8.

Dodaju se novi Prilog i dodaci koji glase: „ PRILOG V. EMISIJA BUKE OD KOTRLJANJA GUMA 1. PODRUČJE PRIMJENE Ovaj Prilog primjenjuje se na EZ homologaciju guma, kao sastavnih dijelova, s obzirom na emisiju buke od kotrljanja guma. 2. DEFINICIJE Za potrebe ovog Priloga primjenjuju se definicije iz Priloga II., osim definicije iz odjeljka 2.1. koja glasi: 2.1. ‚Tip gume’ označava, u odnosu na homologaciju prema ovom Prilogu (emisija buke od kotrljanja guma), niz guma koji se sastoji od popisa oznaka veličine gume (vidjeti odjeljak 2.17. Priloga II.), imena marki i trgovačkih oznaka i trgovačkih opisa koji se ne razlikuju u sljedećim bitnim značajkama: — imenu proizvođača, — kategorizaciji guma (vidjeti odjeljak 2.4. ovog Priloga), — strukturi gume (vidjeti odjeljak 2.1.4. Priloga II.), — kategoriji uporabe (vidjeti odjeljak 2.1.3. Priloga II.) — za razred guma C1: ojačane ili povišene nosivosti, — uzorku gaznog sloja (vidjeti 2.3. opisnog dokumenta u Dodatku 3. Priloga I.). Napomena: Utjecaj izmjena manjih pojedinosti gaznog sloja i konstrukcije gume na emisiju buke od kotrljanja treba odrediti pri provjeri sukladnosti proizvodnje. Dodatno, primjenjuju se sljedeće definicije: 2.2. ‚Ime marke ili trgovački opis’ označava identifikaciju gume, kako je odredio proizvođač gume. Ime marke može biti jednak imenu proizvođača i trgovački opis može se poklapati s trgovačkom oznakom. 2.3. ‚Emisija buke od kotrljanja’ označava buku koja nastaje pri kotrljanju guma na mjestu dodira s površinom ceste. 2.4. Za potrebe ovog Priloga primjenjuje se sljedeća razredba: gume razreda C1 gume za osobne automobile (vidjeti odjeljak 2.32. Priloga II.); gume razreda C2 gume za gospodarska vozila (vidjeti odjeljak 2.33. Priloga II.) s indeksom nosivosti pri pojedinačnoj ugradbi ≤ 121 i oznakom brzinske kategorije ≥ ‚N’ (vidjeti odjeljak 2.29.3. Priloga II.); gume razreda C3 gume za gospodarska vozila (vidjeti odjeljak 2.33. Priloga II.) s indeksom nosivosti pri pojedinačnoj ugradbi ≤ 121 i oznakom brzinske kategorije ≤ ‚M’ (vidjeti odjeljak 2.29.3. Priloga II.) ili gume za gospodarska vozila (vidjeti odjeljak 2.33. Priloga II.) s indeksom nosivosti pri pojedinačnoj ugradbi ≥ 122. 3. OZNAČIVANJE 3.1. Osim oznaka koje su propisane u odjeljku 4. Priloga I. i odjeljku 3. Priloga II., gume moraju imati sljedeće oznake: 3.1.1. naziv proizvođača ili trgovačku oznaku; ime marke, trgovački opis ili trgovačku oznaku. 4. ZAHTJEVI ZA EMISIJU BUKE OD KOTRLJANJA GUMA 4.1. Opći zahtjevi Komplet od četiri gume iste oznake veličine i istog uzorka gaznog sloja koji predstavlja određeni niz guma mora se dostaviti na ispitivanje razine emisije buke od guma pri kotrljanju, postupkom koji je propisan u Dodatku 1. 4.2. Vrijednosti razine buke određene u skladu s odjeljkom 4.5. Dodatka 1. ne smiju prekoračiti sljedeće granice: 4.2.1. Gume razreda C1, prema nazivnoj širini gume (vidjeti odjeljak 2.17.1.1. Priloga II.) s kojom je provedeno ispitivanje: Granične vrijednosti u dB(A) Razred gume Nazivna širina (mm) A B (5) C (5) (6) C1a ≤ 145 72 (2) 71 (2) 70 C1b > 145 ≤ 165 73 (2) 72 (2) 71 C1c > 165 ≤ 185 74 (2) 73 (2) 72 C1d > 185 ≤ 215 75 (3) 74 (3) 74 C1e > 215 76 (4) 75 (4) 75 4.2.1.1. Za ojačane gume (ili gume povišene nosivosti) (vidjeti odjeljak 3.1.8. Priloga II.), granične vrijednosti iz odjeljka 4.2.1. moraju biti uvećane za 1 dB(A). 4.2.1.2. Za gume koje su po vrsti uporabe ‚posebne’ (vidjeti odjeljak 2.1.3. Priloga II.), granične vrijednosti iz odjeljka 4.2.1. moraju biti uvećane za 2 dB(A). 4.2.2. Gume razreda C2, prema vrsti uporabe (vidjeti odjeljak 2.1.3. Priloga II.) niza guma: Kategorija uporabe Granična vrijednost, izražena u dB(A) uobičajena 75 za snijeg 77 posebna 78 4.2.3. Gume razreda C3, prema vrsti uporabe (vidjeti odjeljak 2.1.3. Priloga II.) niza guma: Kategorija uporabe Granična vrijednost, izražena u dB(A) uobičajena 76 za snijeg 78 posebna 79 Dodatak 1. POSTUPAK MJERENJA RAZINE BUKE METODOM ‚PRAZNOG HODA’ 0. Uvod Ovaj postupak sadrži specifikacije za mjerne instrumente, uvjete mjerenja i mjernu metodu, sa svrhom određivanja razine buke koju proizvodi komplet guma ugrađenih na ispitno vozilo koje vozi velikom brzinom po cesti propisane površine. Najveća razina zvučnog tlaka se mjeri mikrofonima postavljenim uz ispitnu stazu, kad vozilo prolazi s isključenim motorom; konačni rezultat za referentnu brzinu dobije se iz analize linearnom regresijom. Tako dobiveni rezultati ne mogu se povezati s bukom guma izmjerenom pri ubrzanju korištenjem motora ili pri usporenju kočenjem. 1. Mjerni instrumenti 1.1. Mjerenje zvuka Mjerilo zvuka ili istovrijedni mjerni sustav, uključujući zaštitu protiv vjetra koju je preporučio proizvođač, moraju barem zadovoljavati zahtjeve za mjerila tipa 1. u skladu s publikacijom IEC 60651, drugo izdanje. Mjerenje se mora provesti uporabom frekvencijskog filtra A ili vremenskog filtra F. Kad se upotrebljava mjerni sustav s periodičnim pokazivanjem razine zvuka filtrom A, mjerenja treba provoditi u vremenskim razmacima koji nisu veći od 30 ms. 1.1.1. Umjeravanje Na početku i na kraju svakog niza mjerenja, cijeli mjerni sustav treba provjeriti kalibratorom zvuka koji ispunjava zahtjeve za kalibratore zvuka barem razreda točnosti 1 u skladu s normom IEC 942:1988. Razlika između očitanih vrijednosti dviju uzastopnih provjera, bez ikakvog dodatnog namještanja, mora biti jednaka ili manja od 0,5 dB. Ako je ta vrijednost prekoračena, rezultati mjerenja dobiveni nakon prethodne provjere koja je zadovoljavala moraju se odbaciti. 1.1.2. Usklađenost sa zahtjevima Usklađenost kalibratora zvuka sa zahtjevima norme IEC 60942:1988 mora se provjeravati jednom godišnje, a usklađenost cijelog mjernog sustava sa zahtjevima norme IEC 60651:1979/A1:1993, drugo izdanje, mora se provjeravati najmanje dva puta godišnje u laboratoriju koji je ovlašten za provođenje umjeravanja prema odgovarajućim normama. 1.1.3. Položaj mikrofona Mikrofon (ili mikrofoni) mora biti postavljen na razmaku 7,5 ± 0,05 m od referentne crte ispitne staze CC1 (Slika 1.) i 1,2 ± 0,02 m iznad podloge. Njegova os najveće osjetljivosti mora biti vodoravna te okomita na putanju vozila (crta CC1). 1.2. Mjerenja brzine Brzina vozila mora se mjeriti s mjerilima točnosti ± 1 km/h, ili pak kad prednji kraj vozila priđe do crte PP' (Slika 1.). 1.3. Mjerenja temperature Mjerenja temperature zraka i površine ispitne staze su obvezna. Točnost uređaja za mjerenja temperature mora biti ± 1 °C. 1.3.1. Mjerenja temperature zraka Osjetilo temperature treba postaviti na mjesto koje nije u sjeni, blizu mikrofona, tako da je izloženo strujanju zraka i zaštićeno od izravnog sunčevog zračenja. Ta zaštita može se postići postavljanjem zaslona koji pravi sjenu ili slične naprave. Osjetilo se mora postaviti na visini od 1,2 ± 0,1 m iznad površine ispitne staze, tako da se na najmanju mjeru svede utjecaj toplinskog zračenja ispitne površine pri slabom strujanju zraka. 1.3.2. Mjerenja temperature površine ispitne staze Osjetilo temperature treba postaviti na mjesto gdje je izmjerena temperatura reprezentativna za temperaturu ispitne staze, na kojem ne proizvodi smetnje pri mjerenju zvuka. Ako se upotrebljava mjerilo s kontaktnim osjetilom temperature, treba između površine i osjetila nanijeti masu koja provodi toplinu kako bi se osigurao odgovarajući toplinski kontakt. Ako se upotrebljava termometar na bazi isijavanja (pirometar), visinu treba odabrati tako da se osigura pokrivanje mjernog područja s promjerom ≥ 0,1 m. 1.4. Mjerenje vjetra Naprava mora moći mjeriti brzinu vjetra s dopuštenim odstupanjem ± 1 m/s. Mjerenje treba izvršiti na visini mikrofona. Treba zapisati smjer vjetra u odnosu na smjer vožnje. 2. Uvjeti mjerenja 2.1. Ispitni poligon Ispitni poligon mora biti sastavljen od središnje staze koju okružuje gotovo ravna ispitna površina. Dio za mjerenje mora biti potpuno ravan; ispitna površina mora biti suha i čista za sva mjerenja. Ispitna površina ne smije biti umjetno hlađena između ili prije ispitivanja. Na ispitnom poligonu moraju biti ostvareni takvi uvjeti da slobodno zvučno polje između izvora zvuka i mikrofona ima prigušenje unutar 1 dB(A). Smatra se da su ti uvjeti zadovoljeni ako na udaljenosti 50 m od središta dijela za mjerenja nema velikih objekata koji odbijaju zvuk, kao što su ograde, stijene, mostovi ili zgrade. Površina ispitne staze i dimenzije ispitnog poligona moraju biti u skladu s Dodatkom 2. ovog Priloga. Na središnjem dijelu, s polumjerom od najmanje 10 m, ne smije biti prhkog snijega, visoke trave, rasute zemlje, pepela ili sličnog materijala. U blizini mikrofona ne smije biti nikakvih zapreka koje bi mogle utjecati na zvučno polje i ne smije biti osoba između mikrofona i izvora zvuka. Mjeritelj koji provodi mjerenje i osobe koje sudjeluju u mjerenju moraju biti u takvom položaju da ne utječu na pokazivanja mjernih uređaja. 2.2. Vremenski uvjeti Mjerenja se ne smiju provoditi pri lošem vremenu. Treba isključiti mogućnost utjecaja udara vjetra na rezultate. Ispitivanje se ne smije provoditi ako brzina vjetra, na visini mikrofona, prelazi 5 m/s. Mjerenja se ne smiju provoditi kad je temperatura zraka ispod 5 °C ili iznad 40 °C, ili ako je temperatura površine ispitne površine ispod 5 °C ili iznad 50 °C. 2.3. Buka okoliša Razina buke okoliša (uključujući moguću buku vjetra) mora biti barem 10 dB(A) ispod razine izmjerene buke od kotrljanja guma. Na mikrofon se može postaviti odgovarajuća zaštita protiv vjetra, pod uvjetom da se uzme u obzir njezin utjecaj na osjetljivost i značajke usmjerenosti mikrofona. Mjerenja, na koja utječe vršna vrijednost zvuka, koja nije povezana sa značajkama opće razine buke guma, ne uzimaju se u obzir. 2.4. Zahtjevi zaispitno vozilo 2.4.1. Općenito Ispitno vozilo mora biti motorno vozilo koje je opremljeno s četiri pojedinačne gume na dvjema osovinama. 2.4.2. Opterećenje vozila Vozilo mora biti opterećeno tako da su opterećenja ispitnih guma sukladna zahtjevima iz odjeljka 2.5.2. 2.4.3. Razmak osovina Razmak osovina između dvije osovine na kojima su ugrađene ispitne gume razreda C1 mora biti manji od 3,50 m a za gume razreda C2 i C3 manji od 5 m. 2.4.4. Mjere za smanjivanje utjecaja vozila na mjerenja razine zvuka Kako bi se osiguralo da konstrukcija ispitnog vozila nema značajan utjecaj na buku guma, treba poštovati sljedeće zahtjeve i preporuke. Zahtjevi: (a) Ne smiju biti ugrađene zavjesice ni druge posebne naprave za sprečavanje prskanja ispod kotača; (b) U neposrednoj blizini guma i naplataka nije dopušteno dodavanje ni zadržavanje dijelova koji bi mogli zaslanjati emitiranu buku; (c) Namještenost kotača (usmjerenost, bočni nagib i uzdužni nagib) mora biti u potpunosti u skladu s preporukama proizvođača vozila; (d) Materijali koji upijaju zvuk ne smiju biti naknadno ugrađeni u kućištima kotača ni na donjoj strani nadogradnje; (e) Ovjes mora biti u takvom stanju da ne može prouzročiti neuobičajeno smanjenje razmaka od tla kad je vozilo opterećeno u skladu s ispitnim zahtjevima. Sustav za namještanje razine vozila, ako je ugrađen, mora biti namješten tako da razmak od tla tijekom ispitivanja odgovara razmaku od tla neopterećenog vozila. Preporuke za izbjegavanje ometajućega zvuka: (a) Preporučuje se skidanje ili preinaka dijelova vozila koji bi mogli pridonositi smetnjama zvuka vozila. Takva skidanja ili preinake moraju biti zapisane u izvješću o ispitivanju; (b) Za vrijeme ispitivanja treba utvrditi jesu li kočnice potpuno otpuštene da ne bi prouzročile buku od kočenja; (c) Treba utvrditi da električni ventilatori ne rade; (d) Stakla i pomični krov vozila moraju biti zatvoreni. 2.5. Gume 2.5.1. Općenito Na ispitno vozilo treba ugraditi četiri istovrsne gume istog tipa i iste skupine. U slučaju guma s indeksom nosivosti većim od 121 koje nisu predviđene za dvojnu ugradbu, dvije od tih guma istog tipa i iste skupine moraju se ugraditi na stražnju osovinu ispitnog vozila; na prednju osovinu moraju se ugraditi gume veličine koja odgovara opterećenju osovine koje su obrađene na najmanju dopuštenu dubinu profila, kako bi se, uz očuvanje dostatne razine sigurnosti, čim bolje smanjio utjecaj buke od kotrljanja guma. Zimske gume, koje u nekim državama članicama radi boljeg prijanjanja mogu biti opremljene čavlima, moraju se ispitati bez tih čavala. Gume s posebnim zahtjevima za ugradbu moraju biti ispitane sukladno tim zahtjevima (npr. smjer vrtnje). Prije početka vožnje, gume moraju imati punu dubinu žljebova gaznog sloja. Gume treba ispitati na naplatcima koje odobrava proizvođač gume. 2.5.2. Opterećenja guma Ispitno opterećenje Qt mora za svaku gumu na ispitnom vozilu iznositi 50 % do 90 % referentnog opterećenja Qr, dok prosječno ispitno opterećenje Qt,avr mora za sve gume iznositi 75 % ± 5 % referentnog opterećenja Qr. Opterećenje Qr odgovara za sve gume referentnoj najvećoj masi, koja je određena s indeksom nosivosti gume. Kad se indeks nosivosti sastoji od dva broja, odijeljena kosom crtom (/), treba poštovati prvi broj. 2.5.3. Tlak u gumama Svaka guma, ugrađena na ispitnom vozilu, mora imati ispitni tlak Pt, koji nije veći od referentnog tlaka Pr i koji je unutar sljedećih vrijednosti: gdje je Pr tlak, koji odgovara indeksu tlaka označenom na bočnoj stijenci gume. Kod guma razreda C1 je referentni tlak Pr za ‚uobičajene’ gume 250 kPa, za ‚ojačane’ gume 290 kPa; najmanji ispitni tlak Pt mora iznositi 150 kPa. 2.5.4. Pripreme prije ispitivanja Prije ispitivanja gume moraju biti ‚izvožene’ radi odstranjivanja kvržica smjese ili drugih karakterističnih uzoraka na gaznoj površini zaostalih od procesa lijevanja. Za to je uobičajeno potrebno približno 100 km uobičajene uporabe na cesti. Gume treba ugraditi na ispitno vozilo u istom smjeru kotrljanja, koji su imale pri ‚izvoženju’. Prije ispitivanja, gume treba zagrijati vožnjom pod ispitnim uvjetima. 3. Postupak ispitivanja 3.1. Opći uvjeti Pri svim mjerenjima vozilo treba voziti ravno po ispitnoj stazi (AA' do BB') tako da je uzdužna središnja ravnina vozila čim bliže crti CC'. Kad prednji dio ispitnog vozila dođe do crte AA', vozač mora postaviti ručicu mjenjača u neutralni položaj i isključiti motor. Ako ispitno vozilo proizvodi neuobičajenu buku (npr. od ventilatora ili zbog samozapaljenja), ispitivanje treba ponoviti. 3.2. Vrsta ibrojmjerenja Najvišu razinu zvuka, izraženu u decibelima i utvrđenu s frekventnim filtrom A (dB(A)), treba mjeriti do prve decimale pri gibanju vozila u praznom hodu između crta AA' i BB' (Slika 1. — prednji dio vozila na crti AA', zadnji dio vozila na crti BB'). Ta je vrijednost rezultat mjerenja. Na svakoj strani ispitnog vozila treba izvršiti najmanje četiri mjerenja pri ispitnim brzinama manjim od referentne brzine, propisane u stavku 4.1. i najmanje četiri mjerenja pri ispitnim brzinama većim od referentne brzine. Brzine moraju biti približno ravnomjerno raspoređene u rasponu brzina, određenom u stavku 3.3. 3.3. Ispitne brzine Brzine ispitnog vozila moraju biti u sljedećem rasponu: i. od 70 km/h do 90 km/h za gume razreda C1 i C2; ii. od 60 km/h do 80 km/h za gume razreda C3. 4. Tumačenje rezultata Mjerenje ne vrijedi ako je između najveće vrijednosti i ostalih vrijednosti zabilježena neuobičajena razlika. 4.1. Određivanje rezultata ispitivanja Referentna brzina Vref koja se upotrebljava za određivanje konačnog rezultata je: i. 80 km/h za gume razreda C1 i C2; ii. 70 km/h za gume razreda C3. 4.2. Regresijska analiza mjerenja buke Razina buke guma pri kotrljanju (bez ispravka temperature) LR u dB(A) određuje se regresijskom analizom prema sljedećoj formuli: gdje je: srednja vrijednost izmjerenih razina buke Li u dB(A): ‚n’ je broj mjerenja (n ≥ 16) je srednja vrijednost logaritama brzine vi: sa ‚a’ je nagib regresijske crte u dB(A): 4.3. Ispravak temperature Za gume razreda C2, konačni rezultat treba svesti na referentnu temperaturu ispitne površine href primjenom ispravljene temperature prema sljedećoj formuli: gdje je θ izmjerena temperatura ispitne površine, Za gume razreda C1, koeficijent K iznosi – 0,03 dB(A)/°C ako je θ> θref a K iznosi – 0,06 dB(A)/°C ako je θ< θref Za gume razreda C2 koeficijent K iznosi – 0,02 dB(A)/°C. Ako odstupanja izmjerene temperature ispitne površine pri svim mjerenjima, potrebnim za određivanje razine buke jednog kompleta guma, nisu veća od 5 °C, ispravak temperature prema opisanom postupku može se izvršiti samo na zadnju zabilježenu vrijednost razine buke od kotrljanja guma, pri čemu treba upotrijebiti aritmetičku sredinu izmjerenih temperatura. U protivnom, treba ispraviti svaku izmjerenu vrijednost buke Li uporabom temperature izmjerene za vrijeme mjerenja buke. Za gume razreda C3 ne vrši se ispravak temperature. 4.4. Radi uzimanja u obzir moguće netočnosti mjerila, rezultate iz odjeljka 4.3. treba umanjiti za 1 dB(A). 4.5. Konačni rezultat razine buke guma s ispravkom temperature u dB(A) treba zaokružiti na najmanju cijelu nižu vrijednost. Dodatak 2. IZVJEŠĆE O ISPITIVANJU Izvješće o ispitivanju mora uključivati sljedeće podatke: (a) vremenske uvjete, uključujući temperaturu zraka i ispitne površine za svako ispitivanje; (b) datum i postupak provjere sukladnosti ispitne površine s normom ISO 10844:1994; (c) širinu ispitnog naplatka; (d) podatke o gumi: proizvođač, zaštitni znak, trgovačka oznaka, veličina, indeks nosivosti, referentni tlak; (e) opis ispitnog vozila i razmak osovina; (f) ispitno opterećenje gume Qt, izraženo u N i postotak referentnog opterećenja Qr za svaku ispitanu gumu, prosječno ispitno opterećenje Qt,avr izraženo u N i u postocima referentnog opterećenja Qr; (g) tlak u hladnim gumama u kPa za svaku ispitanu gumu; (h) ispitne brzine, kad vozilo prelazi crtu PP', (i) najviše razine buke, određene s filtrom A za svaki ispitni ciklus i za svaki mikrofon; (j) rezultat ispitivanja LR: razina buke, s ispravkom temperature (prema potrebi), određena s filtrom A u decibelima, pri referentnoj brzini, zaokruženo na najbliži niži cijeli broj; (k) nagib pravca regresije.