbora  
Ako su ispunjeni uvjeti navedeni u članku 49. stavku 1. i članku 
50., Konferencija predsjednika može, ako smatra da je predmet 
od velike važnosti, odlu čiti da se primjenjuje postupak sa zajed ­
ni čkim sjednicama odbora i zajedni čkim glasovanjem. U tom 
slu čaju izvjestitelji sastavljaju jedinstveni nacrt izvješ ća koji se 
razmatra i o kojem se glasuje na zajedni čkim sjednicama koje se 
održavaju pod zajedni čkim predsjedanjem predsjednika tih 
odbora. Doti čni odbori mogu osnovati me đuodborne radne 
skupine s ciljem pripremanja zajedni čkih sjednica i glasovanja.  Članak 52.  
Izrada izvješ ća 
1. Za obrazloženje je nadležan izvjestitelj i o njemu se ne 
glasuje. Ono ipak mora biti suglasno s tekstom usvojenog 
prijedloga rezolucije i svim amandmanima koje odbor predlaže. 
U protivnom, predsjednik odbora može izbrisati obrazloženje.  
2. U izvješ ću se navodi rezultat glasovanja o izvješ ću u cije ­
losti. Osim toga, u izvješ ću se navodi kako je svaki član 
glasovao ako tako prilikom glasovanja zatraži najmanje jedna 
tre ćina nazo čnih članova.  
3. Ako mišljenje odbora nije jednoglasno, u izvješ ću se 
tako đer navodi sažetak mišljenja manjine. Mišljenja manjine, 
iznesena prilikom glasovanja o tekstu u cijelosti, na zahtjev 
svojih autora mogu biti predmet pisane izjave ne dulje od 
200 rije či, koja se prilaže obrazloženju.  
Predsjednik odbora rješava sve sporove koji se mogu pojaviti 
kao posljedica primjene ovih odredbi.  
4. Na prijedlog svojeg predsjedništva, odbor može odrediti 
rok u kojem izvjestitelj mora podnijeti nacrt izvješ ća. Ovaj rok 
može se produžiti ili se može imenovati novog izvjestitelja.  
5. Nakon isteka roka odbor može naložiti predsjedniku 
odbora da zatraži uvrštavanje predmeta koji mu je upu ćen u 
dnevni red jedne od sljede ćih sjednica Parlamenta. Rasprave se 
potom mogu voditi na temelju usmenog izvješ ća doti čnog 
odbora.  
POGLAVLJE 3.  
Prvo čitanje  
Razmatranje u odboru  
Članak 53.  
Promjena prijedloga zakonodavnog akta  
1. Ako Komisija obavijesti Parlament da namjerava promije ­
niti svoj prijedlog ili nadležni odbor to sazna na drugi na čin, 
nadležni odbor odga đa razmatranje predmeta sve dok ne 
zaprimi novi prijedlog ili izmjene prijedloga Komisije.  
2. Ako Vije će bitno mijenja prijedlog zakonodavnog akta, 
primjenjuju se odredbe članka 59.  Članak 54.  
Stajalište Komisije i Vije ća o amandmanima  
1. Prije nego što prije đe na kona čno glasovanje o prijedlogu 
zakonodavnog akta, nadležni odbor traži od Komisije da iznese 
svoje stajalište o svim amandmanima na prijedlog koje je odbor 
prihvatio te traži od Vije ća da iznese svoje primjedbe.  
2. Ako Komisija nije u mogu ćnosti iznijeti svoje stajalište ili 
izjavi da nije spremna prihvatiti sve amandmane koje je odbor 
prihvatio, odbor može odgoditi kona čno glasovanje.HR 212 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
3. Stajalište Komisije po potrebi se uklju čuje u izvješ će. 
Plenarna sjednica  
Članak 55.  
Zaklju čenje prvog čitanja  
1. Parlament razmatra prijedlog zakonodavnog akta na 
temelju izvješ ća koje je sastavio nadležni odbor u skladu s 
člankom 45.  
2. Parlament najprije glasuje o izmjenama prijedloga o kojem 
je rije č u izvješ ću nadležnog odbora, zatim o samom prijedlogu 
s mogu ćim izmjenama, zatim o izmjenama nacrta zakonodavne 
rezolucije, zatim o nacrtu zakonodavne rezolucije u cijelosti, 
koja sadržava samo izjavu o tome prihva ća li Parlament prije ­
dlog zakonodavnog akta, odbija li ga ili predlaže izmjene te 
mogu će postupovne zahtjeve.  
Prvo je čitanje zaklju čeno ako se usvoji nacrt zakonodavne 
rezolucije. Ako Parlament ne donese zakonodavnu rezoluciju, 
prijedlog se vra ća nadležnom odboru.  
Sva izvješ ća podnesena u okviru zakonodavnog postupka trebaju biti 
uskla đena s člancima 37., 43. i 45. Svaki nezakonodavni prijedlog 
rezolucije koji podnosi odbor mora biti u skladu s postupcima upu ći­
vanja predvi đenima člancima 48. ili 188.  
3. Predsjednik kao stajalište Parlamenta šalje Vije ću i Komisiji 
tekst prijedloga koji je Parlament odobrio zajedno s priloženom 
rezolucijom.  
Članak 56.  
Odbijanje prijedloga Komisije  
1. Ako prijedlog Komisije ne dobije ve ćinu glasova ili ako se 
prihvati prijedlog za odbijanje koji može podnijeti nadležni 
odbor ili najmanje 40 zastupnika, predsjednik prije glasovanja 
Parlamenta o zakonodavnoj rezoluciji traži od Komisije da 
povu če prijedlog.  
2. Ako Komisija to u čini, predsjednik zaklju čuje postupak i o 
tome obavješ ćuje Vije će. 
3. Ako Komisija ne povu če svoj prijedlog, Parlament vra ća 
predmet nadležnom odboru bez glasovanja o nacrtu zakono ­
davne rezolucije, osim ako Parlament, na prijedlog predsjednika ili izvjestitelja nadležnog odbora, ili kluba zastupnika, ili 
najmanje 40 zastupnika, ne prije đe na glasovanje o nacrtu zako ­
nodavne rezolucije.  
U slu čaju vra ćanja predmeta nadležni odbor odlu čuje o primjeni 
odre đenog postupka te pisanim putem ili usmeno izvješ ćuje 
Parlament u roku koji odre đuje Parlament, a koji ne može 
biti duži od dva mjeseca.  
Nakon vra ćanja predmeta odboru u skladu s člankom 3., vode ći odbor 
mora, kao što je predvi đeno člankom 50., prije donošenja odluke o 
primjeni odre đenog postupka dopustiti pridruženom odboru da izvrši 
odabir u vezi s amandmanima koji su u njegovoj isklju čivoj nadležno ­
sti, a posebno da izabere koji će se amandmani ponovno podnijeti na 
plenarnoj sjednici.  
Rok utvr đen drugim podstavkom stavka 3. primjenjuje se na podno ­ 
šenje pisanim putem ili usmeno predstavljanje izvješ ća nadležnog 
odbora. On se ne primjenjuje na odluke Parlamenta o odgovaraju ćem 
trenutku za nastavak razmatranja doti čnog postupka.  
4. Ako nadležni odbor nije u mogu ćnosti pridržavati se roka, 
zahtijeva vra ćanje predmeta odboru u skladu s člankom 175. 
stavkom 1. Parlament može po potrebi odrediti novi rok u 
skladu s člankom 175. stavkom 5. Ako se zahtjev odbora ne 
prihvati, Parlament prelazi na glasovanje o nacrtu zakonodavne 
rezolucije.  
Članak 57.  
Usvajanje amandmana na prijedlog Komisije  
1. Ako se prijedlog Komisije odobri u cijelosti, ali na temelju 
amandmana koji su tako đer prihva ćeni, glasovanje o nacrtu 
zakonodavne rezolucije odga đa se sve dok Komisija ne iznese 
svoje stajalište o svakom amandmanu Parlamenta.  
Ako Komisija na kraju glasovanja Parlamenta o njezinom prije ­
dlogu nije u mogu ćnosti iznijeti takvo stajalište, obavješ ćuje 
Parlament ili nadležni odbor o tome kad će to biti u mogu ć­
nosti u činiti. Prijedlog se tada uvrštava u prijedlog dnevnog reda 
prve sljede će sjednice.  
2. Ako Komisija objavi da ne namjerava prihvatiti sve 
amandmane Parlamenta, izvjestitelj ili predsjednik nadležnog 
odbora daje službeni prijedlog Parlamentu o tome treba li 
prije ći na glasovanje o nacrtu zakonodavne rezolucije. Prije 
podnošenja tog prijedloga izvjestitelj ili predsjednik nadležnog 
odbora mogu zatražiti od predsjednika da prekine razmatranje 
te to čke.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 213
 
Ako Parlament odlu či odgoditi glasovanje, prijedlog se smatra 
vra ćenim nadležnom odboru na ponovno razmatranje.  
U tom slu čaju nadležni odbor usmeno ili pisanim putem izvje ­ 
šćuje Parlament u roku koji odredi Parlament, a koji ne može 
biti duži od dva mjeseca.  
Ako nadležni odbor nije u mogu ćnosti pridržavati se roka, 
primjenjuje se postupak predvi đen člankom 56. stavkom 4.  
U ovoj fazi dopušteni su samo amandmani koje podnosi 
nadležni odbor i kojima se nastoji posti ći kompromis s Komi ­
sijom.  
3. Primjena stavka 2. ne isklju čuje zahtjev za upu ćivanje koji 
podnose drugi zastupnici u skladu s člankom 175.  
Od odbora kojem je vra ćen predmet na temelju stavka 2. u na čelu se 
traži da sukladno uvjetima tog vra ćanja izvijesti u roku koji mu je 
odre đen te da po potrebi podnese amandmane kojima se nastoji posti ći 
kompromis s Komisijom, ali se ne traži da ponovno razmotri sve 
odredbe koje je Parlament odobrio.  
Me đutim, s obzirom na odgodni u činak vra ćanja, odbor uživa ve ći 
stupanj slobode te može, u okviru ovih op ćih uvjeta te ako je to 
potrebno u svrhu postizanja kompromisa, predložiti ponovno 
razmatranje odredbi koje su izglasane u Parlamentu.  
U takvim slu čajevima, s obzirom na činjenicu da je isklju čivo dopuš ­
teno podnošenje onih amandmana odbora kojima se nastoji posti ći 
kompromis te u cilju o čuvanja suvereniteta Parlamenta, u izvješ ću 
navedenom u stavku 2. mora se jasno navesti koje bi prethodno 
prihva ćene odredbe prestale važiti ako se usvoje predložene izmjene . 
Daljnji postupak  
Članak 58.  
Daljnji postupak nakon usvajanja stajališta Parlamenta  
1. U razdoblju nakon usvajanja stajališta Parlamenta o prije ­
dlogu Komisije, predsjednik i izvjestitelj nadležnog odbora prate 
daljnje postupanje s prijedlogom sve dok ga Vije će ne prihvati, 
posebno kako bi se osiguralo da se na odgovaraju ći na čin 
poštuju obveze koje su Vije će i Komisija preuzeli prema Parla ­
mentu.  
2. Nadležni odbor može pozvati Komisiju i Vije će da s njime 
raspravljaju o predmetu.  3. U svakoj fazi daljnjeg postupka nadležni odbor može, ako 
to smatra potrebnim, podnijeti prijedlog rezolucije na temelju 
ovog članka preporu čuju ći Parlamentu da:  
— pozove Komisiju da povu če svoj prijedlog, ili  
— pozove Komisiju ili Vije će da ponovno upute predmet Parla ­
mentu u skladu s člankom 59. ili pozove Komisiju da 
podnese novi prijedlog, ili  
— poduzme neku drugu radnju koju smatra prikladnom.  
Ovaj prijedlog uvrštava se u prijedlog dnevnog reda prve slje ­
de će sjednice nakon donošenja odluke odbora.  
Članak 59.  
Ponovno upu ćivanje Parlamentu  
Redovni zakonodavni postupak  
1. Na zahtjev nadležnog odbora predsjednik traži od Komi ­
sije da prijedlog ponovno uputi Parlamentu ako:  
— Komisija, nakon što je Parlament usvojio svoje stajalište, 
povu če svoj prvotni prijedlog kako bi ga zamijenila 
drugim tekstom, osim u slu čaju kad se to čini radi uzimanja 
u obzir stajališta Parlamenta, ili  
— Komisija bitno izmjenjuje ili namjerava izmijeniti svoj 
prvotni prijedlog, osim u slu čaju kad se to čini radi 
uzimanja u obzir stajališta Parlamenta, ili  
— se s protekom vremena ili zbog izmijenjenih okolnosti 
priroda problema o kojem je rije č u prijedlogu bitno promi ­
jenila, ili  
— su se u me đuvremenu nakon usvajanja stajališta održali novi 
izbori za Parlament te ako Konferencija predsjednika to 
smatra poželjnim.  
2. Na zahtjev nadležnog odbora Parlament traži od Vije ća da 
ponovno uputi Parlamentu prijedlog koji je podnijela Komisija u 
skladu s člankom 294. Ugovora o funkcioniranju Europske 
unije ako Vije će namjerava promijeniti pravnu osnovu prijed ­
loga tako da se redovni zakonodavni postupak više ne će primje ­
njivati.HR 214 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Drugi postupci  
3. Na zahtjev nadležnog odbora predsjednik poziva Vije će da 
se ponovno savjetuje s Parlamentom pod istim okolnostima i 
istim uvjetima poput onih navedenih u stavku 1. te u slu čaju da 
Vije će bitno izmijeni ili namjerava izmijeniti prijedlog o kojem 
je Parlament ve ć iznio svoje mišljenje, osim ako se to radi u 
svrhu uklju čivanja izmjena Parlamenta.  4. Predsjednik tako đer zahtijeva da se prijedlog akta ponovno 
uputi Parlamentu pod okolnostima odre đenima ovim člankom 
ako Parlament tako odlu či na prijedlog kluba zastupnika ili 
najmanje 40 zastupnika.  
Članak 60.  
Brisan  
POGLAVLJE 4.  
Drugo čitanje  
Razmatranje u odboru  
Članak 61.  
Priop ćavanje stajališta Vije ća 
1. Priop ćivanje stajališta Vije ća u skladu s člankom 294. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije odvija se u trenutku 
kad ga u Parlamentu objavi predsjednik. Predsjednik objavljuje 
stajalište nakon što je zaprimio dokumente koji sadržavaju staja ­
lište, sve izjave uvedene u zapisnik Vije ća prilikom usvajanja 
stajališta, razloge zbog kojih je Vije će usvojilo to stajalište, te 
stajalište Komisije, propisno prevedene na sve službene jezike 
Europske unije. Predsjednik objavljuje stajalište tijekom prve 
sjednice nakon zaprimanja navedenih dokumenata.  
Prije objave predsjednik ustanovljuje, nakon savjetovanja s predsjed ­
nikom nadležnog odbora i/ili izvjestiteljem, da je zaprimljeni tekst 
doista stajalište Vije ća u prvom čitanju te da se ne primjenjuju okol ­
nosti opisane u članku 59. U suprotnom, predsjednik zajedno s 
nadležnim odborom i po mogu ćnosti u dogovoru s Vije ćem traži 
odgovaraju će rješenje.  
2. Popis navedenih priop ćenja objavljuje se u zapisniku sa 
sjednice zajedno s nazivom nadležnog odbora.  
Članak 62.  
Produženje rokova  
1. Na zahtjev predsjednika nadležnog odbora u slu čaju 
rokova za drugo čitanje ili na zahtjev parlamentarnog izaslan ­
stva u Odboru za mirenje u slu čaju rokova za mirenje, pred ­
sjednik produžuje doti čne rokove u skladu s člankom 294. 
stavkom 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.  
2. Predsjednik obavješ ćuje Parlament o svakom produženju 
rokova na inicijativu Parlamenta ili Vije ća na temelju članka 
294. stavka 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.  Članak 63.  
Upu ćivanje u nadležni odbor i postupak u nadležnom 
odboru  
1. Stajalište Vije ća smatra se automatski upu ćeno nadležnom 
odboru i odborima čije se mišljenje traži na dan njegova priop ­ 
ćenja Parlamentu u skladu s člankom 61. stavkom 1.  
2. Stajalište Vije ća uvrštava se kao prva to čka dnevnog reda 
prve sljede će sjednice nadležnog odbora nakon njegova priop ­ 
ćavanja. Vije će može biti pozvano da predstavi svoje stajalište.  
3. Ako nije druk čije odlu čeno, izvjestitelj u drugom čitanju 
isti je kao u prvom čitanju.  
4. Odredbe za drugo čitanje navedene u članku 66. stavcima 
2., 3. i 5. primjenjuju se na postupke u nadležnom odboru. 
Isklju čivo članovi ili stalni zamjenici u tom odboru imaju 
pravo podnositi prijedloge za odbijanje i amandmane. Odbor 
odlu čuje ve ćinom glasova.  
5. Prije glasovanja odbor može zahtijevati od predsjednika 
odbora i izvjestitelja da raspravljaju o amandmanima koji su 
podneseni u odboru uz nazo čnost predsjednika Vije ća ili 
njegovog predstavnika te nadležnog povjerenika Komisije. Izvje ­
stitelj nakon takve rasprave može podnijeti kompromisne 
amandmane.  
6. Nadležni odbor podnosi preporuku za drugo čitanje u 
kojoj predlaže odobrenje, izmjenu ili odbijanje stajališta Vije ća. 
Preporuka uklju čuje kratko obrazloženje predložene odluke.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 215
 
Plenarna sjednica  
Članak 64.  
Zaklju čenje drugog čitanja  
1. Stajalište Vije ća i, ako je dostupna, preporuka nadležnog 
odbora za drugo čitanje automatski se uvrštavaju u prijedlog 
dnevnog reda one sjednice u kojoj srijeda dolazi prije dana 
isteka razdoblja od tri mjeseca te je tom danu najbliža, ili 
prije isteka razdoblja od četiri mjeseca ako je rok produžen u 
skladu s člankom 62., osim ako predmet nije prethodno 
razmatran na ranijoj sjednici.  
Preporuke za drugo čitanje koje podnose parlamentarni odbori jednako ­
vrijedne su obrazloženju kojim odbor obrazlaže svoje stajalište u 
odnosu na stajalište Vije ća. O tim se tekstovima ne glasuje.  
2. Drugo čitanje zaklju čuje se kad Parlament odobri, odbije 
ili izmijeni stajalište Vije ća u roku i u skladu s uvjetima utvr ­ 
đenima člankom 294. Ugovora o funkcioniranju Europske 
unije.  
Članak 65.  
Odbijanje stajališta Vije ća 
1. Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastup ­
nika mogu pisanim putem prije roka koji odredi predsjednik 
podnijeti prijedlog odbijanja stajališta Vije ća. Da bi se takav 
prijedlog prihvatio, potrebna je ve ćina glasova zastupnika Parla ­
menta. O prijedlogu za odbijanje stajališta Vije ća glasuje se prije 
glasovanja o mogu ćim amandmanima.  
2. Neovisno o glasovanju Parlamenta protiv prvotnog prijed ­
loga za odbijanje stajališta Vije ća, Parlament može na preporuku 
izvjestitelja razmotriti daljnji prijedlog za odbijanje nakon glaso ­
vanja o izmjenama te nakon izjašnjavanja Komisije u skladu s 
člankom 66. stavkom 5.  
3. Ako je stajalište Vije ća odbijeno, predsjednik u Parlamentu 
objavljuje da je zakonodavni postupak zaklju čen. Članak 66.  
Amandmani na stajalište Vije ća 
1. Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastup ­
nika mogu podnositi amandmane na stajalište Vije ća na 
razmatranje u Parlamentu.  
2. Amandman na stajalište Vije ća dopušten je samo ako je 
sukladan člancima 156. i 157. te ako se njime nastoji:  
(a) potpuno ili djelomi čno ponovno zauzeti stajalište koje je 
Parlament usvojio u prvom čitanju; ili  
(b) posti ći kompromis izme đu Vije ća i Parlamenta; ili  
(c) izmijeniti dio teksta stajališta Vije ća koji nije bio uklju čen u 
prijedlog podnesen u prvom čitanju ili se od njega sadržajno 
razlikuje te koji ne dovodi do bitnih promjena u smislu 
članka 59.; ili  
(d) uzeti u obzir novu činjenicu ili pravnu situaciju koja se 
pojavila nakon prvog čitanja.  
Odluka predsjednika o tome da amandman proglasi dopuštenim 
ili nedopuštenim ne može se dovoditi u pitanje.  
3. Ako su se nakon prvog čitanja održali izbori, ali nije došlo 
do pozivanja na članak 59., predsjednik može ukinuti ograni ­ 
čenja o dopuštenosti utvr đena u stavku 2.  
4. Da bi se takav amandman prihvatio, potrebna je apsolutna 
ve ćina glasova zastupnika Parlamenta.  
5. Prije glasovanja o amandmanima predsjednik može 
pozvati Komisiju da iznese svoje stajalište te pozvati Vije će da 
iznese primjedbe.  
POGLAVLJE 5.  
Tre će čitanje  
Mirenje  
Članak 67.  
Sazivanje Odbora za mirenje  
Ako Vije će priop ći Parlamentu da ne može prihvatiti sve 
amandmane Parlamenta na stajalište Vije ća, predsjednik Parla ­
menta s Vije ćem dogovara vrijeme i mjesto prve sjednice 
Odbora za mirenje. Rok od šest tjedana ili produženi rok od 
osam tjedana predvi đeni člankom 294. stavkom 10. Ugovora o 
funkcioniranju Europske unije po činju te ći od dana kada se 
Odbor prvi put sastane.  Članak 68.  
Izaslanstvo u Odboru za mirenje  
1. Izaslanstvo Parlamenta u Odboru za mirenje sastoji se od 
istog broja članova kao izaslanstvo Vije ća. 
2. Politi čki sastav izaslanstva odgovara sastavu Parlamenta po 
klubovima zastupnika. Konferencija predsjednika odre đuje to čan 
broj zastupnika iz svakog kluba.HR 216 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
3. Klubovi zastupnika imenuju članove izaslanstva za svaki 
postupak mirenja, po mogu ćnosti izme đu članova odgovara ­
jućih odbora, s izuzetkom tri člana koji se imenuju stalnim 
članovima sljede ćih izaslanstava za razdoblje od 12 mjeseci. 
Klubovi zastupnika imenuju tri stalna predstavnika izme đu 
potpredsjednika Parlamenta koji moraju predstavljati najmanje 
dva razli čita kluba. Predsjednik i izvjestitelj nadležnog odbora 
članovi su izaslanstva u svakome slu čaju. 
4. Klubovi zastupnika koji imaju predstavnike u izaslanstvu 
imenuju i njihove zamjenike.  
5. Klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici koji nemaju 
predstavnike u izaslanstvu mogu poslati po jednog predstavnika 
na svaku internu pripremnu sjednicu izaslanstva.  
6. Izaslanstvo vodi predsjednik Parlamenta ili jedan od tri 
stalna člana.  
7. Izaslanstvo odlu čuje ve ćinom glasova svojih članova. 
Njegove rasprave nisu javne.  
Konferencija predsjednika utvr đuje daljnje postupovne smjernice 
za rad izaslanstva u Odboru za mirenje.  
8. Izaslanstvo izvješ ćuje Parlament o rezultatima mirenja.  Plenarna sjednica  
Članak 69.  
Zajedni čki tekst  
1. Ako se u Odboru za mirenje postigne dogovor o zajedni ­ 
čkom tekstu, predmet se uvrštava u dnevni red dnevne sjednice 
Parlamenta koja se održava šest tjedana ili, ako je rok produžen, 
osam tjedana od dana odobrenja zajedni čkog teksta u Odboru 
za mirenje.  
2. Predsjednik ili drugi imenovani član izaslanstva Parla ­
menta u Odboru za mirenje daje izjavu o zajedni čkom tekstu 
kojoj se prilaže izvješ će. 
3. Na zajedni čki tekst nije mogu će podnositi amandmane.  
4. O zajedni čkom tekstu kao cjelini održava se jedinstveno 
glasovanje. Zajedni čki se tekst odobrava ako dobije ve ćinu 
glasova.  
5. Ako u Odboru za mirenje nije postignut dogovor o zajed ­
ni čkom tekstu, predsjednik ili drugi imenovani član izaslanstva 
Parlamenta u Odboru za mirenje daje izjavu. Nakon izjave 
slijedi rasprava.  
POGLAVLJE 6.  
Zaklju čenje zakonodavnog postupka  
Članak 70.  
Me đuinstitucionalni pregovori u zakonodavnim 
postupcima  
1. Pregovori s drugim institucijama s ciljem postizanja dogo ­
vora tijekom zakonodavnog postupka odvijaju se uzimaju ći u 
obzir Kodeks ponašanja za pregovaranje u okviru redovnog 
zakonodavnog postupka (  8 ). 
2. Prije pristupanja takvim pregovorima nadležni odbor 
na čelno treba donijeti odluku ve ćinom glasova svojih članova 
i usvojiti mandat, smjernice ili prioritete.  
3. Ako se pregovorima postigne kompromis s Vije ćem 
nakon prihva ćanja izvješ ća u odboru, u svakom je slu čaju 
prije glasovanja na plenarnoj sjednici potrebno ponovno savje ­
tovanje s odborom.  Članak 71.  
Sporazum u prvom čitanju  
Ako u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcio ­
niranju Europske unije Vije će obavijesti Parlament da je odobrilo 
stajalište Parlamenta, predsjednik nakon završne dorade u skladu 
s člankom 180. objavljuje u Parlamentu da je prijedlog prih ­
va ćen u verziji koja odgovara stajalištu Parlamenta.  
Članak 72.  
Sporazum u drugom čitanju  
Ako se u roku odre đenom za podnošenje amandmana i glaso ­
vanje o amandmanima i prijedlozima za odbijanje amandmana 
ne prihvati nijedan prijedlog za odbijanje stajališta Vije ća kao ni 
izmjena tog stajališta na temelju članaka 65. i 66., predsjednik u 
Parlamentu objavljuje da je predloženi akt donesen. Predsjednik 
Parlamenta zajedno s predsjednikom Vije ća potpisuje predloženi 
akt i daje ga na objavu u  Službenom listu Europske unije  u skladu s 
člankom 74.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 217  
( 8 ) Vidjeti Prilog XXI.
 Članak 73.  
Uvjeti za pripremu zakonodavnih akata  
1. U aktima koje zajedno donose Parlament i Vije će u skladu 
s redovnim zakonodavnim postupkom navode se priroda akta, 
serijski broj, datum njegova donošenja te predmet akta.  
2. Akti koje zajedno donose Parlament i Vije će sadržavaju 
sljede će: 
(a) „Europski Parlament i Vije će Europske unije”;  
(b) uputu na odredbe na temelju kojih je akt donesen, ispred 
koje piše „uzimaju ći u obzir”;  
(c) pozivanja koja sadržavaju uputu na podnesene prijedloge, 
dobivena mišljenja i održana savjetovanja;  
(d) izjavu o razlozima zbog kojih se akt donosi, na po četku 
koje stoji izraz „budu ći da”;  
(e) izraze „donijeli su ovu Uredbu” ili „donijeli su ovu Direktivu” 
ili „donijeli su ovu Odluku” ili „odlu čili su”, nakon čega 
slijedi tekst akta.  
3. Akt se dijeli na članke, po potrebi udružene u poglavlja i 
odjeljke.  4. U posljednjem članku odre đuje se datum stupanja na 
snagu ako je taj datum prije ili poslije dvadesetog dana od 
dana objave.  
5. Nakon posljednjeg članka navodi se sljede će: 
— odgovaraju ća formulacija o primjeni akta u skladu s odgo ­
varaju ćim odredbama Ugovora,  
— „Sastavljeno u…”, nakon čega slijedi datum kad je akt 
donesen,  
— „Za Europski parlament predsjednik”, „Za Vije će predsjed ­
nik”, nakon čega se pišu imena predsjednika Parlamenta i 
predsjednika Vije ća u vrijeme donošenja akta.  
Članak 74.  
Potpisivanje donesenih akata  
Nakon završne dorade usvojenog teksta u skladu s člankom 
180. i nakon što je provjereno jesu li svi postupci propisno 
zaklju čeni, predsjednik i glavni tajnik potpisuju akte koji su 
doneseni u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom te 
ih glavni tajnici Parlamenta i Vije ća objavljuju u  Službenom 
listu Europske unije . 
POGLAVLJE 6.a  
Ustavna pitanja  
Članak 74.a  
Redovna revizija Ugovora  
1. U skladu s člancima 41. i 48., nadležni odbor može 
Parlamentu podnijeti izvješ će koje sadržava prijedloge Vije ću o 
izmjeni Ugovora.  
2. Ako se u skladu s člankom 48. stavkom 3. Ugovora o 
Europskoj uniji od Parlamenta traži mišljenje o prijedlogu 
odluke Europskog vije ća o razmatranju izmjena Ugovora, 
predmet se upu ćuje u nadležni odbor. Odbor sastavlja izvješ će 
koje uklju čuje sljede će: 
— prijedlog rezolucije u kojem se navodi odobrava li Parlament 
predloženu odluku ili je odbija, koji tako đer može sadržavati 
prijedloge upu ćene konvenciji ili konferenciji predstavnika 
vlada država članica,  — po potrebi obrazloženje.  
3. Ako Europsko vije će odlu či sazvati konvenciju, Parlament 
imenuje svoje predstavnike na prijedlog Konferencije predsjed ­
nika.  
Izaslanstvo Parlamenta izabire svog voditelja i kandidate za 
članstvo u bilo kojem povjerenstvu ili predsjedništvu koje 
konvencija osnuje.  
4. Ako Europsko vije će zahtijeva suglasnost Parlamenta za 
odluku o nesazivanju konvencije u svrhu prou čavanja pred ­
loženih izmjena Ugovora, predmet se upu ćuje nadležnom 
odboru u skladu s člankom 81.HR 218 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Članak 74.b  
Pojednostavnjena revizija Ugovora  
1. U skladu s člancima 41. i 48. nadležni odbor ima pravo u 
skladu s postupkom utvr đenim u članku 48. stavku 6. Ugovora 
o Europskoj uniji podnijeti izvješ će Parlamentu koje sadržava 
prijedloge Europskom vije ću o reviziji svih odredbi ili dijela 
odredbi tre ćeg dijela Ugovora o funkcioniranju Europske unije.  
2. Ako se u skladu s člankom 48. stavkom 6. Ugovora o 
Europskoj uniji Parlament savjetuje o prijedlogu odluke Europ ­
skog vije ća kojom se izmjenjuje tre ći dio Ugovora o funkcioni ­
ranju Europske unije, članak 74.a stavak 2. primjenjuje se na 
odgovaraju ći na čin. U tom slu čaju u prijedlogu rezolucije mogu 
biti samo prijedlozi izmjena odredbi tre ćeg dijela Ugovora o 
funkcioniranju Europske unije.  
Članak 74.c  
Ugovori o pristupanju  
1. Svaki zahtjev europske države da postane članicom 
Europske unije upu ćuje se na razmatranje nadležnom odboru.  
2. Na prijedlog nadležnog odbora, kluba zastupnika ili 
najmanje 40 zastupnika, Parlament može zahtijevati od Komi ­
sije i Vije ća sudjelovanje u raspravi prije nego zapo čnu prego ­
vori s državom podnositeljicom zahtjeva.  
3. Tijekom pregovora Komisija i Vije će redovito i potpuno 
obavješ ćuju nadležni odbor o napretku pregovora, po potrebi 
povjerljivo.  
4. U svakoj fazi pregovora Parlament može, na temelju 
izvješ ća nadležnog odbora, usvojiti preporuke i zahtijevati da 
se one uzmu u obzir prije zaklju čivanja ugovora o pristupanju 
države Europskoj uniji.  
5. Po zaklju čku pregovora, ali prije potpisivanja ugovora, 
Parlamentu se podnosi nacrt ugovora i od njega traži suglasnost 
u skladu s člankom 81.  Članak 74.d  
Istupanje iz Unije  
Ako država članica u skladu s člankom 50. Ugovora o Europ ­
skoj uniji odlu či istupiti iz Unije, predmet se upu ćuje 
nadležnom odboru. Članak 74.c primjenjuje se na odgovaraju ći 
na čin. Parlament suglasnost s ugovorom o istupanju daje 
ve ćinom glasova.  
Članak 74.e  
Kršenje temeljnih na čela od strane države članice  
1. Parlament može na temelju posebnog izvješ ća nadležnog 
odbora sastavljenog u skladu s člancima 41. i 48. u činiti slje ­
de će: 
(a) glasovati o obrazloženom prijedlogu kojim se poziva Vije će 
da djeluje u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o 
Europskoj uniji;  
(b) glasovati o prijedlogu kojim se poziva Komisija ili države 
članice da podnesu prijedlog u skladu s člankom 7. stavkom 
2. Ugovora o Europskoj uniji;  
(c) glasovati o prijedlogu kojim se poziva Vije će da djeluje u 
skladu s člankom 7. stavkom 3. ili naknadno, s člankom 7. 
stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji.  
2. Svaki zahtjev Vije ća za suglasnost u vezi s prijedlogom 
podnesenim u skladu s člankom 7. stavcima 1. i 2. Ugovora 
o Europskoj uniji zajedno s primjedbama koje podnosi doti čna 
država članica objavljuje se u Parlamentu i upu ćuje nadležnom 
odboru u skladu s člankom 81. Osim u hitnim i opravdanim 
okolnostima, Parlament donosi svoju odluku prema prijedlogu 
nadležnog odbora.  
3. Za odluke navedene u stavcima 1. i 2. potrebna je dvotre ­ 
ćinska ve ćina danih glasova koja predstavlja ve ćinu zastupnika 
Parlamenta.  
4. Ako to odobri Konferencija predsjednika, nadležni odbor 
može podnijeti priloženi prijedlog rezolucije. U ovom prijedlogu 
rezolucije iznose se stajališta Parlamenta o ozbiljnom kršenju 
koje je po činila država članica, o odgovaraju ćim sankcijama te o 
njihovoj promjeni ili povla čenju.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 219
 
5. Nadležni odbor osigurava da je Parlament u potpunosti 
obaviješten i da se po potrebi traži stajalište Parlamenta o svim 
daljnjim mjerama nakon njegove suglasnosti dane u skladu sa 
stavkom 3. Vije će se poziva da po potrebi ukratko izloži razvoj 
doga đaja. Na prijedlog nadležnog odbora sastavljenog uz 
odobrenje Konferencije predsjednika Parlament može usvojiti 
preporuke za Vije će. 
Članak 74.f  
Sastav Parlamenta  
Parlament može pravodobno prije kraja svog saziva, na temelju 
izvješ ća koje sastavlja nadležni odbor u skladu s člankom 41., 
pripremiti prijedlog o promjeni svog sastava. Nacrt odluke 
Europskog vije ća kojom se ustanovljuje sastav Parlamenta 
razmatra se u skladu s člankom 81.  Članak 74.g  
Poja čana suradnja izme đu država članica  
1. Predsjednik upu ćuje nadležnom odboru na razmatranje 
zahtjeve za uspostavu poja čane suradnje izme đu država 
članica u skladu s člankom 20. Ugovora o Europskoj uniji. Po 
potrebi se primjenjuju članci 37., 38., 39., 43., članci 53. do 59. 
te članak 81.  
2. Nadležni odbor provjerava uskla đenost s člankom 20. 
Ugovora o Europskoj uniji i člancima 326. do 334. Ugovora 
o funkcioniranju Europske unije.  
3. Akti koji se predlažu na temelju poja čane suradnje nakon 
njezine uspostave razmatraju se u Parlamentu prema istim 
postupcima kao kad se poja čana suradnja ne primjenjuje. 
Primjenjuje se članak 43.  
POGLAVLJE 7.  
Prora čunski postupci  
Članak 75.  
Višegodišnji financijski okvir  
Ako Vije će zahtijeva suglasnost Parlamenta u vezi s prijedlogom 
uredbe kojom se utvr đuje višegodišnji financijski okvir, predmet 
se upu ćuje nadležnom odboru u skladu s postupkom utvr đenim 
u članku 81. Za suglasnost Parlamenta potrebna je ve ćina 
glasova zastupnika.  
Članak 75.a  
Radni dokumenti  
1. Sljede ći su dokumenti dostupni zastupnicima:  
(a) nacrt prora čuna koji predstavlja Komisija;  
(b) sažetak rasprava Vije ća o nacrtu prora čuna;  
(c) stajalište Vije ća o prijedlogu prora čuna sastavljeno u skladu s 
člankom 314. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije;  
(d) svaki nacrt odluke o privremenim dvanaestinama u skladu s 
člankom 315. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.  
2. Ti se dokumenti upu ćuju nadležnom odboru. Svaki odbor 
kojeg se to ti če može iznijeti mišljenje.  3. Ako drugi odbori žele iznijeti svoja mišljenja, predsjednik 
odre đuje rok u kojem se ta mišljenja moraju priop ćiti 
nadležnom odboru.  
Članak 75.b  
Razmatranje nacrta prora čuna – prva faza  
1. U skladu s niže navedenim uvjetima svaki zastupnik ima 
pravo podnositi i zagovarati nacrte amandmana na nacrt prora ­ 
čuna.  
2. Nacrti amandmana dopušteni su samo ako su podneseni u 
pisanom obliku, ako ih je potpisalo najmanje 40 zastupnika ili 
su podneseni u ime kluba zastupnika ili odbora, ako navode 
prora čunsku stavku na koju se odnose i ako osiguravaju održa ­
vanje ravnoteže prihoda i rashoda. Nacrti amandmana uklju čuju 
sve bitne informacije o opaskama u vezi s doti čnom prora čun ­
skom stavkom.  
Svi nacrti amandmana na nacrt prora čuna moraju se pisano 
obrazložiti.  
3. Predsjednik odre đuje rok za podnošenje nacrta amand ­
mana.  
4. Nadležni odbor iznosi svoje mišljenje o podnesenim 
tekstovima prije nego što se o njima raspravlja u Parlamentu.HR 220 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Nacrti amandmana koji su odbijeni u nadležnom odboru ne 
stavljaju se na glasovanje u Parlamentu osim ako to pisanim 
putem prije isteka roka koji je odredio predsjednik Parlamenta 
ne zatraži odbor ili najmanje 40 zastupnika. Taj rok ni u kojem 
slu čaju ne smije biti kra ći od 24 sata prije po četka glasovanja.  
5. O nacrtima amandmana na projekciju prora čuna Parla ­
menta koji su sli čni onima koje je Parlament prethodno odbio 
prilikom sastavljanja projekcije prora čuna raspravlja se samo 
kad nadležni odbor iznese pozitivno mišljenje.  
6. Neovisno o članku 55. stavku 2. Parlament održava odvo ­
jena i uzastopna glasovanja o:  
— svakom nacrtu amandmana,  
— svakom odjeljku nacrta prora čuna,  
— prijedlogu rezolucije o nacrtu prora čuna.  
Primjenjuje se me đutim članak 161. stavci 4. do 8.  
7. Članci, poglavlja, glave i odjeljci nacrta prora čuna na koje 
nije podnesen nijedan amandman smatraju se prihva ćenima.  
8. Da bi se nacrti amandmana usvojili, potrebna je ve ćina 
glasova zastupnika Parlamenta.  
9. Ako Parlament izmijeni nacrt prora čuna, tako izmijenjeni 
nacrt šalje se Vije ću i Komisiji zajedno s obrazloženjima.  
10. Zapisnik sa sjednice na kojoj je Parlament iznio svoje 
mišljenje o nacrtu prora čuna šalje se Vije ću i Komisiji.  
Članak 75.c  
Financijski trijalog  
Predsjednik sudjeluje na redovitim sastancima izme đu predsjed ­
nika Europskog parlamenta, Vije ća i Komisije sazvanima na 
inicijativu Komisije na temelju prora čunskih postupaka koji se 
navode u glavi II. šestog dijela Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Predsjednik poduzima sve potrebne korake 
kako bi promicao savjetovanje i pomirenje stajališta institucija 
u svrhu olakšavanja provedbe gore navedenih postupaka.  
Predsjednik Parlamenta može ovaj zadatak delegirati potpred ­
sjedniku koji ima iskustvo u pitanjima prora čuna ili predsjed ­
niku odbora nadležnog za ta pitanja.  
Članak 75.d  
Mirenje u prora čunskom postupku  
1. Predsjednik saziva Odbor za mirenje u skladu s člankom 
314. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.  
2. Izaslanstvo Parlamenta na sjednicama Odbora za mirenje 
u prora čunskom postupku sastoji se od jednakog broja članova 
kao izaslanstvo Vije ća. 
3. Klubovi zastupnika imenuju članove izaslanstva svake 
godine prije glasovanja Parlamenta o stajalištu Vije ća, po 
mogu ćnosti izme đu članova odbora nadležnog za pitanja prora ­ 
čuna i drugih relevantnih odbora. Izaslanstvo vodi predsjednik 
Parlamenta. Predsjednik Parlamenta može ovu ulogu delegirati 
potpredsjedniku koji ima iskustvo u pitanjima prora čuna ili 
predsjedniku odbora nadležnog za prora čunska pitanja.  
4. Primjenjuje se članak 68. stavci 2., 4., 5., 7. i 8.  
5. Ako se u Odboru za mirenje postigne dogovor o zajedni ­ 
čkom tekstu, predmet se uvrštava u dnevni red dnevne sjednice 
Parlamenta koja se održava u roku od 14 dana od dana posti ­
zanja dogovora. Zajedni čki tekst dostupan je svim zastupnicima. 
Primjenjuje se članak 69. stavci 2. i 3.  
6. O zajedni čkom tekstu kao cjelini održava se jedinstveno 
glasovanje. Glasuje se poimeni čno. Zajedni čki tekst smatra se 
odobrenim osim ako ga odbije ve ćina zastupnika Parlamenta.  
7. Ako Parlament odobri zajedni čki tekst, a Vije će ga odbije, 
nadležni odbor može podnijeti sve ili neke amandmane Parla ­
menta na stajalište Vije ća radi potvr đivanja u skladu s člankom 
314. stavkom 7. to čkom (d) Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 221
 
Glasovanje o potvr đivanju uvrštava se u dnevni red dnevne 
sjednice Parlamenta koja se treba održati u roku od 14 dana 
od datuma kad je Vije će priop ćilo da odbija zajedni čki tekst.  
Zajedni čki tekst smatra se potvr đenim ako ga je odobrila ve ćina 
zastupnika Parlamenta s tri petine glasova.  
Članak 75.e  
Kona čno donošenje prora čuna  
Ako predsjednik smatra da je prora čun donesen u skladu s 
odredbama članka 314. Ugovora o funkcioniranju Europske 
unije, u Parlamentu objavljuje njegovo kona čno donošenje. 
Predsjednik ga daje na objavu u  Službenom listu Europske unije . 
Članak 75.f  
Sustav privremenih dvanaestina  
1. Svaka odluka Vije ća kojom se odobrava rashod koji 
premašuje privremenu dvanaestinu rashoda upu ćuje se 
nadležnom odboru.  
2. Nadležni odbor može podnijeti nacrt odluke kojom se 
smanjuje rashod naveden u stavku 1. Parlament o tome odlu ­ 
čuje u roku od 30 dana nakon donošenja odluke Vije ća. 
3. Parlament odlu čuje ve ćinom glasova svojih zastupnika.  
Članak 76.  
Davanje razrješnice Komisiji u vezi s izvršenjem prora čuna  
Odredbe o postupcima provedbe odluke o davanju razrješnice 
Komisiji u vezi s izvršenjem prora čuna u skladu s financijskim 
odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Financijske uredbe priložene su ovom Poslovniku (  9 ). Ovaj 
prilog donosi se u skladu s člankom 212. stavkom 2.  
Članak 77.  
Drugi postupci davanja razrješnice  
Odredbe o postupku davanja razrješnice Komisiji u vezi s 
izvršenjem prora čuna isto tako se primjenjuju na postupak 
davanja razrješnice:  
— predsjedniku Parlamenta u izvršenju prora čuna Europskog 
parlamenta,  
— osobama nadležnima za izvršenje prora čuna drugih institu ­
cija i tijela Europske unije poput Vije ća (u okviru njegove 
izvršne funkcije), Suda Europske unije, Revizorskog suda, 
Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora 
regija,  
— Komisiji u vezi s izvršenjem prora čuna Europskog fonda za 
razvoj,  
— tijelima nadležnima za upravljanje prora čunom pravno 
nezavisnih tijela koja obavljaju zada će Unije u mjeri u 
kojoj njihove aktivnosti podliježu pravnim odredbama za 
koje je potrebna razrješnica Europskog parlamenta.  
Članak 78.  
Parlamentarni nadzor izvršenja prora čuna  
1. Parlament nadzire izvršenje prora čuna za teku ću godinu. 
Taj zadatak povjerava odboru nadležnom za prora čun i prora ­ 
čunski nadzor i drugim mjerodavnim odborima.  
2. Parlament svake godine prije prvog čitanja nacrta prora ­ 
čuna za sljede ću financijsku godinu razmatra probleme pri 
izvršenju teku ćeg prora čuna, po potrebi na temelju prijedloga 
rezolucije koji podnese nadležni odbor.  
POGLAVLJE 8.  
Unutarnji prora čunski postupci  
Članak 79.  
Projekcija prora čuna Parlamenta  
1. Predsjedništvo sastavlja prednacrt projekcije prora čuna na 
temelju izvješ ća koje priprema glavni tajnik.  
2. Predsjednik šalje prednacrt projekcije prora čuna 
nadležnom odboru koji sastavlja nacrt projekcije prora čuna i 
o tome izvješ ćuje Parlament.  
3. Predsjednik odre đuje rok za podnošenje amandmana na 
nacrt projekcije prora čuna.  Nadležni odbor daje svoje mišljenje o tim amandmanima.  
4. Parlament prihva ća projekciju prora čuna.  
5. Predsjednik šalje projekciju prora čuna Komisiji i Vije ću. 
6. Gore navedene odredbe tako đer se primjenjuju na projek ­
ciju prora čuna za izmjenu prora čuna.HR 222 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 9 ) Vidjeti Prilog VI.
 Članak 79.a  
Postupak pri sastavljanju nacrta projekcije prora čuna 
Parlamenta  
1. Predsjedništvo i odbor nadležan za prora čunska pitanja 
donose odluke o prora čunu Parlamenta u sljede ćim fazama:  
(a) plan radnih mjesta;  
(b) prednacrt i nacrt projekcije prora čuna.  
2. Odluke o planu radnih mjesta donose se u skladu sa 
sljede ćim postupkom:  
(a) Predsjedništvo sastavlja plan radnih mjesta za svaku 
financijsku godinu;  
(b) postupak mirenja izme đu Predsjedništva i odbora nadležnog 
za prora čunska pitanja pokre će se u slu čajevima kad se 
mišljenje odbora razlikuje od prvotnih odluka Predsjedni ­ 
štva;  
(c) na kraju postupka Predsjedništvo donosi kona čnu odluku o 
projekciji prora čuna u vezi s planom radnih mjesta u skladu s člankom 207. stavkom 3., ne dovode ći u pitanje odluke 
donesene u skladu s člankom 314. Ugovora o funkcioni ­
ranju Europske unije.  
3. U vezi sa samom projekcijom prora čuna, postupak njena 
sastavljanja zapo činje čim Predsjedništvo donese kona čnu 
odluku o planu radnih mjesta. Faze ovog postupka su one utvr ­ 
đene člankom 79. Postupak mirenja otvara se u slu čajevima kad 
se stajališta odbora nadležnog za prora čunska pitanja i Pred ­
sjedništva znatno razlikuju.  
Članak 80.  
Ovlast preuzimanja obveza i podmirivanja rashoda  
1. Predsjednik preuzima obveze i podmiruje rashode koji su 
pokriveni unutarnjim financijskim propisima koje donosi Pred ­
sjedništvo nakon savjetovanja s odgovaraju ćim odborom ili 
nalaže njihovo preuzimanje i podmirivanje.  
2. Predsjednik šalje nacrt godišnjih financijskih izvještaja 
nadležnom odboru.  
3. Na temelju izvješ ća nadležnog odbora Parlament odobrava 
godišnje financijske izvještaje i odlu čuje o davanju razrješnice.  
POGLAVLJE 9.  
Postupak suglasnosti  
Članak 81.  
Postupak suglasnosti  
1. Kad se od Parlamenta traži suglasnost za predloženi akt, 
odluka o prihva ćanju ili odbijanju akta donosi se na temelju 
preporuke nadležnog odbora.  
Parlament jedinstvenim glasovanjem donosi odluku o aktu za 
koji se prema Ugovoru o Europskoj uniji ili Ugovoru o funk ­
cioniranju Europske unije traži njegova suglasnost, bez mogu ć­
nosti podnošenja amandmana. Za davanje suglasnosti potrebna 
je ve ćina navedena u članku Ugovora o Europskoj uniji ili 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji čini pravnu 
osnovu predloženog akta.  2. Za ugovore o pristupanju, me đunarodne sporazume te za 
utvr đivanje ozbiljnog i trajnog kršenja zajedni čkih na čela od 
strane države članice, primjenjuju se članci 74.c, odnosno 
74.e i 90. Za postupak poja čane suradnje na podru čju koje je 
obuhva ćeno redovnim zakonodavnim postupkom primjenjuje 
se članak 74.g.  
3. Ako se od Parlamenta traži suglasnost za predloženi zako ­
nodavni akt ili predvi đeni me đunarodni sporazum, nadležni 
odbor može, radi postizanja pozitivnog ishoda postupka, podni ­
jeti Parlamentu privremeno izvješ će o prijedlogu zajedno s prije ­
dlogom rezolucije koji sadržava preporuke za promjenu ili 
provedbu predloženog akta.  
POGLAVLJE 10.  
Brisano  
Članak 82.  
BrisanHR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 223
 
POGLAVLJE 11.  
Drugi postupci  
Članak 83.  
Postupak davanja mišljenja u skladu s člankom 140. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije  
1. Kad je pozvan dati mišljenje o preporukama Vije ća u 
skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije, a nakon što Vije će predstavi preporuke na 
plenarnoj sjednici, Parlament raspravlja na osnovi prijedloga 
koji je nadležni parlamentarni odbor podnio usmeno ili 
pisanim putem, zalažu ći se za prihva ćanje ili odbijanje prepo ­
ruka koje su predmet savjetovanja s Parlamentom.  
2. Parlament potom glasuje o preporukama skupno, bez 
mogu ćnosti podnošenja amandmana.  
Članak 84.  
Postupci koji se odnose na socijalni dijalog  
1. Predsjednik upu ćuje na razmatranje nadležnom odboru 
sve dokumente koje sastavi Komisija u skladu s člankom 154. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije ili sporazume izme đu 
socijalnih partnera sklopljene u skladu s člankom 155. stavkom 
1. Ugovora te prijedloge koje podnese Komisija u skladu s 
člankom 155. stavkom 2. Ugovora.  
2. Kad socijalni partneri obavijeste Komisiju da žele pokre ­
nuti postupak predvi đen člankom 155. Ugovora o funkcioni ­
ranju Europske unije, nadležni odbor može sastaviti izvješ će o 
doti čnom suštinskom pitanju.  
3. Ako socijalni partneri sklope sporazum i zajedni čki zahti ­
jevaju da se on provede odlukom Vije ća na prijedlog Komisije 
prema članku 155. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije, nadležni odbor podnosi prijedlog rezolucije 
kojim preporu čuje prihva ćanje ili odbijanje zahtjeva.  
Članak 85.  
Postupci nadzora dobrovoljnih sporazuma  
1. Kad Komisija obavijesti Parlament da namjerava ispitati 
mogu ćnost primjene dobrovoljnih sporazuma kao alternativu 
zakonodavstvu, nadležni odbor može sastaviti izvješ će o 
doti čnom suštinskom pitanju u skladu s člankom 48.  
2. Ako Komisija objavi da namjerava sklopiti dobrovoljni 
sporazum, nadležni odbor može podnijeti prijedlog rezolucije kojim preporu čuje prihva ćanje ili odbijanje prijedloga i navodi 
uvjete pod kojima se on prihva ća ili odbija.  
Članak 86.  
Kodifikacija  
1. Kad se Parlamentu podnese prijedlog kodifikacije zakono ­
davstva Unije, prijedlog se upu ćuje odboru nadležnom za 
pravna pitanja. Odbor pregledava prijedlog u skladu s na činima 
dogovorenima na me đuinstitucionalnoj razini (  10 ) kako bi 
utvrdio da se radi samo o kodifikaciji, bez suštinskih promjena.  
2. Od odbora koji je bio nadležan za akte koji su predmet 
kodifikacije može se, na vlastiti zahtjev ili zahtjev odbora 
nadležnog za pravna pitanja, tražiti da dostavi mišljenje o 
poželjnosti kodifikacije.  
3. Amandmani na tekst prijedloga nisu dopušteni.  
Me đutim, predsjednik odbora nadležnog za pravna pitanja može 
na zahtjev izvjestitelja tražiti od tog odbora odobrenje amand ­
mana koji se odnose na tehni čke prilagodbe, pod uvjetom da su 
te prilagodbe nužne kako bi se osigurala uskla đenost prijedloga 
s pravilima kodifikacije te da ne uklju čuju suštinske promjene 
prijedloga.  
4. Ako odbor nadležan za pravna pitanja zaklju či da prije ­
dlog nema za posljedicu suštinske promjene zakonodavstva 
Unije, upu ćuje ga na odobrenje Parlamentu.  
Ako odbor zaklju či da prijedlog ima za posljedicu suštinsku 
promjenu, predlaže Parlamentu da odbije prijedlog.  
U oba slu čaja Parlament donosi odluku jedinstvenim glasova ­
njem, bez amandmana i rasprave.  
Članak 87.  
Preinake  
1. Ako se Parlamentu podnese prijedlog preinake zakonodav ­
stva Unije, prijedlog se upu ćuje odboru nadležnom za pravna 
pitanja i odboru nadležnom za doti čni predmet.HR 224 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 10 ) Me đuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994., Ubrzani 
na čin rada za službenu kodifikaciju zakonodavnih tekstova, to čka 
4. (SL C 102, 4.4.1996., str. 2.).
 2. Odbor nadležan za pravna pitanja pregledava prijedlog u 
skladu s na činima dogovorenima na me đuinstitucionalnoj razi ­
ni (  11 ) kako bi utvrdio da prijedlog nema za posljedicu suštinske 
promjene osim onih koje su kao takve u njemu navedene.  
U okviru tog pregleda amandmani na tekst prijedloga nisu 
dopušteni. Me đutim, drugi podstavak članka 86. stavka 3. 
primjenjuje se na odredbe koje ostaju nepromijenjene u prije ­
dlogu preinake.  
3. Ako odbor nadležan za pravna pitanja smatra da prijedlog 
nema za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao 
takve u njemu navedene, o tome obavješ ćuje nadležni odbor.  
U tom slu čaju, uz uvjete utvr đene člancima 156. i 157., amand ­
mani su dopušteni u odboru nadležnom za doti čni predmet 
samo ako se odnose na dijelove prijedloga koji sadržavaju 
promjene.  
Me đutim, ako u skladu s to čkom 8. Me đuinstitucionalnog 
sporazuma nadležni odbor tako đer namjerava podnijeti amand ­
mane na kodificirane dijelove prijedloga, o svojoj namjeri 
odmah obavješ ćuje Vije će i Komisiju koja bi prije glasovanja u 
skladu s člankom 54. trebala obavijestiti odbor o svojem staja ­
lištu o tim amandmanima i o tome namjerava li povu ći prije ­
dlog preinake.  
4. Ako odbor nadležan za pravna pitanja smatra da prijedlog 
ima za posljedicu suštinske promjene osim onih koje su kao 
takve u njemu navedene, predlaže Parlamentu da odbije prije ­
dlog i o tome obavješ ćuje odbor nadležan za doti čni predmet.  
U tom slu čaju predsjednik traži od Komisije da povu če prije ­
dlog. Ako Komisija to u čini, predsjednik zaklju čuje da je 
postupak bespredmetan i o tome obavješ ćuje Vije će. Ako Komi ­
sija ne povu če svoj prijedlog, Parlament vra ća predmet odboru 
nadležnom za doti čni predmet koji ga razmatra u skladu s 
redovnim postupkom.  
Članak 87.a  
Delegirani akti  
Ako se zakonodavnim aktom na Komisiju prenese ovlast da 
dopuni ili izmijeni neke nesuštinske dijelove zakonodavnog 
akta, nadležni odbor:  
— pregledava nacrt delegiranog akta ako je proslije đen na 
pregled Parlamentu,  
— može u prijedlogu rezolucije Parlamentu podnijeti sve odgo ­
varaju će prijedloge u skladu s odredbama zakonodavnog 
akta.  Odredbe članka 88. stavaka 1, 2. i 3. primjenjuju se na odgo ­
varaju ći na čin. 
Članak 88.  
Provedbene mjere  
1. Kad Komisija Parlamentu pošalje nacrt provedbenih mjera, 
predsjednik ga upu ćuje odboru nadležnom za akt iz kojeg te 
provedbene mjere proizlaze. Ako je u vezi s temeljnim aktom 
primijenjen postupak s pridruženim odborima, nadležni odbor 
poziva sve pridružene odbore da mu usmeno ili pisanim putem 
dostave svoja stajališta.  
2. Predsjednik nadležnog odbora odre đuje rok u kojem 
zastupnici mogu predložiti da odbor uloži prigovor na nacrt 
mjera. Ako odbor to smatra primjerenim, može odlu čiti me đu 
svojim članovima ili stalnim zamjenicima imenovati izvjestitelja. 
Ako odbor uloži prigovor na nacrt mjera, podnosi prijedlog 
rezolucije kojim se protivi usvajanju nacrta mjera, a u kojem 
tako đer može navesti promjene koje bi trebalo unijeti u nacrt 
mjera.  
Ako u važe ćem roku, koji te če od dana primitka nacrta mjera, 
Parlament donese tu rezoluciju, predsjednik traži od Komisije da 
povu če ili izmijeni nacrt mjera ili da podnese prijedlog prema 
odgovaraju ćem zakonodavnom postupku.  
3. Ako se prije isteka roka ne održi nijedna sjednica, smatra 
se da je pravo na o čitovanje preneseno na nadležni odbor. To 
očitovanje treba biti u obliku pisma predsjednika odbora 
nadležnom članu Komisije i o njemu trebaju biti obaviješteni 
svi zastupnici Parlamenta.  
4. Ako su provedbene mjere koje predvidi Komisija obuhva ­ 
ćene regulatornim postupkom s kontrolom, stavak 3. ne primje ­
njuje se, a stavci 1. i 2. dopunjuju se na sljede ći na čin: 
(a) vrijeme za kontrolu po činje te ći od trenutka kad je nacrt 
mjera podnesen Parlamentu na svim službenim jezicima. 
Kad se primjenjuju skra ćeni rokovi ( članak 5.a stavak 5. 
to čka (b) Odluke 1999/468/EZ o utvr đivanju postupaka 
za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji) i 
u hitnim slu čajevima ( članak 5.a stavak 6. Odluke 
1999/468/EZ), vrijeme za kontrolu, osim ako predsjednik 
nadležnog odbora ne uloži prigovor, po činje te ći od dana 
kad je Parlament primio kona čni nacrt provedbenih mjera u 
jezi čnim verzijama koje su podnesene članovima odbora 
osnovanog u skladu s Odlukom 1999/468/EZ. Članak 
146. u tom se slu čaju ne primjenjuje;HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 225  
( 11 ) Me đuinstitucionalni sporazum od 28. studenog 2001. o sustavnijoj 
metodi preinaka pravnih akata, to čka 9. (SL C 77, 28.3.2002., 
str. 1.).
 (b) Parlament se odlukom ve ćine svojih zastupnika može izja ­
sniti protiv usvajanja nacrta mjera opravdavaju ći svoje 
protivljenje time da nacrt mjera prekora čuje provedbene 
ovlasti predvi đene temeljnim aktom, da nije uskla đen s 
ciljem ili sadržajem temeljnog akta ili da ne poštuje na čela 
supsidijarnosti ili proporcionalnosti;  (c) ako se nacrt mjera temelji na članku 5.a, stavcima 5. ili 6. 
Odluke 1999/468/EZ, kojima se propisuju skra ćeni rokovi 
za protivljenje Parlamenta, predsjednik nadležnog odbora 
može, ako se odbor nije mogao sastati u predvi đenom 
roku, podnijeti prijedlog rezolucije u kojem se izjašnjava 
protiv usvajanja nacrta mjera.  
GLAVA II.A  
VANJSKI ODNOSI  
POGLAVLJE 12.  
Me đunarodni sporazumi  
Članak 89.  
Brisan  
Članak 90.  
Me đunarodni sporazumi  
1. Kad se namjeravaju zapo četi pregovori o sklapanju, 
obnovi ili izmjeni me đunarodnog sporazuma, nadležni odbor 
može sastaviti izvješ će ili na drugi na čin nadgledati postupak te 
o toj odluci obavješ ćuje Konferenciju predsjednika odbora. Po 
potrebi, mišljenje se može tražiti od drugih odbora u skladu s 
člankom 49. stavkom 1. Članci 188. stavak 2., 50. ili 51. 
primjenjuju se po potrebi.  
Predsjednici i izvjestitelji nadležnog odbora i pridruženih odbora 
zajedni čki poduzimaju odgovaraju će radnje kako bi osigurali da 
se Parlamentu podnose neposredne, redovite i potpune infor ­
macije, ako je potrebno kao povjerljive, u svim fazama prego ­
vora i sklapanja me đunarodnih sporazuma, uklju čuju ći nacrt i 
usvojeni tekst pregovara čkih smjernica, zajedno s informacijama 
navedenima u stavku 3.,  
— od strane Komisije, u skladu s njezinim obvezama prema 
Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i obvezama prema 
Okvirnom sporazumu o odnosima izme đu Europskog parla ­
menta i Europske komisije, i  
— od strane Vije ća, u skladu s njegovim obvezama prema 
Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.  
2. Parlament može na prijedlog nadležnog odbora, kluba 
zastupnika ili najmanje 40 zastupnika tražiti od Vije ća da ne 
odobri po četak pregovora sve dok Parlament ne zauzme staja ­
lište o predloženom pregovara čkom mandatu na temelju 
izvješ ća nadležnog odbora.  
3. Nadležni odbor u trenutku planiranog po četka pregovora 
od Komisije doznaje pravnu osnovu odabranu za sklapanje me đunarodnih sporazuma iz stavka 1. Odbor provjerava 
odabranu pravnu osnovu u skladu s člankom 37. Članak 37. 
primjenjuje se ako Komisija ne odredi pravnu osnovu ili ako 
postoji sumnja u njezinu primjerenost.  
4. U svakoj fazi pregovora Parlament može, na temelju 
izvješ ća nadležnog odbora i nakon razmatranja mogu ćih rele ­
vantnih prijedloga podnesenih u skladu s člankom 121., prih ­
vatiti preporuke i zahtijevati da se one uzmu u obzir prije 
sklapanja doti čnog me đunarodnog sporazuma.  
5. Nakon zaklju čivanja pregovora, ali prije potpisivanja 
sporazuma, Parlamentu se podnosi nacrt sporazuma u svrhu 
dobivanja mišljenja ili suglasnosti. Na postupak suglasnosti 
primjenjuje se članak 81.  
6. Prije glasovanja o suglasnosti, nadležni odbor, klub 
zastupnika ili najmanje jedna desetina zastupnika mogu pred ­
ložiti da Parlament traži mišljenje Suda o uskla đenosti me đu­
narodnog sporazuma s Ugovorima. Ako Parlament prihvati 
takav prijedlog, glasovanje o suglasnosti odga đa se dok Sud 
ne dostavi svoje mišljenje.  
7. Parlament daje svoje mišljenje ili suglasnost za sklapanje, 
obnovu ili izmjenu me đunarodnog sporazuma ili financijskog 
protokola koje je zaklju čila Europska unija jedinstvenim glaso ­
vanjem i ve ćinom danih glasova. Amandmani na tekst spora ­
zuma ili protokola nisu dopušteni.  
8. Ako je mišljenje koje Parlament donese negativno, pred ­
sjednik traži od Vije ća da ne sklopi doti čni sporazum.  
9. Ako Parlament odbije dati svoju suglasnost na me đu­
narodni sporazum, predsjednik obavješ ćuje Vije će da sporazum 
ne može biti sklopljen.HR 226 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Članak 91.  
Postupci koji se temelje na članku 218. Ugovora o 
funkcioniranju Europske unije u slu čaju privremene 
primjene ili odgode me đunarodnih sporazuma ili 
utvr đivanja stajališta Unije u tijelu osnovanom 
me đunarodnim sporazumom  
Ako Komisija u skladu sa svojim obvezama prema Ugovoru o 
funkcioniranju Europske unije i Okvirnom sporazumu o odno ­
sima izme đu Europskog parlamenta i Europske komisije obavi ­
jesti Parlament i Vije će o svojoj namjeri da predloži privremenu primjenu ili odgodu me đunarodnog sporazuma, na plenarnoj 
sjednici Parlamenta daje se izjava nakon koje slijedi rasprava. 
Parlament može izdati preporuke u skladu s člancima 90. ili 97.  
Isti se postupak primjenjuje kad Komisija obavijesti Parlament o 
prijedlogu vezanom uz stajališta koja će se u ime Unije zauzeti 
u tijelu osnovanom me đunarodnim sporazumom.  
POGLAVLJE 13.  
Vanjsko zastupanje unije i zajedni čka vanjska i sigurnosna politika  
Članak 92.  
Brisan  
Članak 93.  
Posebni predstavnici  
1. Ako Vije će namjerava imenovati posebnog predstavnika 
na temelju članka 33. Ugovora o Europskoj uniji, predsjednik 
na zahtjev nadležnog odbora poziva Vije će na davanje izjave i 
odgovaranje na pitanja koja se odnose na mandat, ciljeve i 
druga bitna pitanja vezana uz zada će i ulogu posebnog pred ­
stavnika.  
2. Nakon imenovanja, ali prije preuzimanja dužnosti, 
posebni predstavnik može biti pozvan dati izjavu i odgovoriti 
na pitanja pred nadležnim odborom.  
3. U roku od tri mjeseca nakon tog saslušanja odbor može u 
skladu s člankom 121. predložiti preporuku koja se izravno 
odnosi na izjavu i odgovore.  
4. Posebni predstavnik poziva se da u potpunosti i redovito 
izvješ ćuje Parlament o prakti čnoj provedbi svojeg mandata.  
5. Posebni predstavnik kojega je imenovalo Vije će i dalo mu 
mandat vezan uz posebna politi čka pitanja može biti pozvan, 
na vlastitu inicijativu ili inicijativu Parlamenta, dati izjavu pred 
nadležnim odborom.  Članak 94.  
Brisan  
Članak 95.  
Me đunarodno zastupanje  
1. Prilikom imenovanja voditelja delegacije Unije, kandidat 
može biti pozvan dati izjavu i odgovoriti na pitanja pred odgo ­
varaju ćim tijelom Parlamenta.  
2. U roku od tri mjeseca nakon saslušanja predvi đenog 
stavkom 1., nadležni odbor može po potrebi donijeti rezoluciju 
ili dati preporuku koja se izravno odnosi na izjavu i odgovore.  
Članak 96.  
Savjetovanje s Parlamentom i izvješ ćivanje Parlamenta u 
okviru zajedni čke vanjske i sigurnosne politike  
1. Ako se od Parlamenta traži mišljenje u skladu s člankom 
36. Ugovora o Europskoj uniji, predmet se upu ćuje nadležnom 
odboru koji može dati preporuke u skladu s člankom 97.  
2. Odgovaraju ći odbori nastoje osigurati da ih potpredsjednik 
Komisije/Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigur ­
nosnu politiku redovito i pravodobno izvješ ćuje o razvoju i 
provedbi zajedni čke vanjske i sigurnosne politike Unije, o pred ­
viđenim troškovima kad god se u okviru te politike donese 
odluka za koju su potrebni izdaci, te o svim drugim financij ­
skim pitanjima vezanima uz provedbu mjera iz podru čja te 
politike. Iznimno, na zahtjev potpredsjednika/Visokog predsta ­
vnika odbor može održati sjednicu zatvorenu za javnost.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 227
 
3. Dvaput godišnje održava se rasprava o savjetodavnom 
dokumentu koji sastavlja potpredsjednik/Visoki predstavnik o 
glavnim aspektima i temeljnim smjernicama zajedni čke 
vanjske i sigurnosne politike, uklju čuju ći zajedni čku sigurnosnu 
i obrambenu politiku i financijske posljedice na prora čun Unije. 
Primjenjuju se postupci utvr đeni člankom 110.  
(Vidjeti tako đer tuma čenje u članku 121.)  
4. Potpredsjednik/Visoki predstavnik poziva se na svaku 
plenarnu raspravu koja uklju čuje vanjsku, sigurnosnu ili obram ­
benu politiku.  
Članak 97.  
Preporuke u okviru zajedni čke vanjske i sigurnosne 
politike  
1. Odbor nadležan za zajedni čku vanjsku i sigurnosnu poli ­
tiku može sastaviti preporuke Vije ću u podru čjima iz svoje 
nadležnosti nakon dobivanja odobrenja od Konferencije pred ­
sjednika ili na prijedlog u skladu s člankom 121.  
2. U hitnim slu čajevima odobrenje iz stavka 1. može dati 
predsjednik Parlamenta koji isto tako može odobriti hitni 
sastanak doti čnog odbora.  
3. Tijekom postupka prihva ćanja tih preporuka, koje se u 
obliku pisanog teksta stavljaju na glasovanje, ne primjenjuje se 
članak 146. te se dopuštaju usmeni amandmani.  Neprimjenjivanje članka 146. mogu će je samo u odboru i samo u 
hitnim slu čajevima. Nisu mogu ća odstupanja od odredbi članka 146. 
na sjednicama odbora koje nisu proglašene hitnima niti na plenarnoj 
sjednici.  
Odredba kojom se dopuštaju usmeni amandmani podrazumijeva da 
zastupnici ne smiju uložiti prigovor na glasovanje o usmenim amand ­
manima u odboru.  
4. Tako sastavljene preporuke uvrštavaju se u dnevni red 
sljede će sjednice. U hitnim slu čajevima, o kojima odlu čuje pred ­
sjednik, preporuke se mogu uvrstiti u dnevni red aktualne sjed ­
nice. Preporuke se smatraju prihva ćenima osim ako prije 
po četka sjednice najmanje 40 zastupnika ne podnese pisani 
prigovor; u tom slu čaju preporuke odbora uvrštavaju se u 
dnevni red iste sjednice za raspravu i glasovanje. Klub zastup ­
nika ili najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti amandmane.  
Članak 98.  
Kršenje ljudskih prava  
Na svakoj sjednici svaki od nadležnih odbora može, bez 
traženja odobrenja, podnijeti prijedlog rezolucije vezan uz slu ča­
jeve kršenja ljudskih prava na temelju postupka utvr đenog 
člankom 97. stavkom 4.  
POGLAVLJE 14.  
Brisano  
Članak 99.  
Brisan  
Članak 100.  
Brisan  Članak 101.  
Brisan  
POGLAVLJE 15.  
Brisano  
Članak 102.  
Brisan  
GLAVA III.  
TRANSPARENTNOST RADA  
Članak 103.  
Transparentnost aktivnosti Parlamenta  
1. Parlament osigurava maksimalnu transparentnost u obav ­
ljanju svojih aktivnosti u skladu s drugim stavkom 
članka 1. Ugovora o Europskoj uniji, člankom 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 42. Povelje Europske 
unije o temeljnim pravima.  
2. Rasprave u Parlamentu su javne.HR 228 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
3. Sjednice odbora u pravilu su otvorene za javnost. Me đu­
tim, odbori mogu odlu čiti, najkasnije prilikom usvajanja 
dnevnog reda sjednice, podijeliti dnevni red na to čke koje su 
otvorene i to čke koje su zatvorene za javnost. No ako je sjed ­
nica zatvorena za javnost, odbor može, sukladno članku 4. 
stavcima 1. do 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parla ­
menta i Vije ća, omogu ćiti javni pristup dokumentima i zapi ­
sniku sa sjednice. Članak 153. primjenjuje se u slu čaju kršenja 
pravila o povjerljivosti.  
4. Nadležni odbor zahtjeve koji se odnose na postupke 
vezane uz imunitet uvijek, u skladu s člankom 7., razmatra 
na sjednici zatvorenoj za javnost.  
Članak 104.  
Javni pristup dokumentima  
1. Svaki gra đanin Unije i svaka fizi čka ili pravna osoba koja 
boravi ili ima sjedište u jednoj od država članica imaju pravo 
pristupa dokumentima Parlamenta u skladu s člankom 15. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije, sukladno na čelima, 
uvjetima i ograni čenjima utvr đenima Uredbom (EZ) 
br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vije ća i u skladu s 
posebnim odredbama ovog Poslovnika.  
Pristup dokumentima Parlamenta na isti je na čin u najve ćoj 
mogu ćoj mjeri omogu ćen drugim fizi čkim ili pravnim osobama.  
Uredba (EZ) br. 1049/2001 objavljuje se radi obavijesti zajedno 
s Poslovnikom.  
2. Za potrebe pristupa dokumentima, izraz „dokumenti 
Parlamenta” zna či svaki sadržaj u smislu članka 3. to čke (a) 
Uredbe (EZ) br. 1049/2001 koji su sastavili ili primili obnaša ­
telji dužnosti u Parlamentu u smislu glave I. poglavlja 2. ovog 
Poslovnika, tijela Parlamenta, odbori, ili me đuparlamentarna 
izaslanstva ili Glavno tajništvo Parlamenta.  
U svrhu pristupa dokumentima, dokumenti koje su sastavili 
pojedini zastupnici ili klubovi zastupnika dokumenti su Parla ­
menta ako su podneseni u skladu s ovim Poslovnikom.  Predsjedništvo utvr đuje pravila kojima osigurava da se svi doku ­
menti Parlamenta unesu u registar.  
3. Parlament osniva registar svojih dokumenata. Zakono ­
davni dokumenti i neke druge kategorije dokumenata izravno 
su, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001, dostupni putem 
registra. Upute na druge dokumente Parlamenta u najve ćoj se 
mogu ćoj mjeri uklju čuju u registar.  
Kategorije izravno dostupnih dokumenata navode se u popisu 
koji usvaja Predsjedništvo i koji se objavljuje na internetskoj 
stranici Parlamenta. Popis ne ograni čava pravo pristupa doku ­
mentima koji nisu obuhva ćeni navedenim kategorijama; ti 
dokumenti dostupni su na pisani zahtjev.  
Predsjedništvo može, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001, 
donijeti pravila kojima se utvr đuju na čini pristupa i koja se 
objavljuju u  Službenom listu Europske unije . 
4. Predsjedništvo imenuje tijela nadležna za obradu prvotnih 
zahtjeva ( članak 7. Uredbe (EZ) br. 1049/2001) te usvaja odluke 
o potvrdnim zahtjevima ( članak 8. Uredbe) i zahtjevima za 
pristup dokumentima osjetljive prirode ( članak 9. Uredbe).  
5. Konferencija predsjednika imenuje predstavnike Parla ­
menta u me đuinstitucionalnom odboru osnovanom u skladu s 
člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1049/2001.  
6. Jedan od potpredsjednika nadležan je za nadziranje obrade 
zahtjeva za pristup dokumentima.  
7. Nadležni odbor Parlamenta na temelju informacija koje 
dobije od Predsjedništva i iz drugih izvora priprema godišnje 
izvješ će na koje se odnosi članak 17. Uredbe (EZ) 
br. 1049/2001 i podnosi ga na plenarnoj sjednici.  
Nadležni odbor tako đer pregledava i ocjenjuje izvješ ća koja 
donesu druge institucije i agencije u skladu s člankom 17. 
Uredbe.  
GLAVA IV.  
ODNOSI S DRUGIM TIJELIMA  
POGLAVLJE 1.  
Imenovanja  
Članak 105.  
Izbor predsjednika Komisije  
1. Kad Europsko vije će predloži kandidata za predsjednika 
Komisije, predsjednik poziva kandidata da pred Parlamentom 
da izjavu i predstavi svoje politi čke smjernice. Nakon izjave 
slijedi rasprava.  
Europsko Vije će poziva se da sudjeluje u raspravi.  2. Parlament bira predsjednika Komisije ve ćinom svih 
zastupnika.  
Glasovanje je tajno.  
3. Ako je kandidat izabran, predsjednik o tome obavješ ćuje 
Vije će traže ći od njega i od izabranog predsjednika Komisije da 
suglasno predlože kandidate za razli čita mjesta povjerenika.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 229
 
4. Ako kandidat ne dobije potrebnu ve ćinu, predsjednik 
poziva Europsko vije će da u roku od mjesec dana predloži 
novog kandidata za izbor u skladu s istim postupkom.  
Članak 106.  
Izbor Komisije  
1. Nakon savjetovanja s izabranim predsjednikom Komisije, 
predsjednik poziva kandidate koje su izabrani predsjednik 
Komisije i Vije će predložili za razli čita mjesta povjerenika da 
se predstave pred odgovaraju ćim odborima, ovisno o njihovim 
predvi đenim podru čjima nadležnosti. Ta su saslušanja otvorena 
za javnost.  
2. Nadležni odbor ili odbori pozivaju kandidata za povjere ­
nika na davanje izjave i odgovaranje na pitanja. Saslušanja su 
organizirana tako da omogu će kandidatima za povjerenike da 
Parlamentu iznesu sve bitne informacije. Odredbe koje se 
odnose na organizaciju saslušanja utvr đene su u prilogu ovom 
Poslovniku (  12 ). 
3. Izabrani predsjednik predstavlja kolegij povjerenika i 
njihov program na dnevnoj sjednici Parlamenta na koju je 
pozvano cijelo Vije će Nakon izjave slijedi rasprava.  
4. Kako bi zaklju čili raspravu, svaki klub zastupnika ili 
najmanje 40 zastupnika mogu podnijeti prijedlog rezolucije. 
Primjenjuje se članak 110. stavci 3., 4. i 5.  
Nakon glasovanja o prijedlogu rezolucije Parlament izabire ili 
odbija Komisiju ve ćinom danih glasova.  
Glasuje se poimeni čno. 
Parlament može odgoditi glasovanje do sljede će dnevne sjed ­
nice.  
5. Predsjednik obavješ ćuje Vije će o izboru ili odbijanju Komi ­
sije. 
6. U slu čaju zna čajne promjene resora tijekom trajanja 
mandata Komisije, popunjavanja slobodnog mjesta ili imeno ­
vanja novog povjerenika nakon pristupanja nove države članice, 
doti čni povjerenici pozvani su predstaviti se pred odborima 
nadležnima za njihova podru čja nadležnosti u skladu sa 
stavkom 2.  
Članak 107.  
Prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji  
1. Jedna desetina zastupnika Parlamenta može podnijeti 
predsjedniku prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Komisiji.  2. Prijedlog se treba zvati „prijedlog za izglasavanje nepovje ­
renja” i biti obrazložen. Proslje đuje ga se Komisiji.  
3. Čim ga primi, predsjednik objavljuje zastupnicima da je 
podnesen prijedlog za izglasavanje nepovjerenja.  
4. Rasprava o izglasavanju nepovjerenja smije se održati tek 
nakon proteka 24 sata od objave zastupnicima primitka prijed ­
loga za izglasavanje nepovjerenja.  
5. O prijedlogu se glasuje poimeni čno, najmanje 48 sati 
nakon po četka rasprave.  
6. Rasprava i glasovanje odvijaju se najkasnije tijekom prve 
sljede će sjednice nakon podnošenja prijedloga.  
7. Prijedlog za izglasavanje nepovjerenja prihva ća se ako 
dobije dvotre ćinsku ve ćinu danih glasova koji ujedno predstav ­
ljaju ve ćinu zastupnika Parlamenta. O rezultatu glasovanja 
obavješ ćuju se predsjednik Vije ća i predsjednik Komisije.  
Članak 107.a  
Imenovanje sudaca i nezavisnih odvjetnika Suda Europske 
unije  
Parlament na prijedlog nadležnog odbora imenuje svojeg kandi ­
data u sedmero člano vije će čija je zada ća nadgledati podobnost 
kandidata za obnašanje dužnosti suca ili nezavisnog odvjetnika 
Suda i Op ćeg suda.  
Članak 108.  
Imenovanje članova Revizorskog suda  
1. Predloženi kandidati za članove Revizorskog suda pozi ­
vaju se dati izjavu pred nadležnim odborom i odgovoriti na 
pitanja njegovih članova. Odbor tajno i odvojeno glasuje o 
svakoj kandidaturi.  
2. Nadležni odbor Parlamentu daje preporuku u obliku 
izvješ ća koje sadržava zasebni prijedlog odluke o prihva ćanju 
za svaku kandidaturu.  
3. Na plenarnoj sjednici glasuje se u roku od dva mjeseca od 
primitka kandidature osim ako Parlament, na zahtjev nadležnog 
odbora, kluba zastupnika ili najmanje 40 zastupnika, ne odlu či 
druk čije. Parlament tajno i odvojeno glasuje o svakoj kandida ­
turi i odluku donosi ve ćinom danih glasova.  
4. Ako je mišljenje koje Parlament donese o pojedinoj kandi ­
daturi negativno, predsjednik traži od Vije ća da povu če kandi ­
daturu i Parlamentu podnese novu.HR 230 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 12 ) Vidjeti Prilog XVII.
 Članak 109.  
Imenovanje članova izvršnog odbora Europske središnje 
banke  
1. Predloženi kandidat za predsjednika Europske središnje 
banke poziva se dati izjavu pred nadležnim odborom i odgo ­
voriti na pitanja njegovih članova.  
2. Nadležni odbor Parlamentu daje preporuku o prihva ćanju 
ili odbijanju kandidature.  3. Glasuje se u roku od dva mjeseca od primitka kandidature 
osim ako Parlament, na zahtjev nadležnog odbora, kluba 
zastupnika ili najmanje 40 zastupnika, ne odlu či druk čije. 
4. Ako je mišljenje koje Parlament donese negativno, pred ­
sjednik traži od Vije ća da povu če kandidaturu i Parlamentu 
podnese novu.  
5. Isti postupak primjenjuje se na kandidature za potpred ­
sjednika i druge članove izvršnog odbora Europske središnje 
banke.  
POGLAVLJE 2.  
Izjave  
Članak 110.  
Izjave Komisije, Vije ća i Europskog vije ća 
1. Članovi Komisije, Vije ća i Europskog vije ća mogu u bilo 
kojem trenutku tražiti od predsjednika Parlamenta dopuštenje 
za davanje izjave. Predsjednik Europskog vije ća daje izjavu 
nakon svakog sastanka tog tijela. Predsjednik Parlamenta odlu ­ 
čuje o tome kad se može dati izjava i ho će li nakon nje slijediti 
cjelovita rasprava ili razdoblje od 30 minuta za kratka i jezgro ­
vita pitanja zastupnika.  
2. Kad u svoj dnevni red uvrštava izjavu s raspravom, Parla ­
ment odlu čuje ho će li raspravu zaklju čiti rezolucijom. To ne čini 
ako je izvješ će o istom predmetu predvi đeno za istu ili sljede ću 
sjednicu osim ako predsjednik, zbog iznimnih razloga, ne pred ­
loži druk čije. Ako Parlament odlu či zaklju čiti raspravu rezolu ­
cijom, odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu 
podnijeti prijedlog rezolucije.  
3. O prijedlozima rezolucija glasuje se isti dan. Predsjednik 
odlu čuje o mogu ćim iznimkama. Dopuštena su obrazloženja 
glasovanja.  
4. Zajedni čki prijedlog rezolucije zamjenjuje prijedloge rezo ­
lucija koje su prethodno podnijeli njihovi potpisnici, ali ne i one 
koje su podnijeli drugi odbori, klubovi zastupnika ili zastupnici.  
5. Nakon donošenja rezolucije ne može se glasovati o dalj ­
njim prijedlozima, osim ako predsjednik iznimno ne odlu či 
druk čije. 
Članak 111.  
Objašnjenja odluka Komisije  
Nakon savjetovanja s Konferencijom predsjednika, predsjednik 
Parlamenta može pozvati predsjednika Komisije, povjerenika 
nadležnog za odnose s Europskim parlamentom ili, prema 
dogovoru, drugog povjerenika, da nakon svake sjednice Komi ­
sije Parlamentu daju izjavu u kojoj objašnjavaju glavne donesene 
odluke. Nakon izjave slijedi rasprava u trajanju od najmanje 30 minuta tijekom koje zastupnici mogu postavljati kratka i jezgro ­
vita pitanja.  
Članak 112.  
Izjave Revizorskog suda  
1. U okviru postupka davanja razrješnice ili rada Parlamenta 
na podru čju prora čunskog nadzora, predsjednik Revizorskog 
suda može biti pozvan uzeti rije č kako bi predstavio primjedbe 
sadržane u godišnjem izvješ ću, posebnim izvješ ćima ili mišlje ­
njima Suda ili kako bi objasnio program rada Suda.  
2. Parlament može održati zasebnu raspravu o bilo kojem 
pitanju proizašlom iz tih izjava uz sudjelovanje Komisije i 
Vije ća, posebno u slu čaju prijavljenih nepravilnosti u financij ­
skom upravljanju.  
Članak 113.  
Izjave Europske središnje banke  
1. Predsjednik Europske središnje banke predstavlja Parla ­
mentu godišnje izvješ će Banke o radu Europskog sustava središ ­
njih banaka i o monetarnoj politici u prethodnoj i teku ćoj 
godini.  
2. Nakon predstavljanja slijedi op ća rasprava.  
3. Predsjednik Europske središnje banke poziva se na sjednice 
nadležnog odbora najmanje četiri puta godišnje radi davanja 
izjave i odgovaranja na pitanja.  
4. Na svoj zahtjev ili na zahtjev Parlamenta, predsjednik, 
potpredsjednik i drugi članovi izvršnog odbora Europske 
središnje banke pozivaju se na dodatne sjednice.  
5. Doslovno izvješ će o postupcima iz stavaka 3. i 4. sastavlja 
se na službenim jezicima.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 231
 
Članak 114.  
Preporuka o op ćim smjernicama ekonomske politike  
1. Preporuka Komisije o op ćim smjernicama ekonomske 
politike država članica i Unije podnosi se nadležnom odboru 
koji podnosi izvješ će Parlamentu.  2. Vije će se poziva obavijestiti Parlament o sadržaju svoje 
preporuke i stajalištu Europskog vije ća. 
POGLAVLJE 3.  
Parlamentarna pitanja  
Članak 115.  
Pitanja za usmeni odgovor s raspravom  
1. Odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu 
postaviti pitanja Vije ću ili Komisiji sa zahtjevom da ih se uvrsti 
u dnevni red Parlamenta.  
Pitanja se podnose u pisanom obliku predsjedniku koji ih 
odmah upu ćuje Konferenciji predsjednika.  
Konferencija predsjednika odlu čuje ho će li i kojim redoslijedom 
pitanja biti uvrštena u dnevni red. Pitanja koja nisu uvrštena u 
dnevni red Parlamenta u roku od tri mjeseca od podnošenja ne 
razmatraju se.  
2. Pitanja Komisiji moraju biti upu ćena toj instituciji 
najmanje tjedan dana prije sjednice na čijem će se dnevnom 
redu pojaviti, a pitanja Vije ću najmanje tri tjedna prije tog dana.  
3. Ako se pitanja odnose na predmete iz članka 42. Ugovora 
o Europskoj uniji, rok predvi đen stavkom 2. ovog članka se ne 
primjenjuje. Vije će mora odgovoriti u odgovaraju ćem roku kako 
bi Parlament bio pravilno obaviješten.  
4. Jedan od podnositelja pitanja ima na raspolaganju pet 
minuta da izloži pitanje. Na pitanje odgovara jedan predstavnik 
doti čne institucije.  
Podnositelj pitanja ima pravo iskoristiti cijelo navedeno vrijeme za 
izlaganje.  
5. Na odgovaraju ći se na čin primjenjuje članak 110. stavci 2. 
do 5.  
Članak 116.  
Vrijeme za pitanja  
1. Na svakoj sjednici održava se vrijeme za pitanja Komisiji u 
terminima koje odredi Parlament na prijedlog Konferencije 
predsjednika.  
2. Pojedini zastupnik tijekom svake sjednice može postaviti 
samo jedno pitanje Komisiji.  3. Pitanja se u pisanom obliku podnose predsjedniku koji 
odlu čuje o njihovoj dopuštenosti i o redoslijedu kojim će se 
obra đivati. Podnositelj pitanja se odmah obavješ ćuje o ovoj 
odluci.  
4. Detaljni postupak vodi se u skladu sa smjernicama utvr ­ 
đenima u prilogu ovom Poslovniku (  13 ). 
5. U skladu sa smjernicama koje je ustanovila Konferencija 
predsjednika može se održati posebni aktualni sat s Vije ćem, s 
predsjednikom Komisije, s potpredsjednikom Komisije/Visokim 
predstavnikom Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i 
s predsjednikom Eurogrupe.  
Članak 117.  
Pitanja za pisani odgovor  
1. Svaki zastupnik može postaviti pitanja predsjedniku 
Europskog vije ća, Vije ću, Komisiji ili potpredsjedniku Komisije/ 
Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu 
politiku i na njih tražiti pisani odgovor, u skladu sa smjerni ­
cama utvr đenima u prilogu ovom Poslovniku (  14 ). Za sadržaj 
pitanja odgovorni su isklju čivo njihovi podnositelji.  
2. Pitanja se u pisanom obliku podnose predsjedniku, koji ih 
proslje đuje primateljima. U slu čaju dvojbi oko dopuštenosti 
pitanja odlu čuje predsjednik. Podnositelj pitanja obavješ ćuje se 
o njegovoj odluci.  
3. Ako na pitanje nije mogu će odgovoriti u zadanom roku, 
ono se na zahtjev podnositelja uvrštava u dnevni red sljede će 
sjednice nadležnog odbora. Na odgovaraju ći se na čin primje ­
njuje članak 116.  
4. Na pitanja na koja se traži trenuta čni odgovor, ali ne i 
detaljno istraživanje (prioritetna pitanja), odgovara se u roku od 
tri tjedna od proslje đivanja primateljima. Svaki zastupnik može 
podnijeti samo jedno prioritetno pitanje svaki mjesec.  
Na druga pitanja (neprioritetna pitanja) odgovara se u roku od 
šest tjedana od proslje đivanja primateljima.HR 232 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 13 ) Vidjeti Prilog II.  
( 14 ) Vidjeti Prilog III.
 Zastupnici navode vrstu pitanja koja podnose. Kona čnu odluku 
donosi predsjednik.  
5. Pitanja i odgovori objavljuju se u  Službenom listu Europske 
unije . 
Članak 118.  
Pitanja za pisani odgovor upu ćena Europskoj središnjoj 
banci  
1. Svaki zastupnik može u skladu sa smjernicama utvr ­ 
đenima u prilogu ovom Poslovniku (  15 ) Europskoj središnjoj 
banci postaviti pitanja i na njih tražiti pisani odgovor.  2. Pitanja se u pisanom obliku podnose predsjedniku 
nadležnog odbora koji ih proslje đuje Europskoj središnjoj banci.  
3. Pitanja i odgovori objavljuju se u  Službenom listu Europske 
unije . 
4. Ako na pitanje nije odgovoreno u traženom roku, ono se 
na zahtjev podnositelja uvrštava u dnevni red sljede ćeg sastanka 
nadležnog odbora i predsjednika Europske središnje banke.  
POGLAVLJE 4.  
Izvješ ća drugih institucija  
Članak 119.  
Godišnja i ostala izvješ ća drugih institucija  
1. Godišnja i ostala izvješ ća drugih institucija za koje je u 
Ugovorima predvi đeno savjetovanje s Europskim parlamentom 
ili za koje se u drugim pravnim odredbama traži mišljenje Europskog parlamenta predmet su izvješ ća koja se podnose 
na plenarnoj sjednici.  
2. Godišnja i ostala izvješ ća drugih institucija koja nisu obuh ­
va ćena stavkom 1. upu ćuju se nadležnom odboru koji može 
predložiti sastavljanje izvješ ća u skladu s člankom 48.  
POGLAVLJE 5.  
Rezolucije i preporuke  
Članak 120.  
Prijedlozi rezolucija  
1. Svaki zastupnik može podnijeti prijedlog rezolucije o 
predmetu iz podru čja djelovanja Europske unije.  
Prijedlog ne smije sadržavati više od 200 rije či. 
2. Nadležni odbor odlu čuje koji će se postupak primijeniti.  
Odbor može spojiti prijedlog rezolucije s drugim prijedlozima 
rezolucija ili izvješ ćima.  
Može donijeti mišljenje koje može biti u obliku pisma.  
Može sastaviti izvješ će u skladu s člankom 48.  
3. Autori prijedloga rezolucije obavješ ćuju se o odlukama 
odbora i Konferencije predsjednika.  
4. Izvješ će sadržava tekst prijedloga rezolucije.  5. Predsjednik drugim institucijama Europske unije proslje ­ 
đuje mišljenja koja su na njih naslovljena u obliku pisma.  
6. Autor ili autori prijedloga rezolucije podnesenog na 
temelju članka 110. stavka 2., članka 115. stavka 5. ili članka 
122. stavka 2. imaju ga pravo povu ći prije kona čnog glasovanja.  
7. Autor, autori ili prvi potpisnik mogu povu ći prijedlog 
rezolucije podnesen u skladu sa stavkom 1. prije nego što 
nadležni odbor odlu či, u skladu sa stavkom 2., o njemu sastaviti 
izvješ će. 
Nakon što odbor na taj na čin preuzme prijedlog, jedino je on 
ovlašten povu ći prijedlog sve do po četka kona čnog glasovanja.  
8. Klub, odbor ili isti broj zastupnika koji je potreban za 
podnošenje prijedloga mogu odmah preuzeti povu čeni prijedlog 
rezolucije i ponovno ga podnijeti.  
Odbori su dužni osigurati da se po prijedlozima rezolucija koji su 
podneseni u skladu s ovim člankom i koji udovoljavaju utvr đenim 
zahtjevima dalje postupa i da se na njih propisno poziva u dokumen ­
tima koji iz njih proizlaze.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 233  
( 15 ) Vidjeti Prilog III.
 Članak 121.  
Preporuke Vije ću 
1. Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podni ­
jeti prijedlog preporuke Vije ću o predmetima iz glave V. 
Ugovora o Europskoj uniji, ili u slu čajevima kad od Parlamenta 
nije tražen savjet o me đunarodnom sporazumu obuhva ćenom 
člankom 90. ili 91.  
2. Ti prijedlozi upu ćuju se na razmatranje nadležnom 
odboru.  
Po potrebi odbor predmet upu ćuje Parlamentu u skladu s 
postupcima utvr đenima u ovom Poslovniku.  
3. Ako nadležni odbor podnese izvješ će, u njemu Parlamentu 
podnosi prijedlog preporuke Vije ću, zajedno s kratkim obrazlo ­ 
ženjem i po potrebi mišljenjima odbora čiji se savjet traži.  
Za primjenu ovog stavka nije potrebno prethodno odobrenje Konferen ­
cije predsjednika.  
4. Primjenjuju se odredbe članka 97.  
Članak 122.  
Rasprave o slu čajevima kršenja ljudskih prava, 
demokratskih na čela i vladavine prava  
1. Odbor, me đuparlamentarno izaslanstvo, klub zastupnika 
ili najmanje 40 zastupnika mogu pisanim putem od Predsjed ­
nika tražiti održavanje rasprave o hitnom slu čaju kršenja ljud ­
skih prava, demokratskih na čela i vladavine prava ( članak 137. 
stavak 3.).  
2. Konferencija predsjednika na temelju zahtjeva iz stavka 1. 
i u skladu s odredbama Priloga IV. sastavlja popis predmeta koji 
će se uvrstiti u kona čni prijedlog dnevnog reda za sljede ću 
raspravu o slu čajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih 
na čela i vladavine prava. U dnevni red smiju se uvrstiti najviše 
tri predmeta, uklju čuju ći potpoglavlja.  
U skladu s člankom 140. Parlament može odustati od teme o 
kojoj je trebalo raspravljati i zamijeniti je temom koja nije na 
dnevnom redu. Prijedlozi rezolucija o odabranim predmetima podnose se najkasnije do ve čeri dana usvajanja dnevnog reda. 
Predsjednik odre đuje to čan rok za podnošenje tih prijedloga 
rezolucija.  
3. U okviru vremena za rasprave od najviše 60 minuta po 
sjednici ukupno vrijeme za izlaganje klubova zastupnika i neza ­
visnih zastupnika raspodjeljuje se u skladu s postupkom utvr ­ 
đenim člankom 149. stavcima 4. i 5.  
Vrijeme koje preostane nakon vremena potrebnog za predstav ­
ljanje prijedloga rezolucija i glasovanje o njima i nakon 
mogu ćeg vremena za izlaganje dodijeljenog Komisiji i Vije ću 
raspodjeljuje se me đu klubovima zastupnika i nezavisnim 
zastupnicima.  
4. Na kraju rasprave odmah se glasuje. Članak 170. se ne 
primjenjuje.  
Glasovanja u skladu s ovim člankom mogu se organizirati skupno u 
okviru nadležnosti predsjednika i Konferencije predsjednika.  
5. Ako su za isti predmet podnesena dva ili više prijedloga 
rezolucija, primjenjuje se postupak iz članka 110. stavka 4.  
6. Predsjednik i predsjednici klubova zastupnika mogu odlu ­ 
čiti da se o prijedlogu rezolucije glasuje bez rasprave. Za tu 
odluku potreban je jednoglasni pristanak predsjednika svih 
klubova zastupnika.  
Odredbe članaka 174., 175. i 177. ne primjenjuju se na prijedloge 
rezolucija uvrštene u dnevni red za raspravu o slu čajevima kršenja 
ljudskih prava, demokratskih na čela i vladavine prava.  
Prijedlozi rezolucija podnose se za raspravu o slu čajevima kršenja ljud ­
skih prava, demokratskih na čela i vladavine prava tek nakon usvajanja 
popisa tema. Prijedlozi rezolucija koje nije mogu će obraditi unutar 
vremena dodijeljenog za raspravu ne razmatraju se. Isto vrijedi za 
prijedloge rezolucija za koje je ustanovljeno, nakon zahtjeva u skladu 
s člankom 155. stavkom 3., da nema kvoruma. Zastupnici imaju 
pravo ponovno podnijeti te prijedloge bilo na razmatranje u odboru 
prema članku 120., bilo za raspravu o slu čajevima kršenja ljudskih 
prava, demokratskih na čela i vladavine prava na sljede ćoj sjednici.  
Predmet nije mogu će uvrstiti u dnevni red za raspravu o slu čajevima 
kršenja ljudskih prava, demokratskih na čela i vladavine prava ako je 
već na dnevnom redu te sjednice.HR 234 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
U Poslovniku ne postoje odredbe kojima se dopušta zajedni čka 
rasprava o prijedlogu rezolucije podnesenom u skladu sa stavkom 2., 
drugim podstavkom, te o izvješ ću odbora o istoj temi.  
* * *  
Kad je u skladu s člankom 155. stavkom 3. podnesen zahtjev za 
utvr đivanje kvoruma, taj zahtjev važe ći je samo za prijedlog rezolucije 
o kojemu će se glasovati, a ne za prijedloge koji slijede.  
Članak 123.  
Pisane izjave  
1. Najviše pet zastupnika može podnijeti pisanu izjavu od 
najviše 200 rije či o predmetu koji ulazi u podru čje nadležnosti 
Europske unije i ne odnosi se na pitanja kojima se bavi aktualni 
zakonodavni postupak. Odobrenje daje predsjednik za svaki 
slu čaj posebno. Pisane izjave tiskaju se na službenim jezicima 
i razdjeljuju. Unose se u registar zajedno s imenima potpisnika. 
Registar je javan i nalazi se ispred ulaza u vije ćnicu za vrijeme 
sjednica, a u razdoblju izme đu sjednica na odgovaraju ćem 
mjestu koje odre đuje Kolegij kvestora.  
Sadržaj pisane izjave ne smije izlaziti izvan oblika izjave i, posebno, ne 
smije sadržavati odluke o predmetima za koje su u ovom Poslovniku 
utvr đeni posebni postupci i nadležnosti.  
2. Svaki zastupnik može dodati svoj potpis na izjavu koja je 
unesena u registar.  
3. Kad izjavu potpiše ve ćina zastupnika Parlamenta, pred ­
sjednik o tome obavješ ćuje Parlament i objavljuje imena potpi ­
snika u zapisniku, a izjavu objavljuje kao usvojeni tekst.  
4. Postupak se zaklju čuje na završetku sjednice proslje điva ­
njem izjave primateljima, zajedno s imenima potpisnika.  
5. Pisana izjava koja u registru ostane dulje od tri mjeseca i 
ne potpiše je najmanje jedna polovica zastupnika Parlamenta se 
ne razmatra.  Članak 124.  
Savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim 
odborom  
1. Ako se Ugovorom o funkcioniranju Europske unije pred ­
viđa savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim odbo ­
rom, predsjednik pokre će postupak savjetovanja i o tome 
obavješ ćuje Parlament.  
2. Odbor može zahtijevati savjetovanje s Europskim gospo ­
darskim i socijalnim odborom o predmetima op će prirode ili o 
posebnim to čkama.  
Odbor navodi rok u kojem Europski gospodarski i socijalni 
odbor treba dostaviti svoje mišljenje.  
Zahtjev za savjetovanje s Europskim gospodarskim i socijalnim 
odborom Parlament odobrava bez rasprave.  
3. Mišljenja koja pošalje Europski gospodarski i socijalni 
odbor upu ćuju se nadležnom odboru.  
Članak 125.  
Savjetovanje s Odborom regija  
1. Ako se Ugovorom o funkcioniranju Europske unije pred ­
viđa savjetovanje s Odborom regija, predsjednik pokre će 
postupak savjetovanja i o tome obavješ ćuje Parlament.  
2. Odbor može zahtijevati savjetovanje s Odborom regija o 
predmetima op će prirode ili o posebnim to čkama.  
Odbor navodi rok u kojem Odbor regija treba dostaviti svoje 
mišljenje.  
Zahtjev za savjetovanje s Odborom regija Parlament odobrava 
bez rasprave.  
3. Mišljenja koja pošalje Odbor regija upu ćuju se nadležnom 
odboru.  
Članak 126.  
Zahtjevi upu ćeni europskim agencijama  
1. Ako Parlament ima pravo podnijeti zahtjev europskoj 
agenciji, svaki zastupnik može predsjedniku Parlamenta podni ­
jeti takav zahtjev u pisanom obliku. Zahtjevi se moraju odnositi 
na predmete koji ulaze u podru čje djelovanja agencije i biti 
popra ćeni informacijama koje objašnjavaju predmet i interes 
Unije.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 235
 
2. Nakon savjetovanja s nadležnim odborom predsjednik 
proslje đuje zahtjev agenciji ili poduzima druge odgovaraju će 
mjere. O tome se odmah obavješ ćuje zastupnik koji podnosi 
zahtjev. U svakom zahtjevu koji predsjednik pošalje agenciji 
navodi se rok za odgovor.  3. Ako agencija smatra da nije u mogu ćnosti odgovoriti na 
zahtjev u obliku u kojemu je podnesen ili traži njegovu 
promjenu, odmah obavješ ćuje predsjednika koji poduzima 
odgovaraju će mjere, po potrebi nakon savjetovanja s nadležnim 
odborom.  
POGLAVLJE 6.  
Me đuinstitucionalni sporazumi  
Članak 127.  
Me đuinstitucionalni sporazumi  
1. Parlament može sklapati sporazume s drugim instituci ­
jama u okviru primjene Ugovora ili radi poboljšanja ili poja ­ 
šnjenja postupaka.  
Ti sporazumi mogu imati oblik zajedni čkih izjava, razmjena 
pisama, kodeksa ponašanja ili druge odgovaraju će oblike. Potpi ­
suje ih predsjednik nakon što ih pregleda odbor nadležan za ustavna pitanja i nakon što ih Parlament odobri. Mogu biti 
priloženi Poslovniku radi obavijesti.  
2. Kad se takvim sporazumima podrazumijevaju promjene 
postoje ćih postupovnih prava ili obveza ili ustanovljuju nova 
postupovna prava ili obveze zastupnika ili tijela Parlamenta ili 
na drugi na čin podrazumijevaju izmjena ili tuma čenje Poslo ­
vnika, prije potpisivanja sporazuma predmet se upu ćuje 
odboru nadležnom za njegovo razmatranje u skladu s 
člankom 211. stavcima 2. do 6.  
POGLAVLJE 7.  
Upu ćivanja na sud europske unije  
Članak 128.  
Postupak pred Sudom Europske unije  
1. Parlament u roku odre đenom u Ugovorima i Statutu Suda 
Europske unije za tužbe institucija Unije i fizi čkih ili pravnih 
osoba pregledava zakonodavstvo Unije i njegove provedbene 
mjere kako bi utvrdio da su u potpunosti poštovani Ugovori, 
posebno kad se to odnosi na prava Parlamenta.  
2. Nadležni odbor izvješ ćuje Parlament, po potrebi usmeno, 
ako sumnja u kršenje prava Unije.  
3. Predsjednik podnosi tužbu u ime Parlamenta u skladu s 
preporukom nadležnog odbora.  
Na po četku sljede će sjednice predsjednik može tražiti donošenje 
odluke o ostajanju pri tužbi. Ako se na sjednici ve ćinom danih 
glasova donese odluka protiv tužbe, predsjednik je povla či. 
Ako predsjednik podnese tužbu protivno preporuci nadležnog 
odbora, na po četku sljede će sjednice traži donošenje odluke o 
ostajanju pri tužbi.  4. Predsjednik nakon savjetovanja s nadležnim odborom 
podnosi primjedbe ili sudjeluje u sudskom postupku u ime 
Parlamenta.  
Ako predsjednik ne namjerava djelovati u skladu s preporukom 
nadležnog odbora, o tome obavješ ćuje odbor i predmet upu ćuje 
Konferenciji predsjednika navode ći razloge.  
Ako Konferencija predsjednika smatra da Parlament iznimno ne 
treba podnijeti primjedbe ili sudjelovati u postupku pred Sudom 
Europske unije u kojemu se dovodi u pitanje pravna valjanost 
akta Parlamenta, predmet se bez odlaganja upu ćuje na plenarnu 
sjednicu.  
U hitnim slu čajevima predsjednik može poduzeti mjere predo ­
strožnosti radi pridržavanja rokova koje je propisao doti čni sud. 
U tim slu čajevima postupak predvi đen ovim stavkom provodi se 
što je prije mogu će. 
Nijedna odredba Poslovnika ne spre čava nadležni odbor da odlu či o 
odgovaraju ćim postupovnim mjerama radi pravodobnog proslje đivanja 
svoje preporuke u hitnim slu čajevima.HR 236 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Člankom 90. stavkom 6. utvr đuje se poseban postupak za odluku 
Parlamenta koja se odnosi na korištenje prava na traženje mišljenja 
Suda o uskla đenosti me đunarodnog sporazuma s Ugovorima, u skladu 
s člankom 218. stavkom 11. Ugovora o funkcioniranju Europske 
unije. Ova odredba čini „lex specialis” koji ima prednost pred op ćim 
pravilom utvr đenim u članku 128.  Ako se radi o korištenju prava Parlamenta pred Sudom Europske unije 
i ako doti čni akt nije obuhva ćen člankom 128., postupak predvi đen 
tim člankom primjenjuje se na odgovaraju ći na čin. 
Članak 129.  
Brisan  
GLAVA V.  
ODNOSI S NACIONALNIM PARLAMENTIMA  
Članak 130.  
Razmjena informacija, kontakti i uzajamno ustupanje 
prostora i opreme  
1. Parlament redovito izvješ ćuje nacionalne parlamente 
država članica o svome radu.  
2. Na temelju mandata koji daje Konferencija predsjednika 
nakon savjetovanja s Konferencijom predsjednika odbora prego ­
vara se o organizaciji i promicanju u činkovite i redovite me đu­
parlamentarne suradnje unutar Unije, u skladu s člankom 9. 
Protokola o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji.  
Parlament odobrava sve sporazume o tim predmetima u skladu 
s postupkom iz članka 127.  
3. Odbor može zapo četi izravni dijalog s nacionalnim parla ­
mentima na razini odbora unutar granica odobrenih prora čun ­
skih sredstava namijenjenih u tu svrhu. Dijalog može uklju čivati 
odgovaraju će oblike suradnje prije i poslije donošenja zakono ­
davnih akata.  
4. Svi dokumenti koji se odnose na zakonodavni postupak 
na razini Unije i koje nacionalni parlament službeno pošalje 
Europskom parlamentu proslje đuju se odboru nadležnom za 
predmet na koji se dokument odnosi.  
5. Konferencija predsjednika može dati mandat predsjedniku 
Parlamenta da pregovara o ustupanju prostora i opreme nacionalnim parlamentima država članica na temelju uzajam ­
nosti te da predloži druge mjere za olakšavanje kontakata s 
nacionalnim parlamentima.  
Članak 131.  
Konferencija odbora za europske poslove (COSAC)  
1. Konferencija predsjednika na prijedlog predsjednika Parla ­
menta imenuje članove izaslanstva Parlamenta u COSAC-u i 
može mu dati mandat. Izaslanstvo predvodi potpredsjednik 
Europskog parlamenta nadležan za odnose s nacionalnim parla ­
mentima i predsjednik odbora nadležnog za institucionalna 
pitanja.  
2. Drugi članovi izaslanstva biraju se u skladu s predmetima 
o kojima će se raspravljati na sastanku COSAC-a i uklju čuju, u 
što ve ćoj mjeri, predstavnike odbora nadležnih za te predmete. 
Nakon svakog sastanka izaslanstvo podnosi izvješ će. 
3. Vodi se ra čuna o op ćoj politi čkoj ravnoteži u Parlamentu.  
Članak 132.  
Konferencija parlamenata  
Konferencija predsjednika imenuje članove izaslanstva Parla ­
menta na svakoj konferenciji ili u sli čnom tijelu koje uklju čuje 
predstavnike parlamenata i daje mu mandat u skladu s odgova ­
raju ćim rezolucijama Parlamenta. Izaslanstvo izabire svog pred ­
sjednika i po potrebi jednog ili više potpredsjednika.  
GLAVA VI.  
ZASJEDANJA  
POGLAVLJE 1.  
Zasjedanja parlamenta  
Članak 133.  
Parlamentarni saziv, zasjedanja, sjednice, dnevne sjednice  
1. Parlamentarni saziv te če istodobno s trajanjem mandata 
zastupnika predvi đenim Aktom od 20. rujna 1976.  
2. Zasjedanje odgovara razdoblju od jedne godine propi ­
sanom Aktom i Ugovorima.  3. Sjednica odgovara sastanku Parlamenta koji se u pravilu 
održava svaki mjesec i dijeli na dnevne sjednice.  
Dnevne sjednice Parlamenta održane isti dan smatraju se jedinstvenom 
dnevnom sjednicom.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 237
 
Članak 134.  
Sazivanje Parlamenta  
1. Parlament se sastaje bez potrebe za sazivanjem drugog 
utorka u ožujku svake godine i sam odre đuje trajanje prekida 
zasjedanja.  
2. Parlament se tako đer sastaje bez potrebe za sazivanjem 
prvog utorka nakon isteka razdoblja od mjesec dana po zavr ­ 
šetku razdoblja iz članka 10. stavka 1. Akta od 20. rujna 1976.  
3. Konferencija predsjednika može, uz obrazloženje, promi ­
jeniti trajanje prekida o kojima je odlu čeno u skladu sa stavkom 
1. najmanje dva tjedna prije datuma nastavka zasjedanja koji je 
prethodno odredio Parlament; datum nastavka, me đutim, ne 
smije biti odgo đen za dulje od dva tjedna.  
4. Iznimno, nakon savjetovanja s Konferencijom predsjed ­
nika, predsjednik saziva Parlament na zahtjev ve ćine zastupnika 
ili na zahtjev Komisije ili Vije ća. 
Iznimno, uz odobrenje Konferencije predsjednika, predsjednik 
može sazvati Parlament u hitnim slu čajevima.  Članak 135.  
Mjesto održavanja sjednica  
1. Sjednice Parlamenta i parlamentarnih odbora održavaju se 
u skladu s odredbama Ugovora.  
Za prihva ćanje prijedloga za održavanje dodatnih sjednica Parlamenta 
u Bruxellesu i mogu ćih amandmana na njih potrebna je samo ve ćina 
danih glasova.  
2. Svaki odbor može zatražiti da se jedna ili više sjednica 
održe na drugom mjestu. Obrazloženi zahtjev upu ćuje se pred ­
sjedniku koji ga podnosi Predsjedništvu. Ako se radi o hitnom 
predmetu, predsjednik može sam donijeti odluku. Ako Predsjed ­
ništvo ili predsjednik odbiju zahtjev, moraju se navesti razlozi 
odbijanja.  
Članak 136.  
Nazo čnost zastupnika na dnevnim sjednicama  
1. Zastupnici se na svakoj dnevnoj sjednici potpisuju na 
popis nazo čnih.  
2. Imena nazo čnih zastupnika, upisana u popis nazo čnih, 
unose se u zapisnik sa svake dnevne sjednice.  
POGLAVLJE 2.  
Plan rada parlamenta  
Članak 137.  
Prijedlog dnevnog reda  
1. Prije svake sjednice Konferencija predsjednika, na temelju 
preporuka Konferencije predsjednika odbora, sastavlja prijedlog 
dnevnog reda, uzimaju ći u obzir dogovoreni program rada 
Komisije iz članka 35.  
Komisija i Vije će mogu na poziv predsjednika sudjelovati u 
raspravama Konferencije predsjednika o prijedlogu dnevnog 
reda.  
2. U prijedlogu dnevnog reda mogu biti navedena vremena 
glasovanja o odre đenim to čkama predvi đenima za razmatranje.  
3. U prijedlogu dnevnog reda mogu biti predvi đena jedno ili 
dva razdoblja koja zajedno traju najdulje 60 minuta, za rasprave 
o slu čajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih na čela i 
vladavine prava u skladu s člankom 122.  
4. Kona čni prijedlog dnevnog reda dijeli se zastupnicima 
najmanje tri sata prije po četka sjednice.  Članak 138.  
Postupak na plenarnoj sjednici bez amandmana i rasprave  
1. Bilo koji prijedlog zakonodavnog akta (prvo čitanje) i bilo 
koji nezakonodavni prijedlog rezolucije koji je prihva ćen u 
odboru, a da je manje od jedne desetine članova odbora glaso ­
valo protiv, uvrštava se u prijedlog dnevnog reda Parlamenta za 
glasovanje bez amandmana.  
O to čki se zatim glasuje jedinstvenim glasovanjem osim ako su 
prije sastavljanja kona čnog prijedloga dnevnog reda klubovi 
zastupnika ili pojedina čni zastupnici koji zajedno čine jednu 
desetinu zastupnika Parlamenta pisanim putem zahtijevali da 
se dopuste amandmani na to čku; u tom slu čaju predsjednik 
odre đuje rok za podnošenje amandmana.  
2. O to čkama uvrštenima u kona čni prijedlog dnevnog reda 
za glasovanje bez amandmana tako đer se ne raspravlja osim ako 
Parlament prilikom usvajanja dnevnog reda na po četku sjednice, 
na prijedlog Konferencije predsjednika ili na zahtjev kluba 
zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ne odlu či druk čije.HR 238 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
3. Prilikom sastavljanja kona čnog prijedloga dnevnog reda 
sjednice, Konferencija predsjednika može predložiti da se 
druge to čke razmatraju bez amandmana ili bez rasprave. 
Prilikom usvajanja dnevnog reda Parlament ne smije prihvatiti 
takve prijedloge ako su se klub zastupnika ili najmanje 40 
zastupnika pisanim putem izjasnili protiv toga najmanje sat 
vremena prije po četka sjednice.  
4. Kad se to čka razmatra bez rasprave, izvjestitelj ili pred ­
sjednik nadležnog odbora mogu dati izjavu u trajanju od 
najdulje dvije minute neposredno prije glasovanja.  
Članak 139.  
Kratko predstavljanje  
Na zahtjev izvjestitelja ili na prijedlog Konferencije predsjednika, 
Parlament tako đer može odlu čiti da će se to čka o kojoj nije 
potrebna cjelovita rasprava obraditi kratkim predstavljanjem 
izvjestitelja na plenarnoj sjednici. U tom slu čaju Komisija ima 
priliku odgovoriti, nakon čega slijedi rasprava u trajanju od 
najdulje deset minuta tijekom koje predsjednik zastupnicima 
koji se jave može dati rije č u trajanju od najdulje jedne 
minute po zastupniku.  
Članak 140.  
Usvajanje i izmjena dnevnog reda  
1. Na po četku svake sjednice Parlament odlu čuje o 
kona čnom prijedlogu dnevnog reda. Amandmane mogu pred ­
ložiti odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika. Sve 
takve prijedloge predsjednik mora primiti najmanje sat vremena 
prije po četka sjednice. Predsjednik može dati rije č podnositelju, 
jednom govorniku koji je za prihva ćanje prijedloga i jednome 
koji je protiv. Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne 
minute.  
2. Dnevni red se nakon usvajanja ne može izmijeniti osim u 
skladu s člankom 142. ili člancima 174. do 178. ili na prijedlog 
predsjednika.  
Ako je postupovni prijedlog izmjene dnevnog reda odbijen, više 
ne može biti podnesen tijekom iste sjednice.  
3. Prije završetka dnevne sjednice predsjednik objavljuje 
datum, vrijeme i dnevni red sljede će dnevne sjednice.  
Članak 141.  
Izvanredna rasprava  
1. Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu zahti ­
jevati da se u dnevni red Parlamenta uvrsti izvanredna rasprava 
o predmetu od velikog interesa za politiku Europske unije. U 
pravilu se na svakoj sjednici održava samo jedna izvanredna 
rasprava.  2. Zahtjev se predsjedniku podnosi pisanim putem najmanje 
tri sata prije po četka sjednice na kojoj se treba održati izvan ­
redna rasprava. O tom zahtjevu glasuje se na po četku sjednice 
prilikom usvajanja dnevnog reda.  
3. Kao odgovor na doga đaje koji uslijede nakon usvajanja 
dnevnog reda sjednice, predsjednik može predložiti izvanrednu 
raspravu nakon savjetovanja s predsjednicima klubova zastup ­
nika. O svakom takvom prijedlogu glasuje se na po četku 
dnevne sjednice ili u dogovoreno vrijeme glasovanja, o čemu 
su zastupnici obaviješteni najmanje sat vremena ranije.  
4. Predsjednik odre đuje vrijeme održavanja takve rasprave. 
Ukupno trajanje rasprave ne smije biti dulje od 60 minuta. 
Vrijeme za izlaganje dodjeljuje se klubovima zastupnika i neza ­
visnim zastupnicima u skladu s člankom 149. stavcima 4. i 5.  
5. Rasprava se zaklju čuje bez donošenja rezolucije.  
Članak 142.  
Hitni postupak  
1. Predsjednik, odbor, klub zastupnika, najmanje 40 zastup ­
nika, Komisija ili Vije će mogu zahtijevati da se rasprava o prije ­
dlogu u vezi s kojim je od Parlamenta tražen savjet u skladu s 
člankom 43. stavkom 1. provede po hitnom postupku. Zahtjev 
mora biti podnesen u pisanom obliku i biti obrazložen.  
2. Čim predsjednik primi zahtjev za hitnu raspravu, o tome 
obavješ ćuje Parlament. O zahtjevu se glasuje na po četku prve 
sljede će dnevne sjednice nakon one na kojoj je zahtjev objav ­
ljen, pod uvjetom da je prijedlog na koji se zahtjev odnosi 
podijeljen na službenim jezicima. Kad postoji nekoliko zahtjeva 
za hitnu raspravu o istom predmetu, prihva ćanje ili odbijanje 
zahtjeva za hitnu raspravu primjenjuje se na sve zahtjeve o 
istom predmetu.  
3. Prije glasovanja rije č mogu imati samo podnositelj 
zahtjeva, jedan govornik koji je za usvajanje, jedan koji je 
protiv te predsjednik i/ili izvjestitelj nadležnog odbora, svaki u 
trajanju od najdulje tri minute.  
4. Pitanja koja se razmatraju po hitnom postupku imaju 
prednost pred drugim to čkama dnevnog reda. Predsjednik odre ­ 
đuje vrijeme rasprave i glasovanja.  
5. Hitna rasprava može se održati bez izvješ ća ili, iznimno, 
na temelju usmenog izvješ ća nadležnog odbora.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 239
 
Članak 143.  
Zajedni čka rasprava  
U bilo kojem trenutku može se donijeti odluka da se o sli čnim 
ili činjeni čno srodnim to čkama dnevnog reda provede zajed ­
ni čka rasprava.  Članak 144.  
Rokovi  
Osim u hitnim slu čajevima na koje se odnose članci 122. i 
142., rasprava i glasovanje o tekstu ne smiju zapo četi ako 
nije bio distribuiran najmanje 24 sata ranije.  
POGLAVLJE 3.  
Op ća pravila o odvijanju sjednica  
Članak 145.  
Pristup vije ćnici  
1. Pristup vije ćnici imaju samo zastupnici Parlamenta, 
članovi Komisije ili Vije ća, glavni tajnik Parlamenta, članovi 
osoblja koji su po prirodi posla dužni biti nazo čni te stru čnjaci 
ili službenici Europske unije.  
2. Jedino nositelji propusnice koju u tu svrhu propisno 
izdaju predsjednik ili glavni tajnik Parlamenta imaju pristup 
galerijama.  
3. Posjetitelji kojima je dopušten pristup galerijama moraju 
sjediti u tišini. Parlamentarni podvornici odmah udaljavaju 
osobe koje izražavaju odobravanje ili negodovanje.  
Članak 146.  
Jezici  
1. Svi dokumenti Parlamenta sastavljaju se na službenim jezi ­
cima.  
2. Svi zastupnici imaju pravo u Parlamentu govoriti na služ ­
benom jeziku koji izaberu. Govori održani na jednom od služ ­
benih jezika simultano se prevode na druge službene jezike i na 
svaki drugi jezik za koji Predsjedništvo smatra da je to potre ­
bno.  
3. Na sjednicama odbora i izaslanstava osigurava se usmeno 
prevo đenje sa službenih jezika i na službene jezike koje članovi 
i zamjenici članova doti čnog odbora ili izaslanstva upotreblja ­
vaju i traže.  
4. Na sjednicama odbora i izaslanstava koje se održavaju 
izvan uobi čajenih mjesta rada osigurava se usmeno prevo đenje 
sa jezika i na jezike članova koji su potvrdili svoju nazo čnost na 
sjednici. U iznimnim slu čajevima ovo se pravilo ne mora strogo 
poštovati ako se članovi odbora ili izaslanstva s tim slože. U 
slu čaju neslaganja odlu čuje Predsjedništvo.  
Ako se nakon objave rezultata glasovanja ustanove nepodudarnosti 
izme đu razli čitih jezi čnih verzija, predsjednik odlu čuje o valjanosti 
objavljenog rezultata u skladu s člankom 171. stavkom 5. Ako rezultat proglasi valjanim, mora odlu čiti koja će se jezi čna verzija 
smatrati usvojenom. Me đutim, izvorna verzija ne može se uvijek 
uzeti kao službeni tekst, budu ći da je mogu ć i slu čaj u kojem se svi 
drugi jezici razlikuju od izvornog teksta.  
Članak 147.  
Prijelazna odredba  
1. Tijekom prijelaznog razdoblja koje traje do završetka 
sedmog parlamentarnog saziva (  16 ) dopustiva su odstupanja od 
članka 146. ako, unato č poduzimanju odgovaraju ćih mjera, nije 
dostupan dovoljan broj usmenih ili pismenih prevoditelja za 
jedan od službenih jezika.  
2. Predsjedništvo na prijedlog glavnog tajnika utvr đuje za 
svaki od doti čnih službenih jezika jesu li ispunjeni uvjeti nave ­
deni u stavku 1. i ponovno razmatra svoju odluku svakih šest 
mjeseci na temelju izvješ ća glavnog tajnika o napretku. Pred ­
sjedništvo donosi potrebne provedbene mjere.  
3. Primjenjuju se posebne privremene odredbe koje je u vezi 
sa sastavljanjem pravnih akata donijelo Vije će na temelju 
Ugovora, s iznimkom uredbi koje su zajedni čki donijeli 
Europski parlament i Vije će. 
4. Na temelju obrazložene preporuke Predsjedništva, Parla ­
ment može u svakom trenutku odlu čiti ukinuti ovaj članak ili, 
na kraju razdoblja navedenog u stavku 1., produžiti vrijeme 
njegove primjene.  
Članak 148.  
Distribucija dokumenata  
Dokumenti koji čine podlogu parlamentarnih rasprava i odluka 
tiskaju se i dijele zastupnicima. Popis tih dokumenata objavljuje 
se u zapisniku sa sjednica Parlamenta.  
Ne dovode ći u pitanje primjenu prvog stavka, zastupnici i 
klubovi zastupnika imaju izravan pristup unutarnjem ra ču­
nalnom sustavu Europskog parlamenta za uvid u sve pripremne 
dokumente koji nisu povjerljive naravi (nacrt izvješ ća, nacrt 
preporuke, nacrt mišljenja, radni dokument, amandmani 
podneseni u odboru).HR 240 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 16 ) Produženo odlukom Parlamenta od 11. ožujka 2009.
 Članak 149.  
Raspodjela vremena za izlaganje i popis govornika  
1. Konferencija predsjednika može predložiti Parlamentu da 
se za odre đenu raspravu raspodijeli vrijeme za izlaganje. Parla ­
ment o tom prijedlogu odlu čuje bez rasprave.  
2. Zastupnici ne smiju govoriti ako im predsjednik ne da 
rije č. Zastupnici govore sa svojih mjesta i obra ćaju se predsjed ­
niku. Ako se govornici udalje od teme, predsjednik ih opominje.  
3. Predsjednik može za prvi dio odre đene rasprave sastaviti 
popis govornika koji uklju čuje jedan ili više krugova govornika 
iz svakog kluba zastupnika koji želi uzeti rije č, prema redosli ­
jedu ovisnom o veli čini kluba, i jednog nezavisnog zastupnika.  
4. Vrijeme za izlaganje za ovaj dio rasprave raspodjeljuje se u 
skladu sa sljede ćim kriterijima:  
(a) prvi dio vremena za izlaganje ravnomjerno se dijeli me đu 
svim klubovima zastupnika;  
(b) sljede ći dio dijeli se me đu klubovima zastupnika ovisno o 
ukupnom broju njihovih članova;  
(c) nezavisnim zastupnicima ukupno vrijeme za izlaganje dodje ­
ljuje se ovisno o dijelovima dodijeljenima svakom klubu 
zastupnika u skladu s to čkama (a) i (b).  
5. Kad je ukupno vrijeme za izlaganje dodijeljeno za više 
to čaka dnevnog reda, klubovi zastupnika obavješ ćuju predsjed ­
nika koliki će dio svog vremena za izlaganje posvetiti svakoj 
pojedinoj to čki. Predsjednik osigurava da se ta vremena za izla ­
ganje poštuju.  
6. Preostali dio vremena za raspravu ne raspodjeljuje se 
posebno unaprijed. Umjesto toga predsjednik poziva zastupnike 
da uzmu rije č, u pravilu u trajanju od najdulje jedne minute. 
Predsjednik osigurava da, koliko god je to mogu će, naizmje ­
ni čno imaju rije č govornici s razli čitim politi čkim stajalištima i 
iz razli čitih država članica.  
7. Prednost se na zahtjev može dati predsjedniku ili izvje ­
stitelju nadležnog odbora i predsjednicima klubova zastupnika 
koji žele govoriti u njihovo ime, ili govornicima koji ih zamje ­
njuju.  8. Predsjednik može dati rije č zastupnicima koji podizanjem 
plave kartice pokažu da žele drugom zastupniku tijekom 
njegovog izlaganja postaviti pitanje u trajanju od najdulje pola 
minute, ako se govornik s tim slaže i ako predsjednik smatra da 
to ne će omesti tijek rasprave.  
9. Vrijeme za izlaganje zastupnika ograni čeno je na jednu 
minutu kad se radi o zapisniku sa sjednice, postupovnim prije ­
dlozima ili amandmanima na kona čni prijedlog dnevnog reda ili 
na dnevni red.  
10. Ne dovode ći u pitanje njegove ostale stegovne ovlasti, 
predsjednik može tražiti da se iz doslovnih izvješ ća s rasprava 
sa sjednica izbrišu govori zastupnika kojima nije dana rije č ili 
koji nastave govoriti nakon isteka vremena koje im je dodije ­
ljeno.  
11. U raspravi o izvješ ću Komisija i Vije će u pravilu imaju 
rije č odmah nakon što izvjestitelj predstavi izvješ će. Komisija, 
Vije će i izvjestitelj mogu ponovno dobiti rije č, posebno kako bi 
odgovorili na izjave zastupnika.  
12. Zastupnici koji nisu govorili u raspravi mogu najviše 
jednom na sjednici predati pisanu izjavu od najviše 200 rije či 
koja se prilaže doslovnom izvješ ću s rasprave.  
13. Ne dovode ći u pitanje članak 230. Ugovora o funkcio ­
niranju Europske unije, predsjednik pokušava posti ći dogovor s 
Komisijom, Vije ćem i predsjednikom Europskog vije ća o odgo ­
varaju ćoj raspodjeli vremena za njihovo izlaganje.  
Članak 150.  
Jednominutni govori  
Na svakoj sjednici za vrijeme prve dnevne sjednice predsjednik 
tijekom razdoblja od najdulje 30 minuta daje rije č zastupnicima 
koji žele upozoriti Parlament na pitanje od politi čke važnosti. 
Vrijeme za izlaganje svakog zastupnika ograni čeno je na jednu 
minutu. Predsjednik i kasnije tijekom iste sjednice može dopu ­
stiti takvo dodatno razdoblje.  
Članak 151.  
Osobne izjave  
1. Zastupnici koji zatraže rije č radi davanja osobne izjave 
govore na kraju rasprave o doti čnoj to čki dnevnog reda ili 
prilikom usvajanja zapisnika s dnevne sjednice na koju se 
odnosi zahtjev za rije č.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 241
 
Zastupnici ne smiju govoriti o suštinskim pitanjima, ve ć svoje 
izjave ograni čavaju na pobijanje mogu ćih primjedbi koje su 
tijekom rasprave izre čene o njima osobno ili mišljenja koja su 
im pripisana, ili na ispravljanje vlastitih izjava.  2. Osobna izjava smije trajati najdulje tri minute osim ako 
Parlament ne odlu či druk čije. 
POGLAVLJE 4.  
Mjere u slu čaju nepridržavanja pravila ponašanja zastupnika  
Članak 152.  
Trenuta čne mjere  
1. Predsjednik opominje svakog zastupnika koji naruši 
neometano odvijanje sjednice ili čije ponašanje nije u skladu s 
odgovaraju ćim odredbama članka 9.  
2. Ako se prijestup ponovi, predsjednik zastupnika ponovno 
opominje, što se unosi u zapisnik.  
3. Ako se ometanje nastavi ili je po činjen daljnji prijestup, 
predsjednik doti čnom zastupniku može oduzeti rije č i udaljiti ga 
iz vije ćnice do kraja dnevne sjednice. Predsjednik ovu mjeru u 
slu čajevima iznimno ozbiljnog narušavanja reda može izre ći 
odmah i bez druge opomene. Glavni tajnik osigurava trenu ­
tačno provo đenje ovih stegovnih mjera uz pomo ć parlamen ­
tarnih podvornika i po potrebi Službe sigurnosti Parlamenta.  
4. Ako ometanje ugrozi rad Parlamenta, predsjednik zaklju ­ 
čuje dnevnu sjednicu ili je odga đa na odre đeno vrijeme kako bi 
se ponovno uspostavio red. Ako se pozivi predsjednika ne 
mogu čuti, on napušta predsjedni čko mjesto, čime se dnevna 
sjednica prekida. Dnevna sjednica se nastavlja na poziv pred ­
sjednika.  
5. Ovlasti predvi đene stavcima 1. do 4. na odgovaraju ći se 
na čin dodjeljuju predsjedateljima tijela, odbora i izaslanstava, 
kako je predvi đeno Poslovnikom.  
6. Po potrebi i s obzirom na ozbiljnost kršenja pravila 
ponašanja zastupnika, predsjedatelj sjednice može od predsjed ­
nika tražiti da se primijeni članak 153. najkasnije prije sljede će 
plenarne sjednice ili sljede će sjednice doti čnog tijela, odbora ili 
izaslanstva.  
Članak 153.  
Sankcije  
1. U iznimno ozbiljnim slu čajevima narušavanja reda ili 
ometanja rada Parlamenta, čime se krše na čela utvr đena 
člankom 9., predsjednik nakon saslušanja doti čnog zastupnika 
donosi obrazloženu odluku o odgovaraju ćoj sankciji o kojoj obavješ ćuje zastupnika i predsjedatelje tijela, odbora i izaslan ­
stava čiji je zastupnik član, prije nego što je objavi na plenarnoj 
sjednici.  
2. Kod procjene opaženog ponašanja u obzir se uzima 
njegova iznimnost, u čestalost ili ustrajnost te stupanj njegove 
ozbiljnosti, na temelju smjernica priloženih ovom Poslovni ­
ku (  17 ). 
3. Sankcija se može sastojati od jedne ili više sljede ćih mjera:  
(a) ukor;  
(b) gubitak prava na dnevnicu za razdoblje od dva do deset 
dana;  
(c) privremeno oduzimanje prava sudjelovanja u svim ili nekim 
aktivnostima Parlamenta za razdoblje od dva do deset 
uzastopnih dana tijekom kojih se sastaje Parlament ili bilo 
koje njegovo tijelo, odbor ili izaslanstvo, ne dovode ći u 
pitanje pravo glasa na plenarnoj sjednici i uvjetovano, u 
ovom slu čaju, strogim pridržavanjem pravila ponašanja 
zastupnika;  
(d) podnošenje prijedloga Konferenciji predsjednika, u skladu s 
člankom 19., da se doti čnog zastupnika Parlamenta privre ­
meno ili trajno razriješi jedne ili više dužnosti koje obnaša.  
Članak 154.  
Unutarnji žalbeni postupak  
Zastupnik može Predsjedništvu podnijeti unutarnju žalbu u 
roku od dva tjedna od obavijesti o sankciji koju je izrekao 
predsjednik. Žalba ima za posljedicu prekid primjene sankcije. 
Predsjedništvo može u roku od najkasnije četiri tjedna od 
podnošenja žalbe poništiti, potvrditi ili smanjiti izre čenu sank ­
ciju, ne dovode ći u pitanje mogu ćnost žalbe izvan Parlamenta 
koju ima doti čni zastupnik. Ako Predsjedništvo ne donese 
odluku u tom roku, sankcija se poništava.HR 242 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 17 ) Vidjeti Prilog XVI.
 POGLAVLJE 5.  
Kvorum i glasovanje  
Članak 155.  
Kvorum  
1. Parlament može razmatrati, utvrditi dnevni red i usvojiti 
zapisnik bez obzira na broj nazo čnih zastupnika.  
2. Kvorum je postignut ako je jedna tre ćina zastupnika Parla ­
menta nazo čna u vije ćnici.  
3. Glasovanje je valjano bez obzira na broj glasa ča osim ako 
predsjednik, na zahtjev koji prije po četka glasovanja podnese 
najmanje 40 zastupnika, ustanovi u trenutku glasovanja da 
nema kvoruma. Ako se glasovanjem pokaže da nema kvoruma, 
to čka o kojoj se glasovalo uvrštava se u dnevni red sljede će 
dnevne sjednice.  
Zahtjev za utvr đivanje kvoruma mora podnijeti najmanje 40 zastup ­
nika. Zahtjev u ime kluba zastupnika nije dopušten.  
Prilikom utvr đivanja rezultata glasovanja uzimaju se u obzir, u skladu 
sa stavkom 2., svi zastupnici nazo čni u vije ćnici te, u skladu sa 
stavkom 4., svi zastupnici koji su tražili utvr đivanje kvoruma. U tu 
svrhu se ne može upotrebljavati elektroni čki sustav glasovanja. Vrata 
vije ćnice ne smiju se zatvarati.  
Ako nema kvoruma zbog nedovoljnog broja nazo čnih zastupnika, 
predsjednik ne objavljuje rezultat glasovanja, ve ć izjavljuje da nema 
kvoruma.  
Zadnja re čenica stavka 3. ne primjenjuje se na glasovanja o postupo ­
vnim prijedlozima, ve ć samo na glasovanja o samom predmetu.  
4. Zastupnici koji su tražili utvr đivanje kvoruma ra čunaju se 
kao nazo čni u smislu stavka 2., čak iako više nisu u vije ćnici.  
Zastupnici koji su tražili utvr đivanje kvoruma moraju biti nazo čni u 
vije ćnici prilikom podnošenja zahtjeva.  
5. Ako je nazo čno manje od 40 zastupnika, predsjednik 
može utvrditi da nema kvoruma.  
Članak 156.  
Podnošenje i obrazlaganje amandmana  
1. Nadležni odbor, klub zastupnika ili najmanje 40 zastup ­
nika mogu podnijeti amandmane na razmatranje u Parlamentu.  
Amandmani se podnose u pisanom obliku i uz potpise podno ­
sitelja.  Amandmani na dokumente zakonodavne prirode u smislu 
članka 43. stavka 1. mogu biti popra ćeni kratkim obrazlože ­
njem. Za ta obrazloženja odgovoran je podnositelj i o njima se 
ne glasuje.  
2. Podložno ograni čenjima utvr đenima člankom 157. 
amandmanom se može tražiti izmjena bilo kojeg dijela teksta 
i može se odnositi na brisanje, dodavanje ili zamjenjivanje rije či 
ili brojki.  
U ovom članku i članku 157. rije č „tekst” zna či cijeli prijedlog rezo ­
lucije/nacrta zakonodavne rezolucije, prijedlog odluke ili prijedlog zako ­
nodavnog akta.  
3. Predsjednik odre đuje rok za podnošenje amandmana.  
4. Tijekom rasprave amandman može obrazložiti njegov 
podnositelj ili bilo koji drugi zastupnik kojega podnositelj 
imenuje za svojeg zamjenika.  
5. Amandman se ne razmatra ako ga podnositelj povu če 
osim ako ga odmah ne preuzme drugi zastupnik.  
6. O amandmanima se glasuje tek nakon što ih se umnoži i 
podijeli na svim službenim jezicima osim ako Parlament ne 
odlu či druk čije. Parlament ne može odlu čiti druk čije ako se 
najmanje 40 zastupnika tome protivi. Parlament izbjegava 
donositi odluke kojima se u neprihvatljivoj mjeri zastupnici 
koji govore odre đeni jezik stavljaju u nepovoljan položaj.  
Kad je nazo čno manje od 100 zastupnika, Parlament ne može 
odlu čiti druk čije ako najmanje jedna desetina nazo čnih zastup ­
nika uloži prigovor.  
O usmenim amandmanima podnesenima u odboru može se glasovati 
osim ako jedan od članova odbora ne uloži prigovor.  
Članak 157.  
Dopuštenost amandmana  
1. Amandman nije dopušten ako se:  
(a) ne odnosi izravno na tekst čiju izmjenu traži;  
(b) njime traži brisanje ili zamjena teksta u cijelosti;HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 243
 
(c) njime traži izmjena više od jednog pojedina čnog članka ili 
stavka teksta na koji se odnosi; ova odredba ne primjenjuje 
se na kompromisne amandmane niti na amandmane kojima 
se traže identi čne promjene odre đenog oblika rije či u 
cijelom tekstu;  
(d) ustanovi da u tekstu na koji se amandman odnosi na 
najmanje jednom od službenih jezika nisu potrebne izmjene; 
u tom slu čaju predsjednik zajedno s uklju čenim stranama 
traži odgovaraju će jezi čno rješenje.  
2. Amandman se ne razmatra ako nije u skladu s odlukama 
koje su o tekstu prethodno donesene tijekom istog glasovanja.  
3. O dopuštenosti amandmana odlu čuje predsjednik.  
Predsjednikova odluka iz stavka 3., koja se odnosi na dopuštenost 
amandmana, ne temelji se isklju čivo na odredbama stavaka 1. i 2. 
ovog članka, ve ć na odredbama Poslovnika op ćenito.  
4. Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu podni ­
jeti alternativni prijedlog rezolucije kojim traže zamjenu neza ­
konodavnog prijedloga rezolucije sadržanog u izvješ ću odbora.  
U tom slu čaju taj klub ili zastupnici ne mogu podnositi amand ­
mane na prijedlog rezolucije nadležnog odbora. Alternativni 
prijedlog rezolucije ne smije biti duži od prijedloga rezolucije 
odbora. O njemu se u Parlamentu glasuje jedinstvenim glasova ­
njem bez amandmana.  
Na odgovaraju ći se na čin primjenjuje članak 110. stavak 4.  
Članak 158.  
Postupak glasovanja  
1. Na glasovanja o izvješ ćima primjenjuje se sljede ći postu ­
pak:  
(a) najprije se glasuje o mogu ćim amandmanima na tekst na 
koji se odnosi izvješ će nadležnog odbora,  
(b) potom se glasuje o tekstu u cijelosti, bilo da je izmijenjen ili 
ne, 
(c) potom se glasuje o amandmanima na prijedlog rezolucije ili 
na nacrt zakonodavne rezolucije,  (d) na kraju se glasuje o prijedlogu rezolucije ili o nacrtu zako ­
nodavne rezolucije u cijelosti (kona čno glasovanje).  
Parlament ne glasuje o obrazloženju sadržanom u izvješ ću. 
2. Na drugo čitanje primjenjuje se sljede ći postupak:  
(a) ako nije podnesen prijedlog za odbijanje ili izmjenu stajališta 
Vije ća, smatra ga se odobrenim u skladu s člankom 72.;  
(b) o prijedlogu za odbijanje stajališta Vije ća glasuje se prije 
glasovanja o mogu ćim amandmanima (vidjeti članak 65. 
stavak 1.);  
(c) ako je podneseno više amandmana na stajalište Vije ća, o 
njima se glasuje redoslijedom navedenim u članku 161.;  
(d) ako je Parlament glasovao o izmjeni stajališta Vije ća, daljnje 
glasovanje o tekstu u cijelosti može se provesti samo u 
skladu s člankom 65. stavkom 2.  
3. Na tre će čitanje primjenjuje se postupak iz članka 69.  
4. Prilikom glasovanja o zakonodavnim tekstovima i o neza ­
konodavnim prijedlozima rezolucija najprije se glasuje o suštin ­
skim dijelovima, a potom o citatima i uvodnim izjavama. 
Amandmani koji nisu u skladu s jednim od prethodnih glaso ­
vanja ne razmatraju se.  
5. Za vrijeme glasovanja smije govoriti samo izvjestitelj koji 
ima priliku ukratko iznijeti stajališta nadležnog odbora o 
amandmanima o kojima se glasuje.  
Članak 159.  
Izjedna čen broj glasova  
1. U slu čaju izjedna čenog broja glasova prema članku 158. 
stavku 1. to čki (b) ili (d), tekst se u cijelosti vra ća odboru. Isto se 
primjenjuje i na glasovanja prema člancima 3. i 7. te na 
kona čna glasovanja prema člancima 186. i 198., pri čemu se 
podrazumijeva da se u slu čaju dvaju zadnjih navedenih članaka 
predmet vra ća Konferenciji predsjednika.  
2. U slu čaju izjedna čenog broja glasova nakon glasovanja o 
dnevnom redu u cijelosti ( članak 140.) ili o zapisniku u cijelosti 
(članak 179.) ili o tekstu o kojem se u skladu s člankom 163. 
glasuje po dijelovima, tekst se smatra usvojenim.HR 244 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
3. U svim drugim slu čajevima izjedna čenog broja glasova, 
tekst ili prijedlog smatraju se odbijenima ne dovode ći u 
pitanje članke kojima je propisana kvalificirana ve ćina. 
Članak 160.  
Na čela glasovanja  
1. O izvješ ću se glasuje na temelju preporuke nadležnog 
odbora. Odbor može taj zadatak delegirati svojem predsjedniku 
i izvjestitelju.  
2. Odbor može preporu čiti da se o svim amandmanima ili o 
nekoliko njih glasuje skupno, da ih se prihvati ili odbaci, ili da 
ih se proglasi nevaljanima.  
Tako đer može predložiti kompromisne amandmane.  
3. Ako odbor preporu či da se o amandmanima glasuje 
skupno, najprije se provodi skupno glasovanje o tim amandma ­
nima.  
4. Ako odbor predloži kompromisni amandman, tom se 
kompromisnom amandmanu daje prednost prilikom glasovanja.  
5. U slu čaju amandmana za koje se zahtijeva poimeni čno 
glasovanje, glasuje se za svaki amandman pojedina čno. 
6. U slu čaju skupnog glasovanja ili glasovanja o kompromi ­
snom amandmanu ne dopušta se glasovanje po dijelovima.  
Članak 161.  
Redoslijed glasovanja o amandmanima  
1. Amandmani imaju prednost pred tekstom na koji se 
odnose i o njima se glasuje prije glasovanja o tekstu.  
2. Ako su na isti dio teksta podnesena dva ili više amand ­
mana koji se me đusobno isklju čuju, prednost ima onaj 
amandman koji se najviše razlikuje od izvornog teksta i o 
njemu se najprije glasuje. Ako ga se prihvati, ostali amandmani 
smatraju se odbijenima; a ako ga se odbije, glasuje se o amand ­
manu koji je sljede ći prema redu prvenstva i tako za svaki od 
preostalih amandmana. Ako postoji dvojba o redu prvenstva, 
odluku donosi predsjednik. Ako su odbijeni svi amandmani, 
izvorni tekst smatra se usvojenim, osim ako u predvi đenom 
roku nije zatraženo odvojeno glasovanje.  
3. Predsjednik može staviti na glasovanje najprije izvorni 
tekst ili staviti na glasovanje amandman koji je bliži izvornom 
tekstu prije amandmana koji se najviše razlikuje od izvornog 
teksta.  Ako bilo koji od njih dobije ve ćinu glasova, ostali amandmani 
podneseni na isti tekst se ne razmatraju.  
4. Iznimno, na prijedlog predsjednika, o amandmanima 
podnesenima nakon zaklju čenja rasprave može se glasovati 
ako je rije č o kompromisnim amandmanima ili u slu čaju tehni ­ 
čkih problema. Za glasovanje o tim amandmanima predsjednik 
mora dobiti suglasnost Parlamenta.  
Na temelju članka 157. stavka 3. predsjednik odlu čuje o dopuštenosti 
amandmana. U slu čaju kompromisnih amandmana podnesenih nakon 
zaklju čenja rasprave u skladu s ovim stavkom predsjednik odlu čuje o 
njihovoj dopuštenosti za svaki amandman posebno, uzimaju ći u obzir 
kompromisnu prirodu amandmana.  
Mogu se primijeniti sljede ći op ći kriteriji dopuštenosti:  
— kompromisni amandmani u pravilu se ne smiju odnositi na dije ­
love teksta koji nisu bili predmet amandmana prije roka za podno ­ 
šenje amandmana,  
— kompromisne amandmane u pravilu mogu podnijeti jedino klubovi 
zastupnika, predsjednici ili izvjestitelji doti čnih odbora ili podnosi ­
telji drugih amandmana,  
— kompromisni amandmani u pravilu imaju za posljedicu povla čenje 
drugih amandmana na isti dio teksta.  
Jedino predsjednik može predložiti razmatranje kompromisnog amand ­
mana. Da bi se glasovalo o kompromisnom amandmanu, predsjednik 
mora dobiti suglasnost Parlamenta, provjeravaju ći ima li prigovora na 
održavanje tog glasovanja. U slu čaju prigovora, Parlament o predmetu 
odlu čuje ve ćinom danih glasova.  
5. Ako je nadležni odbor podnio skup amandmana na tekst 
na koji se odnosi izvješ će, predsjednik ih stavlja na glasovanje 
skupno, osim ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika 
ne zahtijevaju odvojena glasovanja ili ako su podneseni drugi 
amandmani.  
6. Predsjednik može staviti druge amandmane na skupno 
glasovanje ako se me đusobno nadopunjavaju. U tom slu čaju 
djeluje u skladu s postupkom utvr đenim stavkom 5. Podnositelji 
tih amandmana mogu predložiti skupna glasovanja ako se 
njihovi amandmani me đusobno nadopunjavaju.  
7. Predsjednik može odlu čiti, ovisno o prihva ćanju ili odbi ­
janju odre đenog amandmana, da se o nekoliko drugih amand ­
mana sli čnog sadržaja ili sa sli čnim ciljevima glasuje skupno. 
Prije te odluke predsjednik može tražiti suglasnost Parlamenta.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 245
 
Takav skup amandmana može se odnositi na razli čite dijelove 
izvornog teksta.  
8. Ako razli čiti autori podnesu dva ili više amandmana iden ­
tičnog sadržaja, o njima se glasuje kao o jednom amandmanu.  
Članak 162.  
Razmatranje u odboru amandmana za plenarnu sjednicu  
Ako je više od 50 amandmana i zahtjeva za glasovanje po 
dijelovima ili odvojeno glasovanje podneseno na izvješ će koje 
se razmatra u Parlamentu, predsjednik može, nakon savjeto ­
vanja s predsjednikom nadležnog odbora, tražiti da se odbor 
sastane radi razmatranja tih amandmana ili zahtjeva. Na 
plenarnoj sjednici glasuje se o amandmanu ili zahtjevu za glaso ­
vanje po dijelovima ili odvojeno glasovanje za koje je u ovoj 
fazi glasovala najmanje jedna desetina članova odbora.  
Članak 163.  
Glasovanje po dijelovima  
1. Ako tekst o kojem će se glasovati sadržava dvije ili više 
odredbi, upu ćuje na dvije ili više to čaka ili ga se može podijeliti 
na dva ili više dijelova s razli čitim zna čenjem i/ili normativnom 
vrijednoš ću, klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu 
zahtijevati glasovanje po dijelovima.  
2. Zahtjev se podnosi ve čer uo či glasovanja osim ako pred ­
sjednik ne odredi druk čiji rok. Predsjednik odlu čuje o zahtjevu.  
Članak 164.  
Pravo glasa  
Pravo glasa je osobno pravo.  
Zastupnici glasuju pojedina čno i osobno.  
Svaka povreda ovog članka smatra se ozbiljnim slu čajem narušavanja 
reda na koje se odnosi članak 153. stavak 1. i ima pravne posljedice 
navedene u tom članku.  
Članak 165.  
Glasovanje  
1. U Parlamentu se u pravilu glasuje dizanjem ruke.  
2. Ako predsjednik odlu či da je rezultat dvojben, ponovno se 
glasuje uz pomo ć elektroni čkog sustava glasovanja, a u slu čaju 
da on ne radi, sjedenjem i ustajanjem.  
3. Rezultat glasovanja se bilježi.  Članak 166.  
Kona čno glasovanje  
Prilikom glasovanja o prijedlogu zakonodavnog akta Parlament 
glasuje poimeni čno jedinstvenim i/ili kona čnim glasovanjem, uz 
pomo ć elektroni čkog sustava glasovanja.  
Članak 167.  
Poimeni čno glasovanje  
1. Uz slu čajeve predvi đene člankom 106. stavkom 4., 
člankom 107. stavkom 5. i člankom 166., poimeni čno se 
glasuje ako to pisanim putem zahtijeva klub zastupnika ili 
najmanje 40 zastupnika ve čer uo či glasovanja, osim ako pred ­
sjednik ne odredi druk čiji rok.  
2. Poimeni čno glasovanje provodi se uz pomo ć elektroni ­ 
čkog sustava glasovanja. Ako upotreba tog sustava nije 
mogu ća iz tehni čkih razloga, poimeni čno glasovanje provodi 
se abecednim redom, po čevši s imenom zastupnika koje 
odredi ždrijeb. Predsjednik glasuje posljednji.  
Glasovanje se provodi usmeno izgovaranjem „da”, „ne” ili „suz ­
držan”. Pri izra čunu broja glasova za prihva ćanje ili odbijanje 
prijedloga u obzir se uzimaju samo glasovi za i protiv. Pred ­
sjednik utvr đuje rezultat glasovanja i objavljuje ga.  
Glasovanja se bilježe u zapisnik sa sjednice, pri čemu se imena 
zastupnika upisuju abecednim redom po klubu zastupnika 
zajedno s naznakom o tome kako su glasovali.  
Članak 168.  
Elektroni čko glasovanje  
1. Predsjednik u bilo kojem trenutku može odlu čiti da će se 
glasovanja navedena u člancima 165., 167. i 169. provesti uz 
pomo ć elektroni čkog sustava glasovanja.  
Ako upotreba elektroni čkog sustava glasovanja nije mogu ća iz 
tehni čkih razloga, glasovanje se provodi u skladu s člankom 
165., člankom 167. stavkom 2. ili člankom 169.  
Tehni čke detalje upotrebe elektroni čkog sustava glasovanja utvr ­ 
đuje Predsjedništvo.  
2. Prilikom elektroni čkog glasovanja bilježi se samo broj čani 
rezultat glasovanja.HR 246 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Me đutim, ako se zahtijeva poimeni čno glasovanje u skladu s 
člankom 167. stavkom 1., glasovi se bilježe u zapisnik s 
dnevne sjednice, pri čemu se imena zastupnika upisuju 
abecednim redom po klubu zastupnika.  
3. Poimeni čno glasovanje provodi se u skladu s člankom 
167. stavkom 2. ako to zahtijeva ve ćina nazo čnih zastupnika. 
Sustav iz stavka 1. ovog članka može se upotrijebiti za utvr ­ 
đivanje nazo čnosti ve ćine. 
Članak 169.  
Tajno glasovanje  
1. O imenovanjima se glasuje tajno, ne dovode ći u pitanje 
članak 13. stavak 1., članak 186. stavak 1. i članak 191. stavak 
2. drugi podstavak.  
Prilikom izra čuna broja glasova u obzir se uzimaju samo 
glasa čki listi ći s imenima kandidata.  
2. Glasovanje se tako đer može provoditi tajno ako to zahti ­
jeva najmanje jedna petina zastupnika Parlamenta. Ti zahtjevi 
moraju biti podneseni prije po četka glasovanja.  
Ako prije po četka glasovanja najmanje jedna petina zastupnika Parla ­
menta podnese zahtjev za tajno glasovanje, Parlament mora provesti 
takvo glasovanje.  
3. Zahtjev za tajno glasovanje ima prednost pred zahtjevom 
za poimeni čno glasovanje.  
4. Glasove nakon tajnog glasovanja prebrojavaju izme đu dva 
i osam zastupnika odabranih ždrijebom, osim u slu čaju elek ­
troni čkog glasovanja.  
U slu čaju glasovanja iz stavka 1. kandidati ne smiju prebrojavati 
glasove.  
Imena zastupnika koji su sudjelovali u tajnom glasovanju bilježe se u 
zapisnik s dnevne sjednice na kojoj je provedeno glasovanje.  
Članak 170.  
Obrazloženja glasovanja  
1. Nakon zaklju čenja op će rasprave svaki zastupnik može 
dati usmeno obrazloženje kona čnog glasovanja u trajanju od najdulje jedne minute ili pisano obrazloženje od najviše 200 
rije či, koje se uklju čuje u doslovno izvješ će sa sjednice.  
Svaki klub zastupnika može dati obrazloženje glasovanja u 
trajanju od najdulje dvije minute.  
Nakon što je zapo čelo prvo obrazloženje glasovanja, daljnji 
zahtjevi za davanje obrazloženja glasovanja se ne prihva ćaju. 
Obrazloženja glasovanja dopuštaju se za kona čno glasovanje o bilo 
kojem predmetu koji je podnesen Parlamentu. U svrhu ovog članka 
pojam „kona čno glasovanje” ne odnosi se na vrstu glasovanja, ve ć na 
posljednje glasovanje o bilo kojoj to čki. 
2. Obrazloženja glasovanja nisu dopuštena u slu čaju glaso ­
vanja o postupovnim predmetima.  
3. Ako su prijedlog zakonodavnog akta ili izvješ će uvršteni u 
dnevni red Parlamenta u skladu s člankom 138., zastupnici 
mogu podnijeti pisana obrazloženja glasovanja u skladu sa 
stavkom 1.  
Usmena ili pisana obrazloženja glasovanja moraju se odnositi izravno 
na tekst o kojem se glasuje.  
Članak 171.  
Sporovi oko glasovanja  
1. Predsjednik proglašava po četak i završetak glasovanja.  
2. Nakon što predsjednik proglasi po četak glasovanja, nitko 
osim njega ne smije govoriti do proglašenja završetka glasova ­
nja. 
3. Pitanja o pridržavanju Poslovnika koja se odnose na valja ­
nost glasovanja mogu se postaviti nakon što predsjednik 
proglasi glasovanje završenim.  
4. Nakon objave rezultata glasovanja provedenog dizanjem 
ruke, svaki zastupnik može tražiti da se taj rezultat provjeri uz 
pomo ć elektroni čkog sustava glasovanja.  
5. Predsjednik odlu čuje je li objavljeni rezultat valjan. 
Njegova odluka je kona čna.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 247
 
POGLAVLJE 6.  
Javljanja za rije č koja se odnose na postupak  
Članak 172.  
Postupovni prijedlozi  
1. Javljanja za rije č vezana uz postupovni prijedlog koji se 
odnosi na:  
(a) nedopuštenost predmeta ( članak 174.);  
(b) vra ćanje predmeta odboru ( članak 175.);  
(c) zaklju čenje rasprave ( članak 176.);  
(d) odgodu rasprave ili glasovanja ( članak 177.); ili  
(e) prekid ili zaklju čenje dnevne sjednice ( članak 178.),  
imaju prednost pred drugim javljanjima za rije č. 
Osim predlagatelja o tim prijedlozima rije č mogu imati samo 
jedan govornik za i jedan protiv te predsjednik ili izvjestitelj 
nadležnog odbora.  
2. Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne minute.  
Članak 173.  
Pitanja o pridržavanju Poslovnika  
1. Zastupnici mogu dobiti rije č kako bi predsjednika upozo ­
rili na svako nepridržavanje Poslovnika Parlamenta. Pri tome 
najprije navode članak na koji se pozivaju.  
2. Zahtjev za postavljanje pitanja o pridržavanju Poslovnika 
ima prednost pred svim drugim javljanjima za rije č. 
3. Vrijeme za izlaganje ne smije biti dulje od jedne minute.  
4. Predsjednik odmah odlu čuje o pitanjima o pridržavanju 
Poslovnika u skladu s Poslovnikom i svoju odluku objavljuje 
odmah nakon postavljanja pitanja o pridržavanju Poslovnika. 
O predsjednikovoj odluci se ne glasuje.  
5. Iznimno, predsjednik može izjaviti da će svoju odluku 
objaviti kasnije, ali ne kasnije od 24 sata nakon postavljanja 
pitanja o pridržavanju Poslovnika. Odgoda odluke nema za 
posljedicu odgodu rasprave. Predsjednik može uputiti predmet 
nadležnom odboru.  
Zahtjev za postavljanje pitanja o pridržavanju Poslovnika mora se 
odnositi na to čku dnevnog reda o kojoj se raspravlja. Predsjednik može u odgovaraju ćem trenutku dopustiti pitanje o pridržavanju Poslo ­
vnika koje se odnosi na drugi predmet, npr. nakon zaklju čenja rasprave 
o doti čnoj to čki dnevnog reda ili prije prekida dnevne sjednice.  
Članak 174.  
Prijedlog za odbijanje rasprave zbog nedopuštenosti 
predmeta  
1. Na po četku rasprave o odre đenoj to čki dnevnog reda 
može se predložiti odbijanje rasprave zbog nedopuštenosti 
predmeta. O tom se prijedlogu glasuje odmah.  
Namjera da se zbog nedopuštenosti predmeta predloži odbijanje 
rasprave priop ćava se predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o 
čemu on odmah obavješ ćuje Parlament.  
2. Ako je prijedlog prihva ćen, Parlament odmah prelazi na 
sljede ću to čku dnevnog reda.  
Članak 175.  
Vra ćanje predmeta odboru  
1. Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika mogu zahti ­
jevati vra ćanje predmeta odboru prilikom utvr đivanja dnevnog 
reda ili prije po četka rasprave.  
Namjera da se predloži vra ćanje predmeta odboru priop ćava se 
predsjedniku najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavje ­ 
šćuje Parlament.  
2. Klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika tako đer mogu 
zahtijevati vra ćanje predmeta odboru prije ili za vrijeme glaso ­
vanja. O tom prijedlogu glasuje se odmah.  
3. Zahtjev za vra ćanje predmeta odboru smije se podnijeti 
samo jednom u svakoj fazi postupka.  
4. Vra ćanje predmeta odboru ima za posljedicu prekid 
rasprave o toj to čki. 
5. Parlament može odrediti rok u kojem odbor mora izvije ­
stiti o svojim zaklju čcima.  
Članak 176.  
Zaklju čenje rasprave  
1. Na prijedlog predsjednika ili na zahtjev kluba zastupnika 
ili najmanje 40 zastupnika rasprava se može zaklju čiti prije 
nego što se iscrpi popis govornika. O tom se prijedlogu ili 
zahtjevu glasuje odmah.HR 248 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
2. Ako su prijedlog ili zahtjev prihva ćeni, rije č može dobiti 
samo po jedan zastupnik iz svakog kluba zastupnika čiji članovi 
još nisu govorili u toj raspravi.  
3. Nakon izlaganja na koja se odnosi stavak 2. rasprava se 
zaklju čuje i Parlament glasuje o predmetu o kojem se raspravlja, 
osim u slu čaju kad je vrijeme glasovanja unaprijed odre đeno.  
4. Ako su prijedlog ili zahtjev odbijeni, samo ih predsjednik 
može ponovno podnijeti tijekom iste rasprave.  
Članak 177.  
Odgoda rasprave ili glasovanja  
1. Na po četku rasprave o to čki dnevnog reda klub zastup ­
nika ili najmanje 40 zastupnika mogu predložiti da se rasprava 
odgodi za odre đeni dan i vrijeme. O tom prijedlogu glasuje se 
odmah.  
Namjera da se predloži odgoda priop ćava se predsjedniku 
najmanje 24 sata ranije, o čemu on odmah obavješ ćuje Parla ­
ment.  2. Ako je prijedlog prihva ćen, Parlament prelazi na sljede ću 
to čku dnevnog reda. Odgo đena rasprava nastavlja se odre đenog 
dana i u odre đeno vrijeme.  
3. Ako je prijedlog odbijen, ne može biti ponovno podnesen 
tijekom iste sjednice.  
4. Prije ili tijekom glasovanja klub zastupnika ili najmanje 40 
zastupnika mogu predložiti odgodu glasovanja. O tom prije ­
dlogu glasuje se odmah.  
U svakoj odluci Parlamenta da odgodi raspravu za jednu od sljede ćih 
sjednica navodi se sjednica u čiji će se dnevni red rasprava uvrstiti, pri 
čemu se podrazumijeva da je dnevni red te sjednice sastavljen u skladu 
s člancima 137. i 140.  
Članak 178.  
Prekid ili zaklju čenje dnevne sjednice  
Dnevna sjednica može biti prekinuta ili zaklju čena za vrijeme 
rasprave ili glasovanja ako Parlament tako odlu či na prijedlog 
predsjednika ili na zahtjev kluba zastupnika ili najmanje 40 
zastupnika. O tom prijedlogu ili zahtjevu glasuje se odmah.  
POGLAVLJE 7.  
Javnost rada parlamenta  
Članak 179.  
Zapisnik  
1. Zapisnik sa svake dnevne sjednice, u kojemu su navedene 
pojedinosti o radu i odlukama Parlamenta te imena govornika, 
dijeli se najmanje pola sata prije po četka popodnevnog dijela 
sljede će dnevne sjednice.  
U okviru zakonodavnog postupka sve izmjene koje je Parlament prih ­
vatio tako đer se smatraju odlukama u smislu ove odredbe, čak i ako se 
na kraju odbije odgovaraju ći prijedlog Komisije, u skladu s člankom 
56. stavkom 1., ili stajalište Vije ća, u skladu s člankom 65. 
stavkom 3.  
2. Na po četku popodnevnog dijela svake dnevne sjednice 
predsjednik Parlamentu daje na usvajanje zapisnik s prethodne 
dnevne sjednice.  
3. Ako netko iznese prigovor na zapisnik, Parlament po 
potrebi odlu čuje treba li zatražene promjene uzeti u obzir. 
Nijedan zastupnik ne smije o tom pitanju govoriti dulje od 
jedne minute.  
4. Predsjednik i glavni tajnik potpisuju zapisnik, koji se 
pohranjuje u arhiv Parlamenta. Objavljuje se u  Službenom listu 
Europske unije . Članak 180.  
Usvojeni tekstovi  
1. Tekstovi koje Parlament usvoji objavljuju se odmah nakon 
glasovanja. Zajedno sa zapisnicima odgovaraju ćih dnevnih sjed ­
nica daju se na uvid Parlamentu te se pohranjuju u njegov arhiv.  
2. Tekstove koje Parlament usvoji potrebno je pravno i 
jezi čno doraditi, što je u nadležnosti predsjednika. Kad su 
tekstovi usvojeni na temelju dogovora izme đu Parlamenta i 
Vije ća, obje institucije dora đuju tekst suglasno i usko sura đuju ći. 
3. Kako bi se osigurala dosljednost i kvaliteta teksta u skladu 
s izraženom voljom Parlamenta, postupak utvr đen člankom 
216. primjenjuje se kad su potrebne prilagodbe koje ne uklju ­ 
čuju samo ispravke tiskarskih pogrešaka ili ispravke potrebne 
kako bi se osiguralo podudaranje svih jezi čnih varijanti, njihova 
jezi čna to čnost i terminološka dosljednost.  
4. Stajališta koja Parlament usvaja redovnim zakonodavnim 
postupkom imaju oblik pro čišćenog teksta. Ako Parlament ne 
glasuje na temelju dogovora s Vije ćem, u pro čišćenom se tekstu 
navode svi prihva ćeni amandmani.  
5. Nakon dorade usvojene tekstove potpisuju predsjednik i 
glavni tajnik te se oni objavljuju u  Službenom listu Europske unije .HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 249
 
Članak 181.  
Doslovno izvješ će 
1. Doslovno izvješ će rada svake dnevne sjednice sastavlja se 
na svim službenim jezicima.  
2. Govornici vra ćaju ispravke zapisa svojih govora Glavnom 
tajništvu u roku od tjedan dana.  
3. Doslovno izvješ će objavljuje se u prilogu  Službenom listu 
Europske unije . 4. Zastupnici mogu zatražiti da se dijelovi doslovnog izvješ ća 
prevedu u kratkom roku.  
Članak 182.  
Audiovizualna snimka sjednice  
Odmah nakon sjednice izra đuje se i na internetu objavljuje 
audiovizualna snimka sjednice, uklju čuju ći i tonski zapis prije ­
voda iz svih prevoditeljskih kabina.  
GLAVA VII.  
ODBORI I IZASLANSTVA  
POGLAVLJE 1.  
Odbori – osnivanje i ovlasti  
Članak 183.  
Osnivanje stalnih odbora  
Na prijedlog Konferencije predsjednika, Parlament osniva stalne 
odbore čije se ovlasti odre đuju u prilogu ovom Poslovniku (  18 ). 
Članovi odbora biraju se tijekom prve sjednice novoizabranog 
Parlamenta te iznova nakon dvije i pol godine.  
Ovlasti stalnih odbora ne moraju se odrediti u trenutku njihova osni ­
vanja.  
Članak 184.  
Osnivanje posebnih odbora  
Na prijedlog Konferencije predsjednika, Parlament može u bilo 
kojem trenutku osnovati posebne odbore, čije se ovlasti, sastav i 
trajanje mandata odre đuju istodobno s donošenjem odluke o 
njihovu osnivanju; trajanje mandata ne smije biti dulje od 12 
mjeseci, osim ako ga Parlament po isteku ne produži.  
O ovlastima, sastavu i trajanju mandata posebnih odbora odlu čuje se 
prilikom osnivanja odbora. Parlament stoga ne može naknadno pove ­ 
ćati niti smanjiti ovlasti odbora.  
Članak 185.  
Istražni odbori  
1. Parlament može na zahtjev četvrtine svojih zastupnika 
osnovati istražni odbor kako bi istražio navodna kršenja prava 
Unije ili nepravilnosti prilikom njegove primjene za koje su 
naizgled odgovorni institucija ili tijelo Europske unije, tijelo 
javne uprave države članice ili osobe koje su prema pravu 
Europske unije ovlaštene za provedbu tog prava.  Odluka o osnivanju istražnog odbora objavljuje se u  Službenom 
listu Europske unije  u roku od mjesec dana. Osim toga Parlament 
poduzima sve potrebne mjere kako bi o toj odluci obavijestio 
javnost.  
2. Na čin rada istražnog odbora ure đen je odredbama ovog 
Poslovnika koje se odnose na odbore, osim ako nije druk čije 
predvi đeno ovim člankom i Odlukom Europskog parlamenta, 
Vije ća i Komisije od 19. travnja 1995. u vezi s detaljnim odred ­
bama za izvršavanje prava Europskog parlamenta na istragu, 
koja je priložena ovom Poslovniku (  19 ). 
3. U zahtjevu za osnivanje odbora mora se to čno navesti 
predmet istrage te se moraju detaljno obrazložiti razlozi za 
pokretanje istrage. Parlament na prijedlog Konferencije predsjed ­
nika odlu čuje ho će li osnovati odbor te ako ga osnuje, o 
njegovu sastavu odlu čuje u skladu s člankom 186.  
4. Istražni odbor završava svoj rad podnošenjem izvješ ća u 
roku od najviše 12 mjeseci. Parlament može dvaput odlu čiti o 
produženju tog roka za po tri mjeseca.  
U istražnom odboru mogu glasovati samo punopravni članovi 
ili, u njihovoj odsutnosti, stalni zamjenici.  
5. Istražni odbor bira predsjednika i dva potpredsjednika te 
imenuje jednog ili više izvjestitelja. Istražni odbor tako đer može 
dodijeliti dužnosti, posebne zada će ili odgovornosti svojim 
članovima koji potom o tome moraju detaljno izvijestiti odbor.  
Izme đu sjednica Predsjedništvo odbora u hitnim slu čajevima ili 
po potrebi ima ovlasti odbora, što je podložno odobrenju na 
sljede ćoj sjednici.HR 250 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 18 ) Vidjeti Prilog VII.  (  19 ) Vidjeti Prilog IX.
 6. Ako smatra da mu je povrije đeno neko od njegovih prava, 
istražni odbor predlaže predsjedniku Parlamenta da poduzme 
odgovaraju će mjere.  
7. Istražni odbor može se obratiti institucijama ili osobama 
navedenima u članku 3. odluke navedene u stavku 2. ovog 
članka radi održavanja saslušanja ili pribavljanja dokumenata.  
Institucije i tijela Europske unije snose putne troškove i troškove 
smještaja svojih članova i dužnosnika. Putne troškove i troškove 
smještaja drugih osoba koje pristupe istražnom odboru nadok ­
na đuje Europski parlament u skladu s pravilima koja vrijede za 
saslušanje stru čnjaka.  
Svatko tko daje iskaz pred istražnim odborom može se pozvati 
na prava koja bi uživao kao svjedok na sudu u državi porijekla. 
O tim pravima mora biti obaviješten prije davanja izjave 
odboru.  
U vezi s jezicima koji se upotrebljavaju istražni odbor primje ­
njuje odredbe članka 146. Me đutim, Predsjedništvo odbora:  
— može ograni čiti usmeno prevo đenje na službene jezike ako 
smatra da je to zbog povjerljivosti potrebno,  
— donosi odluke o prevo đenju primljenih dokumenata koje 
omogu ćuju u činkovit i brz rad odbora tijekom rasprave te 
poštovanje potrebne tajnosti i povjerljivosti.  
8. Predsjednik istražnog odbora zajedno s Predsjedništvom 
osigurava poštovanje tajnosti ili povjerljivosti rada odbora i o 
tome pravodobno obavješ ćuje članove.  
Predsjednik se tako đer izri čito poziva na odredbe članka 2. 
stavka 2. gore navedene odluke. Primjenjuje se dio A Priloga 
VIII. ovom Poslovniku.  
9. Prilikom pregledavanja poslanih tajnih ili povjerljivih 
dokumenata koriste se tehni čke mjere kojima se samo člano ­
vima koji rade na odre đenom slu čaju omogu ćuje pristup doku ­
mentima. Ti članovi prisežu da u skladu s ovim člankom ne će 
nikomu dopustiti pristup tajnim ili povjerljivim informacijama i 
da će te informacije koristiti isklju čivo kako bi sastavili izvješ će 
za istražni odbor. Sjednice se održavaju u prostorijama koje su opremljene tako da se neovlaštenim osobama onemogu ći 
pra ćenje postupka.  
10. Po završetku rada istražni odbor podnosi Parlamentu 
izvješ će o rezultatima koje po potrebi sadržava mišljenja 
manjine u skladu s uvjetima utvr đenima člankom 52. Izvješ će 
se objavljuje.  
Na zahtjev istražnog odbora Parlament održava raspravu o 
izvješ ću na prvoj sjednici nakon podnošenja izvješ ća. 
Odbor tako đer može Parlamentu podnijeti nacrt preporuke 
naslovljene na institucije ili tijela Europske unije ili država 
članica.  
11. Predsjednik u skladu s Prilogom VII. nadležnom odboru 
nalaže pra ćenje radnji koje se poduzimaju u vezi s rezultatima 
rada istražnog odbora i po potrebi izvješ ćivanje o njima te 
poduzimanje svih daljnjih koraka koji se smatraju korisnima 
za osiguravanje primjene zaklju čaka istrage u praksi.  
U skladu s člankom 186. stavkom 2. amandmani se mogu podnositi 
samo na prijedlog Konferencije predsjednika u vezi sa sastavom 
istražnog odbora (stavak 3.).  
Ne mogu se podnositi amandmani u vezi s predmetom istrage koji je 
odredila četvrtina zastupnika Parlamenta (stavak 3.) i rokom utvr ­ 
đenim u stavku 4.  
Članak 186.  
Sastav odbora  
1. Članovi odbora i istražnih odbora biraju se nakon što 
klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici podnesu prijedloge 
kandidata. Konferencija predsjednika podnosi prijedloge Parla ­
mentu. Koliko je god mogu će, sastav odbora odražava sastav 
Parlamenta.  
Kad zastupnici promijene klub zastupnika, mjesta u parlamentarnim 
odborima zadržavaju do isteka dvoipolgodišnjeg mandata. Me đutim, 
ako promjena kluba odre đenog zastupnika narušava pravednu zastu ­
pljenost politi čkih stajališta u odboru, Konferencija predsjednika daje 
nove prijedloge sastava tog odbora u skladu s postupkom utvr đenim u 
drugoj re čenici stavka 1., pri čemu moraju biti zajam čena osobna 
prava doti čnog zastupnika.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 251
 
Proporcionalna raspodjela mjesta u odboru me đu klubovima zastup ­
nika ne smije odstupati od najbližeg odgovaraju ćeg cijelog broja. Ako 
klub odlu či da ne će prihvatiti mjesta u odboru, ta mjesta ostaju 
slobodna te se odbor smanjuje za odgovaraju ći broj mjesta. Razmjena 
mjesta izme đu klubova zastupnika nije dopuštena.  
2. Amandmani na prijedloge Konferencije predsjednika 
dopuštaju se samo ako ih podnese najmanje 40 zastupnika. 
Parlament o tim amandmanima odlu čuje tajnim glasovanjem.  
3. Izabranim članovima smatraju se oni zastupnici koje pred ­
loži Konferencija predsjednika, čiji su prijedlozi po potrebi 
promijenjeni u skladu sa stavkom 2.  
4. Ako klub zastupnika ne podnese prijedlog kandidata za 
članstvo u istražnom odboru u skladu sa stavkom 1. u roku koji 
je odredila Konferencija predsjednika, ona podnosi Parlamentu 
samo prijedloge kandidata koje je primila u zadanom roku.  
5. Konferencija predsjednika može, uz suglasnost osoba koje 
će biti imenovane, privremeno popuniti slobodna mjesta u 
odboru, uzimaju ći u obzir stavak 1.  
6. Sve te promjene podnose se Parlamentu na odobrenje na 
sljede ćoj dnevnoj sjednici.  
Članak 187.  
Zamjenici  
1. Klubovi zastupnika i nezavisni zastupnici mogu imenovati 
onoliko stalnih zamjenika u svakom odboru koliko imaju puno ­
pravnih članova koji ih zastupaju u tom odboru. O tome se 
obavješ ćuje predsjednik. Stalni zamjenici imaju pravo sudjelovati 
i govoriti na sjednicama odbora te glasovati ako punopravni 
član nije nazo čan. 
2. Osim toga, u odsutnosti punopravnog člana i ako stalni 
zamjenici nisu imenovani ili su odsutni, punopravni se član 
odbora može dogovoriti da ga na sjednicama zastupa drugi 
član iz istog kluba zastupnika koji će imati pravo glasa. O 
imenu zamjenika obavješ ćuje se predsjednik odbora prije 
po četka glasovanja.  
Stavak 2. na odgovaraju ći se na čin primjenjuje i na nezavisne zastup ­
nike.  
Prethodna obavijest iz zadnje re čenice stavka 2. mora se dati prije 
kraja rasprave ili prije po četka glasovanja o to čki ili to čkama pri 
kojima se punopravni član zamjenjuje.  * * *  
Odredbama ovog članka obuhva ćena su dva jasno definirana na čela: 
— klub zastupnika u odboru ne može imati više stalnih zamjenika 
nego što ima punopravnih članova,  
— samo klubovi zastupnika smiju imenovati stalne zamjenike, pod 
jednim uvjetom, a taj je da o tome izvijeste predsjednika.  
Iz čega proizlazi:  
— položaj stalnog zamjenika isklju čivo ovisi o članstvu u odre đenom 
klubu zastupnika,  
— ako se broj punopravnih članova kluba zastupnika u odboru 
promijeni, u skladu s tim mijenja se i najve ći mogu ći broj 
stalnih zamjenika koje taj klub može u odboru imenovati,  
— zastupnici koji promijene klub ne mogu zadržati položaj stalnog 
zamjenika koji su imali kao članovi svog prvobitnog kluba,  
— ni u kojem slu čaju član odbora ne može zamjenjivati zastupnika iz 
nekog drugog kluba.  
Članak 188.  
Dužnosti odbora  
1. Stalni odbori bave se pitanjima koja im uputi Parlament 
ili, tijekom prekida zasjedanja, predsjednik Parlamenta u ime 
Konferencije predsjednika. Nadležnosti posebnih i istražnih 
odbora odre đuju se prilikom osnivanja odbora; ti odbori 
nemaju pravo davati mišljenja drugim odborima.  
(Vidjeti tuma čenje u članku 184 .) 
2. Ako se stalni odbor izjasni nenadležnim za razmatranje 
odre đenog pitanja ili ako do đe do spora oko nadležnosti 
izme đu dvaju ili više stalnih odbora, pitanje nadležnosti 
upu ćuje se Konferenciji predsjednika u roku četiri radna tjedna 
nakon objave u Parlamentu o upu ćivanju tog predmeta odboru.  
Konferencija predsjednika donosi odluku u roku od šest tjedana 
na temelju preporuke Konferencije predsjednika odbora ili ako 
ne bude takve preporuke, na temelju preporuke njezinog pred ­
sjednika. Ako Konferencija predsjednika ne donese odluku u 
zadanom roku, smatra se da je preporuka prihva ćena.HR 252 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Predsjednici odbora mogu se dogovoriti s drugim predsjednicima 
odbora oko dodjele odre đenog predmeta odre đenom odboru, što je po 
potrebi podložno odobrenju postupka s pridruženim odborima u skladu 
s člankom 50.  
3. Kad su za rješavanje nekog pitanja nadležna dva ili više 
stalnih odbora, jedan se odbor proglašava nadležnim odborom, 
a ostali odborima čije se mišljenje traži.  
Me đutim, jedno pitanje istodobno smije biti upu ćeno najviše 
trima odborima, osim ako se iz utemeljenih razloga ne odlu či 
odstupiti od ovog pravila pod uvjetima utvr đenima stavkom 1.  
4. Dva ili više odbora ili pododbora mogu zajedni čki 
razmatrati pitanja za koja su nadležni, ali ne mogu zajedni čki 
odlu čivati.  
5. Svaki odbor može, uz suglasnost Predsjedništva Parla ­
menta, povjeriti jednom ili više svojih članova da provedu 
studiju ili prikupe informacije.  
Članak 189.  
Odbor nadležan za provjeru valjanosti mandata zastupnika  
Jedan od odbora osnovanih u skladu s odredbama ovog Poslo ­
vnika nadležan je za provjeru valjanosti zastupni čkih mandata i 
pripremanje odluka u vezi s prigovorima na valjanost izbora.  
Članak 190.  
Pododbori  
1. Uz prethodno odobrenje Konferencije predsjednika stalni 
ili posebni odbor mogu u interesu svojeg rada osnovati jedan ili 
više pododbora i istodobno odlu čiti o njihovu sastavu, u skladu 
s člankom 186., i podru čjima nadležnosti. Pododbori odgova ­
raju odborima koji su ih osnovali.  
2. Postupak za pododbore isti je kao i za odbore.  
3. Zamjenici smiju biti nazo čni na sjednicama pododbora 
pod istim uvjetima koji se primjenjuju na odbore.  
4. Primjena ovih odredaba mora osigurati me đuovisnost 
pododbora i odbora koji ga je osnovao. Zato se svi punopravni 
članovi pododbora biraju izme đu članova mati čnog odbora.  Članak 191.  
Predsjedništvo odbora  
1. Nakon što su članovi odbora izabrani u skladu s člankom 
186., odbor na prvoj sjednici bira Predsjedništvo koje se sastoji 
od predsjednika i potpredsjednika, izabranih odvojenim glaso ­
vanjem. O broju potpredsjednika koji će biti izabrani odlu čuje 
Parlament na prijedlog Konferencije predsjednika.  
Ovaj članak ne spre čava predsjednika glavnog odbora, nego mu čak i 
omogu ćuje da uklju či predsjednike pododbora u rad Predsjedništva ili 
im dopusti predsjedanje raspravama o pitanjima kojima se podrobnije 
bave doti čni pododbori, pod uvjetom da se takav na čin postupanja 
podnese cjelokupnom Predsjedništvu na razmatranje te da ga ono 
odobri.  
2. Kad je broj kandidata isti kao i broj slobodnih mjesta, 
izbor se može izvršiti aklamacijom.  
U suprotnom slu čaju ili na zahtjev šestine članova odbora 
kandidati se izabiru tajnim glasovanjem.  
Ako postoji samo jedan kandidat, za izbor je potrebna apso ­
lutna ve ćina danih glasova, koji uklju čuju glasove za i protiv.  
Ako na prvom glasovanju ima više kandidata, izabran je 
kandidat koji dobije apsolutnu ve ćinu danih glasova, kao što 
je odre đeno prethodnim podstavkom. Na drugom glasovanju 
izabran je kandidat koji dobije najviše glasova. Kod izjed ­
na čenog rezultata izabire se najstariji kandidat.  
Ako je potrebno drugo glasovanje, mogu se predložiti novi 
kandidati.  
Članak 192.  
Koordinatori odbora i izvjestitelji u sjeni  
1. Klubovi zastupnika mogu jednog od svojih članova 
imenovati za koordinatora.  
2. Predsjednik odbora po potrebi poziva koordinatore 
odbora da pripreme odluke koje odbor mora donijeti, 
posebno one u vezi s postupkom i imenovanjem izvjestitelja. 
Odbor može delegirati na koordinatore ovlast za donošenje 
odre đenih odluka, izuzimaju ći odluke u vezi s usvajanjem izvje ­ 
šća, mišljenja ili amandmana. Potpredsjednici mogu biti pozvani 
na sastanak koordinatora odbora u ulozi savjetnika. Koordi ­
natori pokušavaju posti ći konsenzus. Ako nije mogu će posti ći 
konsenzus, odlu čivati mogu samo ve ćinom glasova koji jasno 
predstavljaju veliku ve ćinu u odboru, uzimaju ći u obzir odnose 
snaga razli čitih klubova zastupnika.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 253
 
3. Klubovi zastupnika mogu za svako izvješ će odrediti izvje ­
stitelja u sjeni kako bi pratio napredak rada na odre đenom 
izvješ ću i kako bi unutar odbora u ime kluba nastojao posti ći 
kompromis. O imenima izvjestitelja u sjeni obavješ ćuje se predsjednik odbora. Na prijedlog koordinatora odbor može 
posebno odlu čiti o uklju čivanju izvjestitelja u sjeni u 
postizanje dogovora s Vije ćem u redovnom zakonodavnom 
postupku.  
POGLAVLJE 2.  
Odbori – na čin rada  
Članak 193.  
Sjednice odbora  
1. Odbor saziva njegov predsjednik ili se sastaje na zahtjev 
predsjednika Parlamenta.  
2. Komisija i Vije će mogu sudjelovati na sjednicama odbora 
ako ih u ime odbora pozove predsjednik odbora.  
Odbor može donijeti posebnu odluku te na sjednicu pozvati 
bilo koju drugu osobu, koja ima pravo na rije č. 
U skladu s tim donošenje odluke o tome smiju li asistenti zastupnika 
biti nazo čni na sjednici prepušta se odboru.  
Nadležni odbor može, uz prethodno odobrenje Predsjedništva Parla ­
menta, organizirati saslušanje stru čnjaka ako smatra da je ono od 
presudne važnosti za u činkovito obavljanje posla u vezi s odre đenim 
predmetom.  
Odbori čija se mišljenja traže mogu biti nazo čni na tom saslušanju 
ako to žele.  
Odredbe ovog stavka tuma če se u skladu s to čkom 50. Okvirnog 
sporazuma o odnosima izme đu Europskog parlamenta i Europske 
komisije  ( 20 ). 
3. Ne dovode ći u pitanje članak 49. stavak 6., i osim ako 
odre đeni odbor ne odlu či druk čije, zastupnici mogu biti nazo čni 
na sjednicama odbora čiji nisu članovi, ali ne mogu sudjelovati 
u raspravama.  
Tim zastupnicima odbor ipak može dopustiti da sudjeluju u 
njegovu radu kao savjetnici.  
Članak 194.  
Zapisnik sa sjednice odbora  
Zapisnik sa svake sjednice odbora dijeli se svim članovima 
odbora i podnosi se odboru na odobrenje.  Članak 195.  
Glasovanje u odboru  
1. Svi članovi mogu podnijeti amandmane na razmatranje u 
odboru.  
2. Glasovanje odbora je valjano ako je nazo čna četvrtina 
članova odbora. Ako prije glasovanja šestina članova odbora 
to zatraži, glasovanje je valjano samo ako glasuje ve ćina 
članova odbora.  
3. U odboru se glasuje dizanjem ruke osim ako četvrtina 
članova odbora ne zatraži poimeni čno glasovanje. U tom se 
slu čaju glasuje u skladu s člankom 167. stavkom 2.  
4. Predsjednik odbora može sudjelovati u raspravama i glaso ­
vati, ali njegov glas nije odlu čuju ći. 
5. Na temelju podnesenih amandmana, umjesto da glasuje, 
odbor može zatražiti od izvjestitelja da podnese novi nacrt 
uzimaju ći u obzir što je mogu će više amandmana. U tom 
slu čaju odre đuje se novi rok za podnošenje amandmana na 
taj nacrt.  
Članak 196.  
Odredbe u vezi s plenarnim sjednicama koje se primjenjuju 
na odbore  
Na sjednice odbora na odgovaraju ći se na čin primjenjuju članci 
12., 13., 14., 17., 18., članci 36. do 44., članak 148., članak 
149. stavci 2. i 10., članci 152., 154., članci 156. do 159., 
članak 161., članak 163. stavak 1., članci 164., 165., 168., 
169., članci 171. do 174., članci 177. i 178.  
Članak 197.  
Vrijeme za pitanja u odboru  
Ako odbor tako odlu či, može se održati vrijeme za pitanja u 
odboru. Svaki odbor odlu čuje o svojim pravilima tijekom 
vremena za pitanja.  
POGLAVLJE 3.  
Me đuparlamentarna izaslanstva  
Članak 198.  
Osnivanje i dužnosti me đuparlamentarnih izaslanstava  
1. Na prijedlog Konferencije predsjednika, Parlament osniva 
stalna me đuparlamentarna izaslanstva i odlu čuje o njihovoj naravi i broju članova, uzimaju ći u obzir njihove dužnosti. 
Članovi se biraju tijekom prve ili druge sjednice novoizabranog 
Parlamenta na razdoblje trajanja parlamentarnog saziva.HR 254 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 20 ) Vidjeti Prilog XIV.
 2. Članovi izaslanstava biraju se nakon što klubovi zastup ­
nika i nezavisni zastupnici predlože kandidate Konferenciji pred ­
sjednika. Konferencija predsjednika podnosi Parlamentu prije ­
dloge kojima se pokušava što je više mogu će osigurati pravedno 
zastupanje država članica i politi čkih stajališta. Primjenjuje se 
članak 186. stavci 2., 3., 5. i 6.  
3. Predsjedništva izaslanstava osnivaju se u skladu s 
postupkom utvr đenim člankom 191. koji se primjenjuje na 
stalne odbore.  
4. Parlament odre đuje op će ovlasti pojedinih izaslanstava te 
može u bilo kojem trenutku pove ćati ili smanjiti te ovlasti.  
5. Konferencija predsjednika, na prijedlog Konferencije pred ­
sjednika izaslanstava, donosi provedbene odredbe potrebne 
izaslanstvima za obavljanje njihovog posla.  
6. Predsjednik izaslanstva podnosi izvješ će o radu izaslanstva 
odboru nadležnom za vanjsku politiku i sigurnost.  
7. Predsjedniku izaslanstva pruža se prilika da bude saslušan 
pred odborom ako je na dnevnom redu sjednice odbora to čka 
koja ima veze s podru čjem koje je u nadležnosti izaslanstva. Isto 
se primjenjuje na predsjednika ili izvjestitelja tog odbora na 
sastancima izaslanstva.  
Članak 199.  
Suradnja s Parlamentarnom skupštinom Vije ća Europe  
1. Tijela Europskog parlamenta, posebno odbori, sura đuju s 
odgovaraju ćim tijelima Parlamentarne skupštine Vije ća Europe 
na podru čjima od zajedni čkog interesa, posebno s ciljem pobolj ­ 
šanja u činkovitosti i spre čavanja udvostru čavanja posla.  2. Konferencija predsjednika u dogovoru s nadležnim tijelima 
Parlamentarne skupštine Vije ća Europe odlu čuje o tome na koji 
će na čin provoditi te odredbe.  
Članak 200.  
Zajedni čki parlamentarni odbori  
1. Europski parlament može osnovati zajedni čke parlamen ­
tarne odbore s parlamentima država pridruženih Uniji ili država 
s kojima su zapo četi pristupni pregovori.  
Ti odbori mogu sastaviti preporuke koje se upu ćuju doti čnim 
parlamentima. U slu čaju Europskog parlamenta te se preporuke 
upu ćuju nadležnom odboru koji predlaže daljnje radnje.  
2. Op će ovlasti raznih zajedni čkih parlamentarnih odbora 
odre đuju Europski parlament i sporazumi s tre ćim zemljama.  
3. Na zajedni čke parlamentarne odbore primjenjuju se 
postupci utvr đeni odgovaraju ćim sporazumom. Temelje se na 
na čelu jednakosti izme đu izaslanstva Europskog parlamenta i 
izaslanstva drugog parlamenta iz zajedni čkog odbora.  
4. Zajedni čki parlamentarni odbori sastavljaju vlastiti 
poslovnik i podnose ga na odobrenje Predsjedništvu Europskog 
parlamenta i nacionalnog parlamenta.  
5. Izbor članova izaslanstava Europskog parlamenta u zajed ­
ni čke parlamentarne odbore i osnivanje predsjedništava tih 
izaslanstava odvija se u skladu s postupkom utvr đenim za 
me đuparlamentarna izaslanstva.  
GLAVA VIII.  
PREDSTAVKE  
Članak 201.  
Pravo na predstavke  
1. Svi gra đani Europske unije i sve fizi čke ili pravne osobe 
koje borave ili imaju sjedište u državi članici imaju pravo poje ­
dina čno ili zajedno s drugim gra đanima ili osobama podnijeti 
Parlamentu predstavku u vezi s pitanjima koja su u podru čju 
djelovanja Europske unije i koja ih se izravno ti ču. 
2. Na predstavkama koje se podnose Parlamentu mora pisati 
ime, državljanstvo i stalna adresa svakog podnositelja pred ­
stavke.  
3. Ako predstavku potpiše nekoliko fizi čkih ili pravnih 
osoba, potpisnici predstavke odre đuju jednog predstavnika i 
zamjenike koji se za potrebe ove glave smatraju podnositeljima 
predstavke.  Ako nije odre đen nijedan predstavnik, podnositeljem predstavke 
smatra se prvi potpisnik ili neka druga odgovaraju ća osoba.  
4. Svaki podnositelj predstavke može u bilo kojem trenutku 
povu ći podršku odre đenoj predstavci.  
Kad svi podnositelji predstavke povuku podršku odre đenoj 
predstavci, ona se poništava.  
5. Predstavka mora biti napisana na službenom jeziku 
Europske unije.  
Predstavke napisane na bilo kojem drugom jeziku uzimaju se u 
obzir samo ako podnositelj predstavke priloži prijevod na 
jednom od službenih jezika. Prepiska izme đu Parlamenta i 
podnositelja predstavke odvija se na tom službenom jeziku.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 255
 
Predsjedništvo može odlu čiti da predstavke i prepiska s podno ­
siteljima predstavki mogu biti sastavljene na drugim jezicima 
koji se govore u nekoj državi članici.  
6. Ako ispunjavaju uvjete utvr đene stavkom 2., predstavke se 
unose u registar po redoslijedu primitka. U suprotnom se 
pohranjuju te se podnositelj predstavke obavješ ćuje o razlozima.  
7. Predsjednik predstavke upisane u registar šalje nadležnom 
odboru koji najprije utvr đuje dopuštenost odnosno nedopušte ­
nost predstavke u skladu s člankom 227. Ugovora o funkcio ­
niranju Europske unije.  
Ako u odboru nije postignut konsenzus oko dopuštenosti odre ­ 
đene predstavke, predstavka se proglašava dopuštenom ako to 
zatraži najmanje četvrtina članova odbora.  
8. Predstavke koje odbor proglasi nedopuštenima pohranjuju 
se, a podnositelji se obavješ ćuju o toj odluci i razlozima zbog 
kojih je donesena. Ako je mogu će, preporu ča se korištenje 
drugih pravnih sredstava.  
9. Op će je pravilo da predstavke unesene u registar postaju 
javni dokument te Parlament može zbog transparentnosti obja ­
viti ime podnositelja i sadržaj predstavke.  
10. Unato č odredbama iz stavka 9., podnositelj predstavke 
može zatražiti da se ne navede njegovo ime kako bi mu se 
zaštitila privatnost. U tom slu čaju Parlament mora udovoljiti 
njegovom zahtjevu.  
Kad se podnositeljeva pritužba ne može istražiti zbog zatražene 
anonimnosti, o daljnjim se koracima dogovara s podnositeljem.  
11. Podnositelj predstavke može zatražiti da se s njegovom 
predstavkom postupa na povjerljiv na čin. U tom slu čaju Parla ­
ment poduzima potrebne mjere predostrožnosti kako se sadržaj 
predstavke ne bi objavio. Podnositelj predstavke obavješ ćuje se 
o to čnim uvjetima primjene ove odredbe.  
12. Ako smatra da je potrebno, odbor može predmet uputiti 
Europskom ombudsmanu.  
13. Predstavke koje Parlamentu podnesu fizi čke osobe koje 
nisu gra đani Europske unije niti u njoj borave, odnosno pravne osobe koje nemaju sjedište u državi članici, posebno se upisuju i 
pohranjuju. Predsjednik svaki mjesec šalje popis takvih pred ­
stavki primljenih u prethodnom mjesecu, navode ći njihov pred ­
met, odboru nadležnom za predstavke koji može zatražiti uvid 
u one koje želi razmotriti.  
Članak 202.  
Razmatranje predstavki  
1. Nadležni odbor razmatra dopuštene predstavke u sklopu 
svojeg redovnog rada, raspravljaju ći o njima na redovnoj sjed ­
nici ili pisanim postupkom. Podnositelji predstavke mogu biti 
pozvani na sjednicu odbora ako se raspravlja o njihovoj pred ­
stavci ili sami mogu zatražiti da budu nazo čni. O pravu na rije č 
podnositelja predstavke odlu čuje predsjednik slobodnom ocje ­
nom.  
2. Odbor može u skladu s člankom 48. stavkom 1. na 
vlastitu inicijativu sastaviti izvješ će o dopuštenoj predstavci ili 
Parlamentu podnijeti kratki prijedlog rezolucije, pod uvjetom da 
se Konferencija predsjednika tomu ne protivi. Ti prijedlozi rezo ­
lucija uvrštavaju se u prijedlog dnevnog reda sjednice koja se 
održava najkasnije osam tjedana nakon prihva ćanja prijedloga u 
odboru. O prijedlozima se glasuje jedinstvenim glasovanjem i 
nema rasprave, osim ako Konferencija predsjednika iznimno ne 
odlu či primijeniti članak 139.  
Odbor u skladu s člankom 49. i Prilogom VII. može zatražiti 
mišljenja drugih odbora koji su posebno nadležni za predmet 
koji se razmatra.  
3. Kad se izvješ će posebno odnosi na primjenu ili tuma čenje 
prava Unije ili predložene promjene postoje ćeg zakonodavstva, 
pridružuje se odbor nadležan za doti čni predmet u skladu s 
člankom 49. stavkom 1. te prvom i drugom alinejom članka 
50. Nadležni odbor bez glasovanja prihva ća prijedloge za dije ­
love prijedloga rezolucije koje je primio od odbora nadležnog 
za doti čni predmet, a koji se odnose na primjenu ili tuma čenje 
prava Unije ili promjene postoje ćeg zakonodavstva. Ako 
nadležni odbor ne prihvati te prijedloge, pridruženi ih odbor 
može izravno podnijeti na plenarnoj sjednici.  
4. Stvara se elektroni čki registar gdje gra đani mogu iskazati 
podršku podnositelju predstavke ili je povu ći, dodaju ći vlastiti 
elektroni čki potpis na predstavke koje su proglašene dopušte ­
nima i upisane u registar.HR 256 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
5. Tijekom razmatranja predstavki, utvr đivanja činjenica ili 
traženja rješenja odbor može organizirati posjete u države 
članice ili regije o kojima se u predstavci radi, u svrhu priku ­
pljanja informacija.  
Izvješ ća o posjetu sastavljaju sudionici posjeta. Nakon što ih 
odbor odobri, proslje đuju se predsjedniku.  
6. Odbor može zatražiti pomo ć Komisije, posebno u obliku 
informacija u vezi s primjenom ili pridržavanjem prava Unije te 
oko informacija ili dokumenata vezanih uz predstavku. Predsta ­
vnici Komisije pozivaju se na sjednice odbora.  
7. Odbor može tražiti od predsjednika Parlamenta da 
mišljenje ili preporuku odbora proslijedi Komisiji, Vije ću ili 
odgovaraju ćem tijelu u državi članici radi poduzimanja radnji 
ili davanja odgovora.  
8. Odbor svakih šest mjeseci izvješ ćuje Parlament o ishodu 
svojih razmatranja.  
Odbor posebno izvješ ćuje Parlament o mjerama koje su podu ­
zeli Vije će ili Komisija u vezi s predstavkama koje im je Parla ­
ment uputio.  9. Podnositelj predstavke obavješ ćuje se o odluci i razlozima 
zbog kojih je odbor tu odluku donio.  
Kad se završi razmatranje dopuštene predstavke, postupak se 
proglašava zaklju čenim i o tome se obavješ ćuje podnositelj 
predstavke.  
Članak 203.  
Obavijest o predstavkama  
1. O predstavkama upisanima u registar naveden u članku 
201. stavku 6. i glavnim odlukama u vezi s postupkom koji se 
mora primjenjivati u odnosu na odre đene predstavke obavje ­ 
šćuje se na plenarnoj sjednici. Te se obavijesti unose u zapisnik.  
2. Naslov i sažetak sadržaja predstavki unesenih u registar te 
mišljenja i najvažnije odluke koji su poslani u vezi s razmatra ­
njem predstavki dostupni su javnosti u bazi podataka ako se 
podnositelj predstavke s time složi. Povjerljive predstavke spre ­
maju se u arhiv Parlamenta, gdje ih zastupnici mogu pregleda ­
vati.  
GLAVA IX.  
EUROPSKI OMBUDSMAN  
Članak 204.  
Izbor Europskog ombudsmana  
1. Na po četku svakog parlamentarnog saziva predsjednik, 
odmah nakon svojeg izbora ili u slu čajevima navedenima u 
stavku 8., poziva na podnošenje kandidatura za funkciju Europ ­
skog ombudsmana i odre đuje rok u kojemu se kandidature 
moraju podnijeti. Poziv se objavljuje u  Službenom listu Europske 
unije . 
2. Kandidature mora podržati najmanje 40 zastupnika iz 
najmanje dvije države članice.  
Svaki zastupnik može podržati samo jednog kandidata.  
Uz kandidaturu moraju se priložiti svi dokumenti na osnovi 
kojih je mogu će sa sigurnoš ću utvrditi da kandidat ispunjava 
uvjete predvi đene propisima za obnašanje dužnosti Europskog 
ombudsmana.  
3. Kandidature se proslje đuju nadležnom odboru koji kandi ­
date može pozvati na saslušanje.  
Na tim saslušanjima mogu biti nazo čni svi zastupnici.  
4. Abecedni popis dopuštenih kandidatura zatim se stavlja na 
glasovanje u Parlamentu.  5. Glasovanje je tajno, a odlu čuje se na temelju ve ćine danih 
glasova.  
Ako nakon prva dva glasovanja nijedan kandidat nije izabran, 
dalje se mogu natjecati samo dva kandidata koja su u drugom 
glasovanju dobila najviše glasova.  
Kod svakog izjedna čenog broja glasova izabire se najstariji 
kandidat.  
6. Prije glasovanja predsjednik utvr đuje je li nazo čna 
najmanje polovica zastupnika Parlamenta.  
7. Izabranu osobu odmah se poziva da prisegne pred Sudom.  
8. Europski ombudsman obnaša dužnost dok njegov 
nasljednik ne stupi na dužnost, osim u slu čaju smrti ili razrje ­ 
šenja dužnosti.  
Članak 205.  
Djelokrug rada Europskog ombudsmana  
1. Odluka o propisima i op ćim uvjetima kojima se ure đuje 
izvršavanje dužnosti Europskog ombudsmana i odgovaraju će 
provedbene odredbe koje je usvojio Europski ombudsman prilo ­ 
žene su ovom Poslovniku (  21 ) radi obavijesti.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 257  
( 21 ) Vidjeti Prilog XI.
 2. Europski ombudsman u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 
7. gore spomenute odluke obavješ ćuje Parlament o slu čajevima 
nepravilnog postupanja uprave, o čemu nadležni odbor može 
sastaviti izvješ će. Europski ombudsman tako đer u skladu s 
člankom 3. stavkom 8. navedene odluke podnosi Parlamentu 
izvješ će o rezultatima svojih radnji ispitivanja na kraju svakog 
godišnjeg zasjedanja. Nadležni odbor o tome sastavlja izvješ će 
koje se podnosi Parlamentu na raspravu.  
3. Europski ombudsman tako đer može na zahtjev nadležnog 
odbora ili na vlastitu inicijativu dati informacije nadležnom 
odboru.  
Članak 206.  
Razrješenje Europskog ombudsmana  
1. Desetina zastupnika Parlamenta može zatražiti razrješenje 
Europskog ombudsmana ako više ne udovoljava uvjetima koji 
su potrebni za obavljanje njegovih dužnosti ili ako je po činio 
ozbiljnu povredu radne dužnosti.  2. Zahtjev se šalje Europskom ombudsmanu i nadležnom 
odboru koji podnosi izvješ će Parlamentu ako ve ćina njegovih 
članova smatra da su razlozi opravdani. Na svoj zahtjev 
Europski ombudsman saslušava se prije glasovanja o izvješ ću. 
Nakon rasprave Parlament donosi odluku tajnim glasovanjem.  
3. Prije glasovanja predsjednik utvr đuje je li nazo čna polovica 
zastupnika Parlamenta.  
4. Ako je izglasano da Europskog ombudsmana treba razrije ­ 
šiti dužnosti, a on ipak ne odstupi, predsjednik najkasnije do 
prve sljede će sjednice nakon one na kojoj je provedeno glaso ­
vanje traži od Suda da Europskog ombudsmana razriješi 
dužnosti i bez odga đanja donese odluku.  
Ostavkom Europskog ombudsmana taj se postupak okon čava.  
GLAVA X.  
GLAVNO TAJNIŠTVO PARLAMENTA  
Članak 207.  
Glavno tajništvo  
1. Parlament ima glavnog tajnika kojega imenuje Predsjedni ­ 
štvo.  
Glavni tajnik sve čano priseže pred Predsjedništvom da će svoje 
dužnosti obnašati savjesno i u potpunosti nepristrano.  
2. Glavni je tajnik na čelu tajništva o čijem sastavu i organi ­
zaciji odlu čuje Predsjedništvo.  3. Predsjedništvo odre đuje plan radnih mjesta Glavnog tajni ­ 
štva i propise u vezi s administrativnim i financijskim polo ­ 
žajem dužnosnika i drugih službenika.  
Predsjedništvo tako đer odlu čuje o kategorijama dužnosnika i 
drugih službenika na koje se trebaju primijeniti, u cjelini ili 
djelomi čno, članci 11. do 13. Protokola o povlasticama i imuni ­
tetu Europske unije.  
Predsjednik Parlamenta o tomu obavješ ćuje odgovaraju će insti ­
tucije Europske unije.  
GLAVA XI.  
OVLASTI I NADLEŽNOSTI U VEZI S POLITI ČKIM STRANKAMA NA EUROPSKOJ RAZINI  
Članak 208.  
Ovlasti i nadležnosti predsjednika Parlamenta  
Predsjednik predstavlja Parlament u njegovim odnosima s poli ­
tičkim strankama na europskoj razini u skladu s člankom 20. 
stavkom 4.  
Članak 209.  
Ovlasti i nadležnosti Predsjedništva  
1. Predsjedništvo odlu čuje o svim zahtjevima za dodjelu 
financijske potpore koje podnesu politi čke stranke na europskoj 
razini i o podjeli odobrenih sredstava izme đu politi čkih stranaka 
kojima je zahtjev odobren. Predsjedništvo sastavlja popis kori ­
snika sredstava i dodijeljenih iznosa.  2. Predsjedništvo odlu čuje o prekidu isplate ili smanjenju 
financijske potpore i povratu iznosa koji su pogrešno ispla ćeni. 
3. Na kraju prora čunske godine Predsjedništvo prihva ća 
kona čna izvješ ća o aktivnostima i kona čne financijske izvještaje 
politi čkih stranaka koje su dobile potporu.  
4. Pod uvjetima utvr đenima Uredbom (EZ) br. 2004/2003 
Europskog parlamenta i Vije ća, Predsjedništvo može odobriti 
tehni čku pomo ć politi čkim strankama na europskoj razini u 
skladu s njihovim prijedlozima. Predsjedništvo može na 
glavnog tajnika delegirati ovlast za odre đene vrste odluka u 
vezi s odobravanjem tehni čke pomo ći.HR 258 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
5. U svim slu čajevima iz stavaka 1. do 4. Predsjedništvo 
djeluje na temelju prijedloga glavnog tajnika. Osim u slu čaje ­
vima navedenima u stavcima 1. i 4., prije nego što donese 
odluku, Predsjedništvo saslušava predstavnike odre đene politi čke 
stranke. Predsjedništvo može u bilo kojem trenutku zatražiti 
mišljenje Konferencije predsjednika.  
6. Kad Parlament nakon provjere utvrdi da se neka politi čka 
stranka na europskoj razini više ne pridržava na čela slobode, 
demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te 
na čela vladavine prava, Predsjedništvo donosi odluku o 
prestanku davanja financijske potpore toj politi čkoj stranci.  
Članak 210.  
Ovlasti i nadležnosti nadležnog odbora i Parlamenta na 
plenarnoj sjednici  
1. Na zahtjev četvrtine zastupnika koji predstavljaju najmanje 
tri kluba zastupnika, nakon rasprave u Konferenciji predsjednika 
predsjednik poziva nadležni odbor da provjeri pridržava li se i 
dalje politi čka stranka na europskoj razini (posebno u svojem 
programu i aktivnostima) na čela na kojima se temelji Europska 
unija; prvenstveno na čela slobode, demokracije, poštovanja ljud ­
skih prava i temeljnih sloboda te na čela vladavine prava.  2. Prije nego što Parlamentu podnese prijedlog odluke, 
nadležni odbor saslušava predstavnike odre đene politi čke 
stranke te traži i razmatra mišljenje odbora čiji su članovi neza ­
visne ugledne osobe, u skladu s Uredbom (EZ) br. 2004/2003.  
3. Parlament ve ćinom danih glasova prihva ća prijedlog 
odluke o tome poštuje li ili krši odre đena politi čka stranka 
na čela iz stavka 1. Podnošenje amandmana nije dopušteno. U 
svakom slu čaju, ako prijedlog odluke nije dobio ve ćinu glasova, 
smatra se da je prihva ćena suprotna odluka.  
4. Odluka Parlamenta na snazi je od dana podnošenja 
zahtjeva navedenog u stavku 1.  
5. Predsjednik predstavlja Parlament u odboru nezavisnih 
uglednih osoba.  
6. Nadležni odbor sastavlja izvješ će, predvi đeno Uredbom 
(EZ) br. 2004/2003, o primjeni spomenute Uredbe i financi ­
ranim aktivnostima te ga podnosi na plenarnoj sjednici.  
GLAVA XII.  
PRIMJENA I IZMJENE POSLOVNIKA  
Članak 211.  
Primjena Poslovnika  
1. Ako se pojave sumnje u vezi s primjenom ili tuma čenjem 
odredbi Poslovnika, predsjednik može doti čni predmet uputiti 
na razmatranje nadležnom odboru.  
Predsjednici odbora mogu na isti na čin postupiti kad do takvih 
sumnji do đe tijekom rada odbora i s njim su u vezi.  
2. Odbor odlu čuje treba li predložiti izmjene ovog Poslo ­
vnika. U tom slu čaju postupa u skladu s člankom 212.  
3. Ako nadležni odbor odlu či da je tuma čenje postoje ćeg 
Poslovnika dovoljno, šalje svoje tuma čenje predsjedniku, koji 
o tome izvješ ćuje Parlament na sljede ćoj sjednici.  
4. Ako klub zastupnika ili najmanje 40 zastupnika ospore 
tuma čenje odbora, o tom se predmetu glasuje u Parlamentu. 
Tekst se usvaja ve ćinom danih glasova, pod uvjetom da je 
nazo čna najmanje tre ćina zastupnika. U slu čaju odbijanja 
predmet se vra ća odboru.  5. Neosporena tuma čenja i ona koja je Parlament prihvatio 
dodaju se u kurzivu kao pojašnjenja odre đenog članka ili 
članaka.  
6. Tuma čenja se moraju uzeti u obzir pri sljede ćoj primjeni i 
tuma čenju doti čnih članaka.  
7. Nadležni odbor redovito razmatra Poslovnik i tuma čenja.  
8. U slu čaju da se ovim Poslovnikom dodjeljuju prava odre ­ 
đenom broju zastupnika, taj se broj automatski uskla đuje s 
najbližim cijelim brojem koji predstavlja isti postotak zastupnika 
u Parlamentu kad se god ukupni broj zastupnika u Parlamentu 
pove ća, posebno nakon proširenja Europske unije.  
Članak 212.  
Izmjene Poslovnika  
1. Svaki zastupnik može predložiti izmjene ovog Poslovnika 
i njegovih priloga, po potrebi s kratkim obrazloženjem.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 259
 
Predloženi amandmani prevode se, tiskaju, dijele i upu ćuju 
nadležnom odboru koji ih razmatra i odlu čuje ho će li ih podni ­
jeti Parlamentu.  
Za potrebe primjene članaka 156., 157. i 161., prilikom 
razmatranja tih predloženih izmjena u Parlamentu svako upu ći­
vanje na „izvorni tekst” ili „prijedlog zakonodavnog akta” u tim 
člancima smatra se upu ćivanjem na odredbu koja je tada bila na 
snazi.  2. Izmjene Poslovnika prihva ćaju se samo ako za njih glasuje 
ve ćina zastupnika Parlamenta.  
3. Ako nije druk čije odlu čeno prilikom glasovanja, izmjene 
Poslovnika i njegovih priloga stupaju na snagu prvog dana 
sjednice nakon prihva ćanja amandmana.  
GLAVA XIII.  
RAZNO  
Članak 213.  
Simboli Unije  
1. Parlament priznaje i preuzima sljede će simbole Unije:  
— zastavu na kojoj je 12 zlatnih zvjezdica raspore đenih u krug 
na plavoj pozadini,  
— himnu preuzetu iz „Ode radosti”, iz Devete simfonije 
Ludwiga van Beethovena,  
— geslo „Ujedinjena u raznolikosti”.  
2. Parlament slavi Dan Europe 9. svibnja.  
3. Zastave su izvješene u svim prostorima Parlamenta te 
tijekom službenih doga đaja. Zastava se nalazi u svim dvora ­
nama za sastanke u Parlamentu.  
4. Himna se izvodi na po četku svake konstituiraju će sjednice 
i na drugim sve čanim sjednicama, posebno kao dobrodošlica 
predsjednicima država ili vlada ili kako bi se pozdravili novi 
zastupnici nakon proširenja.  
5. Geslo se ispisuje na službene dokumente Parlamenta.  
6. Predsjedništvo razmatra daljnju mogu ću uporabu simbola 
u Parlamentu. Ono utvr đuje detaljne odredbe u vezi s 
primjenom ovog članka.  
Članak 214.  
Nedovršeni poslovi  
Na kraju zadnje sjednice prije izbora svi nedovršeni poslovi 
Parlamenta se ne razmatraju , ako je udovoljeno uvjetima odre ­
daba iz drugog stavka ovog članka.  
Na po četku svakog parlamentarnog saziva Konferencija pred ­
sjednika donosi odluku o obrazloženim zahtjevima parlamen ­
tarnih odbora i drugih institucija u vezi s tim ho će li iznova 
zapo četi ili nastaviti s razmatranjem nedovršenih poslova.  Te odredbe ne odnose se na predstavke i tekstove o kojima nije 
potrebno donijeti odluku.  
Članak 215.  
Struktura priloga  
Prilozi ovog Poslovnika raspore đeni su u sljede će četiri katego ­
rije: 
(a) provedbene odredbe za postupke iz ovog Poslovnika prih ­
va ćene ve ćinom danih glasova (Prilog VII.);  
(b) odredbe usvojene primjenom posebnih pravila Poslovnika i 
u skladu s postupcima i pravilima o ve ćini koji su u njima 
utvr đeni (Prilozi I., II., III., IV., VI., Prilog VIII. dijelovi A, C i 
D te Prilog X.);  
(c) me đuinstitucionalni sporazumi ili druge odredbe donesene u 
skladu s Ugovorima koje su primjenljive u Parlamentu ili 
utje ču na njegov rad. Na prijedlog nadležnog odbora, Parla ­
ment ve ćinom danih glasova donosi odluku o prilaganju tih 
odredaba ovom Poslovniku (Prilog VIII. dio B i Prilozi IX., 
XI., XII., XIII., XIV., XV., XIX. i XX.);  
d) smjernice i kodeksi ponašanja koje su usvojila nadležna tijela 
Parlamenta (Prilozi XVI., XVII., XVIII. i XXI.).  
Članak 216.  
Ispravci  
1. Ako se uo či pogreška u tekstu koji je Parlament usvojio, 
predsjednik po potrebi upu ćuje prijedlog ispravka nadležnom 
odboru.  
2. Ako se uo či pogreška u tekstu koji je Parlament usvojio i 
usuglasio s drugim institucijama, predsjednik traži suglasnost tih 
institucija u vezi s potrebnim ispravcima prije nego što postupi 
u skladu sa stavkom 1.HR 260 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
3. Nadležni odbor razmatra prijedlog ispravka i podnosi ga 
Parlamentu ako se slaže s tim da se pogreška do koje je došlo 
može ispraviti na predloženi na čin. 
4. Ispravak se objavljuje na idu ćoj sjednici. Ako klub zastup ­
nika ili najmanje 40 zastupnika najkasnije 24 sata nakon te 
obavijesti ne zahtijevaju glasovanje o ispravku, smatra se da je ispravak prihva ćen. Ako se ispravak ne prihvati, vra ća se 
nadležnom odboru koji može predložiti izmijenjen ispravak ili 
zaklju čiti postupak.  
5. Usvojeni ispravak objavljuje se na isti na čin kao i tekst na 
koji se odnosi. Na odgovaraju ći se na čin primjenjuju članci 72., 
73. i 74.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 261
 
PRILOG I.  
ODREDBE O PRIMJENI ČLANKA 9. STAVKA 1. – TRANSPARENTNOST I FINANCIJSKI INTERESI 
ZASTUPNIKA  
Članak 1.  
1. Prije nego što uzme rije č u Parlamentu ili nekom njegovom tijelu ili ako je predložen za izvjestitelja, svaki zastupnik 
koji u predmetu rasprave ima neposredni financijski interes mora takav interes usmeno iznijeti na sjednici.  
2. Prije nego što zastupnik može biti valjano imenovan dužnosnikom Parlamenta ili nekog njegovog tijela na temelju 
članaka 13., 191. ili 198. stavka 2., ili sudjelovati u službenom izaslanstvu na temelju članka 68. ili članka 198. stavka 2., 
mora na odgovaraju ći na čin ispuniti izjavu predvi đenu člankom 2. ovog Priloga.  
Članak 2.  
Kvestori vode registar u kojemu svi zastupnici osobno i detaljno navode:  
(a) svoje profesionalne djelatnosti i sve druge funkcije ili djelatnosti za koje su pla ćeni; 
(b) svaku naknadu koju dobivaju za obnašanje mandata u drugom parlamentu;  
(c) svaku potporu uz potporu koju dobivaju od Parlamenta i koja je u vezi s njihovom politi čkom aktivnoš ću, bilo da se 
radi o financijskoj potpori ili o onoj u vezi s osobljem ili stvarima koje im daju tre će osobe, čiji se identitet otkriva.  
Zastupnici se pri obnašanju svojih dužnosti suzdržavaju od prihva ćanja svih poklona ili koristi.  
Za izjave u registru osobno je odgovoran svaki zastupnik i one se moraju ažurirati svake godine.  
Predsjedništvo može povremeno sastaviti popis onoga što smatra da bi trebalo prijaviti u registar.  
Ako nakon odgovaraju ćeg zahtjeva zastupnik ne ispuni obvezu predaje izjave u skladu s to čkama (a) i (b), predsjednik ga 
ponovno podsje ća da izjavu preda u roku od dva mjeseca. Ako izjavu ne preda u tom roku, ime doti čnog zastupnika i 
po činjena povreda objavljuju se u zapisniku prvog dana svake sjednice nakon isteka roka. Ako doti čni zastupnik i dalje 
odbija predati izjavu nakon objave povrede, predsjednik poduzima korake za privremeno razrješenje dužnosti u skladu s 
člankom 153.  
Predsjednici skupina zastupnika, kako me đuklubova tako i drugih neslužbenih skupina zastupnika, moraju prijaviti svaku 
nov čanu ili druk čiju potporu (npr. pomo ć oko tajni čkih poslova) koja se, ako se ponudi zastupniku kao pojedincu, mora 
prijaviti u skladu s ovim člankom.  
Kvestori su zaduženi za vo đenje registra i sastavljanje detaljnih pravila u vezi s izjavama o vanjskoj potpori takvih oblika 
udruživanja.  
Članak 3.  
Registar je javan.  
Registar može elektroni čkim putem biti dostupan javnosti.  
Članak 4.  
Na zastupnike se u vezi s prijavom imovine primjenjuju obveze predvi đene zakonodavstvom države članice u kojoj su 
izabrani.HR 262 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
PRILOG II.  
POSTUPANJE TIJEKOM VREMENA ZA PITANJA U SKLADU S ČLANKOM 116.  
A. SMJERNICE  
1. Pitanja su dopuštena samo  
— ako su jezgrovita i sastavljena tako da omogu ćuju kratke odgovore,  
— ako su u nadležnosti i djelokrugu odgovornosti Komisije i Vije ća te ako su od op ćeg interesa,  
— ako od odre đene institucije ne zahtijevaju prethodno detaljno prou čavanje ili istraživanje,  
— ako su precizno formulirana i odnose se na odre đeni predmet,  
— ako ne sadržavaju tvrdnje ili mišljenja,  
— ako se ne odnose na strogo osobne stvari,  
— ako nemaju za cilj pribavljanje dokumenata ili statisti čkih podataka,  
— ako su u obliku pitanja.  
2. Pitanje nije dopušteno ako je dnevnim redom ve ć predvi đeno u raspravi u kojoj sudjeluje doti čna institucija.  
3. Pitanje nije dopušteno ako je u protekla tri mjeseca postavljeno identi čno ili sli čno pitanje te je na njega odgovoreno 
ili ako se samo traže informacije o daljnjem postupanju po odre đenoj rezoluciji Parlamenta koje je Komisija ve ć navela u 
pisanom priop ćenju o daljnjem postupanju, osim ako nije došlo do novog razvoja doga đaja ili ako podnositelj pitanja ne 
traži dodatne informacije. U prvom slu čaju primjerak pitanja i odgovora daje se podnositelju pitanja.  
Dodatna pitanja  
4. Svaki zastupnik može nakon odgovora na svako pitanje postaviti jedno dodatno pitanje te može postaviti najviše 
dva dodatna pitanja.  
5. Na dodatna pitanja primjenjuju se pravila o dopuštenosti utvr đena ovim smjernicama.  
6. Predsjednik odlu čuje o dopuštenosti dodatnih pitanja i ograni čava njihov broj tako da svaki zastupnik koji je 
postavio pitanje može na njega dobiti odgovor.  
Čak i ako dodatno pitanje ispunjava navedene uvjete dopuštenosti, predsjednik nije dužan dopustiti postavljanje pitanja:  
(a) ako bi to moglo omesti uobi čajeno odvijanje vremena za pitanja ili,  
(b) ako je glavno pitanje na koje se dodatno pitanje odnosi ve ć dovoljno obuhva ćeno drugim dodatnim pitanjima ili  
(c) ako dodatno pitanje nema izravne veze s glavnim pitanjem.  
Odgovori na pitanja  
7. Institucija se brine o tome da njezini odgovori budu jezgroviti i odnose se na sadržaj pitanja.  
8. Ako to sadržaj pitanja dopušta, predsjednik nakon savjetovanja s podnositeljima pitanja može odlu čiti da doti čna 
institucija treba na pitanja istodobno odgovoriti.  
9. Na pitanje se može odgovoriti samo ako je nazo čan podnositelj pitanja ili ako je prije po četka vremena za pitanja 
pisanim putem izvijestio predsjednika o imenu svojeg zamjenika.  
10. Ako ni podnositelj pitanja ni njegov zamjenik nisu nazo čni, pitanje se ne razmatra.  
11. Ako zastupnik postavi pitanje, ali niti on niti njegov zamjenik nisu nazo čni tijekom vremena za pitanja, pred ­
sjednik pisanim putem podsje ća zastupnika da mu je dužnost biti nazo čan tijekom vremena za pitanja ili imati zamjenika. 
Ako predsjednik takvo pismo mora poslati triput u razdoblju od 12 mjeseci, doti čni zastupnik na šest mjeseci gubi pravo 
postavljanja pitanja tijekom vremena za pitanja.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 263
 
12. Na pitanja na koja se ne odgovori zbog nedostatka vremena odgovara se u skladu s prvim podstavkom 
članka 117. stavka 4., osim ako podnositelji pitanja ne traže primjenu članka 117. stavka 3.  
13. Postupak za pisane odgovore reguliran je člankom 117. stavcima 3. i 5.  
Rokovi  
14. Pitanja se postavljaju najmanje tjedan dana prije po četka vremena za pitanja. Na pitanja koja nisu postavljena u 
tom roku može se odgovarati tijekom vremena za pitanja ako se upitana institucija s time složi.  
Pitanja koja su proglašena dopuštenima dijele se zastupnicima i šalju doti čnim institucijama.  
B. PREPORUKE  
(izvadak iz rezolucije Parlamenta od 13. studenoga 1986.)  
Europski parlament,  
1. preporu čuje strožu primjenu smjernica koje se odnose na postupanje tijekom vremena za pitanja u skladu s 
člankom 43. (  1 ), a posebno to čke 1. tih smjernica koja se odnosi na dopuštenost;  
2. preporu čuje češ ću uporabu ovlasti dodijeljenih predsjedniku Europskog parlamenta člankom 43. stavkom 3. (  2 ) da 
pitanja razvrsta prema temama; me đutim, smatra da bi tako trebala biti raspore đena samo pitanja koja su na prvoj 
polovici popisa pitanja podnesenih za odre đenu sjednicu;  
3. preporu čuje u vezi s dodatnim pitanjima da bi u pravilu predsjednik podnositelju pitanja trebao dopustiti jedno 
dodatno pitanje te jedno ili najviše dva dodatna pitanja zastupnicima koji po mogu ćnosti pripadaju drugom klubu i/ili su 
iz druge države članice od one iz koje je podnositelj glavnog pitanja; podsje ća na to da dodatna pitanja moraju biti 
jezgrovita i u obliku pitanja te predlaže da ne bi trebala trajati dulje od 30 sekundi;  
4. poziva Komisiju i Vije će, u skladu s to čkom 7. ovih smjernica, da osiguraju odgovore koji su jezgroviti te se odnose 
na sadržaj pitanja.HR 264 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) Sada članak 116.  
( 2 ) Sada članak 116. stavak 3.
 PRILOG III.  
SMJERNICE U VEZI S PITANJIMA ZA PISANI ODGOVOR U SKLADU S ČLANCIMA 117. I 118.  
1. Pitanja za pisani odgovor:  
— jasno navode primatelja kojemu se trebaju predati uobi čajenim me đuinstitucionalnim kanalima,  
— su u nadležnosti i djelokrugu odgovornosti primatelja i od op ćeg su interesa,  
— jezgrovita su i sadržavaju razumljivo pitanje,  
— nisu uvredljivog sadržaja,  
— ne odnose se na strogo osobne stvari.  
2. Ako pitanje nije u skladu s ovim smjernicama, Glavno tajništvo podnositelju pitanja daje savjet o tome kako se 
pitanje može postaviti da bude dopušteno.  
3. Ako je u prethodnih šest mjeseci postavljeno identi čno ili sli čno pitanje te je na njega odgovoreno ili ako se samo 
traže informacije o daljnjem postupanju po odre đenoj rezoluciji Parlamenta koje je Komisija ve ć navela u pisanom 
priop ćenju o daljnjem postupanju, Glavno tajništvo podnositelju pitanja šalje primjerak prethodnog pitanja i odgovora. 
Ponovljeno se pitanje primatelju šalje samo ako podnositelj pitanja navede novi zna čajan razvoj doga đaja ili traži dodatne 
informacije.  
4. Ako se pitanjem traže činjeni čni ili statisti čki podaci koji su ve ć dostupni u knjižnici Parlamenta, ona izvješ ćuje 
zastupnika o tome pa zastupnik može povu ći pitanje.  
5. Na povezana pitanja može se istodobno odgovoriti.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 265
 
PRILOG IV.  
SMJERNICE I OP ĆA NA ČELA ZA ODABIR TEMA KOJE SE UVRŠTAVAJU U DNEVNI RED RASPRAVE O 
SLU ČAJEVIMA KRŠENJA LJUDSKIH PRAVA, DEMOKRATSKIH NA ČELA I VLADAVINE PRAVA, 
PREDVI ĐENI ČLANKOM 122.  
Temeljna na čela 
1. Prednost imaju prijedlozi rezolucija upu ćeni Vije ću, Komisiji, državama članicama, tre ćim zemljama ili me đu­
narodnim tijelima, o kojima se u Parlamentu namjerava glasovati prije odre đenog doga đaja, pod uvjetom da je aktualna 
sjednica jedina sjednica Europskog parlamenta na kojoj se može održati glasovanje.  
2. Prijedlozi rezolucija ne smiju imati više od 500 rije či. 
3. Prednost imaju teme koje se odnose na nadležnosti Europske unije utvr đene Ugovorima ako su od velike važnosti.  
4. Broj izabranih tema mora omogu ćiti raspravu razmjernu njihovoj važnosti te ih ne smije biti više od tri, uklju čuju ći 
i potpoglavlja.  
Prakti čni detalji  
5. Parlament i klubovi zastupnika obavješ ćuju se o temeljnim na čelima primijenjenima pri odabiru tema koje se 
uvrštavaju u dnevni red rasprave o slu čajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih na čela i vladavine prava.  
Ograni čenje i dodjela vremena za izlaganje  
6. Kako bi se što bolje iskoristilo raspoloživo vrijeme, predsjednik Europskog parlamenta nakon savjetovanja s pred ­
sjednicima klubova zastupnika dogovara se s Vije ćem i Komisijom oko ograni čenja vremena za izlaganje za njihove 
mogu će izjave u raspravi o slu čajevima kršenja ljudskih prava, demokratskih na čela i vladavine prava.  
Rok za podnošenje amandmana  
7. Rok za podnošenje amandmana mora biti takav da omogu ćuje dovoljno vremena izme đu distribucije amandmana 
na službenim jezicima i vremena dogovorenog za raspravu o prijedlozima rezolucija kako bi ih zastupnici i klubovi 
temeljito razmotrili.  
PRILOG V.  
BrisanHR 266 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
PRILOG VI.  
POSTUPAK RAZMATRANJA I DONOŠENJA ODLUKA O DAVANJU RAZRJEŠNICE  
Članak 1.  
Dokumenti  
1. Tiskaju se i distribuiraju sljede ći dokumenti:  
(a) ra čun prihoda i rashoda, financijska analiza i bilanca, koje šalje Komisija;  
(b) godišnje izvješ će i posebna izvješ ća Revizorskog suda, zajedno s odgovorima institucija;  
(c) izjava o jamstvu u pogledu pouzdanosti ra čuna te zakonitosti i pravilnosti odgovaraju ćih transakcija koju u skladu s 
člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije podnosi Revizorski sud;  
(d) preporuka Vije ća. 
2. Ti dokumenti upu ćuju se nadležnom odboru. Svaki nadležni odbor može dati mišljenje.  
3. Ako drugi odbori žele dati svoje mišljenje, predsjednik odre đuje rok u kojem se o mišljenjima mora izvijestiti 
nadležni odbor.  
Članak 2.  
Razmatranje izvješ ća 
1. Parlament u skladu s financijskom uredbom razmatra izvješ će nadležnog odbora o razrješnici do 30. travnja godine 
koja slijedi nakon usvajanja godišnjeg izvješ ća Revizorskog suda.  
2. Ako ovim prilogom nije druk čije odre đeno, primjenjuju se članci Poslovnika Parlamenta koji se odnose na izmjene i 
glasovanje.  
Članak 3.  
Sadržaj izvješ ća 
1. Izvješ će nadležnog odbora o razrješnici sadržava:  
(a) prijedlog odluke o davanju razrješnice ili odgodi odluke o razrješnici (glasovanje na travanjskoj sjednici) ili prijedlog 
odluke o davanju ili odbijanju davanja razrješnice (glasovanje na listopadskoj sjednici);  
(b) prijedlog odluke o zaklju čivanju ra čuna svih prihoda, rashoda, aktive i pasive Unije;  
(c) prijedlog rezolucije s primjedbama priložen prijedlogu odluke navedenom pod to čkom (a), zajedno s analizom 
Komisijinog upravljanja prora čunom tijekom financijske godine i primjedbama u vezi s izvršavanjem rashoda u 
budu ćnosti;  
(d) kao prilog, popis dokumenata dobivenih od Komisije i dokumenata koji su od nje traženi, ali nisu dobiveni;  
(e) mišljenja nadležnih odbora.  
2. Ako nadležni odbor predloži odgodu odluke o razrješnici, u prijedlogu rezolucije me đu ostalim treba navesti 
sljede će: 
(a) razloge odgode;  
(b) daljnje mjere koje se o čekuju od Komisije te rokove za njih;  
(c) dokumente koji su potrebni kako bi Parlament donio odluku na temelju poznavanja činjeni čnog stanja.  
Članak 4.  
Razmatranje i glasovanje u Parlamentu  
1. Svako izvješ će nadležnog odbora u vezi s razrješnicom uvrštava se u dnevni red prve sjednice nakon njegova 
podnošenja.  
2. Dopušteni su samo amandmani koji se odnose na prijedlog rezolucije podnesen u skladu s člankom 3. stavkom 1. 
to čkom (c).  
3. Osim ako u članku 5. nije druk čije odre đeno, za glasovanje o prijedlozima odluka i prijedlogu rezolucije primjenjuje 
se redoslijed iz članka 3.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 267
 
4. Parlament u skladu s člankom 231. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odlu čuje ve ćinom danih glasova.  
Članak 5.  
Varijante postupka  
1. Glasovanje na travanjskoj sjednici  
U prvoj fazi u izvješ ću o razrješnici predlaže se ili davanje ili odgoda davanja razrješnice.  
(a) Ako prijedlog za davanje razrješnice dobije ve ćinu glasova, ona se daje. To tako đer zna či zaklju čenje poslovnih knjiga.  
Ako prijedlog za davanje razrješnice ne dobije ve ćinu glasova, smatra se da je odgo đeno davanje razrješnice i nadležni 
odbor u roku od šest mjeseci podnosi novo izvješ će s novim prijedlogom za davanje ili odbijanje davanja razrješnice.  
(b) Ako je prijedlog za odgodu davanja razrješnice prihva ćen, nadležni odbor u roku od šest mjeseci podnosi novo 
izvješ će s novim prijedlogom za davanje ili odbijanje davanja razrješnice. U tom slu čaju zaklju čenje poslovnih knjiga 
tako đer se odga đa i ponovno se podnosi s novim izvješ ćem. 
Ako prijedlog za odgodu davanja razrješnice ne dobije ve ćinu glasova, smatra se da je ona dana. U tom slu čaju ta 
odluka tako đer zna či zaklju čenje poslovnih knjiga. O prijedlogu rezolucije i dalje se može glasovati.  
2. Glasovanje na listopadskoj sjednici  
U drugoj se fazi u izvješ ću o razrješnici predlaže ili davanje ili odbijanje davanja razrješnice.  
(a) Ako prijedlog za davanje razrješnice dobije ve ćinu glasova, ona se daje. To tako đer zna či zaklju čenje poslovnih knjiga.  
Ako prijedlog za davanja razrješnice ne dobije ve ćinu glasova, smatra se da je odbijeno davanje razrješnice. Formalni 
prijedlog za zaklju čenje poslovnih knjiga odnosne godine podnosi se na jednoj od sljede ćih sjednica na koju se 
Komisija poziva radi davanja izjave.  
(b) Ako prijedlog za odbijanje davanja razrješnice dobije ve ćinu glasova, formalni prijedlog za zaklju čenje poslovnih 
knjiga odnosne godine podnosi se na jednoj od sljede ćih sjednica na koju se Komisija poziva radi davanja izjave.  
Ako prijedlog za odbijanje davanja razrješnice ne dobije ve ćinu glasova, smatra se da je ona dana. U tom slu čaju ta 
odluka tako đer zna či zaklju čenje poslovnih knjiga. O prijedlogu rezolucije i dalje se može glasovati.  
3. Ako prijedlog rezolucije ili prijedlog za zaklju čenje poslovnih knjiga sadržava odredbe koje su u suprotnosti s 
ishodom glasovanja Parlamenta o davanju razrješnice, nakon savjetovanja s predsjednikom nadležnog odbora predsjednik 
Parlamenta može odgoditi to glasovanje i odrediti novi rok za podnošenje amandmana.  
Članak 6.  
Provedba odluke o razrješnici  
1. Predsjednik šalje sve odluke ili rezolucije Parlamenta donesene u skladu s člankom 3. Komisiji i svim ostalim 
institucijama te ih daje na objavu u  Službenom listu Europske unije  u dijelu predvi đenom za akte zakonodavnog karaktera.  
2. Nadležni odbor najmanje jednom godišnje izvješ ćuje Parlament o koracima koje su institucije poduzele kao odgovor 
na primjedbe priložene odlukama o razrješnici i ostale primjedbe sadržane u rezolucijama Parlamenta u vezi s izvršava ­
njem rashoda.  
3. Na temelju izvješ ća odbora nadležnog za prora čunski nadzor, predsjednik može u skladu s člankom 265. Ugovora 
o funkcioniranju Europske unije u ime Parlamenta podnijeti tužbu Sudu Europske unije protiv doti čne institucije zbog 
neispunjavanja obveza koje proizlaze iz primjedbi priloženih odluci o razrješnici ili iz drugih rezolucija u vezi s 
izvršavanjem rashoda.HR 268 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
PRILOG VII.  
OVLASTI I NADLEŽNOSTI STALNIH ODBORA  ( 1 ) 
I. Odbor za vanjske poslove  
Odbor nadležan za:  
1. zajedni čku vanjsku i sigurnosnu politiku (ZVSP) te europsku sigurnosnu i obrambenu politiku (ESOP). U tom smislu 
odboru pomaže pododbor za sigurnost i obranu;  
2. odnose s drugim institucijama i tijelima EU-a, organizacijom UN-a i drugim me đunarodnim organizacijama te me đu­
parlamentarnim skupštinama za pitanja u njegovoj nadležnosti;  
3. ja čanje politi čkih odnosa s tre ćim zemljama, posebno onima koje su u neposrednoj blizini Unije, opširnim progra ­
mima suradnje i pomo ći ili me đunarodnim sporazumima, kao što su sporazumi o pridruživanju i partnerstvu;  
4. otvaranje, pra ćenje i zaklju čivanje pregovora za pristupanje europskih država Uniji;  
5. pitanja ljudskih prava, zaštite manjina i promicanja demokratskih vrijednosti u tre ćim zemljama. U tom smislu odboru 
pomaže pododbor za ljudska prava. Ne dovode ći u pitanje mjerodavne propise, članovi drugih odbora i tijela 
nadležnih za to podru čje pozivaju se na sudjelovanje na sjednicama pododbora.  
Odbor uskla đuje rad zajedni čkih parlamentarnih odbora i odbora za parlamentarnu suradnju, me đuparlamentarnih 
izaslanstava i  ad hoc  izaslanstava te misija za promatranje izbora u okviru svoje nadležnosti.  
II. Odbor za razvoj  
Odbor nadležan za:  
1. promicanje, provo đenje i nadzor politike Unije na podru čju razvoja i suradnje, uklju čuju ći: 
(a) politi čki dijalog sa zemljama u razvoju, kako na bilateralnoj razini tako i u okviru relevantnih me đunarodnih 
organizacija i me đuparlamentarnih foruma,  
(b) pomo ć i sporazume o suradnji sa zemljama u razvoju,  
(c) promicanje demokratskih vrijednosti, odgovornog upravljanja i ljudskih prava u zemljama u razvoju;  
2. pitanja vezana za Sporazum o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a te odnose s nadležnim tijelima;  
3. sudjelovanje Parlamenta u misijama za promatranje izbora, po potrebi u suradnji s drugim relevantnim odborima i 
izaslanstvima.  
Odbor uskla đuje rad me đuparlamentarnih izaslanstava i  ad hoc  izaslanstava u okviru svoje nadležnosti.  
III. Odbor za me đunarodnu trgovinu  
Odbor nadležan za:  
pitanja vezana za uspostavljanje i provo đenje zajedni čke trgovinske politike Unije i njezine vanjske gospodarske odnose, 
posebno:  
1. financijske, gospodarske i trgovinske odnose s tre ćim zemljama i regionalnim organizacijama;  
2. mjere tehni čkog uskla đivanja ili standardizacije na podru čjima za koja vrijede instrumenti me đunarodnog prava,  
3. odnose s relevantnim me đunarodnim organizacijama i s organizacijama koje promi ču regionalnu gospodarsku i 
trgovinsku integraciju izvan Unije;HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 269  
( 1 ) Usvojeno odlukom Parlamenta od 6. svibnja 2009.
 4. odnose sa Svjetskom trgovinskom organizacijom, uklju čuju ći njene parlamentarne razmjere.  
Odbor se povezuje s nadležnim me đuparlamentarnim i  ad hoc  izaslanstvima na podru čju gospodarskih i trgovinskih 
aspekata odnosa s tre ćim zemljama.  
IV. Odbor za prora čune  
Odbor nadležan za:  
1. višegodišnji financijski okvir prihoda i rashoda Unije i sustav vlastitih sredstava Unije;  
2. posebne prora čunske ovlasti Parlamenta, to jest prora čun Unije, te za pregovore i provo đenje me đuinstitucionalnih 
sporazuma na tom podru čju; 
3. projekcije prora čuna Parlamenta u skladu s postupkom ure đenim Poslovnikom;  
4. prora čun decentraliziranih tijela;  
5. financijske aktivnosti Europske investicijske banke;  
6. uklju čivanje Europskog fonda za razvoj u prora čun, ne dovode ći u pitanje ovlasti odbora nadležnog za Sporazum o 
partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a;  
7. financijske posljedice svih akata Unije i njihovu uskla đenost s višegodišnjim financijskim okvirom, ne dovode ći u 
pitanje ovlasti nadležnih odbora;  
8. pra ćenje i ocjenjivanje izvršenja prora čuna za teku će razdoblje neovisno o članku 78. stavku 1., prijenose odobrenih 
sredstava, postupke vezane uz kadrovske promjene, prora čunska sredstva za upravljanje i mišljenja o gra đevinskim 
projektima koja su od velikog financijskog zna čaja; 
9. Financijsku uredbu, ne uklju čuju ći pitanja izvršavanja, upravljanja i nadzora prora čuna.  
V. Odbor za prora čunski nadzor  
Odbor nadležan za:  
1. nadzor izvršenja prora čuna Unije i Europskog fonda za razvoj te odluke o davanju razrješnice koje donosi Parlament, 
uklju čuju ći interni postupak razrješnice i sve ostale prate će mjere ili mjere za provedbu takvih odluka.  
2. zaklju čivanje, predo čenje i reviziju poslovnih knjiga i bilanci Unije, njenih institucija i svih tijela koje ona financira, 
uklju čuju ći odre đivanje odobrenih sredstava koje treba prenijeti i utvr đivanje salda;  
3. nadzor financijskih djelatnosti Europske investicijske banke;  
4. nadziranje isplativosti troškova razli čitih oblika financiranja Unije pri provo đenju politike Unije;  
5. ispitivanje prijevara i nepravilnosti pri izvršenju prora čuna Unije, mjere čiji je cilj spre čavanje i kazneni progon takvih 
slu čajeva i zaštitu financijskih interesa Unije op ćenito;  
6. odnose s Revizorskim sudom, imenovanje njegovih članova i razmatranje njegovih izvješ ća; 
7. financijsku uredbu za pitanja izvršenja, upravljanja i nadzora prora čuna.  
VI. Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku  
Odbor nadležan za:  
1. ekonomsku i monetarnu politiku Unije, funkcioniranje Ekonomske i monetarne unije te europski monetarni i 
financijski sustav (uklju čuju ći odnose s relevantnim institucijama i organizacijama);  
2. slobodno kretanje kapitala i pla ćanja (prekograni čna pla ćanja, podru čje jedinstvenog platnog prometa, platne bilance, 
kretanje kapitala i politika zaduživanja i kreditiranja, nadzor kretanja kapitala iz tre ćih zemalja, mjere za poticanje 
izvoza kapitala Unije);  
3. me đunarodni monetarni i financijski sustav (uklju čuju ći odnose s financijskim i monetarnim institucijama i organi ­
zacijama);  
4. pravila o tržišnom natjecanju te državnoj ili javnoj pomo ći;HR 270 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
5. porezne odredbe;  
6. ure đenje i nadzor financijskih usluga, institucija i tržišta, uklju čuju ći financijsko izvješ ćivanje, reviziju, ra čunovodstvena 
pravila, korporativno upravljanje i druga pitanja prava društava koja se posebno ti ču financijskih usluga.  
VII. Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja  
Odbor nadležan za:  
1. politiku zapošljavanja i sve vidove socijalne politike kao što su uvjeti rada, socijalna sigurnost i socijalna zaštita;  
2. mjere za zaštitu zdravlja i sigurnost na radnom mjestu;  
3. Europski socijalni fond;  
4. politiku stru čnog usavršavanja, uklju čuju ći stru čne kvalifikacije;  
5. slobodno kretanje radnika i umirovljenika;  
6. socijalni dijalog;  
7. sve oblike diskriminacije na radnom mjestu i tržištu rada, osim spolne diskriminacije;  
8. odnose s:  
— Europskim centrom za razvoj strukovne izobrazbe (Cedefop),  
— Europskom zakladom za poboljšanje životnih i radnih uvjeta,  
— Europskom zakladom za strukovnu izobrazbu,  
— Europskom agencijom za sigurnost i zdravlje na radu,  
kao i za odnose s drugim relevantnim tijelima EU-a i me đunarodnim organizacijama.  
VIII.  Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane  
Odbor nadležan za:  
1. politiku okoliša i mjere zaštite okoliša, koje se posebno odnose na:  
(a) zaga đenje zraka, tla i vode, upravljanje otpadom i reciklažu, opasne tvari i pripravke, razinu buke, klimatske 
promjene, zaštitu biološke raznolikosti;  
(b) održivi razvoj;  
(c) me đunarodne i regionalne mjere i sporazume čiji je cilj zaštita okoliša;  
(d) sanaciju štete nastale u okolišu;  
(e) civilnu zaštitu;  
(f) Europsku agenciju za okoliš;  
(g) Europsku agenciju za kemikalije;  
2. javno zdravlje, posebno:  
(a) programe i posebne djelatnosti na podru čju javnog zdravlja;  
(b) farmaceutske i kozmeti čke proizvode;  
(c) zdravstvene aspekte biološkog terorizma;  
(d) Europsku agenciju za lijekove i Europski Centar za prevenciju i nadzor bolesti;HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 271
 
3. pitanja sigurnosti hrane, posebno:  
(a) ozna čivanje i sigurnost hrane;  
(b) veterinarske zakonske propise za zaštitu od opasnosti za ljudsko zdravlje; javnozdravstveni nadzor hrane i sustava 
proizvodnje hrane;  
(c) Europsku agenciju za sigurnost hrane i Europski ured za hranu i veterinarstvo.  
IX. Odbor za industriju, istraživanje i energetiku  
Odbor nadležan za:  
1. industrijsku politiku Unije i primjenu novih tehnologija, uklju čuju ći mjere koje se odnose na MSP (mala i srednja 
poduze ća); 
2. istraživa čku politiku Unije, uklju čuju ći širenje i iskorištavanje rezultata istraživanja;  
3. svemirsku politiku;  
4. djelatnosti Zajedni čkog istraživa čkog centra i Središnjeg ureda za nuklearna mjerenja, kao i za JET, ITER i druge 
projekte na tom podru čju; 
5. mjere Unije vezane za energetsku politiku op ćenito, sigurnost nabave energije i u činkovitost energije, uklju čuju ći 
uspostavljanje i razvoj transeuropskih mreža na podru čju energetske infrastrukture;  
6. Ugovor o Euratomu i Agenciju za nabavu Europske zajednice za atomsku energiju; nuklearnu sigurnost, razgradnju i 
odlaganje otpada u nuklearnom sektoru;  
7. informacijsko društvo i informacijsku tehnologiju, uklju čuju ći uspostavljanje i razvoj transeuropskih mreža na 
podru čju telekomunikacijske infrastrukture.  
X. Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potroša ča 
Odbor nadležan za:  
1. koordinaciju nacionalnih propisa na podru čju unutarnjeg tržišta i carinske unije na razini Unije, posebno:  
(a) slobodno kretanje roba uklju čuju ći uskla đenost tehni čkih standarda;  
(b) pravo poslovnog nastana;  
(c) slobodu pružanja usluga, uz iznimku financijskog i poštanskog sektora;  
2. mjere čiji je cilj odre đivanje i uklanjanje mogu ćih prepreka u funkcioniranju unutarnjeg tržišta;  
3. promicanje i zaštitu gospodarskih interesa potroša ča u okviru uspostavljanja unutarnjeg tržišta, osim za pitanja javnog 
zdravlja i sigurnosti hrane.  
XI. Odbor za promet i turizam  
Odbor nadležan za:  
1. pitanja razvoja zajedni čke politike za željezni čki, cestovni, unutarnji vodni, pomorski i zra čni promet, posebno:  
(a) zajedni čke propise za prijevoz unutar Europske unije;  
(b) uspostavljanje i razvoj transeuropskih mreža na podru čju prometne infrastrukture;  
(c) pružanje prijevoznih usluga i odnose s tre ćim zemljama na podru čju prijevoza;  
(d) sigurnost prijevoza;  
(e) odnose s me đunarodnim prijevozni čkim organizacijama;  
2. poštanske usluge;  
3. turizam.HR 272 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
XII. Odbor za regionalni razvoj  
Odbor nadležan za:  
regionalnu i kohezijsku politiku, posebno:  
(a) Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond i za ostale instrumente regionalne politike Unije;  
(b) procjenu utjecaja drugih politika Unije na gospodarsku i socijalnu koheziju;  
(c) uskla đivanje strukturnih instrumenata Unije;  
(d) najudaljenija podru čja i otoke te prekograni čnu i me đuregionalnu suradnju;  
(e) odnose s Odborom regija, organizacijama za me đuregionalnu suradnju te lokalnim i regionalnim vlastima.  
XIII.  Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj  
Odbor nadležan za:  
1. djelovanje i razvoj zajedni čke poljoprivredne politike;  
2. ruralni razvoj, uklju čuju ći djelatnosti relevantnih financijskih instrumenata;  
3. zakonodavne propise o:  
(a) veterinarskim i fitosanitarnim pitanjima i hrani za životinje pod uvjetom da takve mjere nisu namijenjene zaštiti od 
opasnosti za ljudsko zdravlje;  
(b) uzgoju i dobrobiti životinja;  
4. poboljšanje kvalitete poljoprivrednih proizvoda;  
5. zalihe sirovina poljoprivrednog podrijetla;  
6. Ured Zajednice za biljnu raznolikost;  
7. šumarstvo.  
XIV.  Odbor za ribarstvo  
Odbor nadležan za:  
1. djelovanje i razvoj zajedni čke ribarske politike i njeno upravljanje;  
2. o čuvanje ribolovnih resursa;  
3. zajedni čku organizaciju tržišta ribljih proizvoda;  
4. strukturnu politiku na podru čjima ribarstva i akvakulture, uklju čuju ći financijske instrumente za usmjeravanje ribarstva;  
5. me đunarodne sporazume u podru čju ribarstva.  
XV. Odbor za kulturu i obrazovanje  
Odbor nadležan za:  
1. kulturne aspekte Europske unije, posebno:  
(a) poboljšanje znanja i širenje kulture;  
(b) zaštitu i promicanje kulturne i jezi čne raznolikosti;  
(c) o čuvanje i zaštitu kulturne baštine, kulturnih razmjena i umjetni čkog stvaralaštva;  
2. obrazovnu politiku Unije, uklju čuju ći europski prostor visokoškolskog obrazovanja, promicanje sustava europskih 
škola i cjeloživotnog u čenja;  
3. audiovizualnu politiku te kulturne i obrazovne aspekte informacijskog društva;  
4. politiku za mlade te razvoj politike za sport i slobodno vrijeme;HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 273
 
5. politiku za informiranje i medije;  
6. suradnju s tre ćim zemljama na podru čjima kulture i obrazovanja te odnose s relevantnim me đunarodnim organiza ­
cijama i institucijama.  
XVI.  Odbor za pravna pitanja  
Odbor nadležan za:  
1. tuma čenje i primjenu prava Unije i uskla đenost akata Unije s primarnim pravom, posebno za odabir pravnih osnova i 
poštovanje na čela supsidijarnosti i proporcionalnosti;  
2. tuma čenje i primjenu me đunarodnog prava ako se ono odnosi na Europsku uniju;  
3. pojednostavnjivanje zakonodavstva Unije, posebno zakonodavnih prijedloga za njegovu službenu kodifikaciju;  
4. pravnu zaštitu prava i ovlasti Parlamenta, uklju čuju ći njegovo sudjelovanje u postupcima pred Sudom Europske unije;  
5. akte Unije koji utje ču na pravni poredak zemalja članica, i to na podru čjima:  
(a) gra đanskog i trgova čkog prava;  
(b) prava društava;  
(c) prava intelektualnog vlasništva;  
(d) procesnog prava;  
6. mjere na podru čju pravosudne i administrativne suradnje u gra đanskim pitanjima;  
7. odgovornost prema okolišu i sankcije za kaznena djela protiv okoliša;  
8. eti čka pitanja vezana za nove tehnologije, primjenjuju ći na nadležne odbore postupak s pridruženim odborima;  
9. Statut zastupnika i Pravilnik o osoblju Europske unije;  
10. povlastice i imunitet te provjeru valjanosti zastupni čkih mandata;  
11. organizaciju i statut Suda Europske unije;  
12. Ured za uskla đivanje na unutarnjem tržištu.  
XVII.  Odbor za gra đanske slobode, pravosu đe i unutarnje poslove  
Odbor nadležan za:  
1. zaštitu prava gra đana, ljudskih prava i temeljnih prava na teritoriju Europske unije, uklju čuju ći zaštitu manjina kako je 
propisano Ugovorima i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima;  
2. mjere za borbu protiv svih oblika diskriminacije osim onih prema spolu ili onih oblika diskriminacije koji se doga đaju 
na radnom mjestu i tržištu rada;  
3. zakonodavne propise na podru čju transparentnosti i zaštite fizi čkih osoba s obzirom na obradu osobnih podataka;  
4. uspostavljanje i razvoj podru čja slobode, sigurnosti i pravde, posebno:  
(a) mjere za ulazak i kretanje osoba, azil i migraciju;  
(b) mjere za integrirano upravljanje zajedni čkim granicama;  
(c) mjere za suradnju policije i pravosu đa u kaznenim pitanjima;HR 274 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
5. Europski centar za nadzor droga i ovisnosti o drogama i Agenciju Europske unije za temeljna prava, Europol, Eurojust, 
Cepol te druga tijela i agencije na tom podru čju; 
6. utvr đivanje o čite opasnosti od ozbiljnog kršenja na čela zajedni čkih državama članicama od strane jedne države članice.  
XVIII.  Odbor za ustavna pitanja  
Odbor nadležan za:  
1. institucionalne aspekte procesa europske integracije, posebno u okviru pripreme i održavanja konvencija i me đuvla ­
dinih konferencija;  
2. provo đenje Ugovora o Europskoj uniji i procjenu njegovog djelovanja;  
3. institucionalne posljedice pregovora za proširenje Unije;  
4. me đuinstitucionalne odnose, uklju čuju ći razmatranje me đuinstitucionalnih sporazuma u pogledu njihovog prihva ćanja 
od strane Parlamenta, u skladu s člankom 127. stavkom 2. Poslovnika;  
5. jedinstveni izborni postupak;  
6. politi čke stranke na europskoj razini, ne dovode ći u pitanje nadležnost Predsjedništva;  
7. utvr đivanje postojanja ozbiljnog i trajnog kršenja zajedni čkih na čela država članica od strane jedne države članice;  
8. tuma čenje i primjenu Poslovnika i prijedloge za izmjene istog.  
XIX.  Odbor za prava žena i jednakost spolova  
Odbor nadležan za:  
1. odre đivanje, promicanje i zaštitu prava žena u Uniji i mjere koje Unija s tim u vezi poduzima;  
2. promicanje prava žena u tre ćim zemljama;  
3. politiku jednakih mogu ćnosti, uklju čuju ći jednakost muškaraca i žena s obzirom na mogu ćnosti na tržištu rada i 
postupanje prema njima na radnom mjestu;  
4. uklanjanje svih oblika spolne diskriminacije;  
5. provo đenje i daljnji razvoj na čela uklju čivanja jednakosti spolova u sva podru čja politike;  
6. pra ćenje i provo đenje me đunarodnih sporazuma i konvencija koje uklju čuju prava žena;  
7. politiku informiranja o ženama.  
XX. Odbor za predstavke  
Odbor nadležan za:  
1. predstavke;  
2. odnose s Europskim ombudsmanom.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 275
 
PRILOG VIII.  
POVJERLJIVI DOKUMENTI I INFORMACIJE OSJETLJIVE PRIRODE  
A. Razmatranje povjerljivih dokumenata upu ćenih Parlamentu  
Postupak za razmatranje povjerljivih dokumenata upu ćenih Europskom parlamentu (  1 ) 
1. Povjerljivim dokumentima smatraju se dokumenti i informacije kojima javni pristup može biti uskra ćen u skladu s 
člankom 4. Uredbe Europskog parlamenta i Vije ća (EZ) br. 1049/2001, a koji uklju čuju dokumente osjetljive prirode kao 
što je odre đeno člankom 9. spomenute Uredbe.  
U slu čaju da jedna od institucija dovede u pitanje povjerljivost dokumenta pristiglog u Parlament, predmet se upu ćuje 
me đuinstitucionalnom odboru osnovanom u skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1049/2001.  
Kad se povjerljivi dokumenti upu ćuju Parlamentu s oznakom povjerljivosti, predsjednik nadležnog parlamentarnog 
odbora po službenoj dužnosti primjenjuje postupak povjerljivosti u skladu s niže navedenim stavkom 3.  
2. Svaki odbor Europskog parlamenta ima pravo, na temelju pisanog ili usmenog zahtjeva jednog od svojih članova, na 
informacije ili dokumente koje odredi primijeniti postupak povjerljivosti. Za odluku o primjeni postupka povjerljivosti 
potrebna je dvotre ćinska ve ćina nazo čnih članova.  
3. Kada predsjednik odbora postupak proglasi povjerljivim, na raspravi mogu biti nazo čni samo članovi odbora, 
dužnosnici i stru čnjaci koje je predsjednik unaprijed odredio i čija je nazo čnost nužna.  
Dokumenti ozna čeni brojevima distribuiraju se na po četku, a skupljaju na kraju sjednice. Nije dopušteno raditi bilješke, a 
posebno preslike.  
U zapisniku sa sjednice ne navode se podrobnosti rasprave o to čki obra đenoj u okviru postupka povjerljivosti. Dozvo ­
ljeno je zabilježiti samo relevantnu odluku ako je donesena.  
4. Tri člana odbora koji je primijenio postupak povjerljivosti mogu zatražiti razmatranje kršenja povjerljivosti i 
uvrštavanje istog u dnevni red. Ve ćinom članova odbor može odlu čiti da se razmatranje kršenja postupka povjerljivosti 
uvrsti u dnevni red prve sjednice nakon predaje zahtjeva predsjedniku odbora.  
5. Sankcije: u slu čaju kršenja predsjednik odbora postupa u skladu s člankom 9. stavkom 2. te člancima 152., 153. i 
154.  
B. Pristup Parlamenta informacijama osjetljive prirode iz podru čja sigurnosne i obrambene politike  
Me đuinstitucionalni sporazum od 20. studenog 2002. izme đu Europskog parlamenta i Vije ća o pristupu Europskog 
parlamenta informacijama osjetljive prirode Vije ća iz podru čja sigurnosne i obrambene politike (  2 ). 
EUROPSKI PARLAMENT I VIJE ĆE, 
budu ći da:  
(1) Članak 21. Ugovora o Europskoj uniji navodi da se Predsjedništvo Vije ća savjetuje s Europskim parlamentom o 
glavnim aspektima i temeljnim izborima zajedni čke vanjske i sigurnosne politike te osigurava propisno 
razmatranje stavova Europskog parlamenta. Taj članak tako đer predvi đa da Predsjedništvo Vije ća i Komisija 
redovito izvješ ćuju Europski parlament o razvoju zajedni čke vanjske i sigurnosne politike. Potrebno je uvesti 
mehanizam koji će osigurati provo đenje ovih na čela u tom podru čju.HR 276 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) Usvojeno odlukom Parlamenta od 15. velja če 1989. te izmijenjeno odlukom Parlamenta od 13. studenog. 2001.  
( 2 ) SL C 298, 30.11.2002., str. 1.
 (2) S obzirom na specifi čnost i posebno sadržaj osjetljive prirode nekih strogo klasificiranih podataka na podru čju 
sigurnosne i obrambene politike, potrebno je uvesti posebne postupke za dokumente koji sadržavaju takve 
informacije.  
(3) U skladu s člankom 9. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vije ća od 30. svibnja 
2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vije ća i Komisije (  1 ), Vije će treba obavijestiti 
Europski parlament o dokumentima osjetljive prirode u smislu članka 9. stavka 1. Uredbe u skladu s odredbama 
dogovorenima izme đu institucija.  
(4) U ve ćini zemalja članica postoje posebni mehanizmi za prijenos i postupanje s klasificiranim podacima izme đu 
nacionalnih vlada i parlamenata. Ovaj me đuinstitucionalni sporazum trebao bi osigurati da se u slu čaju Parla ­
menta postupanje temelji na najboljim praksama država članica,  
SKLOPILI SU OVAJ ME ĐUINSTITUCIONALNI SPORAZUM:  
1. Podru čje primjene  
1.1. Ovaj me đuinstitucionalni sporazum odre đuje pristup Europskog parlamenta informacijama osjetljive prirode, tj. 
informacijama s oznakom stupnja tajnosti „TRÈS SECRET/TOP SECRET”,  „SECRET” ili „CONFIDENTIAL”, bez 
obzira na porijeklo, medij na kojem se nalaze ili stupanj dovršenosti, s kojima na podru čju sigurnosne i obrambene 
politike raspolaže Vije će, kao i postupanje s dokumentima ozna čenima na taj na čin. 
1.2. Informacije porijeklom iz tre će države ili me đunarodne organizacije šalju se uz suglasnost te države ili organizacije.  
Kad se informacije s oznakom tajnosti porijeklom iz države članice šalju Vije ću bez izri čite zabrane njihovog 
prenošenja ostalim institucijama, primjenjuju se odredbe iz 2. i 3. odjeljka ovog me đuinstitucionalnog sporazuma. 
U suprotnom, te se informacije šalju uz suglasnost doti čne države članice.  
Ako odbije proslijediti informacije porijeklom iz tre će države, me đunarodne organizacije ili države članice, Vije će je 
dužno navesti razloge takvog postupanja.  
1.3. Odredbe ovog me đuinstitucionalnog sporazuma primjenjuju se u skladu s važe ćim pravom i ne dovode ći u pitanje 
Odluku 95/167/EZ, Euratom, EZU Č Europskog parlamenta, Vije ća i Komisije od 19. travnja 1995. o detaljnim 
odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu (  2 ) te ne dovode ći u pitanje postoje će sporazume, 
posebno me đuinstitucionalni sporazum od 6. svibnja 1999. izme đu Europskog parlamenta, Vije ća i Komisije o 
prora čunskoj disciplini i poboljšanju prora čunskog postupka (  3 ). 
2. Op ća pravila  
2.1. Dvije institucije djeluju u skladu s obostranom obvezom iskrene suradnje, u duhu obostranog povjerenja te u skladu 
s odgovaraju ćim odredbama Ugovora. Pri proslje đivanju i postupanju s informacijama obuhva ćenima ovim me đuin ­
stitucionalnim sporazumom nužno je poštovati interese koji trebaju biti zašti ćeni oznakom tajnosti, a posebno javne 
interese koji se ti ču sigurnosti i obrane Europske unije ili jedne ili više država članica odnosno vojnog ili nevojnog 
upravljanja krizom.  
2.2. Na zahtjev jedne od osoba iz to čke 3.1., Predsjedništvo Vije ća ili glavni tajnik/Visoki predstavnik pravodobno ih 
obavješ ćuje o sadržaju bilo koje informacije osjetljive prirode potrebne za izvršavanja ovlasti povjerenih Europskom 
parlamentu Ugovorom o Europskoj uniji na podru čju obuhva ćenom ovim me đuinstitucionalnim sporazumom, 
uzimaju ći u obzir javni interes na podru čju sigurnosti i obrane Europske unije ili jedne ili više zemalja članica, ili 
vojnog i nevojnog upravljanja krizom, u skladu s pravilima iz odjeljka 3.  
3. Pravila kojima se ure đuju pristup i postupanje s informacijama osjetljive prirode  
3.1. U okviru ovog me đuinstitucionalnog sporazuma, predsjednik Europskog parlamenta ili predsjednik Odbora Europ ­
skog parlamenta za vanjske poslove, ljudska prava te zajedni čku sigurnosnu i obrambenu politiku može zatražiti da 
Predsjedništvo Vije ća ili glavni tajnik/Visoki predstavnik spomenutom odboru dostavi informacije o doga đanjima na 
podru čju europske sigurnosne i obrambene politike, uklju čuju ći informacije osjetljive prirode na koje se primjenjuje 
to čka 3.3.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 277  
( 1 ) SL L 145, 31.5.2001., str. 43.  
( 2 ) SL L 113, 19.5.1995., str. 1.  
( 3 ) SL C 172, 18.6.1999., str. 1.
 3.2. U slu čaju krize ili na zahtjev predsjednika Europskog parlamenta ili predsjednika Odbora za vanjske poslove, ljudska 
prava, zajedni čku sigurnosnu i obrambenu politiku, takve se informacije šalju u najkra ćem mogu ćem roku.  
3.3. U tom smislu, Predsjedništvo Vije ća ili glavni tajnik/Visoki predstavnik obavijestit će predsjednika Europskog parla ­
menta i posebni odbor kojim predsjeda predsjednik Odbora za vanjske poslove, ljudska prava, zajedni čku sigurnosnu 
i obrambenu politiku, a sastoji se od četiri člana koje imenuje Konferencija predsjednika, o sadržaju informacije 
osjetljive prirode kada je to potrebno za izvršavanje ovlasti povjerenih Europskom parlamentu Ugovorom o Europ ­
skoj uniji na podru čju ure đenom ovim me đuinstitucionalnim sporazumom. Predsjednik Europskog parlamenta i 
poseban odbor mogu zatražiti uvid u doti čne dokumente u prostorijama Vije ća. 
Po potrebi i ako je mogu će s obzirom na prirodu i sadržaj doti čnih informacija ili dokumenata, isti su dostupni 
predsjedniku Europskog parlamenta koji odabire jednu od sljede ćih mogu ćnosti:  
(a) informacije namijenjene predsjedniku Odbora za vanjske poslove, ljudska prava, zajedni čku sigurnosnu i obram ­
benu politiku;  
(b) pristup informacijama ograni čen je samo na članove Odbora za vanjske poslove, ljudska prava, zajedni čku 
sigurnosnu i obrambenu politiku;  
(c) rasprava zatvorena za javnost u Odboru za vanjske poslove, ljudska prava, zajedni čku sigurnosnu i obrambenu 
politiku, u skladu s postupkom koji se razlikuje s obzirom na stupanj povjerljivosti;  
(d) proslje đivanje dokumenata iz kojih su uklonjene informacije u skladu s traženim stupnjem tajnosti.  
Ove se mogu ćnosti ne primjenjuju ako informacija osjetljive prirode ima oznaku stupnja tajnosti „TRÈS 
SECRET/TOP SECRET”.  
Ako je rije č o informacijama ili dokumentima s oznakom stupnja tajnosti „SECRET” ili „CONFIDENTIAL”, pred ­
sjednik Europskog parlamenta se o odabiru jedne od mogu ćnosti prethodno dogovara s Vije ćem. 
Doti čne informacije ili dokumenti ne objavljuju se niti šalju drugim primateljima.  
4. Završne odredbe  
4.1. Europski parlament i Vije će zasebno poduzimaju sve mjere potrebne za provedbu me đuinstitucionalnog sporazuma, 
uklju čuju ći korake potrebne za sigurnosnu provjeru uklju čenih osoba.  
4.2. Dvije institucije voljne su raspraviti usporedne me đuinstitucionalne sporazume o klasificiranim podacima na drugim 
podru čjima djelatnosti Vije ća, pod uvjetom da odredbe ovog me đuinstitucionalnog sporazuma ne predstavljaju 
presedan za druga podru čja djelovanja Unije ili Zajednice i ne utje ču na sadržaj bilo kojeg drugog me đuinstitucio ­
nalnog sporazuma.  
4.3. Me đuinstitucionalni sporazum se preispituje nakon dvije godine na zahtjev bilo koje od dvije institucije sukladno 
iskustvu ste čenom njegovom provedbom.  
PRILOG  
Ovaj me đuinstitucionalni sporazum provodi se u skladu s mjerodavnim primjenljivim uredbama, a posebno u skladu s 
na čelom prema kojem je nužni uvjet za proslje đivanje klasificiranih podataka suglasnost autora kao što je propisano 
to čkom 1.2.  
Uvid članova posebnog odbora Europskog parlamenta u dokumente osjetljive prirode odvija se u sigurnoj dvorani u 
prostorijama Vije ća. 
Me đuinstitucionalni sporazum stupa na snagu nakon što Europski parlament usvoji interne mjere sigurnosti, sukladne 
na čelima propisanima to čkom 2.1. i usporedive s mjerama drugih institucija kako bi se osigurala jednaka razina zaštite 
informacija osjetljive prirode o kojima je rije č.HR 278 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
C. Provedba me đuinstitucionalnog sporazuma o pristupu Parlamenta informacijama osjetljive prirode iz 
podru čja sigurnosne i obrambene politike  
Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2002. o provedbi me đuinstitucionalnog sporazuma o pristupu Europskog 
parlamenta informacijama Vije ća iz podru čja sigurnosne i obrambene politike koje su osjetljive prirode (  1 ) 
EUROPSKI PARLAMENT,  
uzimaju ći u obzir članak 9., a posebno njegove stavke 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vije ća 
od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vije ća i Komisije (  2 ), 
uzimaju ći u obzir to čku 1. priloga VII. (  3 ), dijela A Poslovnika,  
uzimaju ći u obzir članak 20. Odluke Predsjedništva od 28. studenog 2001. o javnom pristupu dokumentima Parlamen ­
ta (  4 ), 
uzimaju ći u obzir me đuinstitucionalni sporazum izme đu Europskog parlamenta i Vije ća o pristupu Europskog parlamenta 
informacijama Vije ća iz podru čja sigurnosne i obrambene politike koje su osjetljive prirode,  
uzimaju ći u obzir prijedlog Predsjedništva,  
uzimaju ći u obzir specifi čnost i osobito osjetljiv sadržaj nekih informacija strogo povjerljive prirode iz podru čja sigur ­
nosne i obrambene politike,  
budu ći da je Vije će, u skladu s odredbama dogovorenim izme đu institucija, dužno Parlamentu proslijediti informacije o 
dokumentima osjetljive prirode;  
budu ći da zastupnici Europskog parlamenta koji su članovi posebnog odbora osnovanog na temelju me đuinstitucionalnog 
sporazuma moraju pro ći sigurnosnu provjeru za pristup informacijama osjetljive prirode u skladu s na čelom „nužnog 
poznavanja”;  
uzimaju ći u obzir nužnost utvr đivanja posebnih na čina za primanje, obradu i čuvanje informacija osjetljive prirode koje se 
šalju Vije ću, državama članicama, tre ćim državama ili me đunarodnim organizacijama,  
ODLU ČIO JE:  
Članak 1.  
Ovom odlukom usvojene su dodatne mjere nužne za provedbu me đuinstitucionalnog sporazuma o pristupu Europskog 
parlamenta informacijama Vije ća iz podru čja sigurnosne i obrambene politike koje su osjetljive prirode.  
Članak 2.  
Vije će, u skladu sa svojim mjerodavnim propisima, obra đuje zahtjeve Parlamenta za pristup informacijama Vije ća koje su 
osjetljive prirode. Ako su zatražene dokumente pripremile druge institucije, države članice, tre će zemlje ili me đunarodne 
organizacije, ti se dokumenti šalju samo uz suglasnost doti čnih institucija, država ili organizacija.  
Članak 3.  
Predsjednik Parlamenta odgovoran je za provedbu me đuinstitucionalnog sporazuma unutar institucije.  
U tom smislu poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurao povjerljivu obradu informacija dobivenih izravno od 
predsjednika Vije ća ili glavnog tajnika/Visokog predstavnika, odnosno informacija dobivenih tijekom uvida u dokumente 
osjetljive prirode u prostorijama Vije ća.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 279  
( 1 ) SL C 298, 30.11.2002., str. 4.  
( 2 ) SL L 145, 31.5.2001., str. 43.  
( 3 ) Sada Prilog VIII.  
( 4 ) SL C 374, 29.12.2001., str. 1.
 Članak 4.  
Kada predsjednik Parlamenta ili predsjednik Odbora za vanjske poslove, ljudska prava, zajedni čku sigurnosnu i obram ­
benu politiku zatraži od Predsjedništva Vije ća ili glavnog tajnika/Visokog predstavnika da dostavi informacije osjetljive 
prirode posebnom odboru osnovanom na temelju me đuinstitucionalnog sporazuma, te se informacije šalju u najkra ćem 
mogu ćem roku. S tim u vezi Parlament je dužan opremiti dvoranu posebno ure đenu za održavanje sastanaka na kojima 
se obra đuju informacije osjetljive prirode. Pri odabiru dvorane vodi se ra čuna o tome da se osigura razina zaštite kakva je 
za takvu vrstu sastanaka propisana Odlukom Vije ća 2001/264/EZ od 19. ožujka 2001. (  1 ) o donošenju sigurnosnih 
propisa Vije ća. 
Članak 5.  
Informativni sastanak kojim predsjeda predsjednik Parlamenta ili predsjednik gore navedenog odbora zatvoren je za 
javnost.  
Izuzev četiri člana koja imenuje Konferencija predsjednika, pristup dvorani za sastanke imaju samo oni službenici koji su 
zbog prirode posla ili u skladu sa zahtjevima posla prošli sigurnosnu provjeru i ovlašteni su za ulazak u dvoranu prema 
na čelu „nužnog poznavanja”.  
Članak 6.  
Ako predsjednik Parlamenta ili predsjednik gore navedenog odbora zatraži odobrenje za uvid u dokumente koji sadrža ­
vaju informacije osjetljive prirode sukladno stavku 3.3. gore navedenog me đuinstitucionalnog sporazuma, pregled tih 
dokumenata odvija se u prostorijama Vije ća. 
Uvid u dokumente obavlja se na licu mjesta u bilo kojem obliku u kojem su dostupni.  
Članak 7.  
Zastupnici Parlamenta koji sudjeluju na informativnim sastancima ili imaju pristup dokumentima osjetljive prirode 
podvrgavaju se sigurnosnoj provjeri kakvoj su podvrgnuti članovi Vije ća i Komisije. U tom slu čaju predsjednik Parlamenta 
poduzima potrebne korake pri nadležnim državnim tijelima.  
Članak 8.  
Dužnosnici koji bi trebali imati pristup informacijama osjetljive prirode podvrgavaju se sigurnosnoj provjeri u skladu s 
odredbama propisanima za druge institucije. Dužnosnici koji su prošli takvu sigurnosnu provjeru u skladu s na čelom 
„nužnog poznavanja” mogu sudjelovati na gore navedenim informativnim sastancima ili prou čiti dokumente o kojima je 
rije č. U tom slu čaju, nakon savjetovanja s nadležnim tijelima država članica, glavni tajnik daje ovlaštenje na temelju 
sigurnosne provjere koju provode ta tijela.  
Članak 9.  
Informacije dobivene na takvim sastancima ili tijekom savjetovanja o takvim dokumentima u prostorijama Vije ća se niti u 
cijelosti niti djelomi čno ne otkrivaju, ne šire niti umnožavaju u bilo kojem obliku. Isto tako, nije dozvoljeno snimanje 
informacija osjetljive prirode dobivenih od Vije ća. 
Članak 10.  
Zastupnici Parlamenta koje Konferencija predsjednika imenuje za pristup informacijama osjetljive prirode obvezuju se na 
čuvanje povjerljivosti informacija. Bilo kojeg zastupnika koji prekrši tu obvezu u posebnom odboru zamjenjuje drugi član 
kojeg imenuje Konferencija predsjednika. U tom slu čaju, zastupnika koji je prekršio tu obvezu prije njegovog isklju čenja iz 
posebnog odbora može saslušati Konferencija predsjednika, koja održava posebnu sjednicu zatvorenu za javnost. Osim 
isklju čenja iz posebnog odbora zastupnik odgovoran za odavanje informacija može po potrebi biti podvrgnut kaznenom 
progonu sukladno mjerodavnim važe ćim zakonskim propisima.  
Članak 11.  
Dužnosnici kojima je propisno dozvoljen pristup informacijama osjetljive prirode u skladu s na čelom „nužnog poznava ­
nja”, obvezuju se na čuvanje povjerljivosti informacija. Bilo koji dužnosnik koji prekrši to pravilo predmetom je istrage 
koja se provodi u okviru nadležnosti predsjednika, a po potrebi se provodi stegovni postupak sukladno Pravilniku o 
osoblju. Ako se pokrene kazneni postupak, Predsjednik poduzima sve potrebne mjere da nadležnim državnim tijelima 
omogu ći provedbu primjerenih postupaka.  
Članak 12.  
Predsjedništvo je ovlašteno za reviziju, izmjenu ili tuma čenje koje je potrebno za provedbu ove Odluke.HR 280 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) SL L 101, 11.4.2001., str. 1.
 Članak 13.  
Odluka se prilaže Poslovniku Parlamenta i stupa na snagu na dan objave u  Službenom listu Europskih zajednica . 
D. Osobni sukobi interesa  
Uz odobrenje Predsjedništva, na temelju obrazložene odluke zastupniku može se osporiti pravo uvida u dokument 
Parlamenta ako nakon saslušanja doti čnog zastupnika Predsjedništvo zaklju či da bi spomenuti uvid uzrokovao neprihva ­
tljivu štetu institucionalnim interesima Parlamenta ili javnim interesima te da doti čni zastupnik traži uvid u dokument 
zbog privatnih i osobnih razloga. U roku od mjesec dana od primitka obavijesti zastupnik može protiv takve odluke 
uložiti pisanu žalbu s obaveznim obrazloženjem. O žalbi odlu čuje Parlament bez rasprave, na sjednici koja slijedi nakon 
ulaganja žalbe.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 281
 
PRILOG IX.  
DETALJNE ODREDBE O IZVRŠAVANJU PRAVA EUROPSKOG PARLAMENTA NA ISTRAGU  
Odluka Europskog parlamenta, Vije ća i Komisije od 19. travnja 1995. o detaljnim odredbama o izvršavanju prava 
Europskog parlamenta na istragu  ( 1 ) 
EUROPSKI PARLAMENT, VIJE ĆE I KOMISIJA,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik, a posebno njegov članak 20.b,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 193.,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 107.b,  
budu ći da detaljne odredbe za izvršavanje prava Europskog parlamenta na istragu treba utvrditi poštuju ći odredbe 
propisane u Ugovorima o osnivanju Europskih zajednica;  
budu ći da privremeni istražni odbori moraju imati sredstva potrebna za obavljanje svojih dužnosti; budu ći da je u tu 
svrhu nužno da države članice te institucije i tijela Europskih zajednica poduzmu sve korake kako bi olakšali izvršavanje 
tih dužnosti;  
budu ći da treba zaštititi tajnost i povjerljivost postupaka privremenih istražnih odbora;  
budu ći da se na zahtjev jedne od tri uklju čene institucije detaljne odredbe za izvršavanje prava na istragu mogu revidirati 
po isteku teku ćeg saziva Europskog parlamenta s obzirom na ste čeno iskustvo,  
SUGLASNO SU DONIJELI OVU ODLUKU:  
Članak 1.  
Detaljne odredbe za izvršavanje prava Europskog parlamenta na istragu propisane su ovom odlukom u skladu s člankom 
20.b Ugovora o EZU Č-u, člankom 193. Ugovora o EZ-u te člankom 107.b Ugovora o EZAE-u.  
Članak 2.  
1. Sukladno uvjetima i ograni čenjima propisanim Ugovorima iz članka 1., pri ispunjavanju svojih dužnosti Europski 
parlament može na zahtjev jedne četvrtine zastupnika osnovati privremeni istražni odbor kako bi istražio navodna 
kršenja ili nepravilnosti u provedbi prava Zajednice koje su posljedica djelovanja institucije ili tijela Europskih zajednica, 
tijela javne uprave države članice ili osoba koje su prema pravu Zajednice ovlaštene za njegovu provedbu.  
Europski parlament odlu čuje o sastavu i pravilima rada privremenih istražnih odbora.  
Odluka o osnivanju privremenog istražnog odbora, u kojoj je posebno navedena njegova zada ća i rok za predaju izvješ ća, 
objavljuje se u  Službenom listu Europskih zajednica . 
2. Privremeni istražni odbor izvršava svoje dužnosti u skladu s ovlastima koje su institucijama i tijelima Europskih 
zajednica dodijeljene temeljem Ugovora.  
Članovi privremenih istražnih odbora i druge osobe koje su u okviru svojih dužnosti upoznate s činjenicama, informa ­
cijama, saznanjima, dokumentima ili predmetima čiju tajnost treba poštovati u skladu s odredbama koje je usvojila država 
članica ili institucija Zajednice, odgovorni su za čuvanje njihove tajnosti od neovlaštenih osoba i javnosti čak i po 
prestanku obavljanja svojih dužnosti.  
Saslušanja i svjedo čenja su javna. Na zahtjev četvrtine članova istražnog odbora, institucije Zajednice ili državnih tijela ili u 
slu čaju kada privremeni istražni odbor razmatra tajne podatke, sjednice su zatvorene za javnost. Svjedoci i vještaci imaju 
pravo na izjave ili svjedo čenja zatvorena za javnost.  
3. Privremeni istražni odbor ne može provoditi istragu o predmetima o kojima se raspravlja pred nacionalnim sudom 
ili sudom Zajednice, sve dok takav sudski postupak ne bude završen.HR 282 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) SL L 113, 19.5.1995., str. 1.
 U roku od dva mjeseca od objave u skladu sa stavkom 1. ili nakon što se Komisiju obavijesti da je privremenom 
istražnom odboru podnesena pritužba da je država članica prekršila pravo Zajednice, Komisija može obavijestiti Europski 
parlament da je činjenica koju treba istražiti privremeni istražni odbor predmet prethodnog postupka Zajednice. U tom 
slu čaju privremeni istražni odbor poduzima sve potrebne mjere kako bi Komisija u potpunosti mogla izvršiti ovlasti koje 
su joj dodijeljene temeljem Ugovora.  
4. Privremeni istražni odbor raspušta se predajom izvješ ća u roku odre đenom prilikom njegovog osnivanja ili 
najkasnije po isteku razdoblja ne dužeg od dvanaest mjeseci od dana osnivanja, a u svakom slu čaju na kraju parlamen ­
tarnog saziva.  
Uz obrazloženje odluke Europski parlament može dva puta produžiti dvanaestomjese čni rok za tri mjeseca. Ta se odluka 
objavljuje u  Službenom listu Europske unije . 
5. U vezi s predmetima koje je privremeni istražni odbor ve ć istražio, privremeni istražni odbor može se osnovati ili 
ponovno osnovati najranije dvanaest mjeseci nakon predaje izvješ ća o istrazi, ili po završetku istrage ili ako se pojave 
nove činjenice.  
Članak 3.  
1. Privremeni istražni odbor provodi istrage nužne za provjeru navodnih kršenja i nepravilnosti u provedbi prava 
Zajednice prema dolje navedenim uvjetima.  
2. Privremeni istražni odbor može zatražiti instituciju ili tijelo Europskih zajednica ili vladu države članice da odredi 
jednog od svojih članova za sudjelovanje u radu odbora.  
3. Na temelju obrazloženog zahtjeva privremenog istražnog odbora, države članice o kojima je rije č te institucije ili 
tijela Europskih zajednica odre đuju dužnosnika ili službenika ovlaštenog za istupanje pred privremenim istražnim 
odborom osim ako na čela tajnosti ili javne ili nacionalne sigurnosti nalažu druga čije u skladu s nacionalnim zakonima 
ili zakonodavstvom Zajednice.  
Doti čni dužnosnici ili službenici govore u ime i prema uputama svojih vlada ili institucija. Oni ostaju vezani obvezama 
koje proizlaze iz pravila kojima podliježu.  
4. Tijela država članica te institucija i tijela Europskih zajednica privremenom istražnom odboru na njegov zahtjev ili 
na vlastitu inicijativu osiguravaju dokumente potrebne za obavljanje njegovih dužnosti, osim ako su u tome sprije čena iz 
razloga tajnosti ili javne ili državne sigurnosti koji proizlaze iz nacionalnih zakona i propisa ili zakonodavstva i propisa 
Zajednice.  
5. Stavci 3. i 4. ne dovode u pitanje druge odredbe država članica koje se protive istupanju dužnosnika pred tim 
odborom ili slanju dokumenata.  
Predstavnik ovlašten za preuzimanje obveza u ime vlade doti čne države članice ili institucije obavješ ćuje Europski 
parlament o prepreci koja proizlazi iz tajnosti, javne ili nacionalne sigurnosti ili odredbi navedenih u prvom podstavku.  
6. Institucije ili tijela Europskih zajednica privremenom istražnom odboru dostavljaju dokumente država članica tek 
nakon što obavijeste doti čnu državu.  
Dokumente na koje se primjenjuje stavak 5. ne dostavljaju privremenom istražnom odboru bez prethodne suglasnosti 
doti čne države članice.  
7. Stavci 3., 4. i 5. primjenjuju se na fizi čke ili pravne osobe ovlaštene temeljem prava Zajednice za njegovu provedbu.  
8. Ako je to potrebno za obavljanje njegovih dužnosti, privremeni istražni odbor može od bilo koga zatražiti da pred 
njim svjedo či. 
Ako bi njezino spominjanje tijekom istrage osobi moglo nanijeti štetu, privremeni istražni odbor će doti čnu osobu 
obavijestiti o tome i saslušati je na njezin zahtjev.  
Članak 4.  
1. Informacije koje je privremeni istražni odbor prikupio koriste se isklju čivo za izvršavanje njegovih dužnosti. Ne 
mogu se objaviti ako su tajnog ili povjerljivog sadržaja ili sadržavaju imena osoba.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 283
 
Europski parlament usvaja administrativne mjere i postupovna pravila potrebna za zaštitu tajnosti i povjerljivosti postu ­
panja privremenog istražnog odbora.  
2. Izvješ će privremenog istražnog odbora predaje se Europskom parlamentu koji ga može objaviti sukladno odred ­
bama stavka 1.  
3. Europski parlament može proslijediti institucijama ili tijelima Europskih zajednica ili državama članicama preporuke 
koje usvaja na temelju izvješ ća privremenog istražnog odbora. Na temelju tih preporuka donose zaklju čke koje smatraju 
prikladnima.  
Članak 5.  
Svako obra ćanje tijelima država članica s ciljem primjene ove odluke obavlja se putem stalnih predstavništava pri 
Europskoj uniji.  
Članak 6.  
Na zahtjev Europskog parlamenta, Vije ća ili Komisije, gore navedena pravila mogu se s obzirom na ste čeno iskustvo 
revidirati po isteku teku ćeg saziva Europskog parlamenta.  
Članak 7.  
Odluka stupa na snagu na dan objave u  Službenom listu Europske unije .HR 284 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
PRILOG X.  
ODREDBE O PRIMJENI ČLANKA 9. STAVKA 4. – LOBIRANJE U PARLAMENTU  
Članak 1.  
Iskaznice  
1. Iskaznice su plastificirane kartice s fotografijom vlasnika iskaznice, njegovim imenom i prezimenom te nazivom 
tvrtke, organizacije ili osobe za koju vlasnik iskaznice radi.  
U svim zgradama Parlamenta, vlasnici iskaznica dužni su ih uvijek nositi na vidljivom mjestu. U suprotnom, iskaznica im 
može biti oduzeta.  
Iskaznice se oblikom i bojom razlikuju od iskaznica za posjetitelje.  
2. Iskaznice se produžuju samo ako vlasnici istih ispunjavaju obveze iz članka 9. stavka 4.  
Svaki prigovor zastupnika na rad predstavnika ili interesne skupine upu ćuje se kvestorima koji će ispitati slu čaj i odlu čiti o 
zadržavanju ili oduzimanju iskaznice.  
3. Iskaznice ni u kojem slu čaju ne ovlaš ćuju vlasnike istih da nazo če sjednicama Parlamenta i njegovih tijela koje su 
zatvorene za javnost i u tom slu čaju ne dozvoljavaju vlasniku iskaznice odstupanje od pravila pristupa koje se primjenjuju 
za sve ostale gra đane Unije.  
Članak 2.  
Pomo ćnici  
1. Na po četku svakog parlamentarnog saziva, kvestori odre đuju maksimalni broj pomo ćnika koji može prijaviti svaki 
zastupnik.  
Nakon preuzimanja dužnosti registrirani pomo ćnici daju pismenu izjavu o svojim poslovnim djelatnostima te drugim 
funkcijama i djelatnostima za koje su pla ćeni. 
2. Pristup Parlamentu za pomo ćnike je ure đen istim uvjetima kao i za osoblje tajništva ili politi čkih skupina.  
3. Svim drugim osobama, uklju čuju ći one koje rade izravno sa zastupnicima, pristup Parlamentu dozvoljen je samo 
pod uvjetima navedenim u članku 9. stavku 4.  
Članak 3.  
Kodeks ponašanja  
1. U okviru odnosa s Parlamentom, osobe čija se imena nalaze u registru predvi đenom člankom 9. stavkom 4 dužne 
su: 
(a) držati se odredbi članka 9. i ovog Priloga;  
(b) u kontaktima sa zastupnicima Parlamenta, njihovim osobljem ili službenicima Parlamenta, navesti interes ili interese 
koje zastupaju;  
(c) suzdržati se od svih radnji kojima je cilj dobivanje informacija na nepošten na čin; 
(d) ne pozivati se na službeni odnos s Parlamentom u poslovanju s tre ćim stranama;  
(e) ne davati tre ćim stranama preslike dokumenata dobivenih od Parlamenta s ciljem ostvarivanja dobiti;  
(f) strogo se držati odredbi Priloga I., članka 2., drugog stavka;  
(g) uvjeriti se da je svaka pomo ć pružena u skladu s odredbama Priloga I, članka 2. upisana u za to predvi đen registar;  
(h) držati se odredbi Pravilnika o osoblju pri zapošljavanju bivših dužnosnika institucija;  
(i) držati se svih propisa Parlamenta o pravima i odgovornostima bivših zastupnika;  
(j) kako bi izbjegli mogu će sukobe interesa; dobiti prethodnu suglasnost jednog ili više doti čnih zastupnika u vezi 
ugovornog odnosa ili zapošljavanja pomo ćnika zastupnika, a zatim se uvjeriti da je to upisano u registar predvi đen 
člankom 9. stavka 4.  
2. Svako kršenje Kodeksa ponašanja može dovesti do oduzimanja iskaznice izdane doti čnim osobama, a po potrebi i 
njihovim tvrtkama.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 285
 
PRILOG XI.  
IZVRŠAVANJE DUŽNOSTI EUROPSKOG OMBUDSMANA  
A. Odluka Europskog Parlamenta o propisima i op ćim uvjetima koji ure đuju obnašanje dužnosti Europskog 
ombudsmana  ( 1 ) 
EUROPSKI PARLAMENT,  
uzimaju ći u obzir Ugovore o osnivanju Europskih zajednica, posebno članak 195. stavak 4. Ugovora o osnivanju 
Europske zajednice i članak 107.d stavak 4. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,  
uzimaju ći u obzir mišljenje Komisije,  
uzimaju ći u obzir odobrenje Vije ća, 
budu ći da bi trebalo utvrditi pravila i op će uvjete koji ure đuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana u skladu s 
odredbama Ugovorâ o osnivanju Europskih zajednica;  
budu ći da bi trebalo utvrditi uvjete pod kojima se pritužba može uputiti Europskom ombudsmanu, kao i odnose izme đu 
obnašanja dužnosti Europskog ombudsmana i sudskih ili upravnih postupaka;  
budu ći da Europski ombudsman, koji može isto tako djelovati na vlastitu inicijativu, mora imati pristup svim sredstvima 
potrebnim za obnašanje svojih dužnosti; budu ći da su u tom smislu institucije i tijela Zajednice dužne pružiti Europskom 
ombudsmanu na njegov zahtjev sve podatke koje on od njih zahtijeva i ne dovode ći u pitanje obvezu Europskog 
ombudsmana da ne otkriva te podatke; budu ći da bi pristup klasificiranim podacima ili dokumentima, a posebno 
dokumentima osjetljive prirode u smislu članka 9. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 (  2 ) trebalo biti u skladu s pravilima o 
sigurnosti doti čne institucije ili tijela Zajednice; budu ći da bi institucije ili tijela koje dostavljaju klasificirane podatke ili 
dokumente kao što je spomenuto u prvom podstavku članka 3. stavka 2. trebale obavijestiti Europskog ombudsmana o 
takvoj klasifikaciji podataka i dokumenata; budu ći da bi se za provedbu pravila iz prvog podstavka članka 3. stavka 2. 
Europski ombudsman unaprijed trebao dogovoriti s doti čnom institucijom ili tijelom o uvjetima postupanja s klasifici ­
ranim podacima ili dokumentima i drugim podacima koji podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne, budu ći da ako 
Europski ombudsman smatra da tražena pomo ć nije osigurana, on obavješ ćuje Europski parlament, koji podnosi odgo ­
varaju će predstavke;  
budu ći da je potrebno utvrditi postupke koji će se slijediti u slu čaju da istrage Europskog ombudsmana otkriju slu čajeve 
nepravilnosti u postupanju; budu ći bi tako đer trebalo predvidjeti podnošenje sveobuhvatnog izvješ ća Europskog ombud ­
smana Europskom parlamentu na kraju svakoga godišnjeg zasjedanja;  
budu ći da su Europski ombudsman i njegovo osoblje dužni postupati povjerljivo sa svim podacima koje su saznali 
tijekom obnašanja svojih dužnosti; budu ći da je Europski ombudsman, me đutim, dužan obavijestiti nadležna tijela o 
činjenicama za koje smatra da se bi se mogle odnositi na kazneno pravo i koje su mu postale poznate tijekom njegovih 
istraga;  
budu ći da bi u skladu s primjenljivim nacionalnim zakonodavstvom trebalo osigurati odredbe za mogu ćnost suradnje 
izme đu Europskog ombudsmana i tijela istog tipa u odre đenim državama članicama;  
budu ći da Europski parlament imenuje Europskog ombudsmana na po četku svojeg mandata i za cijelo trajanje svojeg 
mandata, pri čemu ga izabire me đu osobama koje su državljani Unije i imaju sve potrebne uvjete nezavisnosti i stru čnosti;  
budu ći da bi trebalo utvrditi uvjete za prestanak dužnosti Europskog ombudsmana;  
budu ći da Europski ombudsman mora izvršavati svoje dužnosti potpuno nezavisno i, prilikom stupanja na dužnost, 
sve čano prisegnuti pred Sudom Europskih zajednica da će tako djelovati; budu ći da bi trebalo utvrditi aktivnosti koje nisu 
u skladu s dužnostima Europskog ombudsmana, kao i primitke s osnove rada, povlastice i imunitet Europskog ombud ­
smana;HR 286 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) Usvojeno od strane Parlamenta 9. ožujka 1994. (SL L 113, 4.5.1994., str. 15) te izmijenjeno njegovim odlukama od 14. ožujka 2 002. 
(SL L 92, 9.4.2002., str. 13.) i 18. lipnja 2008. (SL L 189, 17.7.2008., str. 25.).  
( 2 ) Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vije ća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog 
parlamenta, Vije ća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).
 budu ći da bi trebalo donijeti odredbe u vezi s dužnosnicima i službenicima tajništva Europskog ombudsmana koji mu 
pomažu, te s time povezan prora čun; budu ći da bi sjedište Europskog ombudsmana trebalo biti sjedište Europskog 
parlamenta;  
budu ći da bi Europski ombudsman trebao donijeti provedbene odredbe za ovu Odluku; nadalje, budu ći da bi trebalo 
utvrditi odre đene prijelazne odredbe za prvog Europskog ombudsmana imenovanog nakon stupanja na snagu Ugovora o 
Europskoj uniji,  
ODLU ČIO JE:  
Članak 1.  
1. U skladu s člankom 195. stavkom 4. Ugovora o osnivanju Europske zajednice i člankom 107.d stavkom 4. Ugovora 
o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, pravila i op ći uvjeti koji ure đuju obnašanje dužnosti Europskog 
ombudsmana odre đuju se ovom Odlukom.  
2. Europski ombudsman obnaša svoje dužnosti u skladu s ovlastima koje su Ugovorima dodijeljene institucijama i 
tijelima Zajednice.  
3. Europski ombudsman ne smije intervenirati u postupcima pred sudovima ili dovoditi u pitanje osnovanost odluka 
suda.  
Članak 2.  
1. U okviru gore spomenutih Ugovorâ i uvjeta koji su u njima utvr đeni, Europski ombudsman pomaže u otkrivanju 
nepravilnosti u djelovanju institucija i tijela Zajednice, s iznimkom Suda i Prvostupanjskog suda koji djeluju u svojoj 
sudbenoj ulozi, te daje preporuke kako bi se takvo postupanje zaustavilo. Radnje drugih tijela ili osoba ne mogu biti 
predmet pritužbe Europskom ombudsmanu.  
2. Svaki gra đanin Unije ili svaka fizi čka ili pravna osoba koja boravi ili ima sjedište u državi članici Unije može 
neposredno ili putem zastupnika u Europskom parlamentu uputiti pritužbu Europskom ombudsmanu u pogledu slu čaja 
nepravilnosti u djelovanju institucija i tijela Zajednice, s iznimkom Suda i Prvostupanjskog suda koji djeluju u svojoj 
sudbenoj ulozi. Europski ombudsman obavješ ćuje tu instituciju ili tijelo odmah po primitku pritužbe.  
3. U pritužbi moraju biti nazna čeni podnositelj i predmet pritužbe; podnositelj pritužbe može zahtijevati da njegova 
pritužba ostane povjerljiva.  
4. Pritužba se podnosi u roku od dvije godine od dana kada je podnositelj pritužbe saznao za činjenice na kojima se 
ona zasniva i moraju joj prethoditi odgovaraju ća administrativna sredstva pri doti čnim institucijama i tijelima.  
5. Europski ombudsman može savjetovati podnositelju pritužbe da je uputi drugom tijelu.  
6. Pritužbe koje su upu ćene Europskom ombudsmanu ne utje ču na rokove za žalbe u upravnim ili sudskim postup ­
cima.  
7. Kada Europski ombudsman mora, zbog dovršenih sudskih postupaka ili onih koji su u tijeku u vezi s činjenicama 
koje su mu predstavljene, proglasiti pritužbu nedopuštenom ili obustaviti postupanje po njoj, rezultati istražnih radnji 
koje je do tada proveo se arhiviraju.  
8. Europskom ombudsmanu se ne smije podnijeti pritužba koja se odnosi na radne odnose izme đu institucija i tijela 
Zajednice i njihovih dužnosnika i drugih službenika, osim ako je osoba iskoristila sve mogu ćnosti podnošenja internih 
upravnih zahtjeva i pritužbi, posebno postupke iz članka 90. stavaka 1. i 2. Pravilnika o osoblju i ako je rok za odgovore 
tijela na kojega su pritužbe naslovljene istekao.  
9. Europski ombudsman što je prije mogu će obavješ ćuje podnositelja pritužbe o radnjama koje je poduzeo u vezi s 
njegovom pritužbom.  
Članak 3.  
1. Europski ombudsman na vlastitu inicijativu ili povodom pritužbe obavlja sve istražne radnje koje smatra opravda ­
nima za razjašnjavanje sumnji u nepravilnosti u djelovanju institucija i tijela Zajednice. O obavljenim radnjama obavje ­ 
šćuje tu instituciju ili tijelo, koje mu može uputiti korisne napomene.  
2. Institucije i tijela Zajednice dužni su dostaviti Europskom ombudsmanu svaki podatak koji od njih zahtijeva i 
omogu ćiti mu pristup relevantnoj dokumentaciji. Na pristup klasificiranim podacima ili dokumentima, posebno doku ­
mentima osjetljive prirode u smislu članka 9. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 primjenjuju se pravila o sigurnosti doti čne 
institucije ili tijela Zajednice.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 287
 
Institucije ili tijela koje dostavljaju klasificirane podatke ili dokumente kao što je spomenuto u prethodnom podstavku 
obavješ ćuju Europskog ombudsmana o takvoj klasifikaciji podataka i dokumenata.  
Za provedbu pravila iz prvog podstavka Europski ombudsman unaprijed dogovara s doti čnom institucijom ili tijelom 
uvjete postupanja s klasificiranim podacima ili dokumentima i drugim podacima koji podliježu obvezi čuvanja poslovne 
tajne.  
Doti čne institucije ili tijela omogu ćuju pristup dokumentaciji koja potje če iz države članice i koja podliježe zaštiti tajnosti 
prema zakonu ili propisima samo ako je ta država članica prethodno dala suglasnost.  
One omogu ćuju pristup drugoj dokumentaciji koja potje če iz države članice nakon što obavijeste tu državu članicu.  
U oba slu čaja, u skladu s člankom 4., Europski ombudsman ne smije otkriti sadržaj takvih dokumenata.  
Dužnosnici i ostali službenici institucija i tijela Zajednice moraju svjedo čiti na zahtjev Europskog ombudsmana; i dalje ih 
obvezuju mjerodavne odredbe Pravilnika o osoblju, posebno njihova dužnost čuvanja poslovne tajne.  
3. Tijela država članica dužna su dostaviti Europskom ombudsmanu, kada god to zatraži, putem stalnih predstavni ­ 
štava država članica u Europskim zajednicama, sve informacije koje mu mogu pomo ći pri razjašnjavanju slu čajeva 
nepravilnosti u postupanju institucija ili tijela Zajednice, osim ako su takve informacije obuhva ćene zakonom ili propi ­
sima o tajnosti ili odredbama koje spre čavaju njihovo dostavljanje. Ipak, u potonjem slu čaju predmetna država članica 
može dozvoliti Europskom ombudsmanu uvid u te informacije ako se obveže da ih ne će otkriti.  
4. Ako pomo ć koju traži nije osigurana, Europski ombudsman obavješ ćuje Europski parlament, koji podnosi odgo ­
varaju će predstavke.  
5. U mjeri u kojoj je to mogu će, Europski ombudsman traži rješenje zajedno s doti čnom institucijom i tijelom kako bi 
se otklonili slu čajevi nepravilnosti u postupanju i kako bi se riješila pritužba.  
6. Ako Europski ombudsman smatra da postoje nepravilnosti u postupanju, obavješ ćuje doti čnu instituciju ili tijelo i 
po potrebi izra đuje nacrt preporuka. Tako obaviještena institucija ili tijelo šalje Europskom ombudsmanu detaljno 
mišljenje u roku od tri mjeseca.  
7. Europski ombudsman zatim šalje izvješ će Europskom parlamentu i doti čnoj instituciji ili tijelu. U svom izvješ ću 
može dati preporuke. Europski ombudsman obavješ ćuje podnositelja pritužbe o rezultatima istrage, mišljenju doti čne 
institucije ili tijela, te o svojim eventualnim preporukama.  
8. Na kraju svakoga godišnjeg zasjedanja Europski ombudsman podnosi Europskom parlamentu izvješ će o rezultatima 
svojih istraga.  
Članak 4.  
1. Europski ombudsman i njegovo osoblje, na koje se primjenjuje članak 287. Ugovora o osnivanju Europske zajednice 
i članak 194. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, ne smiju otkrivati podatke ili dokumentaciju 
pribavljene tijekom istraga. Od njih se osobito zahtijeva da ne otkrivaju bilo kakve klasificirane podatke ili dokumente 
dostavljene Europskom ombudsmanu, posebno dokumente osjetljive prirode u smislu članku 9. Uredbe (EZ) 
br. 1049/2001 ili dokumente na koje se primjenjuje zakonodavstvo Zajednice u vezi sa zaštitom osobnih podataka, 
kao ni bilo koje podatke koji bi mogli štetiti podnositelju pritužbe ili drugim uklju čenim osobama, ne dovode ći u pitanje 
stavak 2.  
2. Ako tijekom istraga Europski ombudsman sazna za činjenice za koje smatra da bi se mogle odnositi na kazneno 
pravo, odmah obavješ ćuje nadležna državna tijela putem Stalnih predstavništava država članica pri Europskim zajedni ­
cama i, u mjeri u kojoj je slu čaj u njihovoj nadležnosti, nadležnu instituciju, tijelo ili službu Zajednice zaduženu za borbu 
protiv prijevara; Europski ombudsman po potrebi obavješ ćuje i instituciju ili tijelo Zajednice koje je nadležno za doti čnog 
dužnosnika ili službenika i koje može primijeniti članka 18. stavak 2. Protokola o povlasticama i imunitetima Europskih 
zajednica. Europski ombudsman može tako đer obavijestiti nadležnu instituciju ili tijelo Zajednice o činjenicama koje s 
disciplinskog stajališta dovode u pitanje postupanje člana njihovog osoblja.  
Članak 4.a  
Europski ombudsman i njegovo osoblje rješavaju zahtjeve za javni pristup dokumentima, osim onima iz članka 4. stavka 
1, u skladu s uvjetima i ograni čenjima navedenima u Uredbi (EZ) br. 1049/2001.HR 288 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Članak 5.  
1. U mjeri u kojoj može pomo ći da njegove istražne radnje budu u činkovitije i da se bolje čuvaju prava i interesi osoba 
koje mu podnose pritužbe, Europski ombudsman može sura đivati s tijelima istog tipa u odre đenim državama članica 
pridržavaju ći se mjerodavnog nacionalnog zakonodavstva. Europski ombudsman ne može pri tome tražiti uvid u doku ­
mentaciju kojoj na temelju članka 3. nema pristup.  
2. U okviru svojih funkcija kao što je utvr đeno u članku 195. Ugovora o osnivanju Europske zajednice i članku 107.d 
Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju te izbjegavaju ći obavljanje djelatnosti koje ve ć obavljaju 
druge institucije i tijela, Europski ombudsman može pod istim uvjetima sura đivati s institucijama i tijelima država članica 
koje su zadužene za promicanje i zaštitu temeljnih prava.  
Članak 6.  
1. Europski parlament imenuje Europskog ombudsmana nakon svakih izbora za Europski parlament i za cijelo trajanje 
parlamentarnog mandata. Europski ombudsman može biti ponovno imenovan.  
2. Europski ombudsman se izabire izme đu osoba koje su gra đani Unije, imaju puna gra đanska i politi čka prava i sva 
potrebna jamstva nezavisnosti te ispunjavaju uvjete potrebne za obnašanje najviše suda čke dužnosti u svojoj zemlji ili 
imaju priznatu stru čnost i iskustvo za obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana.  
Članak 7.  
1. Europski ombudsman prestaje obnašati svoje dužnosti istekom mandata, ostavkom ili razrješenjem dužnosti.  
2. Osim u slu čaju razrješenja dužnosti, Europski ombudsman ostaje na dužnosti sve do imenovanja svojeg nasljednika.  
3. U slu čaju ranijeg prestanka obnašanja dužnosti Europskog ombudsmana, njegov nasljednik se imenuje u roku od tri 
mjeseca od trenutka tog prestanka za preostalo razdoblje parlamentarnog mandata.  
Članak 8.  
Na zahtjev Europskog parlamenta, Sud Europskih zajednica može razriješiti dužnosti Europskog ombudsmana koji više ne 
ispunjava uvjete potrebne za obnašanje dužnosti ili ako je po činio tešku povredu dužnosti.  
Članak 9.  
1. Europski ombudsman obnaša svoje dužnosti potpuno nezavisno, u op ćem interesu Zajednica i državljana Unije. Pri 
obnašanju svojih dužnosti ne smije tražiti ni prihva ćati upute od bilo koje vlade ili drugog tijela. Suzdržava se od bilo 
koje radnje koja je nespojiva s prirodom njegovih dužnosti.  
2. Pri preuzimanju dužnosti Europski ombudsman sve čano priseže pred Sudom Europskih zajednica da će svoje 
dužnosti obnašati potpuno nezavisno i nepristrano i da će tijekom i nakon svog mandata poštovati obveze koje iz 
njega proizlaze, posebno svoju dužnost časna i suzdržana ponašanja u pogledu prihva ćanja odre đenih imenovanja ili 
povlastica nakon prestanka obnašanja dužnosti.  
Članak 10.  
1. Tijekom mandata Europski ombudsman ne smije obnašati druge politi čke ili upravne dužnosti niti se baviti drugim 
zanimanjem, ni pla ćenim, ni nepla ćenim.  
2. Europski ombudsman ima jednak položaj u pogledu primitaka s osnove rada, dodataka i mirovine kao sudac Suda 
Europskih zajednica.  
3. Članci 12. do 15. i članak 18. Protokola o povlasticama i imunitetima Europskih zajednica primjenjuju se i na 
Europskog ombudsmana te na dužnosnike i službenike njegovog tajništva.  
Članak 11.  
1. Europskom ombudsmanu pomaže tajništvo, čijega glavnog službenika on imenuje.  
2. Dužnosnici i službenici tajništva Europskog ombudsmana podliježu pravilima i propisima koji se primjenjuju na 
dužnosnike i ostale službenike Europskih zajednica. O njihovom broju se odlu čuje svake godine u okviru prora čunskog 
postupka.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 289
 
3. Dužnosnici Europskih zajednica i država članica imenovani u tajništvo Europskog ombudsmana upu ćuju se u 
interesu službe te im je zajam čen automatski povratak u instituciju iz koje su upu ćeni. 
4. U pitanjima koja se odnose na osoblje, Europski ombudsman ima isti status kao institucije u smislu članka 1. 
Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europskih zajednica.  
Članak 12.  
Brisan  
Članak 13.  
Sjedište Europskog ombudsmana je sjedište Europskog parlamenta.  
Članak 14.  
Europski ombudsman donosi provedbene odredbe za ovu Odluku.  
Članak 15.  
Prvi Europski ombudsman koji se imenuje nakon stupanja na snagu Ugovora o Europskoj uniji imenuje se za ostatak 
parlamentarnog mandata.  
Članak 16.  
Brisan  
Članak 17.  
Ova se odluka objavljuje u  Službenom listu Europske unije . Stupa na snagu na dan objave.  
B. Odluka Europskog ombudsmana o donošenju provedbenih odredbi  ( 1 ) 
Članak 1.  
Definicije  
U ovim provedbenim odredbama,  
(a) „doti čna institucija” zna či institucija ili tijelo Zajednice koje je predmetom pritužbe ili istrage na vlastitu inicijativu;  
(b) „statut” zna či propisi i op ći uvjeti o obnašanju dužnosti Europskog ombudsmana;  
(c) u vezi s dokumentima i informacijama, „povjerljiv” zna či „ne smije se otkriti”.  
Članak 2.  
Zaprimanje pritužbi  
2.1. Nakon zaprimanja pritužbe se razvrstavaju, upisuju u registar i dodjeljuje im se broj.  
2.2. Podnositelju pritužbe šalje se povratnica s urudžbenim brojem pritužbe te imenom pravnog službenika zaduženog 
za slu čaj. 
2.3. Predstavka koju Europski parlament šalje Europskom ombudsmanu, uz dopuštenje podnositelja predstavke, obra ­ 
đuje se kao pritužba.  
2.4. U primjerenim slu čajevima te uz dopuštenje podnositelja pritužbe, Europski ombudsman može poslati pritužbu 
Europskom parlamentu da se ista obra đuje kao predstavka.  
2.5. U primjerenim slu čajevima te uz suglasnost podnositelja pritužbe, Europski ombudsman pritužbu može poslati 
drugom nadležnom tijelu.HR 290 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) Doneseno 8. srpnja 2002. i izmijenjeno odlukama Europskog ombudsmana od 5. travnja 2004. i 3. prosinca 2008. godine.
 Članak 3.  
Dopuštenost pritužbi  
3.1. Na temelju kriterija navedenih u Ugovoru i Statutu, Europski ombudsman odre đuje je li pritužba u njegovoj 
nadležnosti te ako jest, o njenoj dopuštenosti; od podnositelja pritužbe može zatražiti dodatne informacije ili dokumente 
prije donošenja odluke.  
3.2. Ako pritužba nije u njegovoj nadležnosti ili je nedopuštena, Europski ombudsman zaklju čuje predmet po pritužbi. 
O svojoj odluci i razlozima donošenja takve odluke obavješ ćuje podnositelja pritužbe. Europski ombudsman može 
savjetovati podnositelju pritužbe obra ćanje drugom tijelu.  
Članak 4.  
Istrage u vezi dopuštenih pritužbi  
4.1. Europski ombudsman odlu čuje postoji li osnova za opravdanost istrage po dopuštenoj pritužbi.  
4.2. Ako Europski ombudsman ne utvrdi razloge za opravdanost istrage, zaklju čuje predmet i o tome obavješ ćuje 
podnositelja pritužbe. Europski ombudsman tako đer može obavijestiti doti čnu instituciju.  
4.3. Ako Europski ombudsman utvrdi razloge za opravdanost istrage, obavješ ćuje podnositelja pritužbe i doti čnu 
nadležnu instituciju. Primjerak pritužbe šalje doti čnoj instituciji i poziva je da dostavi mišljenje u zadanom roku, koji 
obi čno nije duži od tri mjeseca. U zahtjevu doti čnoj instituciji mogu biti navedeni posebni aspekti pritužbe ili posebna 
pitanja o kojima se treba izjasniti.  
4.4. Mišljenje ne sadržava informacije ili dokumente koje doti čna institucija smatra povjerljivima.  
4.5. Doti čna institucija može zatražiti da se pojedini dijelovi mišljenja otkriju samo podnositelju pritužbe. Dužna je 
jasno odrediti dijelove o kojima je rije č i obrazložiti razloge svojeg zahtjeva.  
4.6. Europski ombudsman šalje mišljenje doti čne institucije podnositelju pritužbe. Podnositelj pritužbe ima mogu ćnost 
podnošenja primjedbi Europskom ombudsmanu u roku koji obi čno nije duži od jednog mjeseca.  
4.7. Ako smatra potrebnim, Europski ombudsman može provesti dodatne istrage. To čke 4.3. do 4.6. odnose se na 
dodatne istrage, osim što je uobi čajeni rok za odgovor doti čne institucije jedan mjesec.  
4.8. Ako smatra primjerenim, Europski ombudsman može koristiti pojednostavnjeni postupak s namjerom postizanja 
brzog rješenja.  
4.9. Nakon završenih istraga Europski ombudsman zatvara slu čaj donošenjem obrazložene odluke te obavješ ćuje 
podnositelja pritužbe i doti čnu instituciju.  
Članak 5.  
Istražne ovlasti  
5.1. U skladu s uvjetima navedenim u Statutu, Europski ombudsman može zatražiti od institucija ili tijela Zajednice te 
tijela država članica da u razumnom roku dostave informacije ili dokumente u svrhu istrage. One jasno moraju odrediti 
sve informacije ili dokumente koje smatraju povjerljivima.  
5.2. Europski ombudsman ima pravo pregledati spis doti čne institucije. Doti čna institucija će jasno odrediti dokumente 
u spisu koje smatra povjerljivima. Europski ombudsman ima pravo napraviti preslike cijelog spisa ili pojedinih dokume ­
nata iz spisa. Europski ombudsman obavješ ćuje podnositelja pritužbe o provedenoj istrazi.  
5.3. Europski ombudsman može zatražiti od dužnosnika ili drugih službenika institucija ili tijela Zajednice da daju 
iskaz u skladu s uvjetima navedenim u Statutu. Europski ombudsman ima pravo odlu čiti da osoba pozvana dati iskaz to 
učini na povjerljiv na čin. 
5.4. Europski ombudsman može zatražiti od institucija i tijela Zajednice poduzimanje odgovaraju ćih mjera kako bi 
proveo istragu na licu mjesta.  
5.5. Europski ombudsman može zatražiti studije ili stru čna izvješ ća koja smatra potrebnima za uspješan ishod istrage.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 291
 
Članak 6.  
Sporazumna rješenja  
6.1. Ako Europski ombudsman utvrdi nepravilnosti u postupanju uprave, u najve ćoj mogu ćoj mjeri sura đuje s 
doti čnom institucijom u traženju sporazumnog rješenja kako bi uklonili nepravilnosti i time zadovoljili podnositelja 
pritužbe.  
6.2. Ako Europski ombudsman takvu suradnju smatra uspješnom, zatvara slu čaj donošenjem obrazložene odluke. O 
odluci obavješ ćuje podnositelja pritužbe i doti čnu instituciju.  
6.3. Ako Europski ombudsman sporazumno rješenje smatra nemogu ćim ili traženje sporazumnog rješenja neuspje ­ 
šnim, slu čaj zaklju čuje ili donošenjem obrazložene odluke koja može sadržavati primjedbe ili piše izvješ će koje sadržava 
nacrte preporuka.  
Članak 7.  
Primjedbe  
7.1. Europski ombudsman daje primjedbu ako smatra:  
(a) da više nije mogu će da doti čna institucija ukloni slu čajeve nepravilnosti u postupanju uprave; i  
(b) da slu čaj nepravilnosti u postupanju uprave nema op će posljedice.  
7.2. Kada Europski ombudsman slu čaj zaklju čuje primjedbom, o tome obavješ ćuje podnositelja pritužbe i doti čnu 
instituciju.  
Članak 8.  
Izvješ ća i preporuke  
8.1. Europski ombudsman doti čnoj instituciji predlaže izvješ će s nacrtom preporuka ako smatra da  
(a) je mogu će da doti čna institucija riješi problem nepravilnog postupanja uprave; ili  
(b) problem nepravilnog postupanja uprave ima op će posljedice.  
8.2. Europski ombudsman šalje primjerak svojeg izvješ ća i nacrta preporuka doti čnoj instituciji i podnositelju pritužbe.  
8.3. Doti čna institucija Europskom ombudsmanu šalje detaljno mišljenje u roku od tri mjeseca. Detaljno mišljenje 
može sadržavati prihva ćanje odluke Europskog ombudsmana i opis mjera poduzetih za provedbu nacrta preporuka.  
8.4. Ako Europski ombudsman detaljno mišljenje ne smatra zadovoljavaju ćim, može za Europski parlament pripremiti 
posebno izvješ će u vezi s problemom nepravilnosti u postupanju uprave. Izvješ će može sadržavati preporuke. Europski 
ombudsman šalje primjerak izvješ ća doti čnoj instituciji i podnositelju pritužbe.  
Članak 9.  
Istrage na vlastitu inicijativu  
9.1. Europski ombudsman ima pravo provesti istragu na vlastitu inicijativu.  
9.2. Kada provodi istragu na vlastitu inicijativu, Europski ombudsman ima iste istražne ovlasti kao kod istraga 
pokrenutih na temelju pritužbe.  
9.3. Postupci koji se primjenjuju u istragama pokrenutima na temelju pritužbe podnositelja, primjenjuju se na odgo ­
varaju ći na čin i u istragama na vlastitu inicijativu.  
Članak 10.  
Postupovna pitanja  
10.1. Ako podnositelj pritužbe tako zahtijeva, Europski ombudsman pritužbu klasificira kao povjerljivu. Ako smatra 
potrebnim zaštititi interese podnositelja pritužbe ili tre će strane, Europski ombudsman pritužbu može na vlastitu inici ­
jativu klasificirati kao povjerljivu.HR 292 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
10.2. Ako to smatra primjerenim, Europski ombudsman ima pravo poduzeti korake za prioritetno postupanje po 
pritužbi.  
10.3. Ako se u vezi s postupcima koji su pod istragom Europskog ombudsmana vode pravni postupci, Europski 
ombudsman zaklju čuje slu čaj. Ishod istraga koje je do tada proveo se pohranjuje.  
10.4. Europski ombudsman obavješ ćuje nadležna državna tijela, a po potrebi i instituciju ili tijelo Zajednice, o 
pitanjima koja se odnose na kazneno pravo, za koja je saznao tijekom istrage. Europski ombudsman tako đer može 
obavijestiti instituciju ili tijelo Zajednice o činjenicama koje po njegovom mišljenju mogu opravdati stegovne postupke.  
Članak 11.  
Izvješ ća Europskom parlamentu  
11.1. Europski ombudsman Europskom parlamentu predaje godišnje izvješ će o svojem cjelokupnom djelovanju, 
uklju čuju ći ishod istraga.  
11.2. Osim posebnih izvješ ća u skladu s člankom 8.4., Europski ombudsman može pripremiti za Europski parlament i 
druga posebna izvješ ća ako ih smatra primjerenima za ispunjavanje svojih odgovornosti iz Ugovora i Statuta.  
11.3. Godišnja i posebna izvješ ća Europskog ombudsmana mogu sadržavati preporuke koje smatra primjerenima za 
ispunjavanje svojih odgovornosti iz Ugovora i Statuta.  
Članak 12.  
Suradnja s ombudsmanima i sli čnim tijelima u državama članicama  
Europski ombudsman može sura đivati s ombudsmanima i sli čnim tijelima u državama članicama s ciljem poboljšanja 
učinkovitosti svojih istraga i istraga koje provode ombudsmani i sli čna tijela u državama članicama te da bi osigurao 
učinkovitiju zaštitu prava i interesa koji proizlaze iz propisa Europske unije i Europske zajednice.  
Članak 13.  
Pravo podnositelja pritužbe na uvid u spis  
13.1. Podnositelj pritužbe ima pravo uvida u spis Europskog ombudsmana o svojoj pritužbi u skladu s člankom 13.3.  
13.2. Podnositelj pritužbe može iskoristiti pravo uvida u spis na licu mjesta. Podnositelj pritužbe ima pravo zahtijevati 
od Europskog ombudsmana da mu dostavi primjerak cijelog spisa ili posebnih dokumenata iz spisa.  
13.3. Podnositelj pritužbe nema pristup:  
(a) dokumentima ili informacijama dobivenim na temelju članka 5.1. ili 5.2. o kojima je Europski ombudsman obavije ­ 
šten da su povjerljivi;  
(b) dokazima prikupljenima u povjerenju u skladu s člankom 5.3.  
Članak 14.  
Javni pristup dokumentima Europskog ombudsmana  
14.1. Javnost ima pristup dokumentima Europskog ombudsmana koji se ne odnose na istrage u skladu s istim 
uvjetima i ograni čenjima propisanima Uredbom (EZ) br. 1049/2001 (  1 ) o javnom pristupu dokumentima Europskog 
parlamenta, Vije ća i Komisije.  
14.2. Javnost može zatražiti pristup dokumentima Europskog ombudsmana vezanim uz istrage, pod uvjetom da 
pritužba, u skladu s člankom 10.1., nije ozna čena kao povjerljiva na zahtjev podnositelja ili Europskog ombudsmana. 
Nije mogu ć pristup:  
(a) dokumentima ili informacijama dobivenim na temelju članka 5.1. ili 5.2. o kojima je Europski ombudsman obavije ­ 
šten da su povjerljivi;HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 293  
( 1 ) Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vije ća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog 
parlamenta, Vije ća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).
 (b) dokazima prikupljenima u povjerenju u skladu s člankom 5.3.  
(c) onim dijelovima mišljenja i odgovora na daljnje istrage koji se, na zahtjev doti čne institucije i u skladu s člankom 4.5., 
trebaju otkriti samo podnositelju pritužbe. Podnositelj je obaviješten o razlogu ili razlozima kojima je doti čna 
institucija obrazložila svoj zahtjev;  
(d) dokumentu čije bi otkrivanje štetilo cjelovitosti istrage u tijeku.  
14.3. Zahtjevi za pristup dokumentima šalju se pisanim putem (pismom, faksom ili elektroni čkom poštom) i moraju 
biti dovoljno precizni radi odre đivanja vrste dokumenta.  
14.4. Pristup dokumentu omogu ćen je na licu mjesta ili dostavljanjem preslika. Europski ombudsman ima pravo tražiti 
razumnu naknadu troškova za dostavu preslika. Na čin izra čuna troškova je pojašnjen.  
14.5. Odluke o zahtjevima za javni pristup donose se u roku od 15 dana od primitka. U iznimnim slu čajevima rok se 
može produžiti za 15 radnih dana; podnositelj zahtjeva unaprijed je obaviješten o produljenju roka i detaljnim razlozima.  
14.6. Ako je zahtjev za pristup dokumentu odbijen u cijelosti ili djelomi čno, navode se razlozi odbijanja.  
Članak 15.  
Jezici  
15.1. Pritužba se predaje Europskom ombudsmanu na bilo kojem jeziku Ugovora. Europski ombudsman nije dužan 
obraditi pritužbe pristigle na drugim jezicima.  
15.2. Europski ombudsman u svojim postupcima koristi jedan od jezika Ugovora; u slu čaju pritužbe, jezik na kojem je 
napisana.  
15.3. Europski ombudsman odre đuje koji dokumenti trebaju biti sastavljeni na jeziku postupka.  
Članak 16.  
Objava izvješ ća 
16.1. Europski ombudsman u Službenom listu objavljuje priop ćenja o usvajanju godišnjih i posebnih izvješ ća, 
obznanjuju ći na koji na čin svi zainteresirani mogu pristupiti cjelovitom tekstu dokumenata.  
16.2. Izvješ ća ili sažeci odluka Europskog ombudsmana o povjerljivim pritužbama objavljeni su u obliku koji ne 
dopušta identificiranje podnositelja pritužbe.  
Članak 17.  
Stupanje na snagu  
17.1. Provedbene odredbe donesene 16. listopada 1997. stavljaju se izvan snage.  
17.2. Odluka stupa na snagu 1. sije čnja 2003.  
17.3. Predsjednik Europskog parlamenta obaviješten je o donošenju ove odluke. Priop ćenje se tako đer objavljuje u 
Službenom listu.HR 294 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
PRILOG XII.  
SPRE ČAVANJE PRIJEVARE, KORUPCIJE I SVIH NEZAKONITIH RADNJI KOJE ŠTETE INTERESIMA 
ZAJEDNICA  
Odluka Europskog parlamenta o uvjetima unutarnjih istraga koje se odnose na spre čavanje prijevare, korupcije i 
svih nezakonitih radnji koje štete interesima Zajednica  ( 1 ) 
EUROPSKI PARLAMENT,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 199.,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik, a posebno njegov članak 25.,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 112.,  
uzimaju ći u obzir svoj Poslovnik, a posebno njegov članak 186.c (  2 ), 
budu ći da:  
Uredba (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vije ća ( 3 ) i Uredba Vije ća (Euratom) br. 1074/1999 (  4 ) o istragama 
koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara osiguravaju da Ured pokre će i provodi upravne istrage unutar 
institucija, tijela i ureda te agencija osnovanih od strane ili na temelju Ugovora o EZ-u ili Ugovora o Euratomu;  
Odgovornost Europskog ureda za borbu protiv prijevara kako ju je odredila Komisija nadilazi zaštitu financijskih interesa 
te uklju čuje sve aktivnosti vezane uz potrebu zaštite interesa Zajednice od nepravilnog postupanja koje može dovesti do 
upravnih ili kaznenih postupaka;  
Podru čje borbe protiv prijevare treba proširiti, a njezinu djelotvornost poboljšati korištenjem postoje će stru čnosti u 
podru čju upravnih istraga;  
Stoga, na temelju svoje upravne samostalnosti, sve institucije, tijela i uredi te agencije trebaju povjeriti Uredu zadatak 
provo đenja unutarnjih upravnih istraga s ciljem razjašnjavanja ozbiljnih situacija vezanih uz obnašanje profesionalnih 
dužnosti koje mogu predstavljati nepridržavanje obveza dužnosnika i drugih službenika Zajednica kako je navedeno u 
članku 11., članku 12. stavcima 2. i 3., člancima 13., 14., 16. i članku 17. stavku 1. Pravilnika o osoblju za dužnosnike i 
Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica (dalje u tekstu „Pravilnik o osoblju”), koje štete interesima tih 
Zajednica i koje bi mogle dovesti do stegovnih ili, u primjerenim slu čajevima, kaznenih postupaka ili teških povreda 
službene dužnosti iz članka 22. Pravilnika o osoblju ili propusta u ispunjavanju analognih obveza zastupnika ili osoblja 
Europskog parlamenta koji ne podliježu Pravilniku o osoblju;  
Te istrage treba provoditi u potpunom skladu s odgovaraju ćim odredbama Ugovora o osnivanju Europskih zajednica, a 
posebno Protokolom o povlasticama i imunitetu, provedbenim tekstovima i Pravilnikom o osoblju;  
Te istrage treba provoditi pod istovjetnim uvjetima u svim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Zajednice; 
dodjeljivanje te zada će Uredu ne treba utjecati na odgovornosti samih institucija, tijela, ureda ili agencija i ni na koji 
na čin ne treba smanjiti pravnu zaštitu doti čnih osoba;  
Do izmjene Pravilnika o osoblju treba utvrditi prakti čna rješenja koja će odrediti kako članovi institucija i tijela, voditelji 
ureda i agencija te dužnosnici i drugi službenici institucija, tijela, ureda i agencija trebaju sura đivati u neometanom 
odvijanju unutarnje istrage,HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 295  
( 1 ) Usvojeno 18. studenog 1999.  
( 2 ) Sada članak 215. to čka (c).  
( 3 ) SL L 136, 31.5.1999., str. 1.  
( 4 ) SL L 136, 31.5.1999., str. 8.
 ODLU ČIO JE:  
Članak 1.  
Obveza suradnje s Uredom  
Glavni tajnik, službe i svaki dužnosnik ili drugi službenik Europskog parlamenta mora u potpunosti sura đivati sa 
službenicima Ureda i pružiti svaku potrebnu pomo ć oko istrage. S tim ciljem, oni pružaju službenicima Ureda sve 
korisne informacije i objašnjenja.  
Ne dovode ći u pitanje odgovaraju će odredbe Ugovora o osnivanju Europskih zajednica, a posebno Protokol o povla ­
sticama i imunitetu i provedbene tekstove, zastupnici u potpunosti sura đuju s Uredom.  
Članak 2.  
Dužnost dostavljanja informacija  
Svaki dužnosnik ili drugi službenik Europskog parlamenta koji postane upoznat s dokazom koji dovodi do pretpostavke 
o postojanju mogu ćih slu čajeva prijevare, korupcije ili kakve druge nezakonite aktivnosti koja šteti interesima Zajednice, 
ili ozbiljnih situacija vezanih uz obnašanje profesionalnih dužnosti koje mogu predstavljati nepridržavanje obveza dužno ­
snika ili drugih službenika. Zajednica ili osoblja koje ne podliježe Pravilniku o osoblju koje bi moglo dovesti do stegovnih 
ili, u primjerenim slu čajevima, kaznenih postupaka, odmah obavješ ćuju voditelja službe ili glavnog direktora ili ako 
smatraju korisnim izravno glavnog tajnika ili Ured u slu čaju dužnosnika, drugih službenika ili osoblja koje ne podliježe 
Pravilniku o osoblju ili u slu čaju propusta u ispunjavanju analognih obveza zastupnika, predsjednika Europskog parla ­
menta.  
Predsjednik, glavni tajnik, glavni direktori i na čelnici službi Europskog parlamenta bez odlaganja prenose Uredu sve 
dokaze s kojima su upoznati, a iz kojih se može pretpostaviti postojanje nepravilnosti iz stavka 1.  
S dužnosnicima ili drugim službenicima Europskog parlamenta ni u kojem se slu čaju ne će postupati nepravedno ili 
diskriminiraju će zbog pružanja informacija iz stavaka 1. i 2.  
Zastupnici koji saznaju za činjenice iz stavka 1. obavješ ćuju predsjednika Parlamenta ili, ako smatraju korisnim, izravno 
Ured.  
Ovaj se članak primjenjuje ne dovode ći u pitanje povjerljivost zahtjeva navedenih u propisima ili u Poslovniku Europskog 
parlamenta.  
Članak 3.  
Pomo ć ureda za sigurnost  
Na zahtjev direktora Ureda, ured za sigurnost Europskog parlamenta pomaže Uredu u prakti čnom provo đenju istrage.  
Članak 4.  
Imunitet i pravo na odbijanje svjedo čenja  
Članci Poslovnika kojima se ure đuje imunitet parlamentarnih zastupnika i pravo na odbijanje svjedo čenja ostaju nepro ­
mijenjeni.  
Članak 5.  
Obavješ ćivanje zainteresiranih strana  
U slu čaju mogu će upletenosti zastupnika, dužnosnika ili drugog službenika, u što kra ćem roku se obavješ ćuje zaintere ­
sirana strana dok to ne šteti istrazi. U svakom slu čaju, ne mogu se donijeti zaklju čci koji se imenom odnose na 
zastupnika, dužnosnika ili drugog službenika Europskog parlamenta kad je istraga zaklju čena a da zainteresirana 
strana nije dobila priliku izraziti svoja stajališta o svim činjenicama koje je se ti ču. 
U slu čajevima koji zahtijevaju zadržavanje potpune tajnosti za potrebe istrage i koji zahtijevaju uporabu istražnih radnji 
koje potpadaju pod nadležnost nacionalnih sudskih tijela, ispunjavanje obveze pozivanja zastupnika, dužnosnika ili 
drugog službenika Europskog parlamenta na iznošenje stajališta može se odgoditi u dogovoru s predsjednikom, u 
slu čaju zastupnika, odnosno glavnim tajnikom u slu čaju dužnosnika ili drugog službenika.HR 296 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Članak 6.  
Informacije o okon čanju istrage bez poduzimanja daljnjih koraka  
Ako nakon unutarnje istrage nema dovoljno dokaza protiv zastupnika, dužnosnika ili drugog službenika Europskog 
parlamenta protiv kojeg su uložene pritužbe, odlukom direktora Ureda koji pisanim putem obavješ ćuje zainteresiranu 
stranu završava se unutarnja istraga u vezi s njom, bez poduzimanja daljnjih koraka.  
Članak 7.  
Ukidanje imuniteta  
Svaki zahtjev nacionalne policije ili pravosudnog tijela u vezi s ukidanjem imuniteta u sudskim postupcima protiv 
dužnosnika ili drugog službenika Europskog parlamenta oko mogu ćih slu čajeva prijevare, korupcije ili bilo koje druge 
nezakonite radnje prenosi se direktoru Ureda radi donošenja mišljenja. Ako se zahtjev za ukidanje imuniteta ti če 
zastupnika Europskog parlamenta, obavješ ćuje se Ured.  
Članak 8.  
Datum stupanja na snagu  
Ova Odluka stupa na snagu na dan usvajanja u Europskom parlamentu.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 297
 
PRILOG XIII.  
SPORAZUM IZME ĐU EUROPSKOG PARLAMENTA I KOMISIJE O POSTUPCIMA ZA PROVEDBU ODLUKE 
VIJE ĆA 1999/468/EZ O UTVR ĐIVANJU POSTUPAKA ZA IZVRŠAVANJE PROVEDBENIH OVLASTI 
DODIJELJENIH KOMISIJI, KAKO JE IZMIJENJENA ODLUKOM 2006/512/EZ  
Obavješ ćivanje Europskog parlamenta  
1. U skladu s člankom 7. stavkom 3. Odluke 1999/468/EZ (  1 ), Komisija je dužna redovito izvješ ćivati Europski 
parlament o radu odbora (  2 ) u skladu s dogovorima koji osiguravaju transparentan i u činkovit sustav prijenosa te utvr ­ 
đivanje proslije đenih informacija i razli čitih faza postupka. Zbog toga Europski parlament mora istodobno i pod istim 
uvjetima važe ćima za članove odbora zaprimiti prijedloge dnevnog reda za sjednice odbora, nacrt provedbenih mjera koji 
se predaje tim odborima na temelju glavnih akata donesenih u skladu s postupkom iz članka 251. Ugovora, rezultate 
glasovanja, sažetke zapisnika sa sjednica i popise tijela kojima pripadaju osobe koje su države članice odredile da ih 
predstavljaju.  
Registar  
2. Komisija osniva registar koji sadržava sve dokumente proslije đene Europskom parlamentu (  3 ). Europski parlament 
ima izravan pristup registru. U skladu s člankom 7. stavkom 5. Odluke 1999/468/EZ, objavit će se upu ćivanja svih 
dokumenata proslije đenih Europskom parlamentu.  
3. U skladu s obvezama koje je Komisija preuzela u svojoj izjavi o članku 7. stavku 3. Odluke 1999/468/EZ (  4 ) i čim 
se ispune potrebni tehni čki uvjeti, registar iz stavka 2. posebno će omogu ćiti: 
— jasno odre đivanje dokumenata u okviru istog postupka i bilo kakvih promjena provedbene mjere u svakoj fazi 
postupka,  
— navo đenje faze postupka i rasporeda,  
— jasno razlikovanje nacrta mjera koje je Europski parlament primio u isto vrijeme kao i članovi odbora u skladu s 
pravom na informiranje, od kona čnog nacrta nakon mišljenja odbora koje se šalje Europskom parlamentu,  
— jasno utvr đivanje bilo kakve promjene u usporedbi s dokumentima koji su ve ć poslani Europskom parlamentu.  
4. Kada nakon prijelaznog razdoblja koje po činje od stupanja na snagu ovog Sporazuma, Europski parlament i 
Komisija zaklju če da je sustav operativan i zadovoljavaju ći, prijenos dokumenata Europskom parlamentu obavlja se 
preko elektroni čke obavijesti pomo ću poveznice na registar iz stavka 2. Odluka se donosi na temelju razmjene pisama 
izme đu predsjednika obiju institucija. Dokumenti se tijekom prijelaznog razdoblja šalju Europskom parlamentu u obliku 
priloga elektroni čkoj pošti.  
5. Nadalje, Komisija je suglasna da se Europskom parlamentu radi obavijesti i na zahtjev nadležnog parlamentarnog 
odbora šalju posebni nacrti mjera za provedbu glavnih akata koji su, iako nisu doneseni u skladu s postupkom iz članka 
251. Ugovora, od osobite važnosti za Europski parlament. Te se mjere unose u registar iz stavka 2. o čemu se obavješ ćuje 
Europski parlament.  
6. Osim pristupa sažetku zapisnika iz stavka 1., Europski parlament može zatražiti pristup zapisnicima sa sjednica 
odbora (  5 ). Komisija ispituje svaki zahtjev zasebno u skladu s pravilima o povjerljivosti navedenima u Prilogu 1. Okvirnom 
sporazumu o odnosima izme đu Europskog parlamenta i Komisije (  6 ).HR 298 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).  
( 2 ) U ovom Sporazumu rije č „odbor” odnosi se na odbore osnovane u skladu s Odlukom 1999/468/EU, osim ako se izri čito navodi da je 
rije č o drugom odboru.  
( 3 ) Ciljni datum za osnivanje registra je 31. ožujka 2008.  
( 4 ) SL C 171, 22.7.2006., str. 21.  
( 5 ) Vidjeti presudu Prvostupanjskog suda Europskih zajednica od 19. srpnja 1999. u slu čaju T-188/97  Rothmans protiv Komisije  [1999] ECR 
II-2463.  
( 6 ) SL C 117 E, 18.5.2006., str. 123.
 Povjerljivi dokumenti  
7. Povjerljivi dokumenti obra đuju se u skladu s internim administrativnim postupcima koje sastavlja svaka institucija s 
namjerom pružanja svih potrebnih jamstava.  
Rezolucije Europskog parlamenta u skladu s člankom 8. Odluke 1999/468/EZ  
U skladu s člankom 8. Odluke 1999/468/EC, Europski parlament može u obrazloženoj rezoluciji izjaviti da nacrti 
mjera za provedbu glavnog akta donesenog u skladu s postupkom iz članka 251. Ugovora prekora čuju provedbene 
ovlasti predvi đene tim glavnim aktom.  
Europski parlament takve će rezolucije donijeti u skladu sa svojim Poslovnikom; u razdoblju od mjesec dana od dana 
primitka kona čnog nacrta provedbenih mjera u jezi čnim verzijama predanim članovima nadležnog odbora.  
10. Europski parlament i Komisija suglasni su da je u interesu dobrog upravljanja potrebno trajno odrediti kra ći rok za 
neke vrste hitnih provedbenih mjera o kojima se treba odlu čiti u kratkom roku. To se prvenstveno odnosi na neke vrste 
mjera vezanih uz vanjskopoliti čko djelovanje, uklju čuju ći humanitarnu i hitnu pomo ć, zaštitu zdravlja i sigurnosti, 
sigurnost prijevoza i izuze ća od propisa javne nabave. Sporazum izme đu člana Komisije i predsjednika nadležnog 
parlamentarnog odbora propisuje sve vrste mjera o kojima je rije č i važe će rokove. Ovakav sporazum mogu opozvati 
obje strane u bilo kojem trenutku.  
11. Ne dovode ći u pitanje slu čajeve iz stavka 10., rok je kra ći za hitne slu čajeve te slu čajeve mjera vezanih za 
svakodnevna administrativna pitanja i/ili s ograni čenim rokom valjanosti. Taj rok može biti vrlo kratak u iznimno 
hitnim slu čajevima, posebno zbog javnog zdravlja. Nadležni član Komisije odlu čuje o primjerenom roku i navodi 
razloge za odre đivanje takvog roka. U takvim slu čajevima Europski parlament može iskoristiti postupak kojim se 
primjena članka 8. Odluke 1999/468/EZ delegira na nadležni parlamentarni odbor, koji može poslati odgovor Komisiji 
unutar tog zadanog roka.  
12. Čim službe Komisije procijene da će se nacrti mjera iz stavaka 10. i 11. možda morati predati odboru, o tome 
neslužbeno obavješ ćuju tajništvo parlamentarnog odbora ili nadležne odbore. Čim se članovima odbora predaju prvotni 
nacrti mjera, službe Komisije obavješ ćuju tajništvo parlamentarnog odbora ili parlamentarnih odbora o njihovoj hitnosti i 
o rokovima koji su važe ći nakon predaje kona čnog nacrta.  
13. Nakon što Europski parlament donese rezoluciju iz stavka 8. ili odgovor iz stavka 11., nadležni član Komisije 
obavješ ćuje Europski parlament ili, ako je potrebno, nadležni parlamentarni odbor o radnjama koje Komisija namjerava 
poduzeti.  
14. Podaci iz stavaka 10. i 13. unose se u registar.  
Regulatorni postupak s kontrolom  
15. U slu čaju primjene regulatornog postupka s kontrolom i nakon glasovanja u odboru, Komisija obavješ ćuje 
Europski parlament o važe ćim rokovima. Sukladno stavku 16., rokovi po činju te ći tek nakon što Europski parlament 
primi sve jezi čne verzije.  
16. Kada se primjenjuje kra ći rok ( članak 5.a stavak 5. to čka (b) Odluke 1999/468/EZ) i u hitnim slu čajevima ( članak 
5.a stavak 6. Odluke 1999/468/EZ), rokovi po činju te ći od dana kada je Europski parlament primio kona čni nacrt 
provedbenih mjera u jezi čnim verzijama koje su podnesene članovima odbora, osim ako se predsjednik nadležnog 
odbora ne usprotivi. U svakom slu čaju, Komisija nastoji proslijediti sve jezi čne verzije Europskom parlamentu što je 
prije mogu će. Čim službe Komisije procijene da će se nacrti mjera iz članka 5.a stavka 5. to čke (b) ili stavka 6. možda 
morati predati odboru, neslužbeno obavješ ćuju tajništvo parlamentarnog odbora ili nadležne odbore.  
Financijske usluge  
17. U skladu s izjavom o članku 7. stavku 3. Odluke 1999/468/EZ, Komisija se obvezuje da će u pogledu financijskih 
usluga:HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 299
 
— osigurati da dužnosnik Komisije koji predsjeda sjednicom odbora obavijesti Europski parlament, na njegov zahtjev 
nakon svake sjednice, o raspravama u vezi s nacrtom provedbenih mjera koje su predane tom odboru,  
— usmeno ili pisanim putem odgovoriti na sva pitanja u vezi s raspravama o nacrtu provedbenih mjera predanih 
odboru.  
Naposljetku, Komisija osigurava da se obveze preuzete na plenarnoj sjednici Parlamenta 5. velja če 2002. (  1 ) i ponovno 
potvr đene na plenarnoj sjednici 31. ožujka 2004. (  2 ) te obveze iz to čaka 1. do 7. pisma od 2. listopada 2001. (  3 ) 
povjerenika Bolkesteina upu ćenog predsjednici Odbora Europskog parlamenta za ekonomsku i monetarnu politiku, 
poštuju u pogledu cijelog sektora financijskih usluga (uklju čuju ći vrijednosne papire, banke, osiguranje, mirovine i 
ra čunovodstvo).  
Kalendar rada Parlamenta  
18. Osim u slu čajevima za koje vrijede kra ći rokovi ili u hitnim slu čajevima, Komisija pri proslje đivanju nacrta 
provedbenih mjera iz ovog Sporazuma uzima u obzir razdoblja stanki Europskog parlamenta (zima, ljeto, europski 
izbori), kako bi Parlamentu omogu ćila izvršavanje njegovih ovlasti u okviru roka propisanog Odlukom 1999/468/EZ i 
ovog Sporazuma.  
Suradnja Europskog parlamenta i Komisije  
19. Dvije institucije izražavaju spremnost na me đusobnu pomo ć kako bi se osigurala potpuna suradnja u vezi s 
posebnim provedbenim mjerama. S tim ciljem uspostavljaju se potrebni kontakti na administrativnoj razini.  
Prethodni sporazumi  
20. Ovim Sporazumom zamjenjuje se Sporazum izme đu Europskog parlamenta i Komisije iz 2000. godine o postup ­
cima za provedbu Odluke Vije ća 1999/468/EZ (  4 ). U mjeri u kojoj se na njih odnose, Europski parlament i Komisija 
sljede će sporazume smatraju nevaže ćima i bez u činka: Sporazum Plumb/Delors iz 1988. godine, Sporazum Samland/ 
Williamson iz 1996. godine i  modus vivendi  ( 5 ) iz 1994. godine.HR 300 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) SL C 284 E, 21.11.2002., str. 19.  
( 2 ) SL C 103 E, 29.4.2004., str. 446. i doslovno izvješ će postupaka (CRE) plenarne sjednice Parlamenta 31. ožujka 2004., pod to čkom 
„Glasovanje”.  
( 3 ) SL C 284 E, 21.11.2002., str. 83.  
( 4 ) SL L 256, 10.10.2000., str. 19.  
( 5 ) SL C 102, 4.4.1996., str. 1.
 PRILOG XIV.  
OKVIRNI SPORAZUM O ODNOSIMA IZME ĐU EUROPSKOG PARLAMENTA I EUROPSKE KOMISIJE  
EUROPSKI PARLAMENT (  1 ) I EUROPSKA KOMISIJA (DALJE U TEKSTU „DVIJE INSTITUCIJE”),  
— uzimaju ći u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov 
članak 295. i Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (dalje u tekstu „Ugovori”),  
— uzimaju ći u obzir me đuinstitucionalne sporazume i tekstove kojima se ure đuju odnosi izme đu dviju institucija,  
— uzimaju ći u obzir Poslovnik Parlamenta (  2 ) a posebno njegove članke 105., 106. i 127. i njegove Priloge VIII. i XIV.,  
— uzimaju ći u obzir politi čke smjernice i relevantne izjave izabranog predsjednika Komisije od 15. rujna 2009. i 
9. velja če 2010., te izjave koje je tijekom saslušanja svaki kandidat za člana Komisije dao pred parlamentarnim 
odborima,  
A. budu ći da Lisabonski ugovor ja ča demokratski legitimitet procesa odlu čivanja Unije,  
B. budu ći da dvije institucije u činkovitom prenošenju i provedbi prava Unije pridaju najve ću mogu ću važnost,  
C. budu ći da ovaj Okvirni sporazum ne utje če na ovlasti i nadležnosti Parlamenta, Komisije ili bilo koje druge 
institucije ili tijela Unije, ve ć nastoji osigurati njihovo što je mogu će u činkovitije i transparentnije izvršavanje,  
D. budu ći da ovaj Okvirni sporazum treba tuma čiti u skladu s institucionalnim okvirom koji je ustrojen Ugovorima,  
E. budu ći da će Komisija voditi ra čuna o ulogama koje su Parlamentu i Vije ću dodijeljene Ugovorima, a posebno s 
obzirom na temeljno na čelo ravnopravnosti utvr đeno to čkom 9.,  
F. budu ći da je uputno ažurirati Okvirni sporazum sklopljen u svibnju 2005. (  3 ) i zamijeniti ga sljede ćim tekstom,  
SUGLASNI SU:  
I. PODRU ČJE PRIMJENE  
1. Kako bi se jasnije prikazalo novo „posebno partnerstvo” Parlamenta i Komisije, dvije institucije suglasne su oko 
sljede ćih mjera za ja čanje politi čke odgovornosti i legitimiteta Komisije, proširenje konstruktivnog dijaloga, poboljšanje 
protoka informacija izme đu dvije institucije i poboljšanje suradnje u pogledu postupaka i planiranja.  
Tako đer su suglasne oko posebnih odredbi:  
— o sastancima Komisije s nacionalnim stru čnjacima, kao što je utvr đeno Prilogom 1.,  
— o slanju povjerljivih informacija Parlamentu, kao što je utvr đeno Prilogom 2.,  
— o pregovaranju i zaklju čivanju me đunarodnih sporazuma, kao što je utvr đeno Prilogom 3., i  
— o rasporedu programa rada Komisije, kao što je utvr đeno Prilogom 4.  
II. POLITI ČKA ODGOVORNOST  
2. Nakon što ga imenuje Europsko vije će, kandidat za predsjednika Komisije Parlamentu dostavlja politi čke smjernice 
za svoj mandat kako bi omogu ćio održavanje argumentirane razmjene gledišta s Parlamentom prije glasovanja o svojem 
izboru.  
3. U skladu s člankom 106. Poslovnika, Parlament pravodobno stupa u kontakt s izabranim predsjednikom Komisije 
prije pokretanja postupaka za odobravanje nove Komisije. Parlament uzima u obzir primjedbe izabranog predsjednika.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 301  
( 1 ) Odluka Parlamenta od 20. listopada 2010.  
( 2 ) SL L 44, 15.2.2005., str. 1.  
( 3 ) SL C 117 E, 18.5.2006., str. 125.
 Kandidati za članove Komisije osiguravaju potpuno otkrivanje svih relevantnih informacija, u skladu s obvezom nezavi ­
snosti propisanom člankom 245. UFEU-a.  
Postupci su osmišljeni tako da osiguravaju otvoreno, pravedno i dosljedno ocjenjivanje svih članova predložene Komisije.  
4. Svaki član Komisije preuzima politi čku odgovornost za djelovanje na podru čju za koje je zadužen, ne dovode ći u 
pitanje na čelo kolegijalnosti unutar Komisije.  
Predsjednik Komisije u potpunosti je odgovoran za utvr đivanje bilo kakvog sukoba interesa koji člana Komisije spre čava u 
obnašanju njegovih dužnosti.  
Predsjednik Komisije isto je tako odgovoran za sve daljnje postupke poduzete u takvim okolnostima i o tome odmah 
pisanim putem obavješ ćuje predsjednika Parlamenta.  
Sudjelovanje članova Komisije u izbornim kampanjama ure đeno je Kodeksom ponašanja za članove Komisije.  
Članovi Komisije koji aktivno sudjeluju u izbornim kampanjama kao kandidati na izborima za Europski parlament trebaju 
uzeti nepla ćeni izborni dopust koji zapo činje po završetku posljednje sjednice prije izbora.  
Predsjednik Komisije pravodobno obavješ ćuje Parlament o svojoj odluci da odobri takav dopust, navode ći koji će član 
Komisije za vrijeme trajanja tog dopusta preuzeti odgovaraju će dužnosti.  
5. Ako Parlament zatraži od predsjednika Komisije da uskrati povjerenje pojedinom članu Komisije, on će ozbiljno 
razmotriti ho će li zatražiti ostavku tog člana, u skladu s člankom 17. stavkom 6. UEU-a. Predsjednik zahtijeva ostavku tog 
člana ili pred Parlamentom na sljede ćoj sjednici objašnjava zašto je odbija zatražiti.  
6. U slu čaju da se, u skladu s drugim stavkom članka 246. UFEU-a, mora prona ći zamjena za člana Komisije za 
vrijeme trajanja njegovog mandata, predsjednik Komisije ozbiljno preispituje ishod savjetovanja s Parlamentom prije nego 
što odobri odluku Vije ća. 
Parlament osigurava što je brže mogu će provo đenje svojih postupaka kako bi omogu ćio predsjedniku Komisije da prije 
imenovanja novog člana ozbiljno razmotri mišljenje Parlamenta.  
Sli čno tome, u skladu s tre ćim stavkom članka 246. UFEU-a, u slu čaju da je preostalo razdoblje mandata Komisije kratko, 
predsjednik Komisije ozbiljno preispituje stajalište Parlamenta.  
7. Ako predsjednik Komisije namjerava druga čije raspodijeliti nadležnosti me đu članovima Komisije tijekom njezinog 
mandata u skladu s člankom 248. UFEU-a, o tome pravodobno obavješ ćuje Parlament kako bi se u vezi s tim promje ­
nama održala odgovaraju ća parlamentarna savjetovanja. Predsjednikova odluka o druga čijoj raspodjeli resora može odmah 
stupiti na snagu.  
8. Ako Komisija predloži reviziju Kodeksa ponašanja za povjerenike Komisije u vezi sukoba interesa ili eti čkog 
ponašanja, zatražit će mišljenje Parlamenta.  
III. KONSTRUKTIVNI DIJALOG I PROTOK INFORMACIJA  
i. Op će odredbe  
9. Komisija jam či primjenu temeljnog na čela ravnopravnosti Parlamenta i Vije ća, posebno u pogledu pristupa sastan ­
cima, davanja doprinosa ili ostalih informacija, naro čito o zakonskim i prora čunskim pitanjima.  
10. U okviru svojih nadležnosti, Komisija poduzima mjere za ve ću uklju čenost Parlamenta tako da što je više mogu će 
vodi ra čuna o njegovim stajalištima na podru čju zajedni čke vanjske i sigurnosne politike.  
11. Radi provedbe „posebnog partnerstva” izme đu Parlamenta i Komisije, poduzimaju se sljede će mjere:  
— na zahtjev Parlamenta predsjednik Komisije sastaje se s Konferencijom predsjednika najmanje dva puta godišnje radi 
rasprave o pitanjima od zajedni čkog interesa,  
— predsjednik Komisije redovito s predsjednikom Parlamenta vodi dijalog o klju čnim horizontalnim pitanjima i glavnim 
zakonskim prijedlozima. Ovaj dijalog tako đer treba uklju čiti pozive predsjedniku Parlamenta da sudjeluje na sastan ­
cima Kolegija povjerenika,  
— predsjednika Komisije ili zamjenika predsjednika zaduženog za me đuinstitucionalne odnose obavezno se poziva na 
sastanke Konferencije predsjednika i Konferencije predsjednika odbora prilikom rasprava o posebnim pitanjima 
vezanim uz utvr đivanje dnevnog reda plenarne sjednice, me đuinstitucionalne odnose Parlamenta i Komisije te uz 
podru čje zakonodavstva i prora čuna,HR 302 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
— sjednice Konferencije predsjednika, Konferencije predsjednika odbora i Kolegija povjerenika održavaju se na godišnjoj 
razini radi raspravljanja o važnim pitanjima uklju čuju ći pripremu i provedbu programa rada Komisije,  
— Konferencija predsjednika i Konferencija predsjednika odbora pravodobno obavješ ćuju Komisiju o rezultatima svojih 
rasprava od me đuinstitucionalnog zna čaja. Parlament isto tako redovito i u potpunosti obavješ ćuje Komisiju o ishodu 
svojih sastanaka posve ćenih pripremi sjednica, vode ći ra čuna o stavovima Komisije. Ovo ne dovodi u pitanje 
to čku 45.,  
— glavni tajnici Parlamenta i Komisije redovito se sastaju kako bi se osigurao redovit protok relevantnih informacija 
izme đu dvije institucije.  
12. Svaki član Komisije osigurava redovitu i izravnu razmjenu informacija s predsjednikom nadležnog parlamentarnog 
odbora.  
13. Komisija ne objavljuje zakonodavne prijedloge niti zna čajne inicijative ili odluke prije nego što o tome pisanim 
putem obavijesti Parlament.  
Na temelju programa rada Komisije dvije institucije zajedni čkim dogovorom unaprijed utvr đuju klju čne inicijative koje će 
predstaviti na plenarnoj sjednici. U na čelu, Komisija ove inicijative najprije predstavlja na plenarnoj sjednici, a tek onda 
javnosti.  
Sli čno tome, oni odre đuju o kojim će prijedlozima i inicijativama iznijeti podatke pred Konferencijom predsjednika ili ih 
na primjeren na čin izložiti nadležnom parlamentarnom odboru ili njegovom predsjedniku.  
Ove se odluke donose u okviru redovitog dijaloga izme đu dvije institucije, kao što je utvr đeno to čkom 11., te se redovito 
ažuriraju, uzimaju ći u obzir sva politi čka doga đanja.  
14. Ako se interni dokument Komisije – o kojem Parlament nije obaviješten u skladu s ovim Okvirnim sporazumom – 
dijeli izvan institucija, predsjednik Parlamenta može zatražiti da se taj dokument bez odlaganja proslijedi Parlamentu kako 
bi ga dostavio svim zastupnicima Parlamenta koji to zatraže.  
15. Komisija daje sve informacije i dokumentaciju o svojim sastancima s nacionalnim stru čnjacima u okviru rada na 
pripremi i provedbi zakonodavstva Unije, uklju čuju ći i propise bez obvezuju ćeg u činka i delegirane akte. Na zahtjev 
Parlamenta Komisija na ove sastanke može pozvati i stru čnjake Parlamenta.  
Odgovaraju će odredbe navedene su u Prilogu 1.  
16. U roku od tri mjeseca od donošenja parlamentarne rezolucije, Komisija Parlamentu pisanim putem dostavlja 
informacije o radnjama koje je poduzela kao odgovor na posebne zahtjeve koji su joj bili upu ćeni rezolucijama Parla ­
menta, uklju čuju ći i slu čajeve kada nije mogla slijediti njegova stajališta. U slu čaju hitnog zahtjeva ovaj se rok može 
skratiti. Kad se na zahtjevu treba opsežnije raditi, a to je propisno potkrijepljeno, rok se može produžiti za mjesec dana. 
Parlament će osigurati da se ove informacije distribuiraju unutar čitave institucije.  
Parlament će nastojati izbjegavati postavljanje usmenih ili pisanih pitanja u vezi s predmetima o kojima mu je Komisija 
pisanom obavijesti ve ć priop ćila svoje stajalište.  
Komisija se obvezuje da će izvješ ćivati o konkretnim radnjama poduzetim u odnosu na zahtjev za podnošenje prijedloga 
u skladu s člankom 225. UFEU-a (izvješ će o zakonodavnoj inicijativi) u roku od tri mjeseca nakon donošenja odgova ­
raju će rezolucije na plenarnoj sjednici. Komisija iznosi zakonodavni prijedlog najkasnije nakon jedne godine ili prijedlog 
uklju čuje u svoj program rada za sljede ću godinu. Ako Komisija ne podnese prijedlog Parlamentu, dužna je detaljno 
obrazložiti razloge.  
Komisija se tako đer od samog po četka obvezuje na usku suradnju s Parlamentom u ranoj fazi u vezi sa svim zahtjevima 
za zakonodavnu inicijativu koji proizlaze iz gra đanskih inicijativa.  
Što se ti če postupka davanja razrješnice, primjenjuju se posebne odredbe utvr đene to čkom 31.  
17. U slu čaju da se u skladu s člankom 289. stavkom 4. UFEU-a iznesu inicijative, preporuke ili zahtjevi za donošenje 
zakonskih akata, Komisija pred nadležnim parlamentarnom odborom obavješ ćuje Parlament o svojem stajalištu u vezi 
ovih prijedloga, ako se to od nje zatraži.  
18. Dvije institucije suglasne su sura đivati na podru čju odnosa s nacionalnim parlamentima.  
Parlament i Komisija sura đuju na provedbi Protokola br. 2 UFEU-a o primjeni na čela supsidijarnosti i proporcionalnosti. 
Ovakva suradnja uklju čuje aktivnosti vezane uz potrebni prijevod obrazloženih mišljenja koja izlože nacionalni parla ­
menti.  
Kada se ispune uvjeti iz članka 7. Protokola br. 2 UFEU-a, Komisija osigurava prijevode svih obrazloženih mišljenja 
nacionalnih parlamenata zajedno sa svojim stajalištem o njima.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 303
 
19. Komisija obavješ ćuje Parlament o popisu svojih stru čnih skupina osnovanih kako bi Komisiji pomagale pri 
izvršavanju njezinog prava na inicijativu. Ovaj se popis redovito ažurira i objavljuje.  
Unutar ovog okvira Komisija na primjeren na čin obavješ ćuje nadležni parlamentarni odbor, na poseban i obrazložen 
zahtjev njegovog predsjednika, o aktivnostima i sastavu ovakvih skupina.  
20. Pomo ću odgovaraju ćih mehanizama dvije institucije vode konstruktivan dijalog o važnim administrativnim pita ­
njima, a ponajprije o pitanjima koja izravno utje ču na upravu samog Parlamenta.  
21. Kad pripremi reviziju Poslovnika u pogledu odnosa s Komisijom, Parlament traži mišljenje Komisije.  
22. U slu čaju pozivanja na povjerljivost u pogledu svih informacija poslanih u skladu s ovim Okvirnim sporazumom, 
primjenjuju se odredbe navedene u Prilogu 2.  
ii. Me đunarodni sporazumi i proširenje  
23. Parlament se bez odlaganja i u potpunosti obavješ ćuje u svim fazama pregovora i sklapanja me đunarodnih 
sporazuma, uklju čuju ći i fazu utvr đivanja pregovara čkih smjernica. Komisija postupa na na čin da u potpunosti izvršava 
svoje obveze prema članku 218. UFEU-a, istodobno poštuju ću ulogu svake institucije u skladu s člankom 13. stavkom 2. 
UEU-a.  
Komisija primjenjuje odredbe Priloga 3.  
24. Podatak naveden u to čki 23. na vrijeme se dostavlja Parlamentu kako bi on po potrebi mogao izraziti svoje 
mišljenje i kako bi Komisija u što ve ćoj mjeri mogla uzeti u obzir njegova stajališta. Ovaj se podatak u na čelu dostavlja 
Parlamentu preko nadležnog parlamentarnog odbora i, po potrebi, na plenarnoj sjednici. U propisno opravdanim 
slu čajevima dostavlja se više nego jednom parlamentarnom odboru.  
Parlament i Komisija obvezuju se odrediti primjerene postupke i jamstva za slanje povjerljivih informacija Komisije 
Parlamentu, u skladu s odredbama Priloga 2.  
25. Dvije institucije potvr đuju da će, zbog njihovih razli čitih institucionalnih uloga, Europsku uniju na me đunarodnim 
pregovorima predstavljati Komisija, uz iznimku pregovora koji se ti ču zajedni čke vanjske i sigurnosne politike i ostalih 
slu čajeva predvi đenih Ugovorima.  
U slu čaju da Komisija predstavlja Uniju na me đunarodnim konferencijama, ona na zahtjev Parlamenta omogu ćuje da se 
izaslanstvo zastupnika Europskog parlamenta uklju či u izaslanstvo Unije u svojstvu promatra ča kako bi se Parlament bez 
odlaganja i u potpunosti obavješ ćuje o tijeku konferencije. Komisija se prema potrebi obvezuje sustavno obavješ ćivati 
izaslanstvo Parlamenta o ishodu pregovora.  
Zastupnici Europskog parlamenta ne smiju izravno sudjelovati u tim pregovorima. Ovisno o zakonskim, tehni čkim i 
diplomatskim mogu ćnostima, Komisija im može dodijeliti status promatra ča. Ako to odbije, Komisija obavješ ćuje Parla ­
ment o svojim razlozima.  
Povrh toga, Komisija omogu ćuje sudjelovanje zastupnika Europskog parlamenta u svojstvu promatra ča na svim rele ­
vantnim sastancima za koje je odgovorna prije i poslije pregovara čkih sjednica.  
26. Pod istim uvjetima Komisija sustavno i stalno obavješ ćuje Parlament o sastancima tijela osnovanih mnogostranim 
me đunarodnim sporazumima koja uklju čuju Uniju te zastupnicima Europskog parlamenta koji sudjeluju u izaslanstvima 
Unije omogu ćuje da na ovim sastancima budu nazo čni u svojstvu promatra ča, kad god se od ovih tijela zatraži donošenje 
odluka za koje je potrebna suglasnost Parlamenta ili čija provedba može zahtijevati donošenje zakonskih akata u skladu s 
redovnim zakonodavnim postupkom.  
27. Izaslanstvu Parlamenta koje na me đunarodnim konferencijama sudjeluje u izaslanstvu Unije, Komisija u ovim 
prilikama tako đer pruža mogu ćnost korištenja cjelokupne infrastrukture izaslanstva Unije, u skladu s op ćim na čelima 
dobre suradnje izme đu institucija i vode ći ra čuna o raspoloživoj logistici.  
Predsjednik Parlamenta predsjedniku Komisije šalje prijedlog za uklju čivanje izaslanstva Parlamenta u izaslanstvo Unije 
najkasnije 4 tjedna prije po četka konferencije, navode ći ime voditelja izaslanstva Parlamenta i broj zastupnika. U propisno 
opravdanim slu čajevima ovaj se rok može iznimno skratiti.  
Broj zastupnika Europskog parlamenta uklju čenih u izaslanstvo Parlamenta kao i broj pomo ćnog osoblja razmjeran je 
ukupnoj brojnosti izaslanstva Unije.  
28. Komisija iscrpno obavješ ćuje Parlament o napretku pristupnih pregovora, a posebno o najvažnijim zna čajkama i 
doga đanjima kako bi mu omogu ćila da pravodobno izrazi svoja stajališta u okviru primjerenih parlamentarnih postupaka.HR 304 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
29. Ako Parlament usvoji preporuku o pitanjima iz to čke 28. u skladu s člankom 90. stavkom 4. Poslovnika i ako 
Komisija zbog važnih razloga odlu či da ovakvu preporuku ne može poduprijeti, ona svoje razloge iznosi Parlamentu na 
plenarnoj sjednici ili na sljede ćoj sjednici nadležnog parlamentarnog odbora.  
iii. Izvršenje prora čuna  
30. Prije nego što na donatorskim konferencijama preuzme financijska jamstva koja uklju čuju nove financijske obveze 
i zahtijevaju suglasnost nadležnog tijela za prora čun, Komisija obavješ ćuje nadležno tijelo za prora čun i razmatra njegove 
primjedbe.  
31. U vezi s godišnjom razrješnicom koja je ure đena člankom 319. UFEU-a, Komisija šalje sve informacije potrebne za 
nadzor izvršenja prora čuna za odnosnu godinu, a koje od nje u tu svrhu zahtijeva predsjednik parlamentarnog odbora 
nadležnog za postupak davanja razrješnice u skladu s Prilogom VII. Poslovniku Parlamenta.  
Ako na vidjelo iza đu nove zna čajke vezane uz prethodne godine za koje je razrješnica ve ć dana, Komisija o ovom 
predmetu šalje sve potrebne informacije s namjerom postizanja prihvatljivog rješenja za obje strane.  
iv. Odnos s regulatornim agencijama  
32. Kandidati za mjesto izvršnog direktora regulatornih agencija trebali bi do ći na saslušanja u parlamentarnim 
odborima.  
Povrh toga, u okviru rasprava me đuinstitucionalne radne grupe o agencijama, osnovane u ožujku 2009., Komisija i 
Parlament težit će zajedni čkom pristupu ulozi i položaju decentraliziranih agencija u institucionalnom ustroju Unije, 
popra ćenom zajedni čkim smjernicama za stvaranje, strukturiranje i vo đenje ovih tijela kao i za pitanja financiranja, 
prora čuna, nadzora i upravljanja.  
IV. SURADNJA NA PODRU ČJU ZAKONODAVNIH POSTUPAKA I PROGRAMA  
i. Program rada Komisije i izrada programa Europske unije  
33. Komisija pokre će izradu godišnjih i višegodi šnjih programa Unije s ciljem postizanja me đuinstitucionalnih spora ­
zuma.  
34. Komisija svoj program rada predstavlja svake godine.  
35. Dvije institucije sura đuju u skladu s rasporedom utvr đenim u Prilogu 4.  
Komisija vodi ra čuna o prioritetima koje odredi Parlament.  
Komisija iznosi dovoljno pojedinosti o predvi đenom sadržaju svake to čke svojeg programa rada.  
36. Komisija objašnjava razloge zbog kojih ne može iznijeti pojedine prijedloge iz svojeg programa rada za odre đenu 
godinu ili zbog kojih odstupa od njega. Potpredsjednik Komisije zadužen za me đuinstitucionalne odnose obvezuje se 
redovito izvješ ćivati Konferenciju predsjednika odbora o politi čkoj provedbi programa rada Komisije za predmetnu 
godinu.  
ii. Postupci za donošenje akata  
37. Komisija se obvezuje pažljivo preispitati izmjene svojih zakonodavnih prijedloga koje donese Parlament kako bi ih 
se uzelo u obzir u svakom izmijenjenom prijedlogu.  
Komisija se obvezuje da će pri davanju svog mišljenja o amandmanima Parlamenta u skladu s člankom 294. UFEU-a 
amandmane usvojene u drugom čitanju uzeti u obzir u najve ćoj mogu ćoj mjeri; ako zbog važnih razloga i nakon što ih 
razmotri Kolegij odlu či ne usvojiti odnosno ne podržati ove amandmane, svoju odluku objašnjava pred Parlamentom, a u 
svakom slu čaju u svom mišljenju o amandmanima Parlamenta prema to čki (c) članka 294. stavka 7. UFEU-a.  
38. Parlament se obvezuje da pri postupanju po inicijativi koju je u skladu s člankom 76. UFEU-a podnijela barem 
četvrtina država članica, u nadležnom odboru ne će usvojiti izvješ će prije nego što o inicijativi zaprimi mišljenje Komisije.  
Komisija se obvezuje dati svoje mišljenje o takvoj inicijativi najkasnije 10 tjedana nakon njezinog podnošenja.  
39. Komisija pravodobno iznosi detaljno objašnjenje prije nego što povu če bilo koji prijedlog o kojem je Parlament u 
prvom čitanju ve ć izrazio svoje stajalište.  
Komisija nastavlja s pregledavanjem svih neusvojenih prijedloga na po četku mandata nove Komisije kako bi ih politi čki 
potvrdila ili povukla, uzimaju ći u obzir stajališta koja je izrazio Parlament.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 305
 
40. U slu čaju posebnih zakonodavnih postupaka oko kojih se mora savjetovati s Parlamentom, uklju čuju ći i ostale 
postupke koji su isti kao oni iz članka 148. UFEU-a, Komisija:  
i. poduzima mjere kako bi što više uklju čila Parlament na na čin da njegova stajališta uzima u obzir što je više mogu će, a 
posebno da mu osigura potrebno vrijeme za razmatranje prijedloga Komisije;  
ii. osigurava da na vrijeme upozori tijela Vije ća kako o njezinim prijedlozima ne smiju posti ći politi čki sporazum prije 
nego što Parlament usvoji mišljenje. Traži da se rasprava zaklju či na ministarskoj razini tek nakon što se članovima 
Vije ća odobri razuman rok za razmatranje mišljenja Parlamenta;  
iii. osigurava da Vije će poštuje pravila koja je utvrdio Sud Europske unije, a koja zahtijevaju ponovno savjetovanje s 
Parlamentom u slu čaju da Vije će znatno izmijeni prijedlog Komisije. Komisija obavješ ćuje Parlament o svakom 
upozorenju upu ćenom Vije ću o potrebi za ponovno savjetovanje;  
iv. po potrebi se obvezuje povu ći zakonodavni prijedlog koji je Parlament odbacio. Ako zbog važnih razloga i nakon što 
ga razmotri Kolegij Komisija odlu či zadržati svoj prijedlog, svoje razloge za takvu odluku obrazlaže u izjavi pred 
Parlamentom.  
41. Radi poboljšanja zakonodavnog programa Parlament se obvezuje:  
i. planirati zakonodavne dijelove svog dnevnog reda, uskla đuju ći ih s trenuta čnim programom rada Komisije i rezolu ­
cijama koje je donio u vezi tog programa, posebno s ciljem boljeg planiranja prioritetnih rasprava;  
ii. ako je to korisno za postupak, pridržavati se razumnih rokova pri usvajanju stajališta u prvom čitanju u okviru 
redovnog zakonodavnog postupka ili mišljenja u okviru postupka savjetovanja;  
iii. imenovati što je više mogu će izvjestitelja za budu će prijedloge odmah po usvajanju programa rada Komisije;  
iv. davati apsolutnu prednost razmatranju zahtjeva za ponovno savjetovanje pod uvjetom da su mu poslane sve potrebne 
informacije.  
iii. Pitanja vezana uz bolju izradu zakona  
42. Komisija osigurava da se procjene njezinog utjecaja provode u njezinoj nadležnosti transparentnim postupkom koji 
jam či nezavisnu procjenu. Procjene utjecaja pravodobno se objavljuju uzimaju ći u obzir nekoliko razli čitih scenarija, 
uklju čuju ći i mogu ćnost izostanka bilo kakvog djelovanja i u na čelu se predstavljaju nadležnom parlamentarnom odboru 
u fazi tijekom koje se nacionalnim parlamentima pružaju informacije u skladu s Protokolima br. 1 i 2 UFEU-a.  
43. Na podru čjima gdje Parlament obi čno sudjeluje u zakonodavnom postupku, Komisija koristi propise bez obve ­
zuju ćeg u činka kada je to primjereno i kada za to postoje propisno opravdani razlozi nakon što je Parlamentu pružila 
mogu ćnost da izrazi svoja stajališta. Komisija Parlamentu detaljno obrazlaže na koji je na čin kod usvajanja prijedloga 
uzela u obzir njegova stajališta.  
44. Kako bi osigurali bolji nadzor prenošenja i primjene prava Unije, Komisija i Parlament nastoje uklju čiti obvezne 
usporedne tablice i obvezuju ći rok za prenošenje prava koji u slu čaju direktiva obi čno ne bi trebao biti duži od dvije 
godine.  
Osim posebnih izvješ ća i godišnjeg izvješ ća o primjeni prava Unije, Komisija Parlamentu stavlja na raspolaganje sažete 
informacije o svim postupcima radi kršenja prava, od pisma opomene i uklju čuju ći, ako Parlament to zatraži, one na koje 
se odnosi postupak radi kršenja prava, o svakom slu čaju zasebno i poštuju ći pravila tajnosti, a posebno o onima koje 
utvrdi Sud Europske unije.  
V. SUDJELOVANJE KOMISIJE U PARLAMENTARNIM POSTUPCIMA  
45. Ako se zatraži njezina nazo čnost, Komisija plenarnim sjednicama ili sjednicama ostalih tijela Parlamenta daje 
prednost pred ostalim doga đajima ili pozivima koji se odvijaju u isto vrijeme.  
Komisija posebno osigurava da članovi Komisije u pravilu budu nazo čni na plenarnim sjednicama pri to čkama dnevnog 
reda koje su u okviru njihove nadležnosti, svaki put kad Parlament to zatraži. Ovo se primjenjuje na preliminarne 
prijedloge dnevnog reda koje je Konferencija predsjednika odobrila na prethodnoj sjednici.  
Parlament nastoji osigurati da se to čke dnevnog reda sjednica koje su u okviru nadležnosti odre đenog člana Komisije u 
pravilu zajedno obra đuju. 
46. Na zahtjev Parlamenta organizira se redoviti aktualni sat s predsjednikom Komisije. Aktualni sat sastoji se od dva 
dijela: prvi dio s voditeljima kluba zastupnika ili njihovim predstavnicima uz potpuno spontano postavljanje pitanja; drugi 
dio koji je posve ćen unaprijed dogovorenoj politi čkoj temi, najkasnije u četvrtak prije relevantne sjednice, ali bez 
pripremljenih pitanja.HR 306 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Osim toga, po uzoru na aktualni sat s predsjednikom Komisije, uvodi se aktualni sat s članovima Komisije, uklju čuju ći i 
potpredsjednika za vanjske odnose/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, s ciljem refor ­
miranja postoje ćeg „vremena za pitanje”. Na aktualnom satu govori se o resorima doti čnih članova Komisije.  
47. Članovi Komisije imaju pravo na rije č na svoj zahtjev.  
Ne dovode ći u pitanje članak 230. UFEU-a, dvije institucije utvr đuju op ća pravila u vezi s raspodjelom vremena za 
izlaganje izme đu institucija.  
Dvije institucije suglasne su kako se treba poštovati njihova okvirna raspodjela vremena predvi đenog za izlaganje.  
48. Kako bi osigurao nazo čnost članova Komisije, Parlament se obvezuje u činiti sve što može kako bi se držao svog 
kona čnog prijedloga dnevnog reda.  
Ako Parlament izmijeni svoj kona čni prijedlog dnevnog reda ili promijeni redoslijed to čaka dnevnog reda sjednice, o tome 
odmah obavješ ćuje Komisiju. Komisija čini sve što može kako bi osigurala nazo čnost nadležnog člana Komisije.  
49. Komisija može predložiti uvrštavanje to čaka u dnevni red najkasnije na Konferenciji predsjednika na kojoj se 
odlu čuje o kona čnom prijedlogu dnevnog reda sjednice. Parlament ovakve prijedloge uzima u obzir u najve ćoj mogu ćoj 
mjeri.  
50. Parlamentarni odbori nastoje se držati svojih prijedloga dnevnog reda i svojeg dnevnog reda.  
Svaki put kada parlamentarni odbor izmijeni svoj prijedlog dnevnog reda ili svoj dnevni red, o tome odmah obavješ ćuje 
Komisiju. Parlamentarni odbori posebno nastoje poštovati razumni rok kako bi njihovim sjednicama mogli prisustvovati 
članovi Komisije.  
U slu čaju da nazo čnost člana Komisije na sastanku parlamentarnog odbora nije izri čito zatražena, Komisija osigurava da 
je predstavlja ovlašteni nadležni dužnosnik na primjerenoj razini.  
Parlamentarni odbori nastoje uskladiti svoj rad pritom izbjegavaju ći usporedne sjednice o istoj temi i nastoje se ne 
udaljavati od prijedloga dnevnog reda kako bi omogu ćili zastupljenost Komisije na odgovaraju ćoj razini.  
Ako je na sjednici odbora koji se bavi prijedlogom Komisije zatražena nazo čnost visokog dužnosnika (glavnog direktora 
ili direktora), predstavniku Komisije dopušta se da uzme rije č. 
VI. ZAVRŠNE ODREDBE  
51. Komisija potvr đuje svoju obvezu da što je prije mogu će pregleda zakonodavne akte koji prije stupanja Lisabonskog 
ugovora na snagu nisu bili prilago đeni regulatornom postupku s kontrolom kako bi ocijenila trebaju li se ti instrumenti 
prilagoditi sustavu delegiranih akata uvedenih člankom 290. UFEU-a.  
Kao krajnji cilj treba uspostaviti koherentni sustav delegiranih i provedbenih akata u potpunosti uskla đen s Ugovorom, 
postupno procjenjuju ći vrste i sadržaje mjera koje trenuta čno podliježu regulatornom postupku s kontrolom, s ciljem da 
ih se pravodobno prilagodi sustavu iz članka 290. UFEU-a.  
52. Odredbe ovog Okvirnog sporazuma nadopunjuju Me đuinstitucionalni sporazum o boljoj izradi zakona (  1 ), a da 
pritom na njega ne utje ču i ne dovode u pitanje njegovu daljnju reviziju. Ne dovode ći u pitanje predstoje će pregovore 
izme đu Parlamenta, Komisije i Vije ća, dvije institucije obvezuju se usuglasiti oko klju čnih promjena imaju ći u vidu budu će 
pregovore o prilago đavanju Me đuinstitucionalnog sporazuma o boljoj izradi zakona novim odredbama koje je uveo 
Lisabonski ugovor, vode ći ra čuna o postoje ćoj praksi i ovom Okvirnom sporazumu.  
Tako đer se slažu da postoji potreba za ja čanjem postoje ćeg me đuinstitucionalnog mehanizma kontakata na politi čkoj i 
tehni čkoj razini u smislu bolje izrade zakona, kako bi se osigurala u činkovita me đuinstitucionalna suradnja Parlamenta, 
Komisije i Vije ća. 
53. Komisija se obvezuje da će brzo pokrenuti izradu godišnjih i višegodišnjih programa Unije, s ciljem postizanja 
me đuinstitucionalnih sporazuma, u skladu s člankom 17. UEU-a.  
Program rada Komisije njezin je doprinos izradi godišnjih i vi šegodišnjih programa Unije. Nakon što ga Komisija usvoji, 
Parlament, Vije će i Komisija trebaju održati trijalog kako bi postigle sporazum o izradi programa Unije.  
U ovom kontekstu i čim Parlament, Vije će i Komisija postignu zajedni čki dogovor o izradi programa Unije, dvije 
institucije preispituju odredbe ovog Okvirnog sporazuma koji se odnosi na izradu programa.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 307  
( 1 ) SL C 321, 31.12.2003., str. 1.
 Parlament i Komisija pozivaju Vije će da se što je prije mogu će uklju či u rasprave o izradi programa Unije kao što je 
predvi đeno člankom 17. UEU-a.  
54. Dvije institucije u redovitim razmacima ocjenjuju prakti čnu primjenu ovog Okvirnog sporazuma i njegovih 
priloga. Krajem 2011. izvršit će se pregled koji će uzeti u obzir prakti čna iskustva.  
PRILOG 1.  
SASTANCI KOMISIJE S NACIONALNIM STRU ČNJACIMA  
Ovim se Prilogom utvr đuju na čini primjene to čke 15. Okvirnog sporazuma.  
1. Podru čje primjene  
Odredbe to čke 15. Okvirnog sporazuma odnose se na sljede će sastanke:  
(1) sastanke Komisije koji se održavaju u okviru stru čnih skupina koje osnuje Komisija i na koje su pozvana tijela svih 
država članica, ako se ti sastanci odnose na pripremu i provedbu zakonodavstva Unije, uklju čuju ći i propise bez 
obvezuju ćeg u činka i delegirane akte;  
(2) ad hoc sastanke Komisije na koje su pozvani nacionalni stru čnjaci svih država članica, ako se ti sastanci odnose na 
pripremu i provedbu zakonodavstva Unije, uklju čuju ći propise bez obvezuju ćeg u činka i delegirane akte.  
Izuzimaju se sjednice odbora za komitologiju, ne dovode ći u pitanje postoje će i budu će posebne dogovore o informiranju 
Parlamenta o izvršavanju provedbenih ovlasti Komisije. (  1 ) 
2. Podaci koji se šalju Parlamentu  
Komisija se obvezuje, u vezi s gore spomenutim sastancima, Parlamentu dostavljati istu dokumentaciju kao i državnim 
tijelima. Komisija ove dokumente, uklju čuju ći i dnevni red, šalje na važe ću adresu Parlamenta u isto vrijeme kad i 
nacionalnim stru čnjacima.  
3. Pozivanje stru čnjaka iz Parlamenta  
Na zahtjev Parlamenta, Komisija može uputiti poziv Parlamentu da pošalje svoje stru čnjake na sjednice Komisije s 
nacionalnim stru čnjacima kako je odre đeno to čkom 1.  
PRILOG 2.  
SLANJE POVJERLJIVIH INFORMACIJA PARLAMENTU  
1. Podru čje primjene  
1.1. Ovim se Prilogom ure đuje slanje povjerljivih informacija Komisije Parlamentu i njegovo postupanje s takvim 
informacijama, kao što je utvr đeno to čkom 1.2., u okviru izvršavanja ovlasti i nadležnosti Parlamenta. Dvije 
institucije djeluju u skladu sa svojim me đusobnim obvezama iskrene suradnje, u duhu potpunog me đusobnog 
povjerenja te u potpunom skladu s odgovaraju ćim odredbama Ugovora.  
1.2. „Informacije” zna či sve pisane ili usmene informacije bez obzira na koji se na čin prenose i tko im je autor.  
1.2.1. „Povjerljive informacije” zna či „klasificirani podaci EU-a” i „ostale povjerljive informacije” koje nemaju status 
klasificiranih podataka.  
1.2.2. „Klasificirani podaci EU-a” zna či sve informacije i materijali ozna čeni kao „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”, 
„SECRET UE”, „CONFIDENTIEL UE” ili „ RESTREINT UE” odnosno koji imaju istovjetnu nacionalnu ili me đu­
narodnu oznaku stupnja tajnosti, a čije bi neovlašteno otkrivanje u razli čitoj mjeri moglo naštetiti interesima 
Unije odnosno interesima jedne ili više država članica, bez obzira na to je li takva informacija potekla iz same 
Unije ili je dobivena od država članica, tre ćih zemalja ili me đunarodnih organizacija.HR 308 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) Podatke o radu odbora za komitologiju i nadležnostima Parlamenta u vo đenju postupaka komitologije koji će se davati Parlamentu 
jasno odre đuju drugi instrumenti: (1) Odluka Vije ća 1999/468 od 28. lipnja 1999. kojom se utvr đuju postupci za ostvarivanje 
provedbenih ovlasti (SL L 184, 17.7.1999., str. 23.); (2) me đuinstitucionalni sporazum od 3. lipnja 2008. izme đu Parlamenta i 
Komisije o postupcima komitologije i (3) instrumenti potrebni za provedbu članka 291. UFEU-a.
 (a) TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: ova se oznaka stupnja tajnosti primjenjuje isklju čivo na informacije i 
materijale čije bi neovlašteno otkrivanje moglo nanijeti izuzetno tešku štetu najvažnijim interesima Unije ili 
interesima jedne ili više njezinih država članica.  
(b) SECRET UE: ova se oznaka stupnja tajnosti isklju čivo primjenjuje na informacije i materijale čije bi neovlašteno 
otkrivanje moglo ozbiljno naštetiti najvažnijim interesima Unije ili interesima jedne ili više njezinih država 
članica.  
(c) CONFIDENTIEL UE: ova se oznaka stupnja tajnosti primjenjuje na informacije i materijale čije bi neovlašteno 
otkrivanje moglo naštetiti najvažnijim interesima Unije ili interesima jedne ili više njezinih država članica.  
(d) RESTREINT UE: ova se oznaka stupnja tajnosti primjenjuje na informacije i materijale čije bi neovlašteno 
otkrivanje moglo nepovoljno utjecati na interese Unije ili na interese jedne ili više njezinih država članica.  
1.2.3. „Ostale povjerljive informacije” zna či sve ostale povjerljive informacije, uklju čuju ći informacije obuhva ćene 
obvezom čuvanja poslovne tajne, koje zatraži Parlament i/ili ih pošalje Komisija.  
1.3. Komisija Parlamentu osigurava pristup povjerljivim informacijama, u skladu s odredbama ovog Priloga, svaki put 
kada joj neko parlamentarno tijelo ili obnašatelj dužnosti navedeni u to čki 1.4. pošalju zahtjev koji se odnosi na 
slanje povjerljivih informacija. Štoviše, Komisija Parlamentu može samoinicijativno slati sve povjerljive informacije 
u skladu s odredbama ovog Priloga.  
1.4. U okviru ovog Priloga, povjerljive informacije od Komisije mogu zatražiti:  
— predsjednik Parlamenta,  
— predsjednici odnosnih parlamentarnih odbora u pitanju,  
— Predsjedništvo i Konferencija predsjednika,  
— voditelj izaslanstva Parlamenta koji na me đunarodnoj konferenciji sudjeluje u izaslanstvu Unije.  
1.5. Informacije o postupcima radi kršenja prava i postupcima koji se odnose na tržišno natjecanje te informacije koje 
se odnose na zaštitu financijskih interesa Unije, pod uvjetom da na dan zaprimanja zahtjeva od jednog od 
parlamentarnih tijela/obnašatelja dužnosti spomenutih u to čki 1.4. nisu obuhva ćene kona čnom odlukom Komisije 
ili presudom Suda Europske unije, izuzimaju se iz podru čja primjene ovog Priloga. Ovo ne dovodi u pitanje to čku 
44. Okvirnog sporazuma kao ni prava Parlamenta na nadzor prora čuna.  
1.6. Ove se odredbe primjenjuju ne dovode ći u pitanje Odluku 95/167/EZ, Euratom, EZU Č Europskog parlamenta, 
Vije ća i Komisije od 19. travnja 1995. o detaljnim odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na 
istragu (  1 ) niti odgovaraju će odredbe Odluke Komisije 1999/352/EZ, EZU Č, Euratom od 28. travnja 1999. kojom 
se osniva Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (  2 ). 
2. Op ća pravila  
2.1. Na zahtjev jednog od parlamentarnih tijela/obnašatelja dužnosti iz to čke 1.4. Komisija tom parlamentarnom 
tijelu/obnašatelju dužnosti u najkra ćem mogu ćem roku šalje sve povjerljive informacije potrebne za izvršavanje 
ovlasti i nadležnosti Parlamenta. U skladu sa svojim ovlastima i nadležnostima dvije institucije poštuju:  
— temeljna ljudska prava, uklju čuju ći i pravo na pravedno su đenje i pravo na zaštitu privatnosti,  
— odredbe kojima se ure đuju sudski i stegovni postupci,  
— čuvanje poslovne tajne i zaštitu trgovinskih odnosa,  
— zaštitu interesa Unije, posebno onih koji se odnose na javnu sigurnost, obranu, me đunarodne odnose, 
monetarnu stabilnost i financijske interese.  
U slu čaju neslaganja, predmet se upu ćuje predsjednicima dviju institucija kako bi mogli riješiti spor.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 309  
( 1 ) SL L 113, 19.5.1995., str. 1.  
( 2 ) SL L 136, 31.5.1999., str. 20.
 Povjerljive informacije neke države, institucije ili me đunarodne organizacije šalju se isklju čivo uz njezin pristanak.  
2.2. Klasificirani podaci EU-a šalju se Parlamentu, a on s njima postupa i štiti ih u skladu sa zajedni čkim minimalnim 
standardima sigurnosti koje primjenjuju druge institucije Unije, a posebno Komisija.  
Kada informacije koje od nje potje ču proglasi tajnima, Komisija osigurava primjenu odgovaraju ćih stupnjeva 
tajnosti u skladu s me đunarodnim standardima i definicijama te svojim unutarnjim pravilima, pri čemu vodi 
ra čuna o potrebi da se Parlamentu omogu ći pristup klasificiranim dokumentima kako bi mogao u činkovito 
izvršavati svoje nadležnosti i ovlasti.  
2.3. U slu čaju bilo kakve sumnje u povjerljivost neke informacije ili primjereni stupanj njezine tajnosti, ili ako je za 
njeno slanje potrebno utvrditi primjerene mjere u skladu s nekom od mogu ćnosti utvr đenih to čkom 3.2., dvije 
institucije se bez odgode prije slanja dokumenta me đusobno savjetuju. Na ovim savjetovanjima Parlament pred ­
stavlja predsjednik doti čnog parlamentarnog tijela kojega u slu čaju potrebe prati izvjestitelj odnosno obnašatelj 
dužnosti koji je podnio zahtjev. Komisiju predstavlja član Komisije nadležan za to podru čje, nakon savjetovanja s 
članom Komisije nadležnim za sigurnosna pitanja. U slu čaju neslaganja predmet se upu ćuje predsjednicima dviju 
institucija kako bi mogli riješiti spor.  
2.4. Ako se na kraju postupka navedenog u to čki 2.3. ne postigne sporazum, predsjednik Parlamenta na obrazloženi 
zahtjev parlamentarnog tijela/obnašatelja dužnosti koji je podnio zahtjev poziva Komisiju da u propisno nave ­
denom odgovaraju ćem roku pošalje povjerljive informacije o kojima je rije č, odabiru ći na čin ponu đen me đu 
mogu ćnostima utvr đenima to čkom 3.2. ovog Priloga. Prije isteka tog roka, Komisija pisanim putem obavješ ćuje 
Parlament o svom kona čnom stajalištu, pri čemu Parlament po potrebi zadržava pravo poduzimanja pravnih 
radnji.  
2.5. Pristup klasificiranim podacima EU-a daje se u skladu s važe ćim pravilima osobne sigurnosne provjere.  
2.5.1. Pristup informacijama s oznakama stupnja tajnosti „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”, „SECRET UE” i „CON ­
FIDENTIEL UE” daje se isklju čivo dužnosnicima Parlamenta i onim zaposlenicima Parlamenta koji rade za klubove 
zastupnika kojima su ti podaci strogo neophodni, koje su parlamentarno tijelo/obnašatelj dužnosti unaprijed 
odredili kao osobe za koje vrijedi na čelo „nužnog poznavanja” i koji su prošli odgovaraju ću sigurnosnu provjeru.  
2.5.2. Imaju ći u vidu nadležnosti i ovlasti Parlamenta, onim zastupnicima koji nisu prošli osobnu sigurnosnu provjeru 
pristup dokumentima s oznakom stupnja tajnosti „CONFIDENTIEL UE” dodjeljuje se u skladu s prakti čnim 
na činima utvr đenima zajedni čkim dogovorom, uklju čuju ći potpisivanje izjave kojom prisežu da sadržaj tih doku ­
menata ne će otkriti nijednoj tre ćoj osobi.  
Zastupnicima koji su prošli odgovaraju ću osobnu sigurnosnu provjeru dozvoljen je pristup dokumentima s 
oznakom stupnja tajnosti „SECRET UE”.  
2.5.3. Uz potporu Komisije poduzimaju se mjere pomo ću kojih Parlament u najkra ćem mogu ćem roku može osigurati 
potrebno sudjelovanje državnih tijela u okviru postupka sigurnosne provjere.  
Pojedinosti o kategoriji ili kategorijama osoba koje će imati pristup povjerljivim informacijama priop ćavaju se u 
isto vrijeme kad i zahtjev.  
Prije nego što joj se dozvoli pristup takvim informacijama, svaku se osobu obavješ ćuje o njihovom stupnju 
povjerljivosti te o proizlaze ćim sigurnosnim obvezama.  
U okviru pregledavanja ovog Priloga i budu ćih mjera sigurnosti, kako je navedeno u to čkama 4.1. i 4.2., razmotriti 
će se pitanje sigurnosne provjere.  
3. Na čini pristupa povjerljivim informacijama i postupanje s njima  
3.1 Povjerljive informacije poslane u skladu s postupcima utvr đenima to čkom 2.3. i po potrebi to čkom 2.4., na 
odgovornost predsjednika ili člana Komisije, stavljaju se na raspolaganje parlamentarnom tijelu/obnašatelju 
dužnosti koji je podnio zahtjev, u skladu sa sljede ćim uvjetima:  
Parlament i Komisija osiguravaju upis i mogu ćnost pra ćenja povjerljivih informacija.  
To čnije, klasificirani podaci EU-a s oznakom stupnja tajnosti „CONFIDENTIEL UE” i „SECRET UE” središnji regi ­
starski ured Glavnog tajništva Komisije šalje službi Parlamenta jednake nadležnosti koja je zadužena za njihovo 
stavljanje na raspolaganje parlamentarnom tijelu/dužnosniku koji je podnio zahtjev.HR 310 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Slanje klasificiranih podataka EU-a s oznakom stupnja tajnosti „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” podliježe 
dodatnim mjerama koje su dogovorile Komisija i parlamentarno tijelo/obnašatelj dužnosti koji je podnio zahtjev, s 
ciljem osiguravanja razine zaštite primjerene za tu oznaku stupnja tajnosti.  
3.2. Ne dovode ći u pitanje odredbe to čaka 2.2. i 2.4. i budu će mjere sigurnosti iz to čke 4.1., pristup i mjere za 
očuvanje povjerljivosti informacija utvr đuju se zajedni čkim dogovorom prije proslje đivanja informacija. Taj 
dogovor izme đu člana Komisije nadležnog za odre đeno politi čko podru čje i parlamentarnog tijela (koje predstavlja 
njegov predsjednik) odnosno obnašatelja dužnosti koji je podnio zahtjev, predvi đa odabir jedne od mogu ćnosti 
utvr đene to čkama 3.2.1. i 3.2.2. radi osiguravanja odgovaraju ćeg stupnja povjerljivosti.  
3.2.1. U pogledu primatelja povjerljivih informacija treba predvidjeti jednu od sljede ćih mogu ćnosti:  
— informacije namijenjene isklju čivo predsjedniku Parlamenta, u slu čajevima koji su opravdani iz posve iznimnih 
razloga,  
— Predsjedništvo i/ili Konferencija predsjednika,  
— predsjednik i izvjestitelj doti čnog parlamentarnog odbora,  
— svi članovi (punopravni i zamjenici) doti čnog parlamentarnog odbora,  
— svi zastupnici Europskog parlamenta.  
Doti čne povjerljive informacije ne smiju se objavljivati ni slati drugim primateljima bez pristanka Komisije.  
3.2.2. U pogledu na čina postupanja s povjerljivim informacijama treba predvidjeti sljede će mogu ćnosti:  
(a) pregledavanje dokumenata u sigurnoj čitaonici, ako informacije nose oznaku stupnja tajnosti „CONFIDENTIEL 
UE” ili oznaku višeg stupnja;  
(b) održavanje sastanka zatvorenog za javnost na kojem su nazo čni isklju čivo članovi Predsjedništva, članovi 
Konferencije predsjednika ili punopravni članovi i zamjenici nadležnog parlamentarnog odbora te dužnosnici 
Parlamenta i zaposlenici Parlamenta koji rade za klubove zastupnika, a koje je Predsjednik unaprijed odredio 
kao osobe za koje vrijedi na čelo „nužnog poznavanja” i čija je nazo čnost strogo neophodna, pod uvjetom da su 
prošli potrebnu razinu sigurnosne provjere uzimaju ći u obzir sljede će uvjete:  
— svi dokumenti mogu se broj čano ozna čiti, podijeliti na po četku sjednice i na kraju ponovno sakupiti. Ne 
smiju se raditi bilješke ni preslike ovih dokumenata,  
— u zapisniku sa sjednice ne navode se pojedinosti o to čki o kojoj se raspravljalo u okviru povjerljivog 
postupka.  
Prije slanja iz dokumenata se mogu izbaciti svi osobni podaci.  
Povjerljive informacije koje se primateljima u Parlamentu daju usmenim putem podliježu jednakoj razini zaštite 
kakva je osigurana povjerljivim informacijama koje se dostavljaju u pisanom obliku. Ovo može uklju čivati izjavu 
primatelja tih informacija da njihov sadržaj ne će odavati tre ćim osobama.  
3.2.3. Prije pregledavanja pisanih informacija u sigurnoj čitaonici, Parlament osigurava da su poduzete sljede će mjere:  
— zašti ćeni sustav pohrane povjerljivih informacija;  
— sigurna čitaonica (bez ure đaja za umnožavanje, telefona, faks ure đaja, čita ča i ostale tehni čke opreme za 
umnožavanje i slanje dokumenata itd.);  
— sigurnosne odredbe kojima se ure đuje pristup čitaonici, uklju čuju ći obvezu potpisivanja u registar ulazaka i 
izjavu kojom se priseže da se pregledane povjerljive informacije ne će širiti.  
3.2.4. Gore navedeno ne isklju čuje ostale jednakovrijedne na čine postupanja koje su dogovorile institucije.  
3.3. U slu čaju nepridržavanja ovih mjera, primjenjuju se odredbe o sankcioniranju zastupnika utvr đene Prilogom VIII. 
Poslovniku Parlamenta, dok u slu čaju dužnosnika i ostalih zaposlenika Parlamenta vrijede važe će odredbe članka 
86. Pravilnika o osoblju (  3 ) odnosno članak 49. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 311  
( 3 ) Uredba Vije ća (EEZ, Euratom, EZU Č) br 259/68 od 29. velja če 1968. o utvr đivanju Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europskih 
zajednica i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europski zajednica te o uvo đenju posebnih mjera koje se privremeno primjenjuju na 
dužnosnike Komisije.
 4. Završne odredbe  
4.1. Komisija i Parlament poduzimaju sve mjere potrebne za provedbu odredbi iz ovog Priloga.  
U tu svrhu nadležne službe Komisije i Parlamenta uskla đuju provo đenje ovog Priloga. To uklju čuje provjeravanje 
mogu ćnosti pra ćenja povjerljivih informacija i povremeno zajedni čko nadziranje primijenjenih mjera i standarda 
sigurnosti.  
Parlament se po potrebi obvezuje prilagoditi svoje unutarnje odredbe radi primjene sigurnosnih pravila za povjer ­
ljive informacije utvr đene ovim Prilogom.  
Parlament se obvezuje usvojiti budu će mjere sigurnosti što je prije mogu će i potvrditi ih u zajedni čkom dogovoru s 
Komisijom, s namjerom uspostavljanja jednakih sigurnosnih standarda. Time će se omogu ćiti provedba ovog 
Priloga u odnosu na:  
— odredbe i standarde tehni čke sigurnosti u vezi s postupanjem s povjerljivim informacijama i njihovim čuva ­
njem, uklju čuju ći mjere sigurnosti na podru čju fizi čke sigurnosti, sigurnosti osoblja i dokumenata te informa ­
tičke sigurnosti,  
— osnivanje posebnog nadzornog odbora u čijem se sastavu nalaze zastupnici koji su prošli odgovaraju ću 
sigurnosnu provjeru za postupanje s klasificiranim podacima EU-a s oznakom stupnja tajnosti „TRÈS 
SECRET UE/EU TOP SECRET”.  
4.2. Parlament i Komisija ovaj Prilog pregledavaju i po potrebi prilago đavaju najkasnije u isto vrijeme kad i pregled iz 
to čke 54. Okvirnog sporazuma, uzimaju ći u obzir doga đaje koji se odnose na:  
— budu će mjere sigurnosti koje uklju čuju Parlament i Komisiju,  
— ostale mjere ili pravne akte zna čajne za razmjenu informacija izme đu institucija.  
PRILOG 3.  
PREGOVARANJE I SKLAPANJE ME ĐUNARODNIH SPORAZUMA  
Ovim se Prilogom utvr đuju detaljni postupci za dostavljanje informacija Parlamentu o pregovorima i sklapanju me đu­
narodnih sporazuma, kako je navedeno u to čkama 23., 24. i 25. Okvirnog sporazuma.  
1. Komisija obavješ ćuje Parlament o svojoj namjeri da predloži po četak pregovora u isto vrijeme kad o tome obavijesti 
Vije će. 
2. U skladu s odredbama to čke 24. Okvirnog sporazuma, kad Komisija predloži nacrt pregovara čkih smjernica s ciljem 
da ih usvoji Vije će, u isto ih vrijeme predstavlja i Parlamentu.  
3. Komisija uzima u obzir primjedbe Parlamenta tijekom čitavog trajanja pregovora.  
4. U skladu s odredbama to čke 23. Okvirnog sporazuma Komisija redovito i brzo obavješ ćuje Parlament o vo đenju 
pregovora sve do parafiranja sporazuma te objašnjava jesu li i na koji na čin primjedbe Parlamenta uvrštene u tekstove 
o kojima se pregovara, te ako nisu, objašnjava razloge.  
5. U slu čaju me đunarodnih sporazuma za čije je sklapanje potrebna suglasnost Parlamenta, Komisija za vrijeme prego ­
vara čkog procesa Parlamentu dostavlja sve relevantne informacije koje tako đer dostavlja i Vije ću (ili posebnom odboru 
koji imenuje Vije će). Ovo uklju čuje nacrte izmjena donesenih pregovara čkih smjernica, nacrte pregovara čkih tekstova, 
usuglašene članke, usuglašeni datum parafiranja sporazuma i tekst sporazuma koji će se parafirati. Komisija Parla ­
mentu, kao i Vije ću (ili posebnom odboru koji imenuje Vije će), tako đer šalje sve relevantne dokumente koje je dobila 
od tre će strane, pod uvjetom pristanka pošiljatelja. Komisija obavješ ćuje nadležni parlamentarni odbor o razvoju 
pregovora, a posebno objašnjava na koji se na čin vodilo ra čuna o stajalištima Parlamenta.  
6. Komisija osigurava da je Parlament bez odgode i u potpunosti obaviješten o me đunarodnim sporazumima čije 
sklapanje ne zahtijeva njegovu suglasnost, dostavljaju ći mu informacije koje obuhva ćaju barem nacrte pregovara čkih 
smjernica, donesene pregovara čke smjernice, daljnje vo đenje pregovora i zaklju čenje pregovora.HR 312 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
7. U skladu s odredbama to čke 24. Okvirnog sporazuma, Komisija Parlamentu pravodobno dostavlja iscrpne informacije 
čim se me đunarodni sporazum parafira i što je ranije mogu će obavješ ćuje Parlament kada i zašto njegovu privremenu 
primjenu namjerava predložiti Vije ću, osim ako je u tome ne sprije če neodloživi razlozi.  
8. Komisija istodobno i pravodobno obavješ ćuje Vije će i Parlament o svojoj namjeri da Vije ću predloži odgodu primjene 
me đunarodnog sporazuma te im priop ćava i razloge svoje odluke.  
9. Kad se radi o me đunarodnim sporazumima obuhva ćenima postupkom suglasnosti propisanim UFEU-om, Komisija 
tako đer u potpunosti i redovito obavješ ćuje Parlament prije nego što prihvati promjene sporazuma koje odobri Vije će 
u skladu s člankom 218. stavkom 7. UFEU-a.  
PRILOG 4.  
RASPORED PROGRAMA RADA KOMISIJE  
Uz program rada Komisije prilaže se popis zakonodavnih i nezakonodavnih prijedloga za sljede će godine. Program rada 
Komisije obuhva ća sljede ću godinu i sadržava detaljne informacije o prioritetima Komisije za naredne godine. Program 
rada Komisije stoga može služiti kao podloga strukturiranog dijaloga s Parlamentom u svrhu postizanja dogovora.  
Program rada Komisije tako đer obuhva ća planirane inicijative za donošenje propisa bez obvezuju ćeg u činka, povla čenja 
prijedloga i pojednostavnjenja.  
1. U prvom polugodištu odre đene godine članovi Komisije obvezuju se na trajni redoviti dijalog s odgovaraju ćim 
parlamentarnim odborima o provedbi programa rada Komisije za tu godinu te o pripremi budu ćeg programa 
rada Komisije. Na temelju tog dijaloga svaki parlamentarni odbor izvješ ćuje Konferenciju predsjednika odbora o 
njegovim rezultatima.  
2. Usporedno s time, Konferencija predsjednika odbora održava redovitu razmjenu mišljenja s potpredsjednikom 
Komisije nadležnim za me đuinstitucionalne odnose kako bi ocijenila stanje provedbe aktualnog programa rada 
Komisije, raspravila o pripremi budu ćeg programa rada Komisije i razmotrila rezultate teku ćeg bilateralnog dijaloga 
izme đu parlamentarnih odbora i članova Komisije na koje se to odnosi.  
3. Konferencija predsjednika odbora u lipnju podnosi sažeto izvješ će Konferenciji predsjednika koje bi trebalo uklju čivati 
rezultate pra ćenja provedbe programa rada Komisije te prioritete Parlamenta za predstoje ći program rada Komisije o 
čemu Parlament obavješ ćuje Komisiju.  
4. Na temelju tog sažetog izvješ ća, Parlament na srpanjskoj sjednici donosi rezoluciju u kojoj navodi svoje stajalište i 
koja posebno uklju čuje zahtjeve temeljene na izvješ ćima o zakonodavnoj inicijativi.  
5. Svake godine na prvoj sjednici u rujnu održava se rasprava o stanju Unije na kojoj se predsjednik Komisije osvr će na 
rezultate teku će godine i najavljuje prioritete za sljede će godine. U tu svrhu predsjednik Komisije će istodobno 
Parlamentu u pisanom obliku izložiti glavne to čke prema kojima će se pripremati program rada Komisije za sljede ću 
godinu.  
6. Od po četka rujna nadležni parlamentarni odbori i relevantni članovi Komisije mogu se sastati radi podrobnije 
razmjene mišljenja o budu ćim prioritetima na svakom podru čju djelovanja. Ovi se sastanci prema potrebi zaklju čuju 
sastankom izme đu Konferencije predsjednika odbora i Kolegija povjerenika te sastankom Konferencije predsjednika i 
predsjednika Komisije.  
7. U listopadu Komisija usvaja svoj program rada za sljede ću godinu. Nakon toga predsjednik Komisije taj program rada 
predstavlja Parlamentu na odgovaraju ćoj razini.  
8. Parlament može održati raspravu i donijeti rezoluciju na sjednici u prosincu.  
9. Ovaj se raspored primjenjuje na svaki redoviti ciklus izrade programa, osim u slu čaju godina izbora za Parlament koje 
se poklapaju s krajem mandata Komisije.  
10. Ovaj raspored ne dovodi u pitanje budu će sporazume o izradi me đuinstitucionalnih programa.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 313
 
PRILOG XV.  
UREDBA (EZ) BR. 1049/2001 O JAVNOM PRISTUPU DOKUMENTIMA  
Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vije ća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima 
Europskog parlamenta, Vije ća i Komisije  ( 1 ) 
EUROPSKI PARLAMENT I VIJE ĆE EUROPSKE UNIJE,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 255. stavak 2.,  
uzimaju ći u obzir prijedlog Komisije (  2 ), 
djeluju ći u skladu s postupkom navedenim u članku 251. Ugovora (  3 ), 
budu ći da:  
(1) Drugi podstavak članka 1. Ugovora o Europskoj uniji utvr đuje pojam otvorenosti navode ći da Ugovor ozna čava 
novi stadij u procesu stvaranja sve uže povezane unije me đu narodima Europe u kojoj se odluke donose na što 
otvoreniji na čin i na razini što je mogu će bližoj gra đaninu.  
(2) Otvorenost omogu ćuje bolje sudjelovanje gra đana u procesu odlu čivanja i jam či da administracija uživa ve ću 
legitimnost i da je u činkovitija i odgovornija prema gra đaninu u demokratskom sustavu. Otvorenost pridonosi 
jačanju na čela demokracije i poštovanju temeljnih prava kako je utvr đeno u članku 6. Ugovora o EU-u i u Povelji 
Europske unije o temeljnim pravima.  
(3) Zaklju čci sa sastanaka Europskog vije ća u Birminghamu, Edinburghu i Kopenhagenu naglašavaju potrebu uvo đenja 
ve će transparentnosti u rad institucija Unije. Ova Uredba objedinjuje inicijative koje su institucije ve ć poduzele s 
ciljem poboljšanja transparentnosti procesa odlu čivanja.  
(4) Svrha je ove Uredbe dati najve ći mogu ći zna čaj pravu javnog pristupa dokumentima te utvrditi op ća na čela i 
ograni čenja pristupa u skladu s člankom 255. stavkom 2. Ugovora o EZ-u.  
(5) S obzirom na to da pitanje pristupa dokumentima nije obuhva ćeno odredbama Ugovora o osnivanju Europske 
zajednice za ugljen i čelik i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, Europski parlament, 
Vije će i Komisija trebali bi se, u skladu s Izjavom br. 41 priloženom Završnom aktu Ugovora iz Amsterdama, u 
pogledu dokumenata o aktivnostima obuhva ćenim tim dvama ugovorima, voditi ovom Uredbom.  
(6) Širi pristup dokumentima trebalo bi odobriti u slu čajevima kada institucije djeluju u svom zakonodavnom svoj ­
stvu, uklju čuju ći i temeljem delegiranih ovlasti, štite ći istodobno djelotvornost postupka odlu čivanja institucija. 
Takvi bi dokumenti trebali biti izravno dostupni u najve ćoj mogu ćoj mjeri.  
(7) U skladu s člankom 28. stavkom 1. i člankom 41. stavkom 1. Ugovora o EU-u, pravo na pristup primjenjuje se i 
na dokumente koji se odnose na zajedni čku vanjsku i sigurnosnu politiku i na suradnju policije i pravosu đa u 
kaznenim stvarima. Svaka bi institucija trebala poštovati svoja pravila o sigurnosti.  
(8) Kako bi se osigurala potpuna primjena ove Uredbe na sve aktivnosti Unije, sve agencije koje osnuju institucije 
trebale bi primjenjivati na čela odre đena ovom Uredbom.  
(9) S odre đenim dokumentima bi, zbog njihova vrlo osjetljivog sadržaja, trebalo postupati na poseban na čin. Mehan ­
izme izvješ ćivanja Europskog parlamenta o sadržaju tih dokumenata trebalo bi odrediti me đuinstitucionalnim 
sporazumom.  
(10) Radi ostvarenja ve će otvorenosti u radu institucija, Europski parlament, Vije će i Komisija bi trebali odobravati 
pristup ne samo dokumentima koje su izradile institucije nego i dokumentima koje su institucije zaprimile. U tom 
smislu podsje ća se da Izjava br. 35 priložena Završnomu aktu Ugovora iz Amsterdama predvi đa da država članica 
može od Komisije ili Vije ća zatražiti da ne dostavljaju tre ćim stranama dokumente koji potje ču iz te države bez 
njezine prethodne suglasnosti.HR 314 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) SL L 145, 31.5.2001., str. 43.  
( 2 ) SL C 177 E, 27.6.2000., str. 70.  
( 3 ) Mišljenje Europskog parlamenta od 3. svibnja 2001. i Odluka Vije ća od 28. svibnja 2001.
 (11) U na čelu svi dokumenti institucija trebali bi biti dostupni javnosti. Me đutim, odre đene javne i privatne interese 
trebalo bi zaštititi putem izuzetaka. Institucije bi trebale imati pravo zaštititi svoja unutarnja savjetovanja i 
rasprave, kad je to potrebno za o čuvanje njihove sposobnosti za izvršavanje vlastitih zada ća. U procjeni izuzetaka 
institucije bi trebale voditi ra čuna o na čelima u zakonodavstvu Zajednice koja se odnose na zaštitu osobnih 
podataka u svim podru čjima aktivnosti Unije.  
(12) Sva pravila o pristupu dokumentima institucija trebala bi biti u skladu s ovom Uredbom.  
(13) Radi osiguranja punog poštovanja prava na pristup trebalo bi primijeniti dvostupanjski upravni postupak s 
dodatnom mogu ćnoš ću sudskog postupka ili pritužbi Europskom ombudsmanu.  
(14) Svaka bi institucija trebala poduzeti mjere potrebne za obavješ ćivanje javnosti o novim odredbama na snazi te 
obu čiti svoje osoblje da pomogne gra đanima u ostvarivanju svojih prava na temelju ove Uredbe. Radi lakšeg 
ostvarivanja prava gra đana svaka bi institucija trebala osigurati pristup registru dokumenata.  
(15) Iako ni predmet ni u činak ove Uredbe nije izmjena nacionalnog zakonodavstva o pristupu dokumentima, ipak je 
jasno da u skladu s na čelom lojalne suradnje koja ure đuje odnose izme đu institucija i država članica, države 
članice bi trebale paziti da ne otežavaju ispravnu primjenu ove Uredbe te bi se trebale pridržavati sigurnosnih 
pravila institucija.  
(16) Ova Uredba ne dovodi u pitanje postoje ća prava država članica, pravosudnih tijela ili istražnih tijela na pristup 
dokumentima.  
(17) U skladu s člankom 255. stavkom 3. Ugovora o EZ-u, svaka institucija svojim poslovnikom utvr đuje posebne 
odredbe koje se odnose na pristup njezinim dokumentima. Odluka Vije ća 93/731/EZ od 20. prosinca 1993. o 
javnom pristupu dokumentima Vije ća ( 1 ), Odluka Komisije 94/90/EZU Č, EZ, Euratom od 8. velja če 1994. o 
javnom pristupu dokumentima Komisije (  2 ), Odluka Europskog parlamenta 97/632/EZ, EZU Č, Euratom od 
10. srpnja 1997. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta (  3 ) i propisi o povjerljivosti schengen ­
skih dokumenata stoga bi, ako je potrebno, trebali biti izmijenjeni ili stavljeni izvan snage,  
DONIJELI SU OVU UREDBU:  
Članak 1.  
Svrha  
Svrha je ove Uredbe:  
(a) definirati na čela, uvjete i ograni čenja na temelju javnog ili privatnog interesa kojima se ure đuje pravo na pristup 
dokumentima Europskog parlamenta, Vije ća i Komisije (dalje u tekstu: „institucije”) kako je predvi đeno u članku 255. 
Ugovora o EZ-u na na čin da se osigura najširi mogu ći pristup dokumentima;  
(b) utvrditi pravila kojima se osigurava najlakše mogu će ostvarivanje tog prava; i  
(c) promicati dobru upravnu praksu u pristupu dokumentima.  
Članak 2.  
Korisnici i podru čje primjene  
1. Svaki gra đanin Unije i svaka fizi čka ili pravna osoba koja boravi ili ima sjedište u državi članici ima pravo na pristup 
dokumentima institucija, pridržavaju ći se na čela, uvjeta i ograni čenja utvr đenih u ovoj Uredbi.  
2. Institucije mogu, pridržavaju ći se istih na čela, uvjeta i ograni čenja odobriti pristup dokumentima svakoj fizi čkoj ili 
pravnoj osobi koja ne boravi ili nema sjedište u državi članici..  
3. Ova se Uredba primjenjuje na sve dokumente pojedine institucije, to jest dokumente koje je ona sastavila ili 
zaprimila i koje posjeduje, iz svih podru čja aktivnosti Europske unije.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 315  
( 1 ) SL L 340, 31.12.1993., str. 43. Odluka kako je zadnje izmijenjena Odlukom 2000/527/EZ (SL L 212, 23.8.2000., str. 9.).  
( 2 ) SL L 46, 18.2.1994., str. 58. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 96/567/EZ, EZU Č, Euratom (SL L 247, 28.9.1996., str. 45.).  
( 3 ) SL L 263, 25.9.1997., str. 27.
 4. Ne dovode ći u pitanje članke 4. i 9., dokumenti će se u činiti dostupnim javnosti na pisani zahtjev ili izravno u 
elektroni čkom obliku ili putem registra. Naro čito će se dokumenti sastavljeni ili zaprimljeni tijekom zakonodavnog 
postupka u činiti izravno dostupnim u skladu s člankom 12.  
5. Dokumenti osjetljive prirode definirani u članku 9. stavku 1. podliježu posebnom postupku u skladu s tim člankom.  
6. Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje prava na javni pristup dokumentima institucija koja mogu proizlaziti iz 
instrumenata me đunarodnog prava ili akata institucija kojima se ti instrumenti provode.  
Članak 3.  
Definicije  
Za potrebe ove Uredbe:  
(a) „dokument” zna či svaki sadržaj neovisno o njegovu mediju (pisan na papiru ili pohranjen u elektroni čkom obliku ili 
kao zvu čna, vizualna ili audiovizualna snimka) koji se odnosi na politike, aktivnosti i odluke iz podru čja nadležnosti 
neke od institucija;  
(b) „tre ća strana” zna či svaka fizi čka ili pravna osoba, ili drugi subjekt izvan doti čne institucije, uklju čuju ći države članice, 
druge institucije i tijela Zajednice ili one izvan Zajednice i tre će zemlje.  
Članak 4.  
Izuzeci  
1. Institucije uskra ćuju pristup dokumentu ako bi njegovo otkrivanje ugrozilo zaštitu:  
(a) javnog interesa koji se odnosi na:  
— javnu sigurnost,  
— obranu i vojna pitanja,  
— me đunarodne odnose,  
— financijsku, monetarnu ili ekonomsku politiku Zajednice ili pojedine države članice;  
(b) privatnosti i integriteta pojedinca, osobito u skladu s propisima Zajednice o zaštiti osobnih podataka.  
2. Institucije uskra ćuju pristup dokumentu ako bi njegovo otkrivanje ugrozilo zaštitu:  
— poslovnih interesa fizi čke ili pravne osobe, uklju čuju ći intelektualno vlasništvo,  
— sudskog postupka i pravnog savjetovanja,  
— svrhe nadzorâ, istraga i revizija,  
osim ako za njegovo otkrivanje postoji prevladavaju ći javni interes.  
3. Pristup dokumentu koji je institucija sastavila za internu uporabu ili koji je institucija zaprimila, a koji se odnosi na 
pitanje o kojem institucija još nije donijela odluku, uskra ćuje se ako bi njegovo otkrivanje ozbiljno ugrozilo proces 
odlu čivanja institucije, osim ako za njegovo otkrivanje postoji prevladavaju ći javni interes.  
Pristup dokumentu koji sadržava mišljenja za internu uporabu u okviru rasprava i preliminarnih savjetovanja unutar 
doti čne institucije uskra ćuje se čak i nakon što je odluka donesena ako bi njegovo otkrivanje ozbiljno ugrozilo proces 
odlu čivanja institucije, osim ako za njegovo otkrivanje postoji prevladavaju ći javni interes.  
4. U vezi s dokumentima tre će strane, institucije se savjetuju s tre ćom stranom kako bi se procijenilo je li primjenljiv 
izuzetak iz stavaka 1. ili 2., osim ako je jasno da se dokument mora, odnosno ne smije otkriti.  
5. Država članica može od institucije zatražiti da dokument koji potje če iz te države članice ne otkrije bez njezine 
prethodne suglasnosti.HR 316 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
6. Ako su nekim od izuzetaka obuhva ćeni samo dijelovi traženog dokumenta, preostali se dijelovi dokumenta otkri ­
vaju.  
7. Izuzeci utvr đeni u stavcima 1. do 3. primjenjuju se samo za razdoblje tijekom kojeg je zaštita opravdana na temelju 
sadržaja dokumenta. Izuzeci se mogu primjenjivati tijekom razdoblja od najviše 30 godina. U slu čaju dokumenata 
obuhva ćenih izuzecima koji se odnose na privatnost ili poslovne interese te u slu čaju dokumenata osjetljive prirode, 
izuzeci se mogu, ako je to potrebno, nastaviti primjenjivati i nakon tog razdoblja.  
Članak 5.  
Dokumenti u državama članicama  
Kad država članica zaprimi zahtjev za dokument koji je u njezinu posjedu, koji potje če iz jedne od institucija, država 
članica savjetuje se s doti čnom institucijom kako bi donijela odluku koja ne ugrožava ostvarivanje ciljeva ove Uredbe, 
osim ako je jasno da se dokument mora, odnosno ne smije otkriti.  
Umjesto tog država članica može zahtjev proslijediti instituciji.  
Članak 6.  
Zahtjevi  
1. Zahtjevi za pristup dokumentima daju se u pisanom obliku, uklju čuju ći elektroni čki oblik, na jednom od jezika iz 
članka 314. Ugovora o EZ-u i dovoljno precizno da instituciji omogu ćuju identifikaciju dokumenta. Podnositelj zahtjeva 
nije dužan navesti razloge za podnošenje zahtjeva.  
2. Ako zahtjev nije dovoljno precizan, institucija poziva podnositelja zahtjeva da pojasni svoj zahtjev i u tome mu 
pomaže, na primjer pružanjem informacija o uporabi javnih registara dokumenata.  
3. U slu čaju zahtjeva koji se odnosi na vrlo opsežan dokument ili na vrlo velik broj dokumenata, doti čna institucija se 
može neformalno savjetovati s podnositeljem zahtjeva kako bi se pronašlo primjereno rješenje.  
4. Institucije gra đanima pružaju informacije i pomo ć u vezi s time kako i gdje se mogu podnijeti zahtjevi za pristup 
dokumentima.  
Članak 7.  
Obrada po četnih zahtjeva  
1. Po zahtjevu za pristup dokumentu postupa se bez odga đanja. Potvrda o primitku se šalje podnositelju zahtjeva. U 
roku od 15 radnih dana od registracije zahtjeva, institucija odobrava pristup traženom dokumentu i osigurava pristup u 
skladu s člankom 10. unutar tog roka ili u pisanom odgovoru navodi razloge za potpunu ili djelomi čnu uskratu te 
izvješ ćuje podnositelja zahtjeva o njegovu pravu da podnese ponovni zahtjev u skladu sa stavkom 2. ovog članka.  
2. U slu čaju potpune ili djelomi čne uskrate, podnositelj zahtjeva može u roku od 15 radnih dana od primitka 
odgovora institucije podnijeti ponovni zahtjev kojim traži od institucije da preispita svoj stav.  
3. U iznimnim slu čajevima, na primjer u slu čaju zahtjeva koji se odnosi na vrlo opsežan dokument ili na vrlo velik 
broj dokumenata, rok iz stavka 1. može se produljiti za 15 radnih dana, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva bude o 
tome unaprijed obaviješten i da se za to navedu detaljni razlozi.  
4. Ako institucija ne odgovori u propisanomu roku, podnositelj zahtjeva ima pravo podnijeti ponovni zahtjev.  
Članak 8.  
Obrada ponovnih zahtjeva  
1. Po ponovnom zahtjevu je postupa se bez odga đanja. U roku od 15 radnih dana od registracije takvog zahtjeva, 
institucija odobrava pristup traženom dokumentu i osigurava pristup u skladu s člankom 10. unutar istog razdoblja ili u 
pisanom odgovoru navodi razloge za potpunu ili djelomi čnu uskratu. U slu čaju potpune ili djelomi čne uskrate, institucija 
izvješ ćuje podnositelja zahtjeva o pravnim sredstvima koja su mu dostupna, to jest o pokretanju sudskog postupka protiv 
institucije i/ili podnošenju pritužbe Europskom ombudsmanu, prema uvjetima iz članaka 230., odnosno 195. Ugovora o 
EZ-u.  
2. U iznimnim slu čajevima, na primjer u slu čaju zahtjeva koji se odnosi na vrlo opsežan dokument ili na vrlo velik 
broj dokumenata, rok iz stavka 1. može se produljiti za 15 radnih dana, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva bude o 
tome unaprijed obaviješten i da se za to navedu detaljni razlozi.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 317
 
3. Ako institucija ne odgovori u propisanom roku, smatra se da je odgovor negativan i podnositelj ima pravo 
pokretanja sudskog postupka protiv institucije i/ili podnošenja pritužbe Europskom ombudsmanu prema odgovaraju ćim 
odredbama Ugovora o EZ-u.  
Članak 9.  
Postupanje s dokumentima osjetljive prirode  
1. Dokumenti osjetljive prirode su dokumenti koji potje ču iz institucija ili agencija koje su one osnovale, iz država 
članica, tre ćih zemalja ili me đunarodnih organizacija, koji su ozna čeni „TRÈS SECRET/TOP SECRET”, „SECRET” ili 
„CONFIDENTIEL” u skladu s pravilima doti čne institucije, koji štite temeljne interese Europske unije ili jedne ili više 
njezinih država članica na podru čjima obuhva ćenim člankom 4. stavkom 1. to čkom (a), a posebno na podru čju javne 
sigurnosti, obrane i vojnih pitanja.  
2. Po zahtjevima za pristup dokumentima osjetljive prirode u skladu s postupcima propisanim u člancima 7. i 8. 
postupaju samo osobe koje su ovlaštene upoznati se sa sadržajem takvih dokumenata. Takve osobe, ne dovode ći u pitanje 
članak 11. stavak 2., tako đer odlu čuju o tome koja se upu ćivanja na dokumente osjetljive prirode mogu navesti u javnom 
registru.  
3. Dokumenti osjetljive prirode upisuju se u registar ili objavljuju samo uz suglasnost onoga od koga potje ču. 
4. Svaka institucija koja odlu či odbiti pristup dokumentu osjetljive prirode navodi razloge za svoju odluku na na čin 
koji ne šteti interesima čija je zaštita propisana u članku 4.  
5. Države članice poduzimaju odgovaraju će mjere kako bi se pri obradi zahtjeva koji se odnose na dokumente 
osjetljive prirode poštovala na čela iz ovog članka i iz članka 4.  
6. Pravila institucija koja se odnose na dokumente osjetljive prirode objavljuju se.  
7. Komisija i Vije će izvješ ćuju Europski parlament o dokumentima osjetljive prirode u skladu s rješenjima dogovorenim 
izme đu institucija.  
Članak 10.  
Pristup nakon podnošenja zahtjeva  
1. Podnositelj zahtjeva ima pristup dokumentima uvidom u dokumente na licu mjesta ili primitkom preslike, uklju ­ 
čuju ći, ako su dostupne, elektroni čke preslike, ovisno o izboru podnositelja zahtjeva. Troškovi izrade i slanja preslike 
mogu se naplatiti podnositelju. Ti troškovi ne smiju prelaziti stvarne troškove izrade i slanja preslika. Uvid u dokumente 
na licu mjesta, preslike koje imaju manje od 20 stranica formata A4 i izravan pristup u elektroni čkom obliku ili putem 
registra ne napla ćuju se.  
2. Ako je predmetna institucija ve ć objavila dokument i lako je dostupan podnositelju zahtjeva, institucija može 
ispuniti svoju obvezu davanja pristupa dokumentima izvješ ćivanjem podnositelja kako do ći do traženog dokumenta.  
3. Dokumenti se dostavljaju u postoje ćoj verziji i formatu (uklju čuju ći elektroni čki ili u drugom formatu kao što je 
Brailleovo pismo, uve ćan tisak ili vrpca), vode ći pritom u potpunosti ra čuna o izboru podnositelja zahtjeva.  
Članak 11.  
Registri  
1. Kako bi se prava gra đana na temelju ove Uredbe u činila djelotvornima, svaka institucija osigurava javni pristup 
registru dokumenata. Pristup registru trebao bi biti omogu ćen u elektroni čkom obliku. Upu ćivanja na dokumente upisuju 
se u registar bez odga đanja.  
2. Registar za svaki dokument sadrži referentni broj (uklju čuju ći, gdje je primjenljivo, me đuinstitucionalnu referencu), 
predmet i/ili kratak opis sadržaja dokumenta kao i datum kad je dokument zaprimljen ili sastavljen i upisan u registar. 
Upu ćivanja se obavljaju na na čin kojim se ne ugrožava zaštita interesa iz članka 4.  
3. Institucije bez odga đanja poduzimaju mjere potrebne za uspostavljanje registra koji mora biti u stavljen u funkciju 
do 3. lipnja 2002.HR 318 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
Članak 12.  
Izravan pristup u elektroni čkom obliku ili putem registra  
1. Institucije što je više mogu će čine dokumente izravno dostupnima javnosti u elektroni čkom obliku ili putem registra 
u skladu s pravilima doti čne institucije.  
2. Posebno bi trebalo u činiti izravno dostupnima zakonodavne dokumente, tj. dokumente sastavljene ili zaprimljene 
tijekom postupaka za donošenje akata koji su pravno obvezuju ći za države članice ili u njima, pridržavaju ći se 
članaka 4. i 9.  
3. Kad je to mogu će, ostale dokumente, posebno dokumente koji se odnose na razvoj politike ili strategije, trebalo bi 
učiniti izravno dostupnima.  
4. Kad se izravan pristup ne daje putem registra, u njemu se što je više mogu će nazna čuje gdje se dokument nalazi.  
Članak 13.  
Objavljivanje u Službenom listu  
1. Uz akte iz članka 254. stavaka 1. i 2. Ugovora o EZ-u i članka 163. Ugovora o Euratomu, sljede ći se dokumenti 
objavljuju u Službenom listu, pridržavaju ći se članaka 4. i 9. ove Uredbe:  
(a) prijedlozi Komisije;  
(b) zajedni čka stajališta koja je donijelo Vije će u skladu s postupcima iz članaka 251. i 252. Ugovora o EZ-u i razlozi na 
kojima se temelje ta zajedni čka stajališta, te stajališta Europskog parlamenta u tim postupcima;  
(c) okvirne odluke i odluke iz članka 34. stavka 2. Ugovora o EU;  
(d) konvencije koje je utvrdilo Vije će u skladu s člankom 34. stavkom 2. Ugovora o EU;  
(e) konvencije koje su potpisane me đu državama članicama na temelju članka 293. Ugovora o EZ-u;  
(f) me đunarodni sporazumi koje je sklopila Zajednica ili u skladu s člankom 24. Ugovora o EU.  
2. U što je mogu će ve ćoj mjeri, sljede ći se dokumenti objavljuju u Službenom listu:  
(a) inicijative koje Vije ću predstavlja država članica na temelju članka 67.stavka 1. Ugovora o EZ-u ili na temelju članka 
34. stavka 2. Ugovora o EU;  
(b) zajedni čka stajališta iz članka 34. stavka 2. Ugovora o EU;  
(c) direktive osim direktiva iz članka 254. stavaka 1. i 2. Ugovora o EZ-u, odluke osim odluka iz članka 254. stavka 1. 
Ugovora o EZ-u, preporuke i mišljenja.  
3. Svaka institucija u svom poslovniku može utvrditi koji će se još dokumenti objavljivati u Službenom listu.  
Članak 14.  
Informiranje  
1. Svaka institucija poduzima potrebne mjere za informiranje javnosti o pravima koja uživa na temelju ove Uredbe.  
2. Države članice sura đuju s institucijama u pružanju informacija gra đanima.  
Članak 15.  
Upravna praksa u institucijama  
1. Institucije razvijaju dobru upravnu praksu kako bi olakšale ostvarivanje prava na pristup zajam čenog ovom Ured ­
bom.  
2. Institucije osnivaju me đuinstitucionalni odbor koji ispituje najbolju praksu, rješava mogu će sukobe i raspravlja o 
budu ćem razvoju doga đaja u javnom pristupu dokumentima.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 319
 
Članak 16.  
Umnožavanje dokumenata  
Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje nijedan postoje ći propis o autorskom pravu koji može ograni čiti pravo tre će 
strane na umnožavanje ili iskorištavanje objavljenih dokumenata.  
Članak 17.  
Izvješ ća 
1. Svaka institucija svake godine objavljuje izvješ će za prethodnu godinu, uklju čuju ći i broj predmeta u kojima je 
institucija uskratila pristup dokumentima, razloge za te uskrate te broj dokumenata osjetljive prirode koji nisu upisani u 
registar.  
2. Komisija najkasnije do 31. sije čnja 2004. objavljuje izvješ će o provedbi na čela ove Uredbe te dati preporuke, 
uklju čuju ći, ako je to potrebno, prijedloge za reviziju ove Uredbe i akcijski program mjera koje institucije trebaju 
poduzeti.  
Članak 18.  
Mjere primjene  
1. Svaka institucija dužna je svoj poslovnik prilagoditi odredbama ove Uredbe. Te se prilagodbe primjenjuju od 
3. prosinca 2001.  
2. U roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe, Komisija ispituje uskla đenost Uredbe Vije ća (EEZ, 
Euratom) br. 354/83 od 1. velja če 1983. o otvaranju za javnost arhivske gra đe Europske ekonomske zajednice i Europske 
zajednice za atomsku energiju (  1 ) s ovom Uredbom kako bi se osiguralo o čuvanje i arhiviranje dokumenata u najve ćoj 
mogu ćoj mjeri.  
3. U roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe, Komisija ispituje uskla đenost postoje ćih propisa o 
pristupu dokumentima s ovom Uredbom.  
Članak 19.  
Stupanje na snagu  
Ova Uredba stupa na snagu tre ćega dana od dana objave u  Službenom listu Europskih zajednica . 
Ona se primjenjuje od 3. prosinca 2001.HR 320 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) SL L 43, 15.2.1983., str. 1.
 PRILOG XVI.  
SMJERNICE ZA TUMA ČENJE PRAVILA PONAŠANJA ZA ZASTUPNIKE  
1. Vidljive radnje koje se mogu tolerirati pod uvjetom da nisu uvredljive i/ili ne predstavljaju klevetu, da ostaju u 
prihvatljivim granicama i ne dovode do sukoba treba razlikovati od onih koje aktivno ometaju bilo koju parlamentarnu 
aktivnost.  
2. Zastupnici su odgovorni u slu čajevima kada osobe koje su oni zaposlili ili kojima su omogu ćili pristup u Parlament 
u prostorima Parlamenta prekrše pravila ponašanja koja se primjenjuju na zastupnike.  
Predsjednik odnosno njegovi predstavnici u odnosu na takve i sve druge vanjske osobe koje se na đu u prostorima 
Parlamenta mogu primijeniti stegovne ovlasti.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 321
 
PRILOG XVII.  
SMJERNICE ZA ODOBRENJE KOMISIJE  
1. Kako bi Parlament glasovanjem potvrdio cjelokupni kolegij Komisije primjenjuju se sljede ća na čela, kriteriji i mjere:  
(a) Osnova za ocjenjivanje  
Parlament ocjenjuje kandidate za povjerenike na temelju njihovih op ćih sposobnosti, predanosti europskim ciljevima i 
osobne nezavisnosti. Ocjenjuje poznavanje njihovih budu ćih resora i njihove komunikacijske vještine.  
Parlament posebnu pozornost posve ćuje uravnoteženoj zastupljenosti spolova. Može se o čitovati o raspodjeli resora koju 
odredi novoizabrani predsjednik.  
Parlament može zatražiti sve podatke koji su važni za donošenje odluke o sposobnosti kandidata za povjerenike. O čekuje 
objavu svih podataka vezanih uz njihove financijske interese.  
(b) Saslušanja  
Svakog kandidata za povjerenika poziva se pred odgovaraju ći odbor na jedno saslušanje. Ova su saslušanja otvorena za 
javnost.  
Saslušanja organizira Konferencija predsjednika na preporuku Konferencije predsjednika odbora. Kad se resori preklapaju, 
poduzimaju se odgovaraju će mjere radi udruživanja tih odbora. Postoje tri mogu ćnosti:  
i. ako je resor kandidata za povjerenika u nadležnosti isklju čivo jednog odbora, kandidata za povjerenika saslušava samo 
taj odbor;  
ii. ako je resor kandidata za povjerenika u više ili manje jednakoj mjeri u nadležnosti više od jednog odbora, ti odbori 
zajedno saslušavaju kandidata za povjerenika;  
iii. ako je resor kandidata za povjerenika u najve ćoj mjeri u nadležnosti jednog odbora, a tek manjim dijelom u 
nadležnosti još barem jednog odbora, kandidata za povjerenika saslušava odbor s pretežitom nadležnoš ću uz sudje ­
lovanje drugog odnosno drugih odbora.  
O svim se dogovorima traži mišljenje izabranog predsjednika Komisije.  
Prije saslušanja odbori kandidatima za povjerenike Komisije pravodobno dostavljaju pitanja u pisanom obliku. Svaki 
nadležni odbor može postaviti najviše pet sadržajnih pitanja u pisanom obliku.  
Saslušanja se održavaju u okolnostima i pod uvjetima koji osiguravaju ravnopravnost kandidata za povjerenike i koji im 
pružaju jednaku priliku da predstave sebe i svoja stajališta.  
Kandidati za povjerenike pozivaju se na davanje uvodne usmene izjave u trajanju od najdulje 20 minuta. Pri vo đenju 
saslušanja nastoji se ostvariti pluralisti čki politi čki dijalog izme đu kandidata za povjerenike i zastupnika. Prije kraja 
saslušanja, kandidati za povjerenike imaju mogu ćnost davanja kratke završne izjave.  
(c) Ocjenjivanje  
Indeksirana video snimka saslušanja ustupa se javnosti u roku od 24 sata.  
Odbori se sastaju odmah nakon saslušanja kako bi ocijenili svakog pojedinog kandidata za povjerenika. Ovi se sastanci 
održavaju iza zatvorenih vrata. Odbori se pozivaju da utvrde jesu li kandidati za povjerenike sposobni obnašati dužnosti 
članova kolegija i istodobno izvršavati posebne dužnosti koje su im dodijeljene. Ako se odbor ne može usuglasiti oko 
obje ove to čke, njegov predsjednik kao zadnje rješenje predlaže tajno glasovanje o ove dvije odluke. Izjave o ocjenama 
koje donese odbor objavljuju se i iznose na zajedni čkom sastanku Konferencije predsjednika i Konferencije predsjednika 
odbora koji se održava iza zatvorenih vrata. Nakon razmjene mišljenja, Konferencija predsjednika i Konferencija pred ­
sjednika odbora saslušanja proglašavaju završenima, osim ako ne odlu če zatražiti dodatne informacije.  
Izabrani predsjednik Komisije predstavlja cijeli kolegij kandidata za povjerenike i njihove programe na sjednici Parlamenta 
na koju je pozvano čitavo Vije će. Nakon predstavljanja slijedi rasprava. Bilo koja politi čka skupina odnosno najmanje 40 
zastupnika može predati prijedlog rezolucije za završetak rasprave. Primjenjuje se članak 110., stavci 3., 4. i 5. Nakon 
glasovanja o prijedlogu rezolucije, Parlament glasuje ho će li kao tijelo dati suglasnost za imenovanje izabranog pred ­
sjednika i kandidata za povjerenike. Parlament odlu čuje ve ćinom glasova, provo đenjem poimeni čnog glasovanja. Može 
odgoditi glasovanje do sljede će sjednice.HR 322 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
2. U slu čaju promjene sastava Kolegija povjerenika ili zna čajne promjene resora tijekom njegovog mandata, primje ­
njuju se sljede će mjere:  
(a) ako treba popuniti slobodno mjesto ispražnjeno radi ostavke, obvezne mirovine ili smrti, Parlament u najkra ćem roku 
poziva kandidata za povjerenika da sudjeluje na saslušanju pod uvjetima jednakim onima iz stavka 1.;  
(b) u slu čaju pristupanja nove države članice, Parlament poziva kandidata za povjerenika da sudjeluje na saslušanju pod 
uvjetima jednakim onima iz stavka 1.;  
(c) u slu čaju zna čajne promjene resora, povjerenici kojih se to ti če pozivaju se pred doti čne odbore prije preuzimanja 
svojih novih odgovornosti.  
Odstupaju ći od postupka utvr đenog stavkom 1. to čkom (c) tre ćim podstavkom, glasovanje je tajno ako se glasovanje na 
plenarnoj sjednici odnosi na imenovanje samo jednog povjerenika.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 323
 
PRILOG XVIII.  
POSTUPAK DAVANJA ODOBRENJA ZA SASTAVLJANJE IZVJEŠ ĆA O VLASTITOJ INICIJATIVI  
ODLUKA KONFERENCIJE PREDSJEDNIKA OD 12. PROSINCA 2002.  ( 1 ) 
KONFERENCIJA PREDSJEDNIKA,  
uzimaju ći u obzir članke 25., 27., 119., 120., 35., 42., 45., 47., 48., 50., članak 202. stavak 2. i članak 205. stavak 2. 
Poslovnika,  
uzimaju ći u obzir prijedlog Konferencije predsjednika odbora i Radnog tijela za parlamentarnu reformu,  
budu ći da slijedom odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2007. treba izmijeniti odluku Konferencije od 
12. prosinca 2002.,  
DONIJELA JE OVU ODLUKU:  
Članak 1.  
Op će odredbe  
Podru čje primjene  
1. Ova se odluka primjenjuje na sljede će kategorije izvješ ća o vlastitoj inicijativi:  
(a) Izvješ ća o vlastitoj zakonodavnoj inicijativi sastavljena na temelju članka 192. Ugovora o EZ-u i članka 42. Poslo ­
vnika;  
(b) Strateška izvješ ća sastavljena na temelju nezakonodavnih strateških i prioritetnih inicijativa uklju čenih u godišnji 
zakonodavni program i program rada Komisije;  
(c) Izvješ ća o vlastitoj nezakonodavnoj inicijativi koja nisu sastavljena na temelju dokumenta neke druge institucije ili 
tijela Europske unije ili su sastavljena na temelju dokumenta proslije đenog Parlamentu radi obavijesti, ne dovode ći u 
pitanje članak 2. stavak 3.;  
(d) Godišnja izvješ ća o radu i pra ćenju (navedena u Prilogu 1.) (  2 ); 
(e) Provedbena izvješ ća o prenošenju zakonodavstva EU-a u nacionalno pravo i njegovoj provedbi i osiguranju provedbe 
u državama članicama.  
Kvota  
2. Svaki parlamentarni odbor može istodobno sastaviti najviše šest izvješ ća o vlastitoj inicijativi. Za odbore s podod ­
borima, ova se kvota pove ćava za tri izvješ ća po pododboru. Ova dodatna izvješ ća sastavlja pododbor.  
Iz ovog se ograni čenja izuzimaju:  
— izvješ ća o vlastitoj zakonodavnoj inicijativi,  
— provedbena izvješ ća; svaki odbor može sastaviti po jedno takvo izvješ će godišnje.  
Najkra ći rok prije usvajanja  
3. Parlamentarni odbor koji traži odobrenje smije usvojiti doti čno izvješ će najranije tri mjeseca nakon dana odobrenja 
ili, u slu čaju obavijesti o izradi izvješ ća, najranije tri mjeseca od dana održavanja sjednice Konferencije predsjednika 
odbora na kojoj je ta obavijest priop ćena.  
Članak 2.  
Uvjeti za odobrenje  
1. Predloženo izvješ će ne smije se baviti temama koje se uglavnom odnose na analiti čke i istraživa čke aktivnosti koje 
se mogu obraditi na druge na čine, na primjer studijama.HR 324 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) Ova je odluka izmijenjena odlukom Konferencije predsjednika od 26. lipnja 2003. te je konsolidirana 3. svibnja 2004. Dodatno je 
izmijenjena odlukom donesenom na plenarnoj sjednici 15. lipnja 2006. o tuma čenju članka 48. Poslovnika i odlukom Konferencije 
predsjednika od 14. velja če 2008.  
( 2 ) Parlamentarni odbori koji namjeravaju sastavljati godišnja izvješ ća o radu i pra ćenju u skladu s člankom 119. stavkom 1. Poslovnika ili 
u skladu s drugim odredbama (navedenima u Prilogu 2.) o tome prethodno obavješ ćuju Konferenciju predsjednika odbora, posebno 
navode ći relevantnu pravnu osnovu koja proizlazi iz Ugovora i ostalih pravnih odredbi, uklju čuju ći i Poslovnik Parlamenta. Konfe ­
rencija predsjednika odbora ih nakon toga priop ćava Konferenciji predsjednika. Takva se izvješ ća automatski odobravaju i ne podliježu 
kvoti iz članka 1. stavka 2. ovog Priloga.
 2. Predloženo izvješ će ne smije se baviti temama koje je ve ć bilo predmet izvješ ća usvojenog na plenarnoj sjednici 
tijekom prethodnih dvanaest mjeseci, osim kada to iznimno ne opravdavaju nove činjenice.  
3. U pogledu izvješ ća koja se moraju sastaviti na temelju dokumenta poslanog Parlamentu radi obavijesti primjenjuju 
se sljede ći uvjeti:  
— temeljni dokument mora biti službeni dokument institucije ili tijela Europske unije, i:  
(a) morao je biti službeno poslan Parlamentu radi savjetovanja ili radi obavijesti; ili  
(b) morao je biti objavljen u  Službenom listu Europske unije  za potrebe savjetovanja sa zainteresiranim stranama; ili  
(c) mora biti dokument institucije ili tijela Europske unije koji je službeno podnesen Europskom vije ću ili je doku ­
ment Europskog vije ća; 
— dokument se mora poslati na svim službenim jezicima Europske unije,  
— zahtjev za odobrenje mora se podnijeti najkasnije četiri mjeseca nakon dana slanja tog dokumenta Parlamentu ili 
njegove objave u Službenom listu.  
Članak 3.  
Postupak  
Automatsko odobrenje  
1. Odobrenje se automatski dobiva nakon što Konferencija predsjednika odbora primi obavijest o zahtjevu za  
— provedbena izvješ ća, 
— godišnje izvješ će o radu i pra ćenju, kako je navedeno u Prilogu 1.  
Uloga Konferencije predsjednika odbora  
2. Propisno obrazloženi zahtjevi za odobrenje šalju se Konferenciji predsjednika odbora koja utvr đuje poštuju li 
kriterije navedene u člancima 1. i 2. ovog Priloga kao i kvotu ustanovljenu u članku 1. ovog Priloga. Svi takvi zahtjevi 
sadržavaju naznaku vrste i to čan naslov izvješ ća i temeljnog dokumenta/temeljnih dokumenata, ako postoje.  
3. Zahtjeve za izradu strateških izvješ ća odobrava Konferencija predsjednika odbora nakon što riješi bilo koji sukob 
nadležnosti. Konferencija predsjednika može povu ći ovo odobrenje na poseban zahtjev nekog kluba zastupnika u roku od 
najviše četiri parlamentarna radna tjedna.  
4. Konferencija predsjednika odbora zahtjeve za izradu zakonodavnih i nezakonodavnih izvješ ća o vlastitoj inicijativi 
za koje ocijeni da zadovoljavaju zadane kriterije i kvotu šalje Konferenciji predsjednika na odobrenje. Konferencija 
predsjednika odbora u isto vrijeme obavješ ćuje Konferenciju predsjednika o svim godišnjim izvješ ćima o radu i pra ćenju 
navedenima u Prilozima 1. i 2., te o odobrenim provedbenim izvješ ćima i strateškim izvješ ćima.  
Odobrenje Konferencije predsjednika i rješavanje sukoba nadležnosti  
5. Konferencija predsjednika donosi odluku o zahtjevima za odobrenje za izradu zakonodavnih i nezakonodavnih 
izvješ ća o vlastitoj inicijativi u roku od najviše četiri parlamentarna radna tjedna nakon što joj te zahtjeve proslijedi 
Konferencija predsjednika odbora, osim ako Konferencija predsjednika zbog iznimnih razloga ne odlu či produljiti ovaj 
rok.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 325
 
6. Ako se odboru ospori nadležnost za izradu izvješ ća, Konferencija predsjednika u roku od šest parlamentarnih radnih 
tjedana donosi odluku na temelju preporuke Konferencije predsjednika odbora ili, ako te preporuke ne bude, njezinog 
predsjednika. Ako Konferencija predsjednika ne donese odluku u tom roku, preporuka se proglašava odobrenom (  1 ). 
Članak 4.  
Primjena članka 50. Poslovnika – postupak s pridruženim odborima  ( 2 ) 
1. Zahtjevi za primjenu članka 50. Poslovnika podnose se najkasnije u ponedjeljak koji prethodi sjednici Konferencije 
predsjednika odbora na kojoj se rješavaju zahtjevi za izradu izvješ ća o vlastitoj inicijativi.  
2. Konferencija predsjednika odbora zahtjeve za odobrenje izrade izvješ ća o vlastitoj inicijativi i zahtjeve za primjenu 
članka 50. rješava na svojoj mjese čnoj sjednici.  
3. Ako doti čni odbori ne postignu sporazum o zahtjevu za primjenu članka 50., Konferencija predsjednika donosi 
odluku unutar šest parlamentarnih radnih tjedana na temelju preporuke Konferencije predsjednika odbora ili, ako te 
preporuke ne bude, njezinog predsjednika. Ako Konferencija predsjednika ne donese odluku u tom roku, preporuka se 
proglašava odobrenom (  3 ). 
Članak 5.  
Završne odredbe  
1. Pri kraju saziva Parlamenta zahtjevi za odobrenje za izradu izvješ ća na vlastitu inicijativu moraju se podnijeti 
najkasnije u srpnju one godine koja prethodi izborima. Nakon tog datuma isklju čivo se odobravaju propisno obrazloženi 
iznimni zahtjevi.  
2. Konferencija predsjednika odbora podnosi izvješ će Konferenciji predsjednika o stanju izvješ ća o vlastitoj inicijativi 
svake dvije i pol godine.  
3. Ova odluka stupa na snagu 12. prosinca 2002. Njome prestaju važiti te se zamjenjuju sljede će odluke  
— odluka Konferencije predsjednika od 9. prosinca 1999. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješ ća o 
vlastitoj inicijativi u smislu članka 48. Poslovnika i odluke Konferencije predsjednika od 15. velja če i 17. svibnja 
2001. kojima se nadopunjuje prilog toj odluci,  
— odluka Konferencije predsjednika od 15. lipnja 2000. o postupku odobrenja za sastavljanje izvješ ća o dokumentima 
koje druge institucije ili tijela Europske unije šalju Europskom parlamentu radi obavijesti.  
PRILOG 1.  
GODIŠNJA IZVJEŠ ĆA O RADU I PRA ĆENJU KOJA SE AUTOMATSKI ODOBRAVAJU I ZA KOJE VRIJEDI 
OGRANI ČENJE OD ŠEST ISTODOBNO SASTAVLJENIH IZVJEŠ ĆA (NA TEMELJU ČLANKA 1. STAVKA 2. I 
ČLANKA 3. ODLUKE)  
Izvješ će o ljudskim pravima u svijetu i politici EU-a na tom podru čju (Odbor za vanjske poslove)  
Godišnje izvješ će Vije ća u skladu s operativnom odredbom 8. Kodeksa ponašanja Europske unije u pogledu izvoza oružja 
(Odbor za vanjske poslove)  
Izvješ će o pra ćenju i primjeni prava Zajednice (Odbor za pravna pitanja)  
Bolja izrada zakona – primjena na čela supsidijarnosti i proporcionalnosti – (Odbor za pravna pitanja)  
Izvješ će o radu Zajedni čke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a (Odbor za razvoj)HR 326 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) Ovaj je stavak dodan nakon odluke donesene na plenarnoj sjednici 15. lipnja 2006. o tuma čenju članka 48. Poslovnika.  
( 2 ) Ovaj je članak dodan odlukom Konferencije predsjednika od 26. lipnja 2003.  
( 3 ) Ovaj je stavak dodan nakon odluke donesene na plenarnoj sjednici 15. lipnja 2006. o tuma čenju članka 48. Poslovnika.
 Izvješ će o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji – (Odbor za gra đanske slobode, pravosu đe i unutarnje poslove)  
Izvješ će o jednakosti muškaraca i žena u Europskoj uniji – (Odbor za prava žena i jednakost spolova)  
Integrirani pristup jednakosti muškaraca i žena u radu odbora (godišnje izvješ će) – (Odbor za prava žena i jednakost 
spolova)  
Izvješ će o koheziji – (Odbor za regionalni razvoj)  
Zaštita financijskih interesa Zajednica – borba protiv prijevara – (Odbor za prora čunski nadzor)  
Godišnje izvješ će o EIB-u – (Odbor za prora čunski nadzor/Odbor za monetarnu i ekonomsku politiku – svake druge 
godine)  
Javne financije u EMU-u – (Odbor za monetarnu i ekonomsku politiku)  
Europska gospodarska situacija: pripremno izvješ će o zajedni čkim politi čkim smjernicama koje se posebno ti ču širih 
smjernica ekonomske politike – (Odbor za monetarnu i ekonomsku politiku)  
Godišnje izvješ će ESB-a – (Odbor za monetarnu i ekonomsku politiku)  
Izvješ će o politici tržišnog natjecanja – (Odbor za monetarnu i ekonomsku politiku)  
Godišnje izvješ će o pokazateljima stanja na unutarnjem tržištu – (Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potroša ča) 
Godišnje izvješ će o zaštiti potroša ča – (Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potroša ča) 
Godišnje izvješ će o sustavu Solvit - (Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potroša ča) 
PRILOG 2.  
GODIŠNJA IZVJEŠ ĆA O RADU I PRA ĆENJU KOJA SE AUTOMATSKI ODOBRAVAJU I KOJA SE POSEBNO 
POZIVAJU NA POSLOVNIK (BEZ OGRANI ČENJA OD ŠEST ISTODOBNO SASTAVLJENIH IZVJEŠ ĆA) 
Godišnje izvješ će o javnom pristupu dokumentima Parlamenta, članak 104. stavak 7. – (Odbor za gra đanske slobode, 
pravosu đe i unutarnje poslove)  
Izvješ će o europskim politi čkim strankama, članak 210. stavak 6. – (Odbor za ustavna pitanja)  
Izvješ će o raspravama Odbora za predstavke, članak 202. stavak 8. – (Odbor za predstavke)  
Izvješ će o godišnjem izvješ ću Europskog ombudsmana, članak 205. stavak 2. – drugi dio – (Odbor za predstavke)HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 327
 
PRILOG XIX.  
ZAJEDNI ČKA KOMUNIKACIJA O EUROPI  
Ciljevi i na čela 
1. Europski parlament, Vije će i Europska komisija pridaju najve ću mogu ću važnost unapre đivanju komunikacije o 
pitanjima vezanima uz EU, poštuju ći pritom na čela pluralizma, sudjelovanja, otvorenosti i transparentnosti kako bi 
europskim gra đanima omogu ćili korištenje njihovog prava na sudjelovanje u demokratskom životu Unije u kojoj se 
odluke donose na najotvoreniji i najdemokratskiji mogu ći na čin. 
2. Tri institucije žele potaknuti približavanje stajališta o komunikacijskim prioritetima Europske unije u cijelosti, 
promicati dodatnu važnost koju predstavlja odnos EU-a prema komunikaciji o europskim pitanjima, olakšati razmjenu 
informacija i najbolje prakse te, s obzirom na ove prioritete, razviti sinergiju izme đu institucija u komunikaciji te po 
potrebi olakšati suradnju izme đu institucija i država članica.  
3. Tri institucije uvi đaju da komunikacija o Europskoj uniji zahtijeva politi čku predanost institucija EU-a i država 
članica i da su države članice same odgovorne za komunikaciju sa svojim gra đanima o EU-u.  
4. Tri institucije vjeruju da bi se aktivnosti informiranja i komunikacije o europskim pitanjima trebalo provoditi na 
takav na čin da svatko dobije pristup objektivnim i raznolikim informacijama o Europskoj uniji i da se gra đanima omogu ći 
ostvarivanje prava na izražavanje mišljenja i aktivno sudjelovanje u javnoj raspravi o pitanjima Europske unije.  
5. Pri provo đenju aktivnosti informiranja i komunikacije tri institucije promi ču uvažavanje višejezi čnosti i kulturne 
raznolikosti.  
6. Tri institucije imaju politi čku obvezu postizanja gore navedenih ciljeva. One poti ču druge institucije i tijela EU-a da 
podrže njihove napore i da, ako to žele, doprinesu ovom pristupu.  
Partnerski pristup  
7. Tri institucije prepoznaju važnost rješavanja izazova komunikacije o pitanjima EU-a u okviru partnerstva izme đu 
država članica i institucija EU-a kako bi osigurale u činkovitu komunikaciju te objektivno informiranje najšire mogu će 
publike na odgovaraju ćoj razini.  
One žele razviti sinergije s nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima te predstavnicima civilnog društva.  
U tu bi svrhu željele izgraditi pragmati čni partnerski pristup.  
8. U tom smislu pozivaju se na klju čnu ulogu Me đuinstitucionalne skupine o informiranju (IGI), koja institucijama 
služi kao okvir na visokoj razini za poticanje politi čke rasprave o aktivnostima informiranja i komunikacije o EU-u radi 
promicanja sinergije i komplementarnosti. U tu se svrhu IGI, čiji su supredsjedatelji predstavnici Europskog parlamenta, 
Vije ća i Europske komisije, te uz sudjelovanje Odbora regija i Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora u svojstvu 
promatra ča, u na čelu sastaje dva puta godišnje.  
Okvir za zajedni čki rad  
Tri institucije namjeravaju sura đivati na sljede ćoj osnovi:  
9. Poštuju ći pojedina čnu nadležnost svake institucije EU-a i države članice u pogledu njihove vlastite komunikacijske 
strategije i prioriteta, tri institucije će, u okviru IGI-a, godišnje utvrditi ograni čen broj zajedni čkih komunikacijskih 
prioriteta.  
10. Ovi će se prioriteti temeljiti na komunikacijskim prioritetima koje institucije i tijela EU-a utvrde u skladu sa svojim 
unutarnjim postupcima te će po potrebi nadopunjavati strateška stajališta i napore država članica na ovom podru čju, 
uzimaju ći u obzir o čekivanja gra đana.  
11. Tri institucije i države članice nastojat će promicati odgovaraju ću potporu za komunikaciju o utvr đenim priori ­
tetima.  
12. Službe koje su u državama članicama i institucijama EU-a odgovorne za komunikaciju trebale bi se povezati kako 
bi osigurale uspješnu provedbu zajedni čkih komunikacijskih prioriteta te druge aktivnosti vezane uz komuniciranje o EU- 
u, prema potrebi na temelju odgovaraju ćih administrativnih mjera.HR 328 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17
 
13. Institucije i države članice pozivaju se na razmjenu informacija o drugim komunikacijskim aktivnostima vezanima 
uz EU, a posebno o sektorskim komunikacijskim aktivnostima koje predlože institucije i tijela, u slu čaju da te aktivnosti u 
državama članicama dovedu do informativnih kampanja.  
14. Na po četku svake godine Komisija se poziva da ostale institucije EU-a izvijesti o glavnim postignu ćima provedbe 
zajedni čkih komunikacijskih prioriteta iz prethodne godine.  
15. Ova politi čka izjava potpisana je dvadeset i drugog listopada dvije tisu će i osme godine.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 329
 
PRILOG XX.  
ZAJEDNI ČKA IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA, VIJE ĆA I KOMISIJE OD 13. LIPNJA 2007. O 
PRAKTI ČNIM NA ČINIMA PROVEDBE POSTUPKA SUODLU ČIVANJA ( ČLANAK 251. UGOVORA O EZ-U)  ( 1 ) 
OP ĆA NA ČELA  
1. Europski parlament, Vije će i Komisija, dalje u tekstu „institucije”, utvr đuju kako se sadašnja praksa koja uklju čuje 
razgovore izme đu predsjedništva Vije ća, Komisije i predsjednika nadležnih odbora i/ili izvjestitelja Europskog parlamenta 
te izme đu supredsjedatelja Odbora za mirenje pokazala korisnom.  
2. Institucije potvr đuju da treba nastaviti s poticanjem ove prakse koja se razvila u svim fazama postupka suodlu čiva ­
nja. Institucije se obvezuju preispitati svoje radne metode s ciljem još u činkovitijeg korištenja svih mogu ćnosti postupka 
suodlu čivanja, kako je utvr đeno Ugovorom o EZ-u.  
3. Ova Zajedni čka izjava pojašnjava te radne metode i prakti čne na čine njihove primjene. Ona nadopunjuje Me đuin ­
stitucionalni sporazum o boljoj izradi zakona (  2 ), a posebno njegove odredbe koje se odnose na postupak suodlu čivanja. 
Institucije se u potpunosti obvezuju poštovati te obveze u skladu s na čelima transparentnosti, odgovornosti i u činkovito ­
sti. U tom pogledu, institucije bi trebale obratiti posebnu pozornost na postizanje napretka u odnosu na prijedloge za 
pojednostavnjenje, pritom poštuju ći pravnu ste čevinu EU-a.  
4. Institucije tijekom cijelog postupka sura đuju u dobroj vjeri kako bi što je više mogu će približile svoja stajališta i time 
prema potrebi omogu ćile donošenje doti čnog akta u ranoj fazi postupka.  
5. U ostvarenju tog cilja one sura đuju putem odgovaraju ćih me đuinstitucionalnih kontakata kako bi nadzirale 
napredak rada i analizirale stupanj usuglašenosti u svim fazama postupka suodlu čivanja.  
6. U skladu sa svojim internim poslovnicima, institucije se obvezuju redovito razmjenjivati informacije o napretku 
predmeta koji su u postupku suodlu čivanja. U najve ćoj mogu ćoj mjeri osiguravaju uskla đenost svojih rasporeda rada kako 
bi omogu ćile da se postupci vode na koherentan i uskla đen na čin. One stoga nastoje izraditi indikativni raspored za 
razli čite faze koje vode do kona čnog usvajanja razli čitih zakonodavnih prijedloga, pritom u potpunosti poštuju ći politi čku 
prirodu postupka odlu čivanja.  
7. Suradnja izme đu institucija u okviru suodlu čivanja često poprima oblik tripartitnih sastanaka („trijaloga”). Ovaj 
sustav trijaloga pokazao je svoju vitalnost i fleksibilnost time što je zna čajno pove ćao mogu ćnosti postizanja sporazuma 
u fazama prvog i drugog čitanja, a tako đer je i pridonio pripremi rada Odbora za mirenje.  
8. Ovakvi se trijalozi obi čno vode u neformalnom okviru. Mogu se održavati u svim fazama postupka i na razli čitim 
razinama zastupanja, ovisno o prirodi rasprave koja se o čekuje. Svaka institucija u skladu sa svojim poslovnikom odre đuje 
svoje sudionike za svaki sastanak, utvr đuje svoj mandat za pregovore i pravodobno obavješ ćuje ostale institucije o 
pripremama za sastanke.  
9. Svi nacrti kompromisnih tekstova koji se na predstoje ćem sastanku podnose na raspravu unaprijed se dijele svim 
sudionicima u najve ćoj mogu ćoj mjeri. Kako bi se pove ćala transparentnost, trijalozi koji se održavaju unutar Europskog 
parlamenta i Vije ća najavljuju se kada je to izvedivo.  
10. Predsjedništvo Vije ća nastojat će sudjelovati na sastancima parlamentarnih odbora. Ono će prema potrebi pažljivo 
razmotriti svaki zahtjev za davanje informacija o stajalištu Vije ća. 
PRVO ČITANJE  
11. Institucije sura đuju u dobroj vjeri kako bi što je više mogu će približile svoja stajališta tako da se akti mogu donijeti 
u prvom čitanju kad god je to mogu će. 
Sporazum u fazi prvog čitanja u Europskom parlamentu  
12. Kako bi se olakšalo vo đenje postupka u prvom čitanju, uspostavljaju se odgovaraju ći kontakti.  
13. Komisija podupire takve kontakte i na konstruktivan na čin koristi svoje pravo na inicijativu s ciljem približavanja 
stajališta Europskog parlamenta i Vije ća, vode ći ra čuna o ravnoteži izme đu institucija i ulozi koja joj je dodijeljena 
Ugovorom.HR 330 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) SL C 145, 30.6.2007., str. 5.  
( 2 ) SL C 321, 31.12.2003., str. 1.
 14. Ako se sporazum postigne neformalnim pregovorima u okviru trijaloga, predsjedatelj Corepera u pismu pred ­
sjedniku relevantnog parlamentarnog odbora šalje pojedinosti sadržaja sporazuma u obliku amandmana na prijedlog 
Komisije. U tom se pismu navodi spremnost Vije ća da prihvati ovakav ishod, podložno pravno-jezi čnoj provjeri, ako ga se 
potvrdi glasovanjem na plenarnoj sjednici. Primjerak tog pisma šalje se Komisiji.  
15. S tim u vezi, kad se bliži zaklju čivanje predmeta u prvom čitanju, obavijest o namjeri postizanja sporazuma trebala 
bi biti dostupna što je prije mogu će. 
Sporazum u fazi zajedni čkog stajališta Vije ća 
16. Ako se dogovor ne postigne u prvom čitanju u Europskom parlamentu, kontakti se mogu nastaviti s ciljem 
postizanja sporazuma u fazi zajedni čkog stajališta.  
17. Komisija podupire takve kontakte i na konstruktivan na čin koristi svoje pravo na inicijativu s ciljem približavanja 
stajališta Europskog parlamenta i Vije ća, vode ći ra čuna o ravnoteži izme đu institucija i ulozi koja joj je dodijeljena 
Ugovorom.  
18. Ako se u ovoj fazi postigne sporazum, predsjednik relevantnog parlamentarnog odbora, u pismu predsjedatelju 
Corepera, iznosi svoju preporuku plenarnoj sjednici da prihvati zajedni čko stajalište Vije ća bez izmjene, pod uvjetom da 
Vije će potvrdi zajedni čko stajalište i da se obavi pravno-jezi čna provjera. Primjerak tog pisma šalje se Komisiji.  
DRUGO ČITANJE  
19. U svojem obrazloženju Vije će što je jasnije mogu će objašnjava razloge zbog kojih je usvojilo svoje zajedni čko 
stajalište. U drugom čitanju Europski parlament ove razloge i stajalište Komisije uzima u obzir u najve ćoj mogu ćoj mjeri.  
20. Prije nego što pošalje zajedni čko stajalište, Vije će nastoji odrediti datum njegova slanja savjetuju ći se s Europskim 
parlamentom i Komisijom kako bi se osigurala najve ća mogu ća u činkovitost zakonodavnog postupka u drugom čitanju.  
Sporazum u fazi drugog čitanja u Europskom parlamentu  
21. Odgovaraju ći kontakti nastavit će se čim se zajedni čko stajalište Vije ća proslijedi Europskom parlamentu, s ciljem 
postizanja boljeg razumijevanja jednog i drugog stajališta, a time i što bržeg zaklju čivanja zakonodavnog postupka.  
22. Komisija podupire takve kontakte i daje svoje mišljenje s ciljem približavanja stajališta Europskog parlamenta i 
Vije ća, vode ći ra čuna o ravnoteži izme đu institucija i ulozi koja joj je dodijeljena Ugovorom.  
23. Ako se sporazum postigne neformalnim pregovorima u okviru trijaloga, predsjedatelj Corepera u pismu pred ­
sjedniku relevantnog parlamentarnog odbora šalje pojedinosti sadržaja sporazuma u obliku amandmana na zajedni čko 
stajalište Vije ća. U tom se pismu navodi spremnost Vije ća da prihvati ovakav ishod, podložno pravno-jezi čnoj provjeri, 
ako ga se potvrdi glasovanjem na plenarnoj sjednici. Primjerak tog pisma šalje se Komisiji.  
MIRENJE  
24. Ako se pokaže da Vije će ne će mo ći prihvatiti sve amandmane Europskog parlamenta u drugom čitanju i kad Vije će 
bude spremno iznijeti svoje stajalište, organizira se prvi trijalog. Svaka institucija, u skladu sa svojim poslovnikom, 
odre đuje svoje sudionike za svaki sastanak i utvr đuje svoj mandat za pregovore. Komisija će jednom i drugom izaslanstvu 
što je prije mogu će priop ćiti svoje namjere u vezi svojeg mišljenja o amandmanima Europskog parlamenta u drugom 
čitanju.  
25. Trijalozi se održavaju tijekom postupka mirenja s ciljem rješavanja spornih pitanja i stvaranja uvjeta za postizanje 
sporazuma u Odboru za mirenje. Rezultati trijaloga raspravljaju se i po mogu ćnosti odobravaju na sastancima svake 
pojedine institucije.  
26. Odbor za mirenje saziva predsjednik Vije ća, uz suglasnost predsjednika Europskog parlamenta i uz poštovanje 
odredbi Ugovora.  
27. Komisija sudjeluje u postupku mirenja i poduzima sve potrebne inicijative s ciljem približavanja stajališta Europ ­
skog parlamenta i Vije ća. Takve inicijative mogu uklju čivati nacrte kompromisnih tekstova, uzimaju ći u obzir stajališta 
Europskog parlamenta i Vije ća i vode ći ra čuna o ulozi koja je Komisiji dodijeljena Ugovorom.  
28. Odborom za mirenje zajedni čki predsjedaju predsjednik Europskog parlamenta i predsjednik Vije ća. Sjednicama 
odbora naizmjence predsjeda svaki supredsjedatelj.  
29. Supredsjedatelji zajedni čki odre đuju datume i dnevne redove sjednica Odbora za mirenje kako bi Odbor za mirenje 
učinkovito djelovao tijekom postupka mirenja. Komisiju se konzultira o predvi đenim datumima. Europski parlament i 
Vije će okvirno odre đuju odgovaraju će datume za postupke mirenja i o tome obavješ ćuju Komisiju.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 331
 
30. Supredsjedatelji mogu staviti nekoliko predmeta na dnevni red bilo koje sjednice Odbora za mirenje. Osim glavne 
teme („to čka B”), o kojoj sporazum još nije postignut, mogu se otvarati i/ili zatvarati postupci mirenja oko ostalih tema 
bez rasprave o tim to čkama („to čka A”).  
31. Europski parlament i Vije će, poštuju ći pritom odredbe Ugovora o rokovima, što je više mogu će vode ra čuna o 
ograni čenjima u rasporedu, posebno onima koja proizlaze iz prekida rada institucija i izbora za Europski parlament. U 
svakom slu čaju, prekid rada mora biti što je mogu će kra ći. 
32. Odbor za mirenje naizmjence se sastaje u prostorima Europskog parlamenta i Vije ća, s ciljem ravnopravnog 
dijeljenja opreme i prostorija, uklju čuju ći i usluge usmenog prevo đenja.  
33. Odboru za mirenje dostupan je prijedlog Komisije, zajedni čko stajalište Vije ća i mišljenje Komisije o tom stajalištu, 
amandmani koje je predložio Europski parlament i mišljenje Komisije o tim amandmanima, te zajedni čki radni dokument 
izaslanstava Europskog parlamenta i Vije ća. Ovaj radni dokument trebao bi omogu ćiti korisnicima da s lako ćom utvrde 
relevantna pitanja i da se na njih u činkovito pozivaju. Komisija u na čelu podnosi svoje mišljenje u roku od tri tjedna od 
službenog primitka rezultata glasovanja u Europskom parlamentu, a najkasnije do po četka postupka mirenja.  
34. Supredsjedatelji mogu podnositi tekstove Odboru za mirenje na odobrenje.  
35. Sporazum o zajedni čkom tekstu utvr đuje se na sastanku Odbora za mirenje ili, nakon toga, razmjenom pisama 
izme đu supredsjedatelja. Primjerci takvih pisama šalju se Komisiji.  
36. Ako Odbor za mirenje postigne sporazum o zajedni čkom tekstu, tekst se nakon završne pravno-jezi čne dorade 
podnosi supredsjedateljima na službeno odobrenje. Me đutim, u iznimnim slu čajevima radi poštovanja rokova, supred ­
sjedateljima se na odobrenje može poslati nacrt zajedni čkog teksta.  
37. Odobreni zajedni čki tekst supredsjedatelji šalju predsjednicima Europskog parlamenta i Vije ća u zajedni čki potpi ­
sanom pismu. Ako se Odbor za mirenje ne može usuglasiti oko zajedni čkog teksta, supredsjedatelji o tome obavješ ćuju 
predsjednike Europskog parlamenta i Vije ća u zajedni čki potpisanom pismu. Ovakva pisma služe kao službeni zapisnik. 
Primjerci takvih pisama šalju se Komisiji radi obavijesti. Radni dokumenti koji se koriste tijekom postupka mirenja 
dostupni su u registru svake institucije po zaklju čenju postupka.  
38. Tajništvo Europskog parlamenta i Glavno tajništvo Vije ća zajedni čki djeluju kao tajništvo Odbora za mirenje, uz 
sudjelovanje Glavnog tajništva Komisije.  
OP ĆE ODREDBE  
39. Ako Europski parlament ili Vije će ocijene da je nužno produžiti rokove navedene u članku 251. Ugovora, o tome 
obavješ ćuju predsjednika druge institucije i Komisiju.  
40. Kad se sporazum postigne u prvom ili drugom čitanju ili tijekom mirenja, usuglašeni tekst dovršavaju pravno- 
jezi čne službe Europskog parlamenta i Vije ća usko i suglasno sura đuju ći. 
41. Usuglašeni tekstovi ne mijenjaju se bez izri čite suglasnosti i Europskog parlamenta i Vije ća na odgovaraju ćoj razini.  
42. Završna dorada tekstova obavlja se uzimaju ći u obzir razli čite postupke Europskog parlamenta i Vije ća, posebno u 
odnosu na rokove zaklju čivanja internih postupaka. Institucije se obvezuju da rokove utvr đene za završnu pravno-jezi čnu 
doradu akata ne će koristiti za ponovno otvaranje rasprava o bitnim pitanjima.  
43. Europski parlament i Vije će dogovaraju se o zajedni čkom predstavljanju tekstova koje su te institucije zajedno 
pripremile.  
44. Institucije se obvezuju što je više mogu će koristiti uzajamno prihvatljive standardne klauzule koje će se uklju čivati 
u akte donesene u postupku suodlu čivanja, posebno u pogledu odredaba o izvršavanju provedbenih ovlasti (u skladu s 
odlukom o „komitologiji” (  1 ),) o stupanju na snagu, o prenošenju i primjeni akata te o poštovanju prava Komisije na 
inicijativu.  
45. Institucije će nastojati održati zajedni čku tiskovnu konferenciju kako bi objavile uspješan ishod zakonodavnog 
postupka u prvom ili drugom čitanju odnosno tijekom mirenja. Tako đer će nastojati izdavati zajedni čka priop ćenja za 
tisak.HR 332 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) Odluka Vije ća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvr đivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (SL 
L 184, 17.7.1999., str. 23.). Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).
 46. Nakon što Europski parlament i Vije će donesu zakonodavni akt u postupku suodlu čivanja, tekst se podnosi na 
potpis predsjedniku Europskog parlamenta i predsjedniku Vije ća te glavnim tajnicima tih institucija.  
47. Predsjednici Europskog parlamenta i Vije ća na potpis dobivaju tekst na svojim jezicima i, kad god je to mogu će, 
zajedno potpisuju tekst na zajedni čkoj sve čanosti koja se organizira jednom mjese čno u cilju potpisivanja važnih akata u 
nazo čnosti medija.  
48. Zajedni čki potpisan tekst šalje se na objavu u  Službenom listu Europske unije . Objava obi čno slijedi u roku od dva 
mjeseca nakon što Europski parlament i Vije će donesu zakonodavni akt.  
49. Ako jedna od institucija otkrije pogrešku u pisanju ili o čitu pogrešku u tekstu (ili u jednoj od njegovih jezi čnih 
verzija), o tome odmah obavješ ćuje druge institucije. Kad se pogreška odnosi na akt koji još nije donio ni Europski 
parlament ni Vije će, pravno-jezi čne službe Europskog parlamenta i Vije ća usko sura đuju ći pripremaju potrebne ispravke. 
Kad se ova pogreška odnosi na akt koji je ve ć donijela jedna ili obje ove institucije, bez obzira na to je li objavljen ili ne, 
Europski parlament i Vije će zajedni čkom suglasnoš ću donose ispravak koji se sastavlja u skladu s njihovim postupcima.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 333
 
PRILOG XXI.  
KODEKS PONAŠANJA ZA PREGOVORE U OKVIRU REDOVNIH ZAKONODAVNIH POSTUPAKA  ( 1 ) 
1. Uvod  
Ovim kodeksom ponašanja utvr đuju se op ća na čela unutar Parlamenta o na činu vo đenja pregovora tijekom svih faza 
redovnog zakonodavnog postupka s ciljem pove ćanja njihove transparentnosti i odgovornosti, posebno u ranoj fazi 
postupka (  2 ). Njime se nadopunjuje „Zajedni čka izjava o prakti čnim na činima provedbe postupka suodlu čivanja”, oko 
koje su se usuglasili Parlament, Vije će i Komisija (  3 ), a koja je usredoto čenija na odnos izme đu ovih institucija.  
Nadležni parlamentarni odbor za vrijeme pregovora u prvom i u drugom čitanju glavno je odgovorno tijelo u Parlamentu.  
2. Odluka o stupanju u pregovore  
Parlament u na čelu koristi sve ponu đene mogu ćnosti u svim fazama redovnog zakonodavnog postupka. Odluka o 
nastojanju postizanja dogovora u ranoj fazi zakonodavnog postupka je odluka koja se donosi za svaki slu čaj posebno, 
uzimaju ći u obzir posebne zna čajke svakog pojedinog predmeta. Ona mora imati politi čko opravdanje, na primjer, po 
pitanju politi čkih prioriteta, prijedloga nesporne odnosno „tehni čke” prirode, hitne situacije i/ili stava nekog predsjedništva 
prema odre đenom predmetu.  
Mogu ćnost stupanja u pregovore s Vije ćem izvjestitelj predstavlja cjelokupnom odboru, a odluka o takvom djelovanju 
donosi se širokim konsenzusom ili, ako je potrebno, glasovanjem.  
3. Sastav pregovara čkog tima  
Odluka odbora da stupi u pregovore s Vije ćem i Komisijom radi dogovora tako đer uklju čuje odluku o sastavu prego ­
vara čkog tima EP-a. U na čelu se poštuje politi čka ravnoteža i svi su klubovi zastupnika na ovim pregovorima zastupljeni 
barem na razini osoblja.  
Nadležna služba tajništva EP-a odgovorna je za prakti čnu organizaciju pregovora.  
4. Mandat pregovara čkog tima  
U na čelu, amandmani doneseni u odboru ili na plenarnoj sjednici čine temelj mandata pregovara čkog tima EP-a. Odbor 
tako đer može utvrditi prioritete i rok za pregovore.  
U iznimnom slu čaju pregovora o sporazumu u prvom čitanju prije glasovanja unutar odbora, odbor daje smjernice 
pregovara čkom timu EP-a.  
5. Organizacija trijaloga  
Na čelo je da se trijalozi koji se održavaju u Europskom parlamentu i Vije ću najavljuju, kako bi se pove ćala transparent ­
nost.  
Pregovori u trijalozima temelje se na jednom zajedni čkom dokumentu u kojem se navodi stajalište svake institucije o 
svakom pojedinom amandmanu te koji tako đer uklju čuju i sve kompromisne tekstove podijeljene na sastancima u okviru 
trijaloga (npr. utvr đen postupak za dokument s četiri stupca). U mjeri u kojoj je to mogu će, kompromisni tekstovi koji se 
na raspravu podnose na jednoj od sljede ćih sjednica unaprijed se dijele svim sudionicima.  
Ako je potrebno, pregovara čkom timu EP-a osigurava se oprema i prostorije za usmeno prevo đenje (  4 ). 
6. Povratne informacije i odluka o postignutom sporazumu  
Nakon svakog trijaloga pregovara čki tim odboru daje povratno izvješ će o ishodu pregovora i stavlja mu na raspolaganje 
sve podijeljene tekstove. Ako to zbog vremenskog uskla đivanja nije mogu će, pregovara čki tim sastaje se s izvjestiteljima u 
sjeni, a po potrebi i zajedno s koordinatorima radi dobivanja svih novih informacija.HR 334 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) Kao što je odobrila Konferencija predsjednika 18. rujna 2008.  
( 2 ) Treba obratiti posebnu pažnju na pregovore koji se održ avaju u onim fazama postupka kada je transparentnost u Parlamentu veom a 
ograni čena. To vrijedi u slu čaju pregovora: prije glasovanja odbora u prvom čitanju s ciljem postizanja dogovora u prvom čitanju, 
nakon prvog čitanja u Parlamentu s ciljem postizanja dogovora na po četku drugog čitanja.  
( 3 ) Vidjeti Prilog XX.  
( 4 ) U skladu s odlukom koju je Predsjedništvo donijelo 10. prosinca 2007.
 Odbor razmatra sve postignute sporazume ili obnavlja mandat pregovara čkog tima u slu čaju potrebe daljnjih pregovora. 
Ako to zbog vremenskog uskla đivanja nije mogu će, a osobito u fazi drugog čitanja, odluku o sporazumu donose 
izvjestitelj i izvjestitelji u sjeni, prema potrebi zajedno s predsjednikom odbora i koordinatorima. Kako bi klubovi 
zastupnika mogli pripremiti svoje kona čno stajalište mora postojati dovoljno vremena izme đu završetka pregovora i 
glasovanja na plenarnoj sjednici.  
7. Pomo ć 
Pregovara čkom timu osiguravaju se sva potrebna sredstva za primjereno obavljanje posla. Me đu njima bi se trebao nalaziti 
„tim za administrativnu podršku” koji čine tajništvo odbora, politi čki savjetnik izvjestitelja, tajništvo za postupak suodlu ­ 
čivanja i pravna služba. Ovisno o pojedinom predmetu i o fazi pregovora, ovaj se tim može proširiti.  
8. Kraj postupka  
Ovaj sporazum izme đu Parlamenta i Vije ća potvr đuje se službenim pismom. Dogovoreni se tekstovi ne mijenjaju bez 
izri čitog pristanka Europskog parlamenta i Vije ća na odgovaraju ćoj razini.  
9. Mirenje  
Na čela utvr đena ovim kodeksom ponašanja tako đer se primjenjuju u postupku mirenja, pri čemu je izaslanstvo EP-a 
glavno nadležno tijelo unutar Parlamenta.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 335