3.

Financijska se potraživanja mogu razlikovati po tome da li su prenosiva ili ne. Potraživanje je prenosivo ako je vlasništvo potraživanja moguće prenijeti iz jedne jedinice u drugu isporukom ili indosamentom ili prijebojem u slučaju izvedenih financijskih instrumenata. Dok je sa svakim financijskim instrumentom moguće trgovati, prenosivim instrumentima se trguje na uređenoj burzi ili izvan burze, iako stvarno trgovanje nije nužan uvjet za prenosivost. Tablica Kategorije instrumenata KATEGORIJE IMOVINE Kategorija Opis glavnih obilježja 1. Gotovina Držanje novčanica eura i strane valute te kovanog novca u optjecaju, koji se obično rabe za izvršavanje plaćanja. 2. Krediti s izvornim dospijećem do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući pet godina/duljim od pet godina Udjeli u financijskoj imovini stvoreni kada vjerovnici posuđuju sredstva dužnicima, koja nisu evidentirana ispravama ili su dokumentirana neprenosivim ispravama. Ova stavka također obuhvaća imovinu u obliku depozita plasiranih od strane izvještajnih jedinica. Nacionalne središnje banke mogu zahtijevati potpunu sektorsku raščlambu za ovu stavku. 1. Ova stavka uključuje: (a) krediti odobreni kućanstvima i neprofitnim institucijama koje služe kućanstvima podijeljeno na: i. potrošačke kredite (krediti odobreni uglavnom u osobne svrhe za kupnju robe i usluga). Potrošački krediti odobreni trgovcima pojedincima/društvima osoba bez pravne osobnosti obuhvaćeni su ovom kategorijom, ako izvještajni MFI zna da je kredit namijenjen pretežno osobnoj potrošnji; ii. stambene kredite (krediti odobreni za potrebe ulaganja u stambene nekretnine za osobnu upotrebu ili najam, uključujući izgradnju i uređenje stambenog prostora). To obuhvaća kredite osigurane stambenom nekretninom koji se rabe za kupnju stambene nekretnine i ostale kredite za kupnju stambene nekretnine odobrene na osobnoj osnovi ili osigurane drugim oblicima imovine. Stambeni krediti odobreni trgovcima pojedincima/društvima osoba bez pravne osobnosti obuhvaćeni su ovom kategorijom, osim ako izvještajni MFI zna da je kredit namijenjen pretežno osobnoj potrošnji, u kojem se slučaju iskazuju kao „ostali krediti trgovaca pojedinaca/društava osoba bez pravne osobnosti”; iii. ostale kredite (krediti odobreni za ostale potrebe osim potrošnje te za stambene potrebe, kao što su poslovne potrebe, konsolidacija dugova, obrazovanje itd.). Ova kategorija može uključivati potrošačke kredite trgovcima pojedincima/društvima osoba bez pravne osobnosti (vidjeti Prilog II. dio 3.) ako se podaci o njima ne dostavljaju u kategoriji „potrošački krediti”. Dostavljaju se podaci o poziciji „od toga:” kojom se unutar navedene kategorije dostavljaju podaci o kreditima odobrenima trgovcima pojedincima (vidjeti Prilog II. dio 3.) osim ako se primjenjuju uvjeti za smanjeno izvješćivanje; (b) dugovanja po kreditnim karticama Za potrebe ove Uredbe, ova kategorija obuhvaća kredite odobrene kućanstvu ili nefinancijskim društvima putem debitnih kartica s odgođenim plaćanjem tj. kartica koje omogućuju kredite po kreditnim karticama bez naplate kamate kako je određeno dalje) ili putem kreditnih kartica (tj. kartica koje omogućuju kredite po kreditnim karticama bez naplate kamate i kredite po kreditnim karticama s naplatom kamate. Dugovanja po kreditnim karticama knjiže se na namjenskim računima za kreditne kartice te stoga nisu vidljiva na tekućem računu ili prekoračenjima stanja po računu. Kredit po kreditnoj kartici bez naplate kamate određuje se kao kredit odobren po kamatnoj stopi od 0 % u razdoblju između jedne ili više platnih transakcija izvršenih karticom tijekom jednog obračunskog razdoblja i datuma kad dugovna stanja iz tog određenog obračunskog razdoblja dospijevaju na naplatu. Kredit po kreditnoj kartici s naplatom kamate određen je kao kredit odobren po isteku jednog ili više prošlih obračunskih razdoblja, tj. dugovani iznosi na računu kreditne kartice nisu podmireni kad je to bilo moguće, na koje se obračunava kamata ili progresivna kamata koja je obično viša od 0 %. Često treba uplaćivati minimalne mjesečne obroke otplate kako bi se odobreni kredit barem djelomično otplatio. Protustavka tim oblicima kredita jest subjekt koji odgovara za plaćanje nepodmirenih iznosa u skladu s ugovorom, koji se poklapa s imateljem kartice kod kartica za privatne potrebe, ali ne i kod poslovnih kartica; (c) revolving krediti i prekoračenja po transakcijskim računima Revolving krediti su krediti koji imaju sljedeća obilježja: i. dužnik se može koristiti sredstvima ili ih povući do prethodno odobrenog ugovorenog limita a da prethodno ne obavijesti davatelja kredita; ii. iznos raspoloživog kredita može se povećavati ili smanjivati ovisno o povlačenju i otplati sredstava; iii. kreditom se može ponovo koristiti u više navrata; iv. ne postoji obveza redovite otplate kredita. Revolving krediti uključuju iznose dobivene putem kreditne linije koji još nisu otplaćeni (stanja). Kreditna linija je ugovor između davatelja kredita i dužnika koji omogućuje dužniku povlačenje predujmova u određenom roku i do određenog limita te njihovu otplatu po vlastitom izboru prije određenog datuma. Iznosi raspoloživi putem kreditnih linija koji još nisu povučeni ili iznosi koji su već otplaćeni ne prikazuju se niti u jednoj kategoriji bilančnih stavki. Prekoračenja su dugovna stanja na tekućim računima. Revolving krediti i prekoračenja isključuju kredite putem kreditnih kartica. Podaci o ukupnom iznosu koji duguje dužnik dostavljaju se neovisno o tome je li on ispod ili iznad prethodno dogovorenog limita između davatelja kredita i dužnika u vezi s visinom i/ili najdužim razdobljem kredita; (d) sindicirani krediti (jedan ugovor o kreditu u kojem nekoliko institucija sudjeluju kao davatelji kredita) Sindicirani krediti obuhvaćaju samo slučajeve kad dužnik zna iz ugovora o kreditu da kredit odobrava više davatelja kredita. Za statističke potrebe sindiciranim kreditima se smatraju samo iznosi koje davatelji kredita stvarno isplate (a ne ukupne kreditne linije). Sindicirani kredit obično organizira i koordinira jedna institucija (koju se često naziva „agent”), a u stvarnosti ga odobravaju različiti sudionici u sindikatu. Sudionici, uključujući agenta, svi iskazuju podatke o svom udjelu kredita prema dužniku, tj. ne prema agentu, na aktivnoj strani svoje bilance; (e) depoziti kako su određeni u kategoriji obveza 9; (f) financijski najam odobren trećim osobama Financijski najmovi su ugovori kojima pravni vlasnik trajnog dobra (dalje u tekstu „najmodavac”) pozajmljuje tu imovinu trećoj osobi (dalje u tekstu „najmoprimac”) za većinu ako ne i cijeli ekonomski vijek imovine u zamjenu za obroke koji pokrivaju troškove dobra uvećane za iznos pripisane kamate. Smatra se da najmoprimac zapravo prima sve koristi koje proizlaze iz uporabe navedenog dobra te da snosi troškove i rizike povezane s vlasništvom. Za potrebe statistike financijski najam smatra se posudbom najmodavca najmoprimcu čime se najmoprimcu omogućava kupnja trajnog dobra. Imovina (trajno dobro) koja je dana u najam najmoprimcu ne knjiži se u bilanci; (g) loši krediti koji još nisu otplaćeni ili otpisani Ukupni iznos kredita čija otplata kasni ili čija je kvaliteta na drugi način umanjena djelomično ili u potpunosti u skladu s definicijom nastanka statusa neispunjavanja obveza iz članka 178. Uredbe (EU) br. 575/2013; (h) držanje neprenosivih vrijednosnih papira Držanje dužničkih vrijednosnih papira koji nisu prenosivi i kojima se ne može trgovati na sekundarnim tržištima; (i) krediti kojima se trguje Kredite koji su de facto postali prenosivi treba razvrstati pod stavku imovine „krediti” pod uvjetom da nema dokaza o trgovanju na sekundarnom tržištu. Inače ih treba razvrstati kao dužničke vrijednosne papire (kategorija 3); (j) podređeni dug u obliku depozita ili kredita Podređeni dužnički instrumenti su podređeno potraživanje od institucije izdavatelja, koje je moguće ostvariti samo nakon što su namirena sva potraživanja s višim statusom (npr. depoziti/krediti), što im daje određena obilježja udjela. Za potrebe statistike podređeni dug treba razvrstavati s obzirom na karakter financijskog instrumenta ili kao „krediti” ili kao „vrijednosni papiri osim dionica”. Ako su svi oblici podređenog duga koji imaju monetarne financijske institucije trenutačno iskazani kao jedan iznos za potrebe statistike, taj iznos treba razvrstati pod stavku „vrijednosni papiri osim dionica”, zbog toga što se podređeni dug pretežito sastoji od vrijednosnih papira, a ne kredita; (k) potraživanja na temelju obratnih repo ugovora ili pozajmljivanja vrijednosnih papira na temelju gotovinskog instrumenta osiguranja Protustavka gotovine primljene u zamjenu za vrijednosne papire koje su kupile izvještajne jedinice po određenoj cijeni uz obvezu njihova otkupa ili otkupa sličnih vrijednosnih papira po fiksnoj cijeni na određeni budući datum, ili pozajmljivanja vrijednosnih papira na temelju gotovinskog instrumenta osiguranja (vidjeti kategoriju obveza 9.4). Za potrebe ove izvještajne sheme, raščlamba kredita prema kolateralu u obliku nekretnina obuhvaća ukupni iznos nepodmirenih kredita koji se kolateraliziraju u skladu s člankom 199. stavcima 2. do 4. Uredbe (EU) br. 575/2013 pri čemu je omjer nepodmirenih kredita/kolaterala 1 ili manji od 1. Ako izvještajna jedinica ne primjenjuje ta pravila, krediti koji se uključuju u tu raščlambu određuju se na temelju pristupa odabranog za ispunjavanje kapitalnih zahtjeva. 2. Sljedeća stavka ne tretira se kao kredit: Krediti odobreni na povjereničkoj osnovi Krediti odobreni na povjereničkoj osnovi, tj. skrbnički krediti ili fiducijarni krediti jesu krediti koje uzima jedna strana (dalje u tekstu „skrbnik”) u ime treće osobe (dalje u tekstu „korisnik”). Za potrebe statistike skrbnički krediti ne knjiže se u bilanci skrbnika, ako rizici i koristi od vlasništva nad sredstvima ostaju kod korisnika. Rizici i koristi od vlasništva nad sredstvima ostaju kod korisnika ako: (a) korisnik preuzima kreditni rizik kredita, tj. skrbnik je odgovoran samo za administrativno upravljanje kreditom; ili (b) korisnikovo ulaganje osigurano je od gubitka, ako nad skrbnikom bude provedena likvidacija, tj. skrbnički kredit nije dio imovine skrbnika koju je moguće raspodijeliti u slučaju stečaja. 3. Dužnički vrijednosni papiri Držanja dužničkih vrijednosnih papira, koji su prenosivi financijski instrumenti koji služe kao dokaz o dugu i kojima se obično trguje na sekundarnim tržištima ili je moguć njihov prijeboj na tržištu, te koji imatelju ne osiguravaju bilo kakva vlasnička prava nad institucijom izdavateljem. Ova stavka uključuje: (a) držanje vrijednosnih papira koji imatelju daju bezuvjetno pravo na fiksni ili ugovorno utvrđeni prihod u obliku kuponskih isplata i/ili na utvrđeni fiksni iznos na određeni datum ili datume ili počevši od datuma određenog u vrijeme izdavanja; (b) kredite koji su postali prenosivi na organiziranom tržištu, tj. krediti kojima se trguje, pod uvjetom da postoji dokaz o trgovanju na sekundarnom tržištu, uključujući postojanje održavatelja tržišta i česta kotacija financijske imovine, kao što je osigurano razlikama između ponuđene i tražene cijene, Ako to nije slučaj, treba ih razvrstati pod stavkom imovine „krediti” (vidjeti također „krediti kojima se trguje” u kategoriji 2.i); (c) podređeni dug u obliku dužničkih vrijednosnih papira (vidjeti također „podređeni dug u obliku depozita ili kredita” u kategoriji 2.j). Vrijednosni papiri pozajmljeni u okviru operacija pozajmljivanja vrijednosnih papira ili prodani prema repo ugovoru ostaju u bilanci izvornog vlasnika (i ne treba ih knjižiti u bilanci privremenog stjecatelja) ako postoji čvrsta obveza izvršenja obratne operacije, a ne samo takva mogućnost. Kada privremeni stjecatelj proda vrijednosni papir koji je primio, tu prodaju treba knjižiti kao izravnu transakciju s vrijednosnim papirima i unijeti u bilancu privremenog stjecatelja kao negativnu poziciju u portfelju vrijednosnih papira. 3.a/3.b/3.c Vrijednosni papiri osim dionica s izvornim dospijećem do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine Ove stavke uključuju: (a) držanje prenosivih dužničkih vrijednosnih papira s izvornim dospijećem do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine; (b) krediti koji su postali prenosivi na organiziranom tržištu, tj. krediti kojima se trguje koji su razvrstani kao dužnički vrijednosni papiri s izvornim dospijećem do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine; (c) podređeni dug u obliku dužničkih vrijednosnih papira s izvornim rokom dospijećem do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine. 4. Vlasnički udjeli Udjeli predstavljaju pravo vlasništva u društvima ili kvazidruštvima; radi se o potraživanju preostale vrijednosti, nakon isplate potraživanja svih vjerovnika. Ova stavka uključuje dionice koje kotiraju na burzi i dionice koje ne kotiraju na burzi te druge udjele. 5. Dionice/udjeli u investicijskim fondovima: Dionice ili udjeli izdane od strane investicijskih fondova koji su subjekti za zajednička ulaganja, koji ulažu u financijsku i/ili nefinancijsku imovinu samo pod uvjetom da imaju za cilj ulaganje sredstava prikupljenih od javnosti. Ova stavka uključuje dionice/udjele novčanih fondova (izdane od strane novčanih fondova sukladno članku 2. ove Uredbe i dionice/udjele izdane od strane investicijskih fondova osim novčanih fondova (kao što je određeno člankom 1. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38). 6. Nefinancijska imovina (uključujući dugotrajnu imovinu) Materijalna ili nematerijalna imovina osim financijske imovine. Ova stavka uključuje stambene zgrade, druge zgrade i objekte, strojeve i opremu, dragocjenosti i proizvode intelektualnog vlasništva kao što su računalni programi i baze podataka. 7. Preostala imovina Stavka „preostala imovina” preostala je stavka na aktivnoj strani bilance koja je određena kao „imovina koja nije uključena drugdje”. Nacionalne središnje banke mogu zahtijevati dostavljanje podataka o posebnim podstavkama koje su uključene u tu stavku. Preostala imovina može obuhvaćati: (a) pozicije izvedenih financijskih instrumenata s pozitivnom tržišnom bruto vrijednošću Za potrebe statistike, izvedeni financijski instrumenti koji podliježu knjiženju u bilanci uključeni su ovdje te bi se trebali dostavljati kao posebna stavka „od toga” sa sektorskom (monetarne financijske institucije/nemonetarne financijske institucije) i geografskom (domaće/iz europodručja osim domaćih/ostatak svijeta) raščlambom; (b) bruto iznosi potraživanja u vezi s aktivnim vremenskim razgraničenjima Stavke aktivnih vremenskih razgraničenja aktivna su stanja u bilanci monetarnih financijskih institucija koja se ne knjiže na ime klijenata, ali su povezana sa sredstvima klijenata (npr. sredstva koja čekaju ulaganje, prijenos ili namiru); (c) bruto iznosi potraživanja povezanih s prijelaznim stavkama Prijelazne stavke jesu sredstva, koja obično pripadaju klijentima, koja su u postupku prijenosa među monetarnim financijskim institucijama. Stavke uključuju čekove i druge oblike plaćanja koji su poslani na naplatu drugim monetarnim financijskim institucijama; (d) obračunate kamate na kredite U skladu s općim načelom nastanka poslovnog događaja kamate na kredite treba knjižiti u bilanci kada nastaju, tj. po načelu nastanka poslovnog događaja, a ne kada su stvarno primljene, tj. na gotovinskom načelu. Obračunate kamate na kredite razvrstavaju se na bruto osnovi u kategoriju „preostala imovina”. Obračunate kamate isključuju se iz kredita na koji se odnose, te se trebaju iskazivati kao posebne stavke „od toga”; (e) obračunate kamate na držanja dužničkih vrijednosnih papira; (f) dividende koje će biti primljene; (g) iznosi potraživanja koji se ne odnose na glavnu djelatnost monetarnih financijskih institucija; (h) protustavka na aktivnoj strani bilance za kovanice koje izda država (samo u bilancama nacionalnih središnjih banaka). „Preostala imovina” isključuje financijske instrumente koji imaju oblik financijske imovine (uključene u druge bilančne stavke), određene financijske instrumente koji nemaju oblik financijske imovine, kao što su jamstva, obveze, upravljani krediti i skrbnički krediti (koji se knjiže izvanbilančno) te nefinancijsku imovinu (koji su uključeni unutar kategorije 6).

KATEGORIJE OBVEZA Kategorija Opis glavnih obilježja 8. Gotov novac u optjecaju Kategorija obveza „gotov novac u optjecaju” određena je kao „novčanice i kovanice u optjecaju koji se obično rabe za plaćanja”. Ova kategorija uključuje novčanice koje je izdao ESB i nacionalne središnje banke. Kovanice u optjecaju nisu obveza monetarnih financijskih institucija u državama članicama europodručja, već obveza središnje države. Međutim, kovanice su dio monetarnih agregata te se po dogovoru ova obveza knjiži u kategoriju „gotov novac u optjecaju”. Protustavku ove obveze potrebno je uključiti u „preostalu imovinu”. 9. Depoziti Iznosi (dionice, depoziti ili ostalo) koje izvještajne jedinice duguju vjerovnicima i koji udovoljavaju obilježjima opisanima u Prilogu I. dijelu 1. odjeljku 1. osim onih koji proizlaze iz izdanja prenosivih vrijednosnih papira ili dionica/udjela novčanih fondova. Za potrebe izvještajne sheme ova se kategorija raščlanjuje na prekonoćne depozite, depozite s ugovorenim rokom dospijeća, iskupive depozite s otkaznim rokom i repo ugovore. (a) depoziti i krediti „Depoziti” također pokrivaju „kredite” kao obveze monetarnih financijskih institucija. Konceptualno, pojam kredita podrazumijeva iznose koje su primile monetarne financijske institucije, a koji nisu strukturirani u obliku „depozita”. ESA 2010 razlikuje „kredite” od „depozita” na temelju osobe koja preuzima inicijativu, tj. ako je to dužnik, onda je riječ o kreditu, ali ako je to davatelj kredita, onda je riječ o depozitu. Unutar izvještajne sheme „krediti” se ne priznaju kao zasebna kategorija na strani obveza u bilanci. Umjesto toga, salda koja se smatraju „kreditima” treba razvrstati ne praveći razliku pod stavku „obveze po depozitima”, osim ako ih predstavljaju prenosivi instrumenti. To je u skladu s navedenom definicijom „obveza po depozitima”. Krediti monetarnim financijskim institucijama koji su klasificirani kao „obveze po depozitima” dijele se u skladu sa zahtjevima izvještajne sheme, tj. po sektoru, instrumentu, valutama i dospijeću. Sindicirani krediti koje su primile izvještajne jedinice svrstavaju se u ovu kategoriju; (b) neprenosivi dužnički instrumenti Neprenosivi dužnički instrumenti koje izdaju izvještajne jedinice u načelu se razvrstavaju u „obveze po depozitima”. Neprenosive instrumente koje su izdale izvještajne jedinice koji naknadno postanu prenosivi te se njima može trgovati na sekundarnim tržištima treba reklasificirati u „dužničke vrijednosne papire”; (c) maržni depoziti Maržne depozite (marže) u okviru ugovora o izvedenom financijskom instrumentu potrebno je klasificirati u „obveze po depozitima” ako podrazumijevaju gotovinski instrument osiguranja koji je deponiran kod monetarnih financijskih institucija te ako ostaju u vlasništvu deponenta i ako se mogu vratiti deponentu po isteku ugovora. U načelu bi se marža koji primi izvještajna jedinica trebala razvrstati kao „obveze po depozitima” samo ako monetarna financijska institucija ima izvore sredstava koji su slobodno dostupni za daljnje odobravanje kredita; kad je dio maržnog depozita koji je primio MFI potrebno proslijediti drugom sudioniku na tržištu izvedenih financijskih instrumenata, tj. klirinškoj kući, u načelu se samo onaj dio koji ostaje na raspolaganje MFI-ju klasificira u „obveze po depozitu”. Složenost trenutačne tržišne prakse može otežati utvrđivanje marži koje su stvarno otplative, jer da se različite vrste marži bez razlikovanja polažu na isti račun, ili onih marži koje MFI-ju osiguravaju izvore za daljnje kreditiranje. U takvim slučajevima, prihvatljivo je razvrstati te marže kao „preostale obveze” ili u „obveze po depozitima”; (d) namjenska salda „Namjenska salda” koja se odnose na npr. ugovore o najmu razvrstavaju se kao obveze po depozitima u okviru „depozita s ugovorenim rokom dospijeća” ili „iskupivih depozita s otkaznim rokom”, ovisno o dospijeću/odredbama dotičnog ugovora; (e) dionice koje su izdale monetarne financijske institucije Dionice koje su izdale monetarne financijske institucije klasificiraju se u depozite umjesto u kapital i pričuve ako: i. postoji ekonomski odnos dužnik – davatelj kredita između MFI-ja izdavatelja i imatelja (neovisno o vlasničkim pravima nad tim dionicama); i ako ii. je dionice moguće zamijeniti za gotovinu ili otkupiti bez znatnih ograničenja ili kazni. Otkazni rok ne smatra se značajnim ograničenjem. K tome, navedene dionice moraju ispunjavati sljedeće uvjete: — odgovarajuće nacionalne regulatorne odredbe ne pružaju bezuvjetno pravo monetarnoj financijskoj instituciji izdavatelju da odbije otkup svojih dionica, — dionice imaju „sigurnu vrijednost”, tj. u uobičajenim okolnostima u slučaju otkupa isplaćuje ih se po nominalnoj vrijednosti, te — u slučaju insolventnosti MFI-ja, imatelji dionica nemaju zakonsku obvezu da osim nominalne vrijednosti dionica, tj. sudjelovanja dioničara u upisanom kapitalu, podmire nepodmirene obveze niti bilo kakve druge teretne dodatne obveze. Podređivanje dionica bilo kojem drugom instrumentu koji je izdao MFI ne smatra se velikim dodatnim obvezama. Otkazni rokovi za zamjenu takvih dionica u gotovinu rabe se kako bi se klasificirale navedene dionice u skladu s raščlambom prema otkaznom roku u kategoriji instrumenata „depoziti”. Navedeni otkazni rokovi također se primjenjuju pri određivanju stope pričuve u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9). Sve namjenske dionice u vezi s kreditima monetarnih financijskih institucija treba klasificirati u obveze po depozitima s jednakom raščlambom prema izvornom dospijeću kao kod osnovnoga kredita, tj. u „depozite s ugovorenim rokom dospijeća” ili „iskupive depozite s otkaznim rokom” ovisno o odredbama osnovnog ugovora o dospijeću. Kada ih drže monetarne financijske institucije, MFI imatelj klasificira navedene dionice koje su izdale monetarne financijske institucije te ih klasificirale u depozite umjesto u kapital i pričuve, u kredite na aktivnoj strani bilance; (f) sekuritizacijske obveze Protustavka kredita i/ili ostale imovine prenesene u sekuritizaciji, ali koji se nastavljaju priznavati u statističkoj bilanci. Sljedeća stavka ne tretira se kao depozit: Sredstva (depoziti) primljeni na povjereničkoj osnovi ne knjiže se u statističkoj bilanci monetarnih financijskih institucija (vidjeti „krediti odobreni na povjereničkoj osnovi” u kategoriji 2). 9.1. Prekonoćni depoziti Depoziti koje je moguće zamijeniti za gotovinu i/ili koji su prenosivi na zahtjev putem čeka, bankovnog naloga, knjiženja na teret ili slično putem, bez znatnog zakašnjenja, ograničenja ili kazni. Ova stavka uključuje: (a) stanja (bilo da nose kamate ili ne) koja se na zahtjev odmah mogu pretvoriti u gotovinu ili do završetka poslovanja na dan nakon dana kad je zahtjev podnesen, bez znatne kazne ili ograničenja, ali koja nisu prenosiva; (b) stanja (bilo da nose kamate ili ne) koja jesu unaprijed plaćeni iznosi u kontekstu elektroničkog novca zasnovanog na hardveru ili elektroničkog novca zasnovanog na softveru, npr. kartice s unaprijed plaćenim iznosom; (c) kredite čija se otplata mora izvršiti do završetka poslovanja na dan nakon dana kada je kredit odobren. 9.1.a Prenosivi depoziti Prenosivi depoziti su oni depoziti unutar kategorije „prekonoćni depoziti” koji su izravno prenosivi na zahtjev za plaćanje ostalim ekonomskim subjektima uobičajenim sredstvima plaćanja kao što su prijenosi kredita ili izravno terećenje, po mogućnosti također kreditnom ili debitnom karticom, transakcijama elektroničkim novcem, čekovima ili sličnim sredstvima bez znatnog odlaganja, ograničenja ili kazni. Depoziti koji se mogu upotrebljavati samo za podizanje gotovine i/ili depoziti s kojih se sredstva mogu samo podići ili prenijeti preko drugog računa istog vlasnika ne uključuju se u prenosive depozite. 9.2. Depoziti s ugovorenim rokom dospijeća Neprenosivi depoziti koje nije moguće zamijeniti za gotovinu prije ugovorenog fiksnog roka ili koje je moguće zamijeniti za gotovinu prije tog ugovorenog roka, samo ako imatelju budu zaračunate određene kazne. Ova stavka također uključuje administrativno uređene štedne depozite kad kriterij povezan s dospijećem nije važan; trebali bi biti razvrstani u razred dospijeća „dulje od dvije godine”. Financijski proizvodi s odredbama o obnavljanju moraju se razvrstati prema najranijem dospijeću. Iako depoziti s ugovorenim rokom dospijeća mogu imati mogućnost prijevremenog podizanja uz prethodnu obavijest ili ih je moguće podići na zahtjev uz plaćanje određenih kazni, ta obilježja ne smatraju se relevantnima za potrebe klasifikacije. 9.2.a/9.2.b/9.2.c Depoziti s ugovorenim rokom dospijeća do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine Navedene stavke za svaku raščlambu prema dospijeću uključuju: (a) stanja s fiksnim rokom dospijeća do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine, koja su neprenosiva te ih prije tog dospijeća nije moguće pretvoriti u gotovinu; (b) stanja s fiksnim rokom dospijeća do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine, koja su neprenosiva, ali ih je moguće podići prije tog roka nakon prethodne obavijesti. Kad je obavijest izdana, navedena stanja se klasificiraju u 9.3.a ili 9.3.b prema potrebi; (c) stanja s fiksnim rokom dospijeća do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine, koja su neprenosiva, ali ih je moguće na zahtjev podići uz određenu kaznu; (d) plaćanja marže na temelju ugovora o izvedenim financijskim instrumentima koji se zatvaraju u razdoblju od jedne godine/između jedne i dvije godine/duljem od dvije godine, koja predstavljaju gotovinski instrument osiguranja uplaćen kao osiguranje od kreditnog rizika, ali ostaju u vlasništvu deponenta te mu se isplaćuju nakon zatvaranja ugovora; (e) kredite dokumentirane ili samo neprenosivim dokumentima ili nedokumentirani krediti, s izvornim rokom dospijeća do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine; (f) neprenosive dužničke vrijednosne papire koje su izdale monetarne financijske institucije s izvornim rokom dospijeća do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine; (g) podređeni dug koji su izdale monetarne financijske institucije u obliku depozita ili kredita s izvornim rokom dospijeća do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine; (h) sekuritizacijske obveze Protustavka kredita i/ili ostale imovine prenesene u sekuritizaciji, ali još uvijek priznate u statističkoj bilanci. Po dogovoru te se obveze pripisuju raščlambi prema dospijeću „s ugovorenim rokom dospijeća duljim od dvije godine”. Osim toga, depoziti s ugovorenim rokom dospijeća duljim od dvije godine uključuju: Stanja (neovisno o dospijeću) za koja su kamatne stope i/ili uvjeti određeni nacionalnim zakonodavstvom te koja su predviđena za posebne namjene, npr. financiranje stambenih potreba koja nastaju nakon dvije godine, čak i ako ih je formalno moguće podići na zahtjev. 9.3. Iskupivi depoziti s otkaznim rokom Neprenosivi depoziti bez ugovorenog roka dospijeća koje nije moguće pretvoriti u gotovinu bez razdoblja prethodnog otkaznog roka; prije isteka roka nije ih moguće pretvoriti u gotovinu ili je to moguće samo uz kaznu. Oni uključuju depozite koji, iako ih je možda zakonski moguće podići na zahtjev, podliježu plaćanju kazni ili ograničenjima u skladu s nacionalnom praksom (razvrstani u razred dospijeća „do i uključujući tri mjeseca”), te investicijske račune bez otkaznog roka ili ugovorenog dospijeća, no koji sadržavaju odredbe o ograničenom podizanju (razvrstani u razred dospijeća „dulje od tri mjeseca”). 9.3.a/9.3.b Iskupivi depoziti s otkaznim rokom do i uključujući tri mjeseca/duljim od tri mjeseca, od toga: duljim od dvije godine Ove stavke uključuju: (a) stanja bez fiksnog roka dospijeća koja se mogu podići samo uz prethodni otkazni rok do i uključujući tri mjeseca/dulji od tri mjeseca, od toga: dulji od dvije godine; ako je otkup prije isteka tog otkaznog roka (ili čak na zahtjev) moguć, on uključuje plaćanje kazne; (b) stanja s fiksnim rokom dospijeća koja nisu prenosiva, ali prijevremeni otkup podliježe otkaznom roku kraćem od tri mjeseca/duljem od tri mjeseca, od toga: dulje od dvije godine. Pored toga, iskupivi depoziti s otkaznim rokom do i uključujući tri mjeseca, uključujuću neprenosive štedne depozite po viđenju i ostale vrste depozita kućanstvima koji, iako ih je pravno moguće podići na zahtjev, podliježu plaćanju znatnih kazni. Iskupivi depoziti s otkaznim rokom duljim od tri mjeseca, od kojih oni s otkaznim rokom duljim od dvije godine (prema potrebi) uključuju investicijske račune bez otkaznog roka ili ugovorenog dospijeća, no koji sadržavaju odredbe o ograničenom podizanju. 9.4. Repo ugovori Protustavka gotovine primljene u zamjenu za vrijednosne papire koje su prodale izvještajne jedinice po određenoj cijeni uz čvrstu obvezu reotkupa istih (ili sličnih) vrijednosnih papira po fiksnoj cijeni na određeni budući datum. Iznosi koje su izvještajne jedinice primile u zamjenu za vrijednosne papire prenesene trećoj osobi, tj. privremenom stjecatelju, klasificiraju se u „repo ugovore” ako postoji obveza obratne operacije, a ne samo njezina mogućnost. To podrazumijeva da izvještajne jedinice zadržavaju sve rizike i koristi odnosnog vrijednosnog papira tijekom operacije. Sljedeći oblici operacija vrste repo svi se klasificiraju u „repo ugovore”: (a) iznosi primljeni u zamjenu za vrijednosne papire koji su privremeno preneseni na treću osobu u obliku pozajmljivanja vrijednosnih papira na temelju gotovinskog instrumenta osiguranja; i (b) iznosi primljeni u zamjenu za vrijednosne papire privremeno prenesene na treću osobu u obliku ugovora o prodaji/ponovnoj kupnji. Odnosni vrijednosni papiri u repo operacijama priznaju se u skladu s pravilima iz aktivne bilančne stavke 3. „dužnički vrijednosni papiri”. Operacije koje uključuju privremeni prijenos zlata na temelju gotovinskog instrumenta osiguranja također su uključene u ovu stavku. 10. Dionice/udjeli novčanih fondova Dionice ili udjeli koje izdaju novčani fondovi. Vidjeti definicije u odjeljku 2. dijela 1 Priloga I. 11. Izdani dužnički vrijednosni papiri Vrijednosni papiri osim udjela koje su izdale izvještajne jedinice i koji su obično prenosivi instrumenti kojima se trguje na sekundarnim tržištima ili je moguć njihov prijeboj na tržištu te koji imatelju ne osiguravaju bilo kakva vlasnička prava nad institucijom izdavateljem. Ova stavka uključuje: (a) vrijednosne papire koji imatelju daju bezuvjetno pravo na fiksni ili ugovorno utvrđeni prihod u obliku kuponskih isplata i/ili utvrđeni fiksni iznos na određeni datum (ili datume) ili počevši od datuma određenog u vrijeme izdavanja; (b) neprenosive vrijednosne papire koje izdaju izvještajne jedinice, koji naknadno postaju prenosivi, treba reklasificirati u „dužničke vrijednosne papire” (vidjeti također kategoriju 9); (c) podređeni dug koji su izdale monetarne financijske institucije treba tretirati na jednak način kao ostali dug koji su preuzele monetarne financijske institucije za potrebe novčane i financijske statistike. Stoga podređeni dug koji je izdan u obliku vrijednosnih papira treba klasificirati u „dužničke vrijednosne papire”, dok podređeni dug koji su izdale monetarne financijske institucije u obliku depozita ili kredita treba klasificirati u „obveze po depozitima”. Kada su svi oblici podređenog duga koji su izdale monetarne financijske institucije iskazani kao jedinstveni iznos za statističke potrebe, taj se iznos treba klasificirati u stavku „izdani dužnički vrijednosni papiri” jer je podređeni dug sastavljen posebno od vrijednosnih papira, a ne kredita. Podređeni dug ne bi se smio klasificirati u pasivnu bilančnu stavku „kapital i pričuve”; (d) hibridni instrumenti. Prenosivi instrumenti s kombinacijom dužničkih i izvedenih komponenti, koji uključuju: i. prenosive dužničke instrumente koji obuhvaćaju ugrađene izvedene financijske instrumente; ii. prenosive dužničke instrumente čija je otkupna vrijednost i/ili kupon povezan s kretanjem odnosne referentne imovine, cijene imovine ili drugog referentnog pokazatelja tijekom razdoblja do dospijeća. 11.a/11.b/11.c Dužnički vrijednosni papiri s izvornim dospijećem do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine Navedene stavke za svaku raščlambu prema dospijeću uključuju: (a) neprenosive dužničke vrijednosne papire koje su izdale monetarne financijske institucije s izvornim rokom dospijeća do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine; i (b) podređeni dug koji izdaju monetarne financijske institucije u obliku dužničkih vrijednosnih papira s izvornim dospijećem do i uključujući jednu godinu/duljim od jedne godine te do i uključujući dvije godine/duljim od dvije godine. 11.d Od toga: dužnički vrijednosni papiri s rokom dospijeća do dvije godine i nominalnim kapitalnim jamstvom manjim od 100 % Hibridni instrumenti s izvornim rokom dospijeća do dvije godine koje izdaju monetarne financijske institucije i koji pri dospijeću imaju ugovornu otkupnu vrijednost u valuti izdavanja nižu od izvorno uloženog iznosa radi kombinacije dužničkih i izvedenih komponenti. 12. Kapital i pričuve Za potrebe izvještajne sheme ova kategorija obuhvaća iznose koji proizlaze iz vlasničkog kapitala koji su izdale izvještajne jedinice dioničarima ili drugim vlasnicima koji imaju vlasnička prava u monetarnoj financijskoj instituciji i općenito pravo na udio u njezinoj dobiti te udio u njezinim vlastitim sredstvima u slučaju likvidacije. Također su uključeni dobit (ili gubitak) kao što je knjižen u računu dobiti i gubitka, sredstva koja proizlaze iz prihoda koji nije raspodijeljen dioničarima ili sredstva koja su izvještajne jedinice izdvojile za vjerojatna buduća plaćanja i obveze. Ova kategorija u načelu pojedinačno obuhvaća: (a) prikupljeni vlasnički kapital, uključujući premije na dionice; (b) dobit (ili gubitak) kako je knjižen u računu dobiti i gubitka; (c) prihode i rashode, izravno priznate u vlasničkim udjelima; (d) sredstva koja proizlaze iz prihoda koji nije raspodijeljen dioničarima; (e) posebne i opće rezervacije za kredite, vrijednosne papire i ostale vrste imovine, npr. smanjenje vrijednosti i gubici po kreditima (mogu se knjižiti u skladu s računovodstvenim pravilima). 13. Preostale obveze Stavka „preostale obveze” preostala je stavka na pasivnoj strani bilance definirana kao „obveze koje nisu uključene drugdje”. Nacionalne središnje banke mogu zahtijevati dostavljanje podataka o posebnim podstavkama koje su uključene u tu stavku. Preostale obveze mogu uključivati: (a) pozicije izvedenih financijskih instrumenata s bruto negativnom tržišnom vrijednošću Za potrebe statistike, izvedeni financijski instrumenti koji podliježu knjiženju u bilanci uključeni su ovdje te bi se trebali dostavljati kao posebna „od toga” stavka sa sektorskom (monetarne financijske institucije/nemonetarne financijske institucije) i geografskom (domaće/iz europodručja osim domaćih/ostatak svijeta) raščlambom; (b) bruto iznosi obveza u vezi s pasivnim vremenskim razgraničenjima Stavke aktivnih vremenskih razgraničenja aktivna su stanja u bilanci monetarnih financijskih institucija koja se ne knjiže na ime klijenata, ali su povezana sa sredstvima klijenata, tj. sredstva koja čekaju ulaganje, prijenos ili namiru; (c) bruto iznosi obveza povezanih s prijelaznim stavkama Prijelazne stavke jesu sredstva, koja obično pripadaju klijentima, koja su u postupku prijenosa među monetarnim financijskim institucijama. Stavke uključuju prijenose kredita na teret računa klijenata i ostale stavke za koje izvještajna jedinica nije još izvršila odgovarajuće plaćanje; (d) obračunate kamate na depozite U skladu s općim načelom nastanka poslovnog događaja kamate na depozite treba knjižiti u bilanci kako nastaju, tj. po načelu nastanka poslovnog događaja, a ne kada su stvarno primljene, tj. na gotovinskom načelu. Obračunate kamate na depozite razvrstavaju se na bruto osnovi u kategoriju ‚preostale obveze’. Obračunate kamate isključuju se iz depozita na koji se odnose, te se trebaju iskazivati kao posebne stavke „od toga”; (e) obračunate kamate na izdane dužničke vrijednosne papire; (f) dividende koje je potrebno platiti Obveze koje nisu povezane s glavnom djelatnošću monetarne financijske institucije, tj. obveze prema dobavljačima, porezi, plaće, socijalni doprinosi; (g) rezervacije koje čine obveze prema trećim osobama, to jest mirovine i dividende; (h) plaćanja marži na temelju ugovora o izvedenim financijskim instrumentima Plaćanja marži (marže) na temelju ugovora o izvedenim financijskim instrumentima obično se klasificiraju u „obveze po depozitima” (vidjeti kategoriju 9). Složenost trenutačne tržišne prakse može otežati utvrđivanje marži koje su stvarno otplative jer se različite vrste marži bez razlikovanja polažu na isti račun ili onih marži koje MFI-ju osiguravaju izvore za daljnje kreditiranje. U takvim slučajevima, prihvatljivo je razvrstati te marže kao „preostale obveze” ili kao „obveze po depozitima”, u skladu s nacionalnom praksom; (i) neto iznosi obveza u vezi s budućom namirom transakcija vrijednosnim papirima ili deviznim operacijama. „Preostale obveze” mogu isključiti gotovo sve financijske instrumente koji imaju oblik financijskih obveza (uključene u druge bilančne stavke), financijske instrumente koji nemaju oblik financijskih obveza, kao što su jamstva, obveze, upravljani krediti i skrbnički krediti (koji su knjiženi izvanbilančno) te nefinancijske obveze, kao što su stavke kapitala na pasivnoj strani bilance (uključene u „kapital i pričuve”).