ODLUKA KOMISIJE (EU) 2019/421

оd 20. lipnja 2018.

o državnoj potpori SA.44888 (2016/C) (ex 2016/NN) koju je proveo Luksemburg u korist grupe ENGIE

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 3839)

(Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”), a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) te uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1. POSTUPAK

(1) Komisija je dopisom od 23. ožujka 2015. zatražila od Velikog Vojvodstva Luksemburga („Luksemburg”) (2) da dostavi informacije o svojoj praksi poreznih rješenja u pogledu grupe Engie (tada grupa GDF Suez) (3). U tom je dopisu Komisija od Luksemburga zatražila da dostavi sva porezna rješenja donesena za svaki subjekt iz te grupe od 2004. do datuma dopisa, koja su upućena toj grupi ili bilo kojem subjektu iz te grupe i koja su bila na snazi u tom trenutku ili u prethodnih deset godina, kao i godišnje financijske izvještaje grupe i pravnih subjekata iz grupe za 2011., 2012. i 2013. te preslike poreznih prijava.

(2) Luksemburg je na taj zahtjev odgovorio 25. lipnja 2015. i dostavio informacije o poreznim rješenjima koja je izdala porezna uprava Luksemburga u korist nekoliko društava iz grupe Engie rezidentnih u Luksemburgu, uključujući GDF Suez LNG Supply S.A. („LNG Supply”) (4) i GDF Suez Treasury Management S.à.r.l. („GSTM”). (5) Konkretno, Luksemburg je dostavio dva zahtjeva za izdavanje poreznog rješenja i njihova odobrenja koji su se odnosili na dvije gotovo istovjetne transakcije unutar grupe povezane s prijenosima imovine s drugih društava grupe Engie na društvo LNG Supply odnosno društvo GSTM. U oba slučaja ti su prijenosi financirani beskamatnim obvezno konvertibilnim zajmovima pod oznakom „ZORA” (6) („ZORA za LNG” odnosno „ZORA za GSTM”; zajedno „ZORA-e”) i ugovorima o prethodno plaćenoj terminskoj prodaji („terminski ugovor za LNG” odnosno „terminski ugovor za GSTM”; zajedno „terminski ugovori”).

(3) U dopisu od 1. travnja 2016. Komisija je navela da na temelju informacija koje je dostavio Luksemburg ne može isključiti da su porezna rješenja izdana u korist tih društava grupe Engie mogla sadržavati nespojivu državnu potporu. Zbog toga je od Luksemburga zatražila da obrazloži zašto te mjere ne bi bile selektivne ili zašto bi ih se na drugi način moglo opravdati na temelju prava Unije o državnim potporama te da dostavi dodatne informacije i pojašnjenja.

(4) Dopisom od 3. svibnja 2016. Komisija je podsjetila Luksemburg na to da dostavi informacije iz uvodne izjave 3.

(5) Luksemburg je 23. svibnja 2016. odgovorio na Komisijin zahtjev za informacije od 1. travnja 2016.

(6) Komisija je u skladu s člankom 108. stavkom 2. Ugovora 19. rujna 2016. donijela odluku o pokretanju službenog istražnog postupka u pogledu poreznog tretmana odobrenog grupi Engie na temelju poreznih rješenja koja je izdao Luksemburg jer bi mogao činiti državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora („odluka o pokretanju postupka”) (7).

(7) Luksemburg je dopisom od 21. studenoga 2016. dostavio svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka i zatražene informacije.

(8) Odluka o pokretanju postupka objavljena je 3. veljače 2017. u Službenom listu Europske unije (8). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe o predmetnoj mjeri.

(9) Komisija je 27. veljače 2017. primila primjedbe grupe Engie na odluku o pokretanju postupka. Dopisom od 10. ožujka 2017. Komisija je primjedbe proslijedila Luksemburgu i dala mu priliku da na njih odgovori.

(10) Nakon što su Luksemburg i grupa Engie dostavili primjedbe, Komisija je dopisom od 22. ožujka 2017. od Luksemburga zatražila da dostavi dodatne informacije.

(11) Luksemburg je 10. travnja 2017. dostavio dopis u kojem se navodi da su primjedbe grupe Engie u skladu s njegovim vlastitim primjedbama.

(12) Luksemburg je 12. svibnja 2017. dostavio informacije zatražene 22. ožujka 2017.

(13) Službe Komisije, grupa Engie i Luksemburg održali su sastanak 1. lipnja 2017. Sadržaj sastanka zabilježen je u zapisniku koji su prihvatili Komisija i Luksemburg. Nakon sastanka Luksemburg je 16. lipnja 2017. dostavio dodatne informacije.

(14) Dopisom od 11. prosinca 2017., na temelju primjedbi koje su Luksemburg i grupa Engie iznijeli tijekom sastanka od 1. lipnja 2017., Komisija je razjasnila određene aspekte istražnog postupka („dopis od 11. prosinca 2017.”) i zatražila dodatne informacije. Komisija je Luksemburg pozvala da primjerak tog dopisa proslijedi grupi Engie.

(15) Luksemburg i grupa Engie dostavili su 31. siječnja 2018. primjedbe na dopis od 11. prosinca 2017. Istog je dana Luksemburg dostavio i informacije zatražene u dopisu od 11. prosinca 2017.

2. KONTEKST

2.1 GRUPA ENGIE

(16) Grupa Engie (prije grupa GDF Suez) sastoji se od društva Engie S.A. s poslovnim nastanom u Francuskoj i svih društava pod izravnom ili neizravnom kontrolom društva Engie S.A. (zajednički se nazivaju „Engie”). Grupa Engie nastala je 2008. spajanjem francuskih grupa GDF i Suez (prije Lyonnaise des Eaux) (9). Grupa Engie ima sjedište u Francuskoj. Društvo Engie S.A. uvršteno je na parišku, briselsku i luksemburšku burzu (10).

(17) Engie posluje u trima glavnim sektorima: proizvodnja električne energije, prirodni plin i ukapljeni prirodni plin te usluge osiguranja energetske učinkovitosti. Engie uglavnom posluje u području proizvodnje energije te opskrbe i trgovine energijom (11), istraživanja, proizvodnje, prijenosa i distribucije prirodnog plina te opskrbe prirodnim plinom, usluga osiguranja energetske učinkovitosti te energetske infrastrukture.

(18) Grupa Engie zapošljava 153 090 ljudi u 70 zemalja širom svijeta (12). Prihodi grupe Engie 2016. iznosili su 66,6 milijardi EUR (13). Od ukupnih prihoda koje je grupa zabilježila, 52,2 milijarde EUR ostvarene su u Europi (14). U Europi je 2016. ostvareno 67,3 % dobiti grupe prije kamata, poreza, otpisa i amortizacije (EBITDA) (15).

(19) Grupa Engie u Luksemburgu posluje preko različitih pravnih subjekata, od kojih su neki uključeni u transakcije koje su predmet spornih poreznih rješenja. Compagnie Européenne de Financement C.E.F. S.A. („CEF”) (16) društvo je kći grupe Engie osnovano u Luksemburgu 1933. Svrha je društva stjecanje sudjelujućih interesa u luksemburškim i stranim subjektima te upravljanje tim interesima, njihovo iskorištavanje i kontrola (17). Ono je u prvom redu odgovorno za davanje jamstava među društvima i zajmova društvima kćerima grupe. Prihodi društva CEF ostvaruju se od kamata i naknada naplaćenih za davanje tih zajmova i jamstava (18).

(20) GSTM je luksemburško društvo u stopostotnom vlasništvu društva CEF. Ono iz Luksemburga obavlja djelatnosti upravljanja riznicom i financiranja za grupu Engie. U skladu sa zahtjevom za izdavanje poreznog rješenja od 15. lipnja 2012.„općenito, GSTM odobrava zajmove u različitim valutama (posebno u EUR i USD) povezanim društvima te obavlja djelatnost objedinjenog vođenja računa […]. Djelatnost društva GSTM u pogledu objedinjenog vođenja računa uglavnom se odnosi na iznose od [2–7] do [7–12] milijardi EUR” (19).

(21) GDF Suez LNG Holding S.à.r.l. („LNG Holding”) (20) društvo je kći grupe Engie osnovano u Luksemburgu 2009. Namjena je društva stjecanje sudjelujućih interesa u luksemburškim i stranim subjektima te upravljanje tim interesima (21). Društvo LNG Holding u stopostotnom je vlasništvu društva CEF.

(22) Društvo LNG Supply u stopostotnom je vlasništvu društva LNG Holding. Ono posluje u području kupnje i prodaje ukapljenog prirodnog plina, plina i proizvoda dobivenih iz plina te trgovine njima, kao i u području otpreme ukapljenog prirodnog plina. Sklopilo je znatan broj ugovora s međunarodnim društvima u sektoru električne energije (22). Grupa Engie najavila je 2018. da namjerava prodati dijelove svojeg poslovanja koje se odnosi na ukapljeni prirodni plin, uključujući društvo LNG Supply, društvu Total S.A (23).

2.2 SPORNA POREZNA RJEŠENJA

2.2.1 UVOD

(23) Ova se Odluka odnosi na dva skupa poreznih rješenja koja je izdala porezna uprava Luksemburga u korist društava grupe Engie („sporna porezna rješenja”). Sporna porezna rješenja odnose se na dvije slične transakcije unutar grupe koje je provela grupa Engie između različitih društava iz grupe. U oba slučaja grupa Engie prenosi imovinu koja čini potpuno funkcionalnu poslovnu djelatnost na društvo kći u Luksemburgu, koje će nakon toga obavljati tu poslovnu djelatnost.

(24) Plaćanje cijene koje izvršava društvo kći financira se beskamatnim obvezno konvertibilnim zajmom na 15 godina („ZORA”) koji odobrava posredničko društvo grupe rezidentno u Luksemburgu. Na ZORA-u se ne obračunavaju redovne kamate, ali će društvo kći pri konverziji zajmodavcu platiti iznos koji čini nominalni iznos ZORA-e, uvećan za „bonus” koji se sastoji od ukupne dobiti koju društvo kći ostvari tijekom trajanja ZORA-e umanjen za ograničenu maržu (24) dogovorenu s poreznim tijelima Luksemburga (iznos tog „bonusa” naveden je u spornim rješenjima i poreznim prijavama društava kao „prirast u okviru ZORA-e”) (25).

(25) S druge strane, posrednički subjekt istodobno financira taj zajam ugovorom o prethodno plaćenoj terminskoj prodaji („terminski ugovor”) sklopljenim s holding društvom koje je isto tako rezidentno u Luksemburgu i jedini je dioničar društva kćeri i posredničkog subjekta. Na temelju terminskog ugovora holding društvo plaća posredničkom društvu iznos jednak nominalnom iznosu ZORA-e u zamjenu za stjecanje prava na udjele koje će društvo kći izdati pri konverziji ZORA-e. Stoga će holding društvo, ako društvo kći ostvari dobit tijekom trajanja ZORA-e, pri konverziji ZORA-e primiti udjele u koje je uključena vrijednost prirasta u okviru ZORA-e. U skladu s navedenim holding društvo putem terminskog ugovora i ZORA-e osigurava društvu kćeri sredstva za financiranje stjecanja imovine.

(26) Spornim poreznim rješenjima potvrđen je sljedeći porezni tretman za uključena društva: društvo kći svake će godine oduzeti rezervacije za prirast u okviru ZORA-e koji će se isplatiti pri konverziji. Stoga društvo kći neće podlijegati oporezivanju, osim ograničene marže dogovorene s poreznim tijelima. Kada holding društvo ostvari prirast u okviru ZORA-e (26), ta će dobit biti oslobođena od poreza na temelju primjene luksemburškog režima izuzeća na temelju sudjelovanja, kojim se omogućuje neoporezivanje dobiti ostvarene sudjelovanjem u drugim društvima ako se ispune određeni uvjeti. Ni posrednički subjekt ne podliježe oporezivanju jer se dobit ostvarena konverzijom ZORA-e (prirast u okviru ZORA-e) poništava gubitkom istog iznosa na temelju terminskog ugovora (27). Konačni je rezultat taj da se prirast u okviru ZORA-e oduzima na razini društva kćeri te da isti iznos ne podliježe oporezivanju ni na razini holding društva jer se smatra prihodom oslobođenim od poreza. Stoga se prirast u okviru ZORA-e, koji čini gotovo svu dobit koju društvo kći ostvaruje tijekom trajanja ZORA-e, uopće neće oporezivati u Luksemburgu (28).

(27) Struktura opisana u uvodnim izjavama od 23. do 26. prikazana je na slici 1. Slika 1. Prikaz struktura uspostavljenih u spornim poreznim rješenjima Terminski ugovor Udjeli (uključujući prirast u okviru ZORA-e) Prihodi Udjeli (uključujući prirast u okviru ZORA-e) ZORA Imovina Zajmodavac Društvo kći Holding društvo

2.2.2 PREGLED SPORNOG POREZNOG RJEŠENJA

(28) Predmetni je porezni tretman odobren dvama skupovima poreznih rješenja koja se odnose na dvije različite strukture koje je uspostavila grupa Engie.

(29) Prvi skup poreznih rješenja odnosi se na prijenos djelatnosti u području kupnje i prodaje ukapljenog prirodnog plina i proizvoda dobivenih iz plina te trgovine njima („poslovanje koje se odnosi na ukapljeni prirodni plin”) (29) s luksemburškog društva Suez LNG Trading S.A. („LNG Trading”) na društvo LNG Supply. Uključuje pet poreznih rješenja koja je izdala porezna uprava Luksemburga nakon što je porezni savjetnik grupe Engie („porezni savjetnik”) podnio zahtjeve za izdavanje poreznih rješenja u ime različitih društava grupe Engie (zajedno „porezna rješenja za LNG”). (1) Prvo je porezno rješenje izdano 9. rujna 2008. („porezno rješenje za LNG iz 2008.”). Uslijedilo je nakon zahtjeva za izdavanje poreznog rješenja od istog datuma („zahtjev za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008.”) u pogledu poreznog tretmana ugovora kojima se financirao prijenos poslovanja koje se odnosi na ukapljeni prirodni plin s društva LNG Trading na LNG Supply (ZORA za LNG i terminski ugovor za LNG). Porezno rješenje iz 2008. djelomično je izmijenjeno i/ili dopunjeno drugim rješenjima koja je izdala porezna uprava Luksemburga. (2) Zahtjev za izdavanje poreznog rješenja od 30. rujna 2008. u pogledu prijenosa mjesta stvarne uprave društva LNG Trading u Nizozemsku. Porezna uprava Luksemburga istog je dana odobrila taj zahtjev za izdavanje poreznog rješenja. (3) Zahtjev za izdavanje poreznog rješenja od 3. ožujka 2009. („zahtjev za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2009.”) kojim se djelomično mijenja struktura uspostavljena zahtjevom za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008. Porezna uprava Luksemburga istog je dana odobrila taj zahtjev za izdavanje poreznog rješenja. (4) Zahtjev za izdavanje poreznog rješenja od 9. ožujka 2012. („zahtjev za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2012.” u kojem se pojašnjavaju određeni računovodstveni pojmovi koji se upotrebljavaju za određivanje marže po kojoj se oporezuje društvo LNG Supply. Porezna uprava Luksemburga istog je dana odobrila taj zahtjev za izdavanje poreznog rješenja. (5) Naposljetku, zahtjev za izdavanje poreznog rješenja od 20. rujna 2013. u cilju razjašnjavanja poreznog tretmana djelomične konverzije ZORA-e za LNG („zahtjev za porezno rješenje za konverziju LNG-a”). Porezna uprava Luksemburga prihvatila je taj zahtjev za izdavanje poreznog rješenja dopisom od 13. ožujka 2014. („porezno rješenje za konverziju LNG-a”).

(30) Drugi skup poreznih rješenja odnosi se na prijenos djelatnosti upravljanja riznicom i financiranja („poslovanje koje se odnosi na financiranje i riznicu”) (30) s društva CEF na društvo GSTM. Uključuje dva porezna rješenja koja je izdala porezna uprava Luksemburga nakon što je porezni savjetnik podnio zahtjeve za izdavanje poreznih rješenja u ime različitih društava grupe Engie (zajedno „porezna rješenja za GSTM”). (1) Porezna uprava Luksemburga izdala je prvo porezno rješenje 9. veljače 2010. („porezno rješenje za GSTM iz 2010.”). Uslijedilo je nakon zahtjeva za izdavanje poreznog rješenja od istog datuma („zahtjev za izdavanje poreznog rješenja za GSTM iz 2010.”) u pogledu poreznog tretmana ugovora kojima se financirao prijenos poslovanja koje se odnosi na financiranje i riznicu s društva CEF na društvo GSTM (ZORA za GSTM i terminski ugovor za GSTM). (2) Porezno rješenje za GSTM iz 2010. bilo je dopunjeno zahtjevom za izdavanje poreznog rješenja od 15. lipnja 2012. koji se, među ostalim, odnosio na moguće povećanje iznosa ZORA-e za društvo GSTM („zahtjev za izdavanje poreznog rješenja za GSTM iz 2012.”). Porezna uprava Luksemburga istog je dana odobrila taj zahtjev za izdavanje poreznog rješenja („porezno rješenje za GSTM iz 2012.”).

(31) Holding društva u svakoj od struktura uspostavljenih poreznim rješenjima za LNG i poreznim rješenjima za GSTM jesu društvo LNG Holding odnosno društvo CEF (zajedno „holding društva”). Posrednički subjekti koji odobravaju ZORA-e jesu GDF Suez LNG (Luxembourg) S.à.r.l. („LNG Luxembourg”) odnosno Electrabel Invest Luxembourg SA („EIL”, zajedno s društvom LNG Luxembourg „zajmodavci”). Konačno, društva kćeri koja stječu poslovanje koje se odnosi na ukapljeni prirodni plin i poslovanje koje se odnosi na financiranje i riznicu te upravljaju njima jesu društvo LNG Supply odnosno društvo GSTM (zajedno „društva kćeri”).

2.2.3 DETALJAN OPIS POREZNIH RJEŠENJA ZA LNG

2.2.3.1 Transakcije opisane u poreznim rješenjima za LNG

(32) U skladu sa zahtjevom za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008. društvo LNG Trading osnovat će dva nova društva oporeziva u Luksemburgu: društva LNG Luxembourg i LNG Supply. U zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008. bilo je propisano da će se poslovanje koje se odnosi na ukapljeni prirodni plin prodati društvu LNG Luxembourg, koje će ga potom prodati društvu LNG Supply (31). Međutim, ta je struktura kasnije izmijenjena: u skladu sa zahtjevom za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2009. društvo CEF najprije je steklo udjele društva LNG Trading te osnovalo društva LNG Luxembourg, LNG Supply i LNG Holding. Društvo LNG Holding zatim je preuzelo ulogu društva LNG Trading (32) u strukturi (33).

(33) Struktura se uspostavlja na sljedeći način: (1) društvo LNG Supply stječe poslovnu djelatnost društva LNG Trading (poslovanje koje se odnosi na ukapljeni prirodni plin) za procijenjenu cijenu od približno 750 milijuna USD; (2) društvo LNG Supply financira kupovnu cijenu beskamatnim obvezno konvertibilnim zajmom na 15 godina iskazanim u USD (ZORA za LNG) koji je odobrilo društvo LNG Luxembourg. Pri konverziji (34) društvo LNG Supply izdaje udjele („udjeli u društvu LNG Supply”) koji sadržavaju nominalni iznos ZORA-e uvećan/umanjen za prirast u okviru ZORA-e. (3) zauzvrat LNG Luxembourg financira ulaganje u ZORA-u za LNG putem terminskog ugovora za LNG sklopljenog s društvom LNG Holding. U skladu s tim ugovorom LNG Luxembourg pristaje na prijenos udjela u društvu LNG Supply na društvo LNG Holding. Cijena udjela u društvu LNG Supply odgovara nominalnom iznosu ZORA-e za LNG. (35)

2.2.3.2 Ugovori koje su potpisale stranke

(34) Luksemburg je dostavio primjerke ugovora u kojima se odražava način na koji je grupa Engie provela transakcije opisane u poreznim rješenjima za LNG: (1) ugovor o prijenosu poslovanja koji su LNG Trading i LNG Supply sklopili 30. listopada 2009. („ugovor o prijenosu poslovanja koje se odnosi na ukapljeni prirodni plin”) (36), kojim prvo društvo pristaje na drugo društvo prenijeti poslovanje koje se odnosi na ukapljeni prirodni plin po cijeni od 657 milijuna USD (37) u zamjenu za dvije zadužnice koje je izdalo društvo LNG Supply (kao zajmoprimac) u korist društva LNG Trading (kao zajmodavca) na iznose od 11 000 000 USD odnosno 646 000 000 USD (38). (2) ugovor o obvezno zamjenjivom zajmu koji su sklopila društva LNG Luxembourg i LNG Supply 30. listopada 2009. („ugovor o ZORA-i za LNG”) (39). Na temelju tog ugovora LNG Luxembourg odobrava zajam društvu LNG Supply (40) koji se može vratiti izdavanjem udjela u društvu LNG Supply (41). Zajam može trajati najviše 15 godina, odnosno istječe 30. listopada 2024. (42) Na kraju tog razdoblja konvertirat će se u udjele, osim ako ga bilo koja stranka prije toga konvertira u udjele uz pisanu suglasnost druge stranke (43). „Cijena izdavanja” zajma iznosi 646 milijuna USD (44). Cijena konverzije bit će jednaka „cijeni izdavanja” uvećanoj za prirast u okviru ZORA-e ostvaren do trenutka konverzije (45). Kako je objašnjeno u točki 2.2.3.6., ZORA za LNG djelomično je konvertirana 2014. (3) ugovor o prethodno plaćenoj terminskoj kupoprodaji udjela koji su na isti dan sklopili LNG Holding i LNG Luxembourg (terminski ugovor za LNG) (46). U skladu s tim ugovorom LNG Holding kupuje sva prava društva LNG Luxembourg na udjele u društvu LNG Supply po cijeni od 646 milijuna USD (47), tj. za iznos jednak „cijeni izdavanja” ZORA-e za LNG. Udjeli u društvu LNG Supply trebaju se prenijeti na LNG Holding na dan izdavanja (48).

2.2.3.3 Porezni tretman društva LNG Supply

(35) U skladu sa zahtjevom za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008., kako ga je prihvatila porezna uprava Luksemburga, godišnja dobit koju ostvari društvo LNG Supply bit će jednaka marži dogovorenoj s poreznom upravom Luksemburga („marža za LNG”). Stoga će se LNG Supply oporezivati samo na temelju te marže. Razlika između dobiti koju LNG Supply doista ostvari svake godine i marže za LNG (prirast u okviru ZORA-e) smatra se troškom povezanim sa ZORA-om za LNG koji se može odbiti. (49)

(36) Marža za LNG utvrđena je u zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008. na iznos koji odgovara „ukupnoj neto marži od 1/[(50 – 100) %] vrijednosti bruto iznosa imovine kako je prikazana u bilanci [društva LNG Supply], ali ako ta neto marža nije niža od [0,00 – 0,50 %] godišnjeg bruto prometa ostvarenog u poduzeću” (50). U zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008. navodi se sljedeće: „za maržu [za ukapljeni naftni plin] smatrat će se da odgovara načelu tržišnih uvjeta” jer trgovina društva LNG Supply „neće biti izložena valutnom riziku i/ili riziku lošeg duga” (51). U zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008. nadalje se objašnjava da „bruto dohodak [društva LNG Supply] […] umanjen za sve nastale operativne troškove i za trošak na temelju ZORA-e otprilike odgovara marži [za LNG]” (52).

(37) Drugim riječima, prije konverzije ZORA-e porezna osnovica društva LNG Supply ograničena je na maržu za LNG. Konverzija ne utječe na poreznu osnovicu društva LNG Supply jer je društvo LNG Supply svake godine prije konverzije oduzelo iznose prirasta u okviru ZORA-e.

2.2.3.4 Porezni tretman društva LNG Luxembourg

(38) Zahtjevom za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008., kako ga je prihvatila porezna uprava Luksemburga, omogućuje se društvu LNG Luxembourg da tijekom trajanja ZORA-e za LNG u svojim financijskim izvještajima zadrži vrijednost ZORA-e na razini knjigovodstvene vrijednosti (53) ili da, kao drugu mogućnost, poveća (ili smanji) njezinu vrijednost s cijene pri stjecanju na očekivanu cijenu pri isplati (54). Stoga tijekom trajanja ZORA-e za LNG društvo LNG Luxembourg može odlučiti da neće knjižiti oporezive prihode ili troškove koji se mogu odbiti od porezne osnovice koji su povezani sa ZORA-om. Kako će se objasniti u uvodnoj izjavi 52. u nastavku, društvo LNG Luxembourg odlučilo je vrijednost ZORA-e zadržati na razini knjigovodstvene vrijednosti.

(39) Pri konverziji društvo LNG Luxembourg primit će udjele u društvu LNG Supply, čija će vrijednost uključivati cijenu izdavanja ZORA-e uvećanu za prirast u okviru ZORA-e ostvaren do datuma konverzije. U skladu sa zahtjevom za izdavanje poreznog rješenja iz 2008. konverzija je uređena režimom izuzeća utvrđenim u članku 22.a luksemburškog Zakona o porezu na dobit (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu, „LIR”), osim ako društvo LNG Supply odluči da ga neće primjenjivati. (55) U skladu s tom odredbom konverzija zajma u udjele neće prouzročiti kapitalni dobitak za potrebe oporezivanja (56). Stoga prirast u okviru ZORA-e koji LNG Luxembourg ostvari pri konverziji neće podlijegati plaćanju poreza pri konverziji (57).

2.2.3.5 Porezni tretman društva LNG Holding

(40) Prema zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008., kako ga je prihvatila porezna uprava Luksemburga, društvo LNG Holding u svojim će financijskim izvještajima plaćanja na temelju terminskog ugovora bilježiti kao „financijsku nepokretnu imovinu” (58). U zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008. objašnjeno je da će se ta imovina „vrednovati i nastaviti vrednovati po nabavnoj cijeni” (59). Stoga društvo LNG Holding neće knjižiti oporezive prihode ni troškove koji se mogu odbiti od porezne osnovice prije konverzije ZORA-e i prije no što LNG Luxembourg prenese novoizdane udjele u društvu LNG Supply.

(41) U zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008. traži se i potvrda da će se „za potrebe članka 166. LIR-a […] udio koji [društvo LNG Holding] kupi na temelju terminskog ugovora [za LNG] smatrati takvim od trenutka sklapanja terminskog ugovora [za LNG]” (60) i da će „svi prihodi (dividende i kapitalni dobici) koje ostvare luksemburška društva i koji se od njih prime biti izuzeti na temelju članka 166. LIR-a” (61). Kako je objašnjeno u odjeljku 2.3.2., članak 166. LIR-a odredba je prava o porezu na dobit kojom je uređeno izuzeće na temelju sudjelovanja u Luksemburgu. U skladu s režimom izuzeća na temelju sudjelovanja prihodi koji proizlaze iz sudjelovanja u drugim subjektima, kao što su udjeli, oslobođeni su od poreza ako se ispune određeni uvjeti.

(42) Zbog toga će svi oporezivi prihodi povezani s vlasništvom nad udjelima u društvu LNG Supply izdanima u okviru konverzije ZORA-e za LNG biti oslobođeni od poreza na razini društva LNG Holding ako se ispune uvjeti iz članka 166. LIR-a.

2.2.3.6 Porezno rješenje za konverziju ukapljenog prirodnog plina

(43) Prema zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za konverziju ukapljenog prirodnog plina, kako ga je prihvatila porezna uprava Luksemburga, grupa Engie provela bi prvu djelomičnu konverziju ZORA-e za LNG u udjele za iznos od [300–400] milijuna USD procijenjen na taj dan. Na dan konverzije donijela bi se odluka o umanjenju nominalnog kapitala društva LNG Supply za iznos jednak iznosu konverzije. Prema zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja „[z]a [društvo LNG Luxembourg] djelomična konverzija ZORA-e nema posljedica za oporezivanje”. (62)„Zbog smanjenja kapitala koje je provelo [društvo LNG Supply], [društvo LNG Holding] priznat će dobit koja je jednaka razlici između nominalnog iznosa konvertiranih udjela i iznosa konverzije. Ta će dobit biti vidljiva u knjigama društva [LNG] Holding i obuhvaćena je izuzećem na temelju sudjelovanja.” (63) Stoga će dobit koju LNG Holding ostvari u trenutku poništenja udjelâ zbog umanjenja kapitala biti oslobođena od oporezivanja. Ta dobit odgovara prirastu u okviru ZORA-e uključenom u udjele u društvu LNG Supply koje društvo LNG Holding stječe pri konverziji.

2.2.3.7 Provedba poreznih rješenja za LNG

(44) Porezne prijave koje je dostavio Luksemburg odgovaraju poreznom tretmanu odobrenom društvima uključenima u transakcije kako su opisane u poreznim rješenjima za LNG.

2.2.3.7.1 Društvo LNG Supply

(45) U zakonom propisanim financijskim izvještajima društva LNG Supply za 2010. navodi se da je 2009. sklopljen „ugovor između društava LNG Luxembourg i LNG Supply o zajmu koji se obvezno mora zamijeniti za udjele” za iznos od 646 milijuna USD s rokom dospijeća od 15 godina koji počinje teći 30. listopada 2009. (64)

(46) ZORA za LNG navedena je kao obveza u bilanci i uključena u poreznu prijavu društva LNG Supply za iznos jednak nominalnom iznosu ZORA-e (646 milijuna USD) od 2009. do 2013. (65) Taj je iznos 2014. umanjen za 193,8 milijuna USD na iznos od [300-600] milijuna USD nakon djelomične konverzije provedene te godine (66).

(47) Za svaku je godinu iznos jednak godišnjem prirastu u okviru ZORA-e zabilježen kao obveza društva LNG Supply (67) u zamjenu za odgovarajući trošak u računu dobiti i gubitka (68) te je odbijen od porezne osnovice društva LNG Supply. Ostvareni prirast u okviru ZORA-e naveden u poreznoj prijavi društva LNG Supply prikazan je u tablici 1. Umanjenje ostvarenog prirasta u okviru ZORA-e za 193,8 milijuna EUR u 2014. prouzročeno je djelomičnom konverzijom ZORA-e za LNG, koja se isto tako djelomično nadoknađuje dodatnim prirastom u okviru ZORA-e za tu godinu. (69) Tablica 1. Ostvareni prirast u okviru ZORA-e zabilježen u poreznim prijavama društva LNG Supply 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. Ostvareni prirast u okviru ZORA-e (u milijunima USD) 10,9 46,8 165,6 [350–400] [650–700] [450–550] 0 0

(48) Društvo LNG Supply oporezuje se na temelju marže za LNG. Kako je prikazano na slici 2. za godinu 2011. (70), marža za LNG računa se kao [1/(50 – 100) %] ukupne prosječne imovine društva s najmanje [0,0–0,50] % bruto godišnjeg prometa, u skladu s poreznim rješenjem za LNG iz 2008. Prosječna vrijednost imovine kojom se financira ZORA 2011. iznosila je 752 703 699 USD. Stoga je marža od [1/(50 – 100) %] iznosila [100 000–150 000] USD. Zabilježeni je promet iznosio 1 573 579 569 USD, što znači da je marža od [0,0–0,50] % tog iznosa iznosila [3 500 000–4 000 000] USD. Stoga se taj drugi iznos smatra poreznom osnovicom društva LNG Supply za razdoblje koje se odnosi na 2011. (71) Društvo LNG Supply u skladu s tim platilo je porez na dobit u iznosu od [500 000–1 500 000] EUR (72) za poreznu godinu 2011. Slika 2. Izračun porezne osnovice društva LNG Supply, kako je prikazan u Prilogu 3. poreznoj prijavi za 2011. Prirast u okviru ZORA-e Iznos prirasta u okviru ZORA-e kako je naveden u godišnjim financijskim izvještajima nije u skladu s prethodnim sporazumima koje su 9. rujna 2008. i u ožujku 2012. potpisala porezna tijela. Stoga je sastavljena porezna bilanca kako bi se zabilježio pravilan iznos. U skladu s prethodnim sporazumom društvo nije oporezivo na svoju maržu (vidjeti u nastavku). Izračun marže Neto marža od [1 / (50 – 100) %] vrijednosti bruto iznosa imovine (tj. prosječne vrijednosti imovine kojom se financira ZORA) uz najmanje [0,0-0,5 %] bruto prometa ostvarenog od imovine prenesene na društvo (tj. ukupna dobit društva) Minimalna marža Ukupna dobit Porez Datum početka Datum završetka Minimalna marža (USD) 1 573 579 569 [0,0-0,5 %] 1.1.2011. 31.12.2011. [3 500 000 -4 000 000 ] Neto marža od [1 / (50 – 100) %] prosječne vrijednosti imovine kojom se financira ZORA. Datum Zora 1.1.2011. 692 817 329 (Vidjeti poreznu prijavu za 2010.) 31.12.2011. 812 590 069 Ukupno 1 505 407 398 Prosječno 752 703 699

Zora Porez Datum početka Datum završetka Marža (USD) 752 703 699 [1 / (50-100) %] 1.1.2011. 31.12.2011. [100 000 -150 000 ]

(49) Prema zakonom propisanim financijskim izvještajima društva LNG Supply za 2014., djelomična konverzija ZORA-e za LNG podijeljena je „na dio nominalnog iznosa i dio prirasta” (73). U skladu s tim, nominalni iznos ZORA-e i ostvareni prirast u okviru ZORA-e 2014. umanjeni su za 193,8 milijuna USD (74). U rujnu 2014. društvo LNG Supply povećalo je svoj kapital za 699,9 milijuna USD (75) kako bi djelomično nadoknadilo ZORA-u za LNG. Udjeli u društvu LNG Supply izdani su po nominalnoj vrijednosti i naknadno su poništeni smanjenjem kapitala do njihova nominalnog iznosa (76). Ta konverzija nije imala posljedice za oporezivanje društva LNG Supply.

(50) Budući da je društvo LNG Supply ostvarivalo gubitke, prirast u okviru ZORA-e 2015. postao je negativan za [650–850] milijuna USD, zbog čega je, prvo, preostali ostvareni prirast u okviru ZORA-e ([450–550] USD) smanjen na 0 USD i, drugo, preostala nominalna vrijednost ZORA-e za LNG smanjena na [200–250] milijuna USD. (77)

(51) Prirast u okviru ZORA-e 2016. ponovno je bio negativan za [100–200] milijuna USD, čime se preostali iznos ZORA-e za LNG dodatno umanjio na [100–200] milijuna USD (78).

2.2.3.7.2 LNG Luxembourg

(52) U skladu s poreznim prijavama društva LNG Luxembourg vrijednost ZORA-e za LNG zadržana je na nominalnoj razini (646 milijuna USD) do njezine djelomične konverzije 2014. (79), u skladu s poreznim rješenjem za LNG iz 2008. (80) Terminski ugovor za LNG pojavljuje se i u poreznoj prijavi društva LNG Luxembourg kao obveza u pogledu istog iznosa (81).

(53) Kao rezultat djelomične konverzije, vrijednost ZORA-e za LNG (imovina) i vrijednost terminskog ugovora za LNG (obveza) smanjile su se 2014. za 193,8 milijuna USD na iznos od [300–600] milijuna USD, bez učinka na račun dobiti i gubitka (82). Društvo LNG Luxembourg nije se odlučilo za primjenu članka 22.a LIR-a.

(54) Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 50., vrijednost ZORA-e za LNG 2015. smanjena je na [300–600] milijuna USD zbog negativnog prirasta u okviru ZORA-e. Stoga je društvo LNG Luxembourg smanjilo vrijednost ZORA-e za LNG na taj iznos i istodobno smanjilo vrijednost terminskog ugovora za LNG na isti iznos (83).

(55) Ista su usklađenja 2016. provedena na ZORA-i za LNG i terminskom ugovoru za LNG kako bi se njihova vrijednost smanjila na [100–200] milijuna USD (84).

2.2.3.7.3 Društvo LNG Holding

(56) ZORA je u zakonom propisanim financijskim izvještajima društva LNG Holding knjižena kao financijska imovina (85). Od 2012. i u poreznoj se prijavi društva LNG Holding, u kategoriji sudjelovanja prihvatljivih na temelju članka 166. LIR-a, javlja sudjelovanje u društvu LNG Supply u iznosu jednakom nominalnoj vrijednosti ZORA-e za LNG (86).

(57) Prema poreznoj prijavi i zakonom propisanim financijskim izvještajima društva LNG Holding za 2014., poništenjem udjela u društvu LNG Supply, stečenih nakon djelomične konverzije ZORA-e za LNG 2014., ostvaren je kapitalni dobitak u iznosu od 506,2 milijuna USD (87), koji je u cijelosti ostao neoporezovan zbog primjene režima izuzeća na temelju sudjelovanja (članak 166. LIR-a).

(58) Društvo LNG Holding knjižilo je 2015. i 2016. usklađenje zbog umanjenja vrijednosti za terminski ugovor za LNG, koje je odražavalo umanjenje vrijednosti ZORA-e za LNG nakon negativnog prirasta u okviru ZORA-e, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 50. i 51. (88) To se umanjenje vrijednosti odrazilo kao trošak u računu dobiti i gubitka društva LNG Holding.

2.2.4 DETALJAN OPIS POREZNIH RJEŠENJA ZA GSTM

2.2.4.1 Transakcije opisane u poreznim rješenjima za GSTM

(59) Prema zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za GSTM iz 2010. grupa Engie uspostavit će strukturu sličnu onoj opisanoj u poreznim rješenjima za LNG: GSTM stječe poslovanje koje se odnosi na financiranje i riznicu te financira stjecanje putem ZORA-e za GSTM koju je odobrio EIL. Pri konverziji (89) GSTM izdaje udjele („udjeli u društvu GSTM”) koji uključuju nominalni iznos ZORA-e uvećan/umanjen za prirast u okviru ZORA-e. Zauzvrat EIL financira ulaganje u ZORA-u za GSTM putem terminskog ugovora za GSTM sklopljenog s društvom CEF. U skladu s tim ugovorom EIL će pristati na prijenos udjela u društvu GSTM na društvo CEF. Cijena udjela u društvu GSTM odgovara nominalnom iznosu ZORA-e za GSTM. (90)

(60) Zahtjev za izdavanje poreznog rješenja za GSTM iz 2012. sadržava analizu porezne situacije za istu ZORA-u, koja je gotovo jednaka onoj iz zahtjeva za izdavanje poreznog rješenja za LNG iz 2008., osim što se u tom rješenju, među ostalim, razmatra moguće buduće povećanje iznosa ZORA-e za GSTM (91).

2.2.4.2 Ugovori koje su potpisale stranke

(61) Luksemburg je dostavio primjerke dokumenata i ugovora u kojima se odražava način na koji je grupa Engie provela transakcije opisane u poreznim rješenjima za GSTM: (1) dokument naslova „Prijedlog prijenosa grane djelatnosti” podnesen pri Trgovačkom i poslovnom registru Luksemburga 13. svibnja 2011. („prijedlog prijenosa na GSTM”) (92). U skladu s tim dokumentom društvo CEF predlaže prijenos poslovanja koje se odnosi na financiranje i riznicu na društvo GSTM u zamjenu za iznos od 1 036 912 506,84 EUR. U skladu s prijedlogom prijenosa na GSTM društvo CEF tu granu djelatnosti prenosi u zamjenu za zadužnicu koju je izdalo društvo GSTM (93). (2) dva ugovora o obvezno zamjenjivom zajmu koja su sklopila društva EIL i GSTM, jedan od 17. lipnja 2011. i jedan od 30. lipnja 2014. („ugovori o ZORA-i za GSTM”, zajedno s ugovorom o ZORA-i za LNG „ugovori o ZORA-i”) (94), čiji je sadržaj u suštini jednak (95). Na temelju ugovora o ZORA-i za GSTM društvo EIL odobrava zajam (96) društvu GSTM koji se može vratiti izdavanjem udjela u društvu GSTM (97). Zajam istječe 17. lipnja 2026. (98) Na kraju tog razdoblja konvertirat će se u udjele, osim ako ga bilo koja stranka prije toga konvertira u udjele uz pisanu suglasnost druge stranke (99). „Cijena izdavanja” zajma iznosi 1 036 912 507 EUR (100). Cijena konverzije bit će jednaka „cijeni izdavanja” uvećanoj za prirast u okviru ZORA-e ostvaren do trenutka konverzije (101). (3) ugovor o prethodno plaćenoj terminskoj kupoprodaji udjela koji su 17. lipnja 2011. sklopila društva CEF i EIL (terminski ugovor za GSTM) (102). U skladu s tim ugovorom društvo CEF kupuje sva prava društva EIL na udjele u društvu GSTM po cijeni jednakoj „cijeni izdavanja” ZORA-e za GSTM (103). Udjeli u društvu GSTM trebaju se prenijeti na društvo CEF na dan izdavanja (104).

2.2.4.3 Porezni tretman društva GSTM

(62) U skladu sa zahtjevom za izdavanje poreznog rješenja za GSTM iz 2010., kako ga je odobrila porezna uprava Luksemburga, godišnja oporeziva dobit društva GSTM jednaka je marži dogovorenoj s poreznom upravom Luksemburga („marža za GSTM”). Stoga će se GSTM oporezivati samo na temelju te marže. Razlika između dobiti koju društvo GSTM doista ostvari i marže za GSTM (prirast u okviru ZORA-e) smatrat će se troškom povezanim sa ZORA-om za društvo GSTM koji se može odbiti (105).

(63) Marža za GSTM utvrđena je u zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za GSTM iz 2010. na iznos koji odgovara „ukupnoj neto marži od [1/(50 – 100) %] vrijednosti glavnice ukupne imovine, uključujući imovinu koja se financira uobičajenim uzajmljivanjem” (106). U zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za GSTM iz 2010. smatra se da marža za GSTM odgovara tržišnim uvjetima (107).

(64) U zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za GSTM iz 2012. razmatra se izmjena marže za GSTM. Navodi se da će se taj iznos „odrediti u budućem dopisu o APA-i popraćenom izvješćem o transfernim cijenama” (108). U skladu sa zakonom propisanim financijskim izvještajima društva GSTM za 2011. (109) promjena marže za GSTM od 1. siječnja 2012. prouzročena je stupanjem na snagu Administrativne okružnice od 28. siječnja 2011. o djelatnosti financiranja unutar grupe („Okružnica 164/2”) (110). U toj se okružnici zahtijevala dostava studija o transfernim cijenama u pogledu svih zahtjeva za izdavanje poreznih rješenja u kojima se traži odobrenje transfernih cijena za transakcije financiranja unutar grupe (kao što je marža za GSTM) (111). U skladu s tim porezni savjetnik dostavio je u dopisima od 11. srpnja 2012. i 11. studenoga 2013. dva zahtjeva za izdavanje poreznog rješenja popraćena studijama o transfernim cijenama u pogledu određivanja marže za GSTM (112). Luksemburg navodi da njegova porezna uprava nije odobrila te zahtjeve za izdavanje poreznog rješenja. Drugim riječima, porezna uprava Luksemburga nije izdala porezno rješenje kojim se potvrđuje vrijednost marže za GSTM koju je predložio porezni savjetnik grupe Engie u dopisima od 11. srpnja 2012. i 11. studenoga 2013. (113)

(65) U zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za GSTM iz 2010. navodi se i da „u malo vjerojatnom slučaju da računovodstveni tretman ne bude potpuno u skladu s obvezama na temelju ugovora o ZORA-i, dobit ili gubitak koji iz toga proizađu i koji su navedeni u godišnjim financijskim izvještajima neće utjecati na prethodno navedenu analizu porezne situacije” (114).

(66) Zaključak je taj da je prije konverzije ZORA-e za GSTM porezna osnovica društva GSTM ograničena na maržu za GSTM. Konverzija ZORA-e za GSTM ne utječe na poreznu osnovicu društva GSTM.

2.2.4.4 Porezni tretman društva EIL

(67) Porezni tretman odobren društvu EIL sličan je opisanom poreznom tretmanu društva LNG Luxembourg (115) i temelji se na jednakoj argumentaciji (116). Stoga tijekom trajanja ZORA-e za GSTM društvo EIL može odlučiti da neće knjižiti oporezive prihode ili troškove koji se mogu odbiti od porezne osnovice. Ako EIL pri konverziji odluči primijeniti režim izuzeća utvrđen člankom 22.a LIR-a, neće priznavati nikakve prihode (117) i stoga neće morati platiti porez na dobit (118). Kako će se objasniti u uvodnoj izjavi 76., društvo EIL odlučilo je vrijednost ZORA-e za GSTM zadržati na razini knjigovodstvene vrijednosti.

2.2.4.5 Porezni tretman društva CEF

(68) Porezni tretman odobren društvu CEF sličan je poreznom tretmanu opisanom za društvo LNG Holding (119). U skladu s tim, društvo CEF neće knjižiti oporezive prihode ili troškove koji se mogu odbiti od porezne osnovice prije konverzije ZORA-e (120).

(69) U zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za GSTM iz 2010. traži se i potvrda za to da će se „sudjelovanje koje je društvo CEF kupilo na temelju terminskog ugovora smatrati izravnim sudjelovanjem u kapitalu društva GSTM od trenutka sklapanja terminskog ugovora za potrebe članka 166. LIR-a” (121). Zbog toga će svi oporezivi prihodi povezani s vlasništvom nad udjelima u društvu GSTM biti oslobođeni od poreza na razini društva CEF, ako se ispune uvjeti iz članka 166. LIR-a.

2.2.4.6 Provedba poreznih rješenja za GSTM

(70) Porezne prijave koje je dostavio Luksemburg odražavaju porezni tretman koji je Luksemburg odobrio društvima uključenima u transakcije kako su opisane u poreznim rješenjima za GSTM.

2.2.4.6.1 Društvo GSTM

(71) U zakonom propisanim financijskim izvještajima društva GSTM za 2012. navodi se da je društvo EIL „[društvu GSTM] odobrilo obvezno konvertibilni zajam u iznosu od 1 036 912 506,84 EUR s rokom dospijeća od 15 godina koji počinje teći 17. lipnja 2011.” (122).

(72) ZORA za GSTM navedena je kao obveza u bilanci uključenoj u porezne prijave društva GSTM za iznos jednak nominalnom iznosu ZORA-e (1 036 912 506,84 EUR). Taj se iznos ne mijenja tijekom godina (123).

(73) Za svaku je godinu iznos jednak godišnjem prirastu u okviru ZORA-e zabilježen kao obveza društva GSTM (124) u zamjenu za odgovarajući trošak u računu dobiti i gubitka (125) te je odbijen od porezne osnovice društva GSTM. Ostvareni prirast u okviru ZORA-e naveden u poreznim prijavama društva GSTM tijekom razdoblja od 2011. do 2015. prikazan je u tablici 2. u nastavku. U skladu s poreznim rješenjem za GSTM iz 2010. društvo GSTM oporezuje se na temelju marže za GSTM. Tablica 2. Ostvareni prirast u okviru ZORA-e zabilježen u poreznim prijavama društva GSTM 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. Ostvareni prirast u okviru ZORA-e (u milijunima EUR) 44,9 [100–150] [300–350] [450–500] [600–650] [600–900]

(74) Na slici 3. u nastavku prikazan je postupak određivanja marže za GSTM za 2011. (126)„Neto dobit prije poreza i prirasta u okviru ZORA-e” iznosila je 45 522 581 EUR. Porezna osnovica društva GSTM računa se kao [1/(50 – 100) %] ukupne prosječne imovine društva za razdoblje koje se odnosi na 2011., koja je iznosila 3,7 milijardi EUR. Oporeziva dobit koju društvo GSTM zadržava na toj osnovi iznosi [500 000–600 000] EUR (čemu se dodaje iznos od [6 000–11 000] EUR kao „naknada kapitala”). Razlika između tog iznosa i „neto dobiti prije poreza i prirasta u okviru ZORA-e” iznos je od 44,9 milijuna EUR, zabilježen u poreznoj prijavi kao prirast u okviru ZORA-e koji se može odbiti od porezne osnovice. Slika 3. Izračun porezne osnovice društva GSTM za 2011., kako je prikazan u Prilogu 3. poreznoj prijavi društva GSTM za 2011. Ukupna imovina Od Do Broj dana Prosječno (*1) 8 691 871 776 2.5.2011. 31.12.2011. 244 3 729 884 433 Ukupno dugovi kojima se financira imovina 3 729 202 241 Neto dobit prije poreza i prirasta u okviru ZORA-e [45 000 000 -50 000 000 ] Neto dobit prije poreza i prirasta u okviru ZORA-e koja se odnosi na kapital 8 326 Neto dobit prije poreza i prirasta u okviru ZORA-e koja se odnosi na dugove kojima se financira imovina [45 000 000 -50 000 000 ] Ukupno [45 000 000 -50 000 000 ] Marža od [1 / (50-100) %] [550 000 -600 000 ] Povrat od kapitala Naknada dugova kojima se financira imovina (marža od [1 / (50-100) %]) [550 000 -600 000 ] Ukupna neto marža [550 000 -600 000 ] Marža je već zabilježena u godišnjim financijskim izvještajima te usklađenja nisu potrebna. Izračun oporezivog iznosa EUR Dobit/gubitak po godini 420 802 Dodati: porezi [150 000 -200 000 ] Oporezivi iznos [550 000 -600 000 ] Porez na dobit [100 000 -150 000 ]

(75) Iz poreznih prijava društva GSTM proizlazi da se, kako je prethodno navedeno (127), marža za GSTM promijenila nakon 2011. Kako je prikazano na slici 4. za godine 2012. i 2013., marža za GSTM nije utvrđena kao [1/(50 – 100) %] vrijednosti imovine, kako se u početku razmatralo u zahtjevu za izdavanje poreznog rješenja za GSTM iz 2010., nego kao [0–1 %] vrijednosti dugova kojima se financira imovina (128). Marža za GSTM utvrđena je 2014. kao [0–1 %] ukupnog iznosa zajmova i potraživanja. U poreznim prijavama navedeno je da je marža za GSTM za te godine izračunana u skladu sa zahtjevima za izdavanje poreznog rješenja od 11. srpnja 2012. i 11. studenoga 2013. (129) koje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 64., porezna uprava Luksemburga nikad nije prihvatila. Slika 4. Izračun porezne osnovice društva GSTM na temelju zahtjeva za izdavanje poreznog rješenja iz 2010. i 2012. navedenih u Prilogu 3. poreznoj prijavi društva GSTM iz 2012. Prilozi Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial [porez na dobit i općinski poslovni porez na dobit] za 2012. i izjava o osobnoj imovini od 1. siječnja 2013. u ime: GDF SUEZ Treasury Management S.à r.l, porezni broj 2011 2416 545 Prilog 3. STAW/NGOK Objašnjenja Opće primjedbe Upućuje se na dopise poreznog savjetnika od 9. veljače 2010. i 15. lipnja 2012. Marža na djelatnost financiranja Upućuje se na prethodne sporazume o transfernim cijenama poreznog savjetnika od 11. srpnja 2012. i 11. studenoga 2013. Marža na djelatnost financiranja izračunava se kako slijedi: Prosječni iznos dugova kojima se financira imovina (*) Od Do Dana % (**) marža [9 000 000 000 -10 000 000 000 ] 1.1.2012. 31.12.2012. 366 4,2 bazna boda [3 000 000 -4 000 000 ] Ukupno 366 Povrat od rizičnog kapitala Prosječni iznos kapitala Od Do dana Povrat od rizičnog kapitala [2 000 000 -3 000 000 ] 1.1.2012. 31.12.2012. 366 [20 000 -30 000 ] Ukupno 366 Izračun prirasta u okviru ZORA-e Neto dobit prije poreza i prirasta u okviru ZORA-e [100 000 000 -150 000 000 ] Manje: povrat kapitala [20 000 -30 000 ] Manje: minimalna marža [3 000 000 -4 000 000 ] Prirast u okviru ZORA-e [100 000 000 -150 000 000 ] Iznos prirasta u okviru ZORA-e kako je naveden u godišnjim financijskim izvještajima nije u skladu s APA-ma (nije dovoljan). Stoga je u poreznoj bilanci i poreznom računu dobiti i gubitka napravljeno usklađenje od [40 000 -50 000 ] EUR i to će se usklađenje zabilježiti u poslovnim računima za 2013. (*) izračunato na mjesečnoj osnovi (**) Upućujemo na studiju o transfernim cijenama predviđenu u APA-ma

2.2.4.6.2 Društvo EIL

(76) Vrijednost ZORA-e za GSTM u knjigama društva EIL zadržana je na nominalnom iznosu od 1 036 912 507 EUR (130) u skladu s opcijom odobrenom u poreznim rješenjima za GSTM (131).

2.2.4.6.3 Društvo CEF

(77) Konačno, i u poreznoj se prijavi društva CEF, u kategoriji sudjelovanja prihvatljivih na temelju članka 166. LIR-a, javlja sudjelovanje u društvu GSTM u iznosu jednakom nominalnoj vrijednosti ZORA-e za GSTM (132).

2.3 OPIS RELEVANTNOG NACIONALNOG PRAVNOG OKVIRA

2.3.1 OPIS OPĆIH NAČELA LUKSEMBURŠKOG SUSTAVA POREZA NA DOBIT

(78) Uobičajena pravila o oporezivanju dobiti u Luksemburgu nalaze se u LIR-u. U skladu s člankom 159. LIR-a trgovačka društva koja su rezidentni porezni obveznici plaćaju porez na ukupnu dobit (133). U članku 163. LIR-a predviđeno je da se luksemburški porez na dobit primjenjuje na oporezivu dobit poreznog obveznika u određenoj godini (134). Prije 2013. sva trgovačka društva koja podliježu plaćanju poreza u Luksemburgu plaćala su porez na oporezivu dobit po standardnoj poreznoj stopi od 28,80 % (135). Od 2013. standardna porezna stopa iznosi 29,22 %.

(79) U članku 18. stavku 1. LIR-a navedena je metoda za utvrđivanje godišnje dobiti trgovačkih društava koja su porezni obveznici: „Dobit se određuje kao razlika između neto uložene imovine na kraju i neto uložene imovine na početku izvještajnog razdoblja, uvećana za iznose podignute za osobnu upotrebu i umanjena za dodatne doprinose izvršene tijekom izvještajnog razdoblja”.

(80) U članku 23. LIR-a objašnjeno je da bi vrijednost neto imovine trebalo odrediti u skladu s računovodstvenim pravilima i načelima (136).

(81) U članku 40. LIR-a utvrđeno je načelo povezivanja porezne bilance s poslovnom bilancom (accrochement du bilan fiscal au bilan commercial). U skladu s tim načelom porezna bilanca, u kojoj je utvrđena godišnja porezna osnovica, trebala bi odgovarati poslovnoj bilanci, osim ako se primjenjuje posebno porezno pravilo kojim se zahtijeva upotreba neke druge vrijednosti (137).

2.3.2 REŽIM IZUZEĆA NA TEMELJU SUDJELOVANJA I OPOREZIVANJE RASPODJELE DOBITI

(82) U skladu s člankom 97. stavkom 1. LIR-a prihodi od ulaganja uključuju dividende, udjele u dobiti i svu ostalu dobit dodijeljenu na temelju udjela ili drugih sudjelovanja u društvima (138).

(83) Kad je riječ o oporezivanju dividendi i drugih prihoda ostvarenih na temelju sudjelovanja, člankom 166. LIR-a uveden je takozvani „režim izuzeća na temelju sudjelovanja” u Luksemburgu. Tim je režimom predviđeno oslobođenje od poreza na dobit, poreza po odbitku i neto poreza na bogatstvo za prihode ostvarene na temelju sudjelovanja subjekata koji ispunjavaju određene kriterije. U svojem mišljenju o nacrtu zakona kojim se ta odredba uključuje u LIR Državno vijeće Luksemburga navodi da je taj režim opravdan kako bi se izbjeglo trostruko oporezivanje zbog razloga povezanih s poreznom pravičnošću i gospodarskim uređenjem (139).

(84) U članku 166. stavku 2. LIR-a navedeni su subjekti koji mogu ostvariti korist od izuzeća na temelju sudjelovanja, a uključuju dionička društva koja podliježu plaćanju poreza u Luksemburgu (kao što su société anonyme i société à responsabilité limitée) te društva navedena u članku 2. Direktive Vijeća 90/435/EEZ (140).

(85) Kako bi se ostvarila korist od izuzeća, potrebno je ispuniti dva kumulativna uvjeta: prvo, subjekti moraju držati ili se obvezati na to da će zadržati sudjelujući udio tijekom neprekinutog razdoblja od najmanje 12 mjeseci; drugo, sudjelujući udio ne smije pasti ispod 10 % kapitala subjekta u kojem se sudjeluje ili cijene pri stjecanju od 1,2 milijuna EUR (141).

(86) Ako su ta dva uvjeta ispunjena, prihodi ostvareni na temelju sudjelovanja (dividende, kapitalni dobici ili drugi prihodi ostvareni na temelju sudjelovanja) u potpunosti su oslobođeni od poreza na dobit u Luksemburgu. U skladu s člankom 166. stavkom 9. LIR-a i Règlement grand-ducal du 21 décembre 2001 („Dekret od 21. prosinca 2001.”) (142), izuzeće na temelju sudjelovanja primjenjuje se i na kapitalne dobitke (revenus dégagés par la cession de la participation) (143).

(87) Oporezivanje dobiti raspodijeljene na razini subjekta koji provodi raspodjelu uređeno je člankom 164. LIR-a. Člankom 164. stavkom 1. LIR-a predviđeno je da za određivanje porezne osnovice nije važno je li provedena raspodjela dobiti (144). U članku 164. stavku 2. LIR-a objašnjeno je što bi se trebalo smatrati „raspodjelom” za potrebe članka 164. stavka 1. LIR-a i u tu su kategoriju uključene sve vrste raspodjela dioničarima te nositeljima potvrda o sudjelovanju, udjela osnivača, udjela s pravom uživanja ili drugih vrijednosnih papira, uključujući obveznice s promjenjivim prinosom. (145)

2.3.3 PRIVREMENA ODGODA OPOREZIVANJA KAPITALNIH DOBITAKA KOJI PROIZLAZE IZ KONVERZIJA

(88) Opće načelo u pogledu konverzije imovine utvrđeno je u članku 22. stavku 5. LIR-a, u skladu s kojim bi zamjenu imovine trebalo smatrati prodajom predmetne imovine nakon koje slijedi stjecanje imovine dobivene zauzvrat po cijeni koja odgovara njezinoj procijenjenoj prodajnoj vrijednosti (146), iz čega može proizaći oporezivi kapitalni dobitak.

(89) Kao iznimka od tog općeg pravila, u članku 22.a stavku 2. točki 1. LIR-a propisano je da konverzija zajma u dionički kapital dužnika neće dovesti do realizacije kapitalnog dobitka za potrebe oporezivanja dobiti trgovačkih društava. U istoj je odredbi predviđeno da se ta iznimka ne odnosi na kamate koje su na temelju zajma ostvarene u razdoblju prije konverzije i koje su oporezive u trenutku zamjene (147).

2.3.4 ODREDBA O SPREČAVANJU ZLOUPORABE

(90) Člankom 6. luksemburškog Zakona o prilagodbi poreza ili Steueranpassungsgesetz („StAnpG”) zabranjuje se utaja ili umanjenje poreza zlouporabom oblika ili tumačenja koji su zakoniti na temelju građanskog prava. U skladu s člankom 6. StAnpG-a, ako pravni oblik ili tumačenje povezani s transakcijom nisu primjereni s obzirom na njezin sadržaj, porez bi trebalo odrediti u skladu sa sadržajem transakcije kao da je sklopljena u odgovarajućem pravnom obliku (148).

3. RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

(91) Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka privremeno zaključila da se čini da je porezni tretman odobren na temelju spornih poreznih rješenja državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te je izrazila sumnje u pogledu spojivosti tih mjera s unutarnjim tržištem.

(92) Komisija je u odluci o pokretanju postupka konkretno navela sljedeće sumnje: (1) jesu li porezna tijela Luksemburga pravilno postupila kad su odobrila odbitak prirasta u okviru ZORA-e i jesu li ZORA-e bile u skladu s tržišnim uvjetima; (2) u slučaju da su porezna tijela Luksemburga pravilno postupila kad su odobrila odbitak prirasta u okviru ZORA-e - prvo, je li ispravno što su porezna tijela Luksemburga prihvatila primjenu članka 22.a LIR-a; i drugo, je li metoda upotrijebljena za određivanje oporezive dobiti društava GSTM i LNG Supply u skladu s načelom tržišnih uvjeta; (3) odstupa li kombinirani učinak odbitka troškova (prirasta u okviru ZORA-e) na razini društava LNG Supply i GSTM i neoporezivanja odgovarajućih prihoda na razini društava EIL i LNG Luxembourg od općeg cilja luksemburškog poreznog sustava, čime se pruža selektivna prednost holding društvima LNG Holding i CEF.

(93) Prva dvojba Komisije odnosila se na odbitak prirasta u okviru ZORA-e (149). Komisija je smatrala upitnim to što se prirast u okviru ZORA-e smatra kamatom u smislu članka 109. LIR-a, zbog čega se tretira kao porezni odbitak. Točnije, Komisija je smatrala da bi prirast u okviru ZORA-e trebalo smatrati raspodjelom dobiti u skladu s člankom 164. stavcima 1. i 2. LIR-a, što znači da nije trebalo dopustiti odbitak. Osim toga, Komisija je izrazila sumnju da je Luksemburg, dopustivši odbitak prirasta u okviru ZORA-e, pogrešno primijenio članak 164. stavak 3. LIR-a. Tom se odredbom zahtijeva uključivanje svih iznosa plaćenih dioničaru nekog društva koji nisu u skladu s tržišnim uvjetima u poreznu osnovicu tog društva kao raspodjelu skrivene dobiti. Komisija je konkretno smatrala upitnim bi li neko neovisno društvo koje pregovara po tržišnim uvjetima odobrilo zajam društvima LNG Supply i GSTM uz iste uvjete koje maju u okviru ZORA-a.

(94) U slučaju da su luksemburška porezna tijela bila u pravu kad su dopustila odbitak prirasta u okviru ZORA-e, Komisija je iznijela još jednu sumnju koja se može podijeliti na dva dijela: (1) prvo, Komisija je smatrala upitnom primjenu članka 22.a LIR-a, u skladu s kojim nakon konverzije ZORA-e u udjele nije potrebno platiti porez na dobit (150). Ako se prirast u okviru ZORA-e smatrao kamatom na dugovanje koja se može odbiti, što je Komisija osporila u okviru prve sumnje, trebao je podlijegati porezu kao prihod na razini društava EIL i LNG Luxembourg ili na razini holding društava te nije trebao ispuniti uvjete za izuzeće na temelju članka 22.a LIR-a. (2) drugo, Komisija je izrazila sumnje u pogledu metode upotrijebljene u spornim poreznim rješenjima za određivanje oporezive dobiti društava LNG Supply i GSTM, odnosno oporezive marže koja se ne temelji na ekonomskoj analizi, i njezine sukladnosti s načelom tržišnih uvjeta (151).

(95) Konačno, treća se sumnja temeljila na kombiniranom učinku odbitka prirasta u okviru ZORA-e na razini društava kćeri i neoporezivanja odgovarajućih prihoda na razini društava EIL i LNG Luxembourg zbog primjene članka 22.a LIR-a (152). Tom je kombinacijom Luksemburg zapravo odobrio neoporezivanje znatnog dijela dobiti ostvarene poslovanjem društava GSTM i LNG Supply u Luksemburgu. Komisija se pitala odstupa li taj rezultat od cilja luksemburškog sustava poreza na dobit koji je, u skladu s člankom 163. LIR-a, oporezivanje dobiti svih društava koja podliježu plaćanju poreza u Luksemburgu (153).

(96) U okviru te treće sumnje Komisija je željela razjasniti bi li se porezni tretman odobren poreznim rješenjima mogao smatrati pogrešnom primjenom članka 166. LIR-a, čiji je cilj ukloniti ekonomsko dvostruko oporezivanje iste dobiti. Konkretno, Komisija je navela da se čini kako su se društva CEF i LNG Holding oslonila na primjenu članka 166. LIR-a radi izuzimanja dobiti koja nije podlijegala porezu na razini društava GSTM i LNG Supply (154).

(97) Komisija je navela da se čini kako je spornim poreznim rješenjima pružena selektivna prednost holding društvima CEF i LNG Holding, ali i cijeloj grupi Engie (155).

(98) Osim toga, Komisija je privremeno zaključila da bi učinak spornih poreznih rješenja mogao odstupati od odredbi o zlouporabi prava u području poreza (članci 5. i 6. StAnpG-a) koje su na snazi u Luksemburgu (156).

(99) Na sastanku održanom 1. lipnja 2017. i u dopisu od 11. prosinca 2017., nakon što su Luksemburg i grupa Engie dostavili dodatne informacije, Komisija je dodatno pojasnila neke aspekte svoje procjene u predmetnom slučaju. Komisija je navela da članak 109. stavak 1. LIR-a nije primjenjiv na društva osnovana prema luksemburškom pravu i/ili na društva koja su porezno rezidentna u Luksemburgu. Komisija je navela i da je u slučaju članka 22.a LIR-a riječ o neobveznom režimu i da se društva uključena u predmetni slučaj do danas nisu odlučila za njegovu primjenu. Konačno, Komisija je istaknula da se, prema navodima Luksemburga, sporna porezna rješenja temelje na općem režimu poreza na dobit („se fondent sur le régime général d'imposition sur les sociétés”) (157) i konkretno na načelu povezivanja porezne bilance s poslovnom bilancom („le principe de l'accrochement du bilan fiscal au bilan commercial”) (158). U tom bi pogledu, kako je navedeno i u odluci o pokretanju postupka (159), primjenjivi referentni sustav mogao biti luksemburški sustav poreza na dobit, čiji je cilj oporezivati dobit društava koja podliježu plaćanju poreza na dobit u Luksemburgu.

(100) Nadalje, Komisija je u dopisu od 11. prosinca 2017. u pogledu prednosti za grupu Engie (160) objasnila da, s obzirom na to da je cilj luksemburškog sustava poreza na dobit da se u poreznu osnovicu načelno uključi sva dobit zabilježena u financijskim izvještajima društva, transakcije financiranja unutar grupe između društava koja su porezno rezidentna u Luksemburgu ne bi trebale utjecati na zbroj poreznih osnovica tih subjekata ili, drugim riječima, na njihovu kombiniranu poreznu osnovicu. Međutim, u predmetnom je slučaju Komisija napomenula da su sporna porezna rješenja dovela do smanjenja kombinirane porezne osnovice društva Engie u Luksemburgu (argumentacija na razini grupe).

4. PRIMJEDBE LUKSEMBURGA

(101) Luksemburg najprije podsjeća na to da su u skladu s člankom 114. Ugovora porezne odredbe u nadležnosti država članica. Komisija može ocijeniti neku poreznu odredbu samo ako se njome krši članak 107. Ugovora.

(102) Drugo, Luksemburg osporava postojanje selektivne prednosti na temelju razloga navedenih u nastavku.

4.1 KOMISIJA JE U ODLUCI O POKRETANJU POSTUPKA UPOTRIJEBILA POGREŠAN REFERENTNI SUSTAV

(103) Prvo, Luksemburg navodi da se članak 109. LIR-a primjenjuje samo na pojedince i da nije primjenjiv na društva.

(104) Drugo, Luksemburg tvrdi da su ZORA-e, kad je riječ o porezu u Luksemburgu, dužnički instrument te se stoga ne mogu izjednačiti s vlasničkim udjelima (161). Ta se klasifikacija uglavnom temelji na izostanku povezanih glasačkih prava, prava upravljanja, dividendi ili dividendi iz likvidacije, obvezi primanja naknade na određeni datum, izostanku javnobilježničkog akta o priznanju povećanja kapitala i pravnom obliku ugovora. Osim toga, Luksemburg tvrdi da ZORA-e nisu sredstvo kojima se stječe pravo na dividende od godišnje raspodjele dobiti ili od likvidacije. Stoga Luksemburg smatra da članak 164. stavci 1. i 2. LIR-a nisu primjenjivi.

(105) Treće, kad je riječ o usklađenosti ZORA-a s tržišnim uvjetima, Luksemburg smatra da je Komisija zanemarila različite kategorije ulagatelja. ZORA-e nisu standardni ugovori o zajmu, već netipični instrumenti kojima se zajmoprimca štiti od poslovnog rizika i ulagatelju omogućuje da ostvari korist od većeg povrata ulaganja. S obzirom na volatilnost tržišta i ovisnost o financiranju, upotreba ZORA-e logičan je odabir za zajmodavca i na financijskom se tržištu mogu primijetiti slični instrumenti, kao što su vrijednosni papiri koji oponašaju rezultate određenog temeljnog instrumenta. Stoga su uvjeti ZORA-e u skladu s tržišnim uvjetima i članak 164. članak 3. LIR-a, prema mišljenju Luksemburga, nije primjenjiv.

(106) Luksemburg smatra da referentni sustav čine, prvo, članci 18., 40. i 23. LIR-a, u kojima je propisano određivanje porezne osnovice, povezivanje poslovne bilance s poreznom bilancom i načelo razboritosti; i, drugo, članak 22.a LIR-a.

(107) Luksemburg tvrdi da određivanje oporezive dobiti, kako je definirano u članku 18. LIR-a, slijedi dva glavna pojma: prvo, povezivanje poslovne bilance s poreznom bilancom (članak 40. LIR-a) i, drugo, pojam razboritosti, u skladu s kojim se dobit ne može oporezivati dok nije ostvarena.

(108) Kad je riječ o članku 22.a LIR-a, Luksemburg navodi da je riječ o neobveznom režimu koji se primjenjuje na društva u skladu s člankom 162. LIR-a (162).

(109) Luksemburg osporava tvrdnju da članak 163. LIR-a sadržava cilj ili načelo luksemburškog sustava poreza na dobit u skladu s kojim bi se sva dobit koju zabilježe društva rezidentna u Luksemburgu trebala oporezivati. Luksemburg smatra da taj cilj nije izričito utvrđen ni naveden ni u jednoj odredbi zakona. Luksemburg tvrdi da bi se definicija referentnog sustava trebala temeljiti na zakonima, a ne na hipotetskom načelu ili cilju, čije bi tumačenje moglo prouzročiti odstupanje od preciznih pravnih pojmova.

4.2 SPORNA POREZNA RJEŠENJA NE ODSTUPAJU OD REFERENTNOG SUSTAVA

(110) Luksemburg tvrdi da je porezni tretman odobren spornim poreznim rješenjima kojim je prihvaćena mogućnost odbijanja troškova povezanih sa ZORA-om bio potpuno u skladu s člancima od 14. do 60. LIR-a, a time i člancima 18., 40. i 23. LIR-a. Luksemburg smatra da je Komisija zanemarila činjenicu da troškovi na razini društava GSTM i LNG Supply koji se mogu odbiti nisu kamate ni dividende. Iznos naknade za ZORA-u može biti viši od nominalne vrijednosti instrumenta. U skladu s načelom razboritosti zajmoprimac mora priznati trošak koji odražava taj rizik. U skladu s člancima 18., 40. i 23. LIR-a taj se trošak može odbiti od porezne osnovice.

(111) Luksemburg smatra da je porezni tretman odobren spornim poreznim rješenjima bio potpuno u skladu s člancima 97. i 22.a LIR-a. Luksemburg tvrdi da je Komisija pogrešno smatrala da bi sve kapitalizirane kamate trebale podlijegati oporezivanju. Općenito, Luksemburg tvrdi da Komisija nije uzela u obzir to da troškovi koji se mogu odbiti nisu kamate ni dividende, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 110. Načelo razboritosti podrazumijeva da trošak koji se može odbiti od porezne osnovice jedne stranke ne dovodi nužno do oporezive dobiti za drugu stranku. ZORA-e bi trebalo vrednovati na razini zajmodavca po cijeni pri stjecanju, a ne po tržišnoj cijeni. Stoga Luksemburg smatra da na temelju ZORA-a ne nastaje oporezivi prihod na razini zajmodavca do datuma konverzije.

(112) Sa stajališta oporezivanja, na datum konverzije priznaje se dobit jednaka razlici između cijene pri stjecanju i tržišne vrijednosti udjela. Međutim, Luksemburg tvrdi da društva EIL i LNG Luxembourg mogu odabrati mehanizam iz članka 22.a LIR-a. Udjeli koje zajmoprimac primi mogu se smatrati zamjenom za ZORA-u. U tom se slučaju udjeli u financijskim izvještajima mogu vrednovati po nominalnom iznosu ZORA-a.

(113) Međutim, Luksemburg pojašnjava da se, nakon što je društvo LNG Supply djelomično isplatilo naknadu za ZORA-u 2014., društvo LNG Luxembourg nije opredijelilo za neobvezni režim iz članka 22.a LIR-a i da je priznalo oporezivu dobit.

(114) Luksemburg smatra da sporna porezna rješenja u kojima je prihvaćena metoda određivanja dobiti društava GSTM i LNG Supply na temelju rizika s kojim se susreće, dužnosti koje obnaša i imovine koju upotrebljava svaki od tih subjekata ne odstupaju od načela tržišnih uvjeta.

(115) Luksemburg osporava bilo kakvu pogrešnu primjenu članka 166. LIR-a jer se spornim poreznim rješenjima samo potvrđuje strogo i točno tumačenje raznih poreznih odredbi koje se primjenjuju na sve poduzetnike koji podliježu plaćanju poreza na dobit.

(116) Luksemburg osporava stajalište da je cilj članka 166. LIR-a spriječiti ekonomsko dvostruko oporezivanje. Luksemburg smatra da u skladu s člankom 166. LIR-a dobit ne mora biti prethodno oporezovana da bi se na nju primijenilo izuzeće na temelju sudjelovanja. Jedini uvjeti za ostvarivanje koristi od izuzeća na temelju sudjelovanja jesu priroda instrumenta, udio u kapitalu subjekta u kojem se sudjeluje ili cijena pri stjecanju te razdoblje držanja sudjelujućeg udjela. U predmetnom je slučaju članak 166. LIR-a primijenjen u skladu sa svim tim uvjetima. Na temelju toga Luksemburg smatra da se luksemburškim sustavom poreza na dobit ne zahtijeva oporezivanje svake dobiti, ali i da u skladu s člankom 166. LIR-a dobit na koju se može primijeniti izuzeće na temelju sudjelovanja ne mora nužno proizaći iz oporezovane dobiti.

(117) Luksemburg tvrdi i da bi Komisija, ako smatra da članak 166. LIR-a ne odstupa od referentnog sustava, trebala dokazati da se spornim poreznim rješenjima dopušta odstupajuća primjena članka 166. LIR-a na društva CEF i LNG Holding. Luksemburg posebno osporava kombiniranu primjenu članaka 164. i 166. LIR-a jer članak 164. LIR-a nije preduvjet za primjenu članka 166. LIR-a. Članak 164. LIR-a primjenjuje se samo na dobit koju raspodjeljuje domaće društvo, dok članak 166. LIR-a ima šire područje primjene jer se režim izuzeća na temelju sudjelovanja primjenjuje na dobit od domaćih ili stranih sudjelovanja. S obzirom na navedeno Luksemburg izričito priznaje da se, osim u slučaju stranih sudjelovanja, na sva sudjelovanja iz kojih proizlazi dobit na koju se može primijeniti članak 166. primjenjuje i članak 164. LIR-a (163).

(118) Kad je riječ o argumentaciji na razini grupe (vidjeti uvodnu izjavu 100.), Luksemburg ponavlja svoje stajalište da se argumentacija Komisije ne može temeljiti na neprimjerenom i nepostojećem referentnom sustavu. Luksemburg ističe da u luksemburškom pravu nije utvrđeno da transakcije financiranja unutar grupe između subjekata koji su porezno rezidentni u Luksemburgu ne mogu povećati ili umanjiti zbroj poreznih osnovica tih subjekata u Luksemburgu ili, drugim riječima, kombiniranu poreznu osnovicu grupe u Luksemburgu. Nadalje, Luksemburg objašnjava da Komisija, kako bi odredila je li neka mjera selektivna, treba dokazati da odstupa od samog referentnog sustava, a ne od cilja referentnog sustava.

(119) Luksemburg tvrdi da Komisija, kako bi odredila selektivnost neke mjere, treba dokazati da društva iz određenog sektora dobivaju povlašten tretman u odnosu na druga društva i upućuje na poništenje Komisijine odluke u predmetu Comunidad Autonoma de Galicia (164).

(120) Luksemburg osporava i Komisijinu izjavu da bi svaki trošak koji se može odbiti od porezne osnovice i koji je zabilježio izdavatelj ZORA-e u pogledu prirasta u okviru ZORA-e bio uključen u poreznu osnovicu nositelja, što znači da ne bi bilo učinka na poreznu osnovicu grupe u Luksemburgu. Luksemburg podsjeća na to da se člankom 22.a LIR-a zajmoprimcu konvertibilnog zajma omogućuje da ne knjiži nikakve kapitalne dobitke u trenutku konverzije. Stoga Luksemburg smatra da se intervencijom društava EIL i LNG Luxembourg nije umanjila porezna osnovica grupe Engie, što bi se dogodilo da je grupa izravno upotrijebila ZORA-u.

(121) Luksemburg osporava i bilo kakvu zlouporabu prava. Konkretno, Luksemburg odbija insinuaciju Komisije da je odobrio simuliranu transakciju u smislu članka 5. StAnpG-a i podsjeća na to da sve stranke imaju stvarnu pravnu osobnost te da su ispunile svoje ugovorne obveze. Luksemburg odbija i argument da pravna struktura transakcije nije u skladu sa sadržajem jer su transakcije uspostavljene radi financiranja prijenosa imovine unutar grupe u smislu članka 6. StAnpG-a.

4.3 IZOSTANAK POVRATA

(122) Konačno, u slučaju da Komisija donese negativnu odluku, Luksemburg smatra da bi se ona trebala primjenjivati samo na buduće slučajeve i da Komisija ne bi trebala zahtijevati povrat navodne državne potpore, u skladu s načelima pravne sigurnosti i legitimnih očekivanja.

5. PRIMJEDBE GRUPE ENGIE

(123) Grupa Engie smatra da su ZORA-e dužnički instrumenti. Ukupan iznos naknade ovisi o rezultatima zajmoprimca. Stoga grupa Engie tvrdi da zajmodavac ne bi trebao primiti nikakve prihode prije konverzije. Osim toga, ZORA je, prije konverzije, dužnički instrument u financijskim izvještajima te ga se takvim smatra za računovodstvene i fiskalne potrebe.

(124) Grupa Engie tvrdi da je mogućnost odbitka troškova povezanih sa ZORA-om na razini zajmoprimca u skladu s primjenjivim poreznim pravom. Troškovi povezani s naknadom za ZORA-u knjiženi u financijskim izvještajima u skladu s primjenjivim računovodstvenim pravilima mogu se odbiti od porezne osnovice u skladu s temeljnim poreznim načelom povezivanja računovodstvene bilance i porezne bilance. U skladu s načelom razboritosti u računovodstvu zajmodavcu nije dopušteno u svojim financijskim izvještajima knjižiti dobit prije konverzije ZORA-e u udjele. Stoga zajmodavac tek na datum konverzije knjiži dobit, koja je oporeziva. Međutim, grupa Engie navodi da se člankom 22.a LIR-a nekom društvu omogućuje privremena odgoda plaćanja poreza u slučaju konverzije konvertibilnog zajma. Konačno, društva EIL i LNG Luxembourg pokrila su svoje rizike sklapanjem terminskih ugovora s društvom CEF odnosno društvom LNG Holding. Prihodi koje društva CEF i LNG Holding ostvare svojim ulaganjima oporezivi su u skladu s primjenjivim poreznim pravom, uključujući članak 166. LIR-a.

(125) Društvo Engie dodatno je pojasnilo djelatnosti prenesene na društva LNG Supply i GSTM koje se sastoje od dugoročnog ugovora (oko 20 godina) o opskrbi ukapljenim prirodnim plinom („ugovor za LNG”) u Jemenu i povezane imovine (kapacitet terminala i kapacitet otpreme) s jedne strane odnosno djelatnosti objedinjenog vođenja računa grupe s druge strane (165).

(126) Grupa Engie objasnila je i da je 2014. djelomično konvertirana samo ZORA koju su sklopila društva LNG Supply i LNG Luxembourg zbog velike dobiti koju je ostvarilo društvo LNG Supply. Nakon djelomične konverzije društvo LNG Luxembourg knjižilo je oporezive prihode. Društvo LNG Luxembourg nije se odlučilo za režim utvrđen člankom 22.a LIR-a. Tijekom iste fiskalne godine taj je subjekt knjižio trošak koji se može odbiti za isti iznos zbog prijenosa udjela na društvo LNG Holding u okviru terminskog ugovora za LNG.

(127) Društvo Engie potvrdilo je i da primjena članka 22.a LIR-a zapravo ne bi utjecala na oporezive prihode zajmodavaca u okviru ZORA-e (društva LNG Luxembourg ili EIL) jer su prodajna cijena i datum prodaje unaprijed utvrđeni terminskim ugovorima. U tom se pogledu tijekom sastanka od 1. lipnja 2017. razgovaralo o tome na temelju kojeg bi scenarija društvo LNG Luxembourg ili EIL ostvarilo oporezivu dobit ili gubitak jer su ZORA-e zaštićene u odnosu na terminske ugovore. Grupa Engie pojasnila je da se svi oporezivi prihodi koji proizlaze iz konverzije ZORA-a odražavaju u odgovarajućem gubitku po terminskim ugovorima koji se može odbiti od porezne osnovice.

(128) Konačno, kad je riječ o primjenjivom pravnom okviru na razini holding društava (tj. društava CEF i LNG Holding), grupa Engie navela je da na datum prijenosa udjela, i u slučaju da je vrijednost udjela veća od cijene pri stjecanju utvrđene terminskim ugovorima, holding društvo ne knjiži nikakvu dobit. Takva se dobit može knjižiti tek kasnije ako i kad se udjeli izdavatelja prodaju ili ponište. Grupa Engie smatra da se ta potencijalna dobit može osloboditi od poreza u okviru režima izuzeća na temelju sudjelovanja koji se u skladu s člankom 166. LIR-a primjenjuje na sva luksemburška društva.

(129) Grupa Engie tvrdi da se provedbom ZORA-a za GSTM i ukapljeni prirodni plin poštuju porezna rješenja donesena u skladu s poreznim pravom te da ne dolazi do dvostrukog neoporezivanja. Grupa Engie na sastanku održanom u lipnju 2017. nadalje je objasnila da bi, ako se slijedi ekonomska argumentacija umjesto pravne, trebalo uzeti u obzir dugo trajanje ZORA-e, a ne usmjeriti se na godine u kojima je ostvarena dobit i za koje su plaćeni ograničeni iznosi poreza. Grupa Engie objasnila je da je režim simetričan ako se razmatra svaki pojedini subjekt umjesto da se slijedi ekonomski ili sveobuhvatni pristup.

(130) Grupa Engie nadalje je objasnila da ZORA za GSTM još nije dovela do konverzije. Dosad nije knjižena nikakva dobit na razini društva EIL. ZORA za LNG djelomično je konvertirana u udjele 2014., iz čega je proizašla dobit jednaka ostvarenom prirastu u okviru ZORA-e na razini društva LNG Luxembourg. Društvo LNG Luxembourg nije se opredijelilo za neobvezni režim odgode oporezivanja predviđen člankom 22.a LIR-a i dobit ostvarena konverzijom uzeta je u obzir pri određivanju njegove porezne osnovice za 2014.

(131) Grupa Engie nadalje je objasnila točne uloge društava EIL i LNG Luxembourg. Uloge su opisane u izvješćima o transfernim cijenama koja je grupa Engie izradila kako bi obrazložila ZORA-e i dostavila ih Komisiji zajedno s primjedbama na odluku o pokretanju postupka („izvješća o transfernim cijenama”). Društva EIL i LNG Luxembourg u izvješćima o transfernim cijenama opisana su kao „ulagatelj” koji snosi sve rizike povezane s poduzećima i obavlja s njima povezane ključne dužnosti, dok su istodobno ti subjekti terminskim ugovorima u potpunosti zaštićeni od rizika (166). Grupa Engie objasnila je da je, sa stajališta transfernih cijena, kako bi se odredila naknada za izdavatelja ZORA-e, moguće spojiti zajmodavca u okviru ZORA-e s kupcem konvertiranih udjela na temelju terminskih ugovora.

(132) S obzirom na to da je intervencija društava EIL i LNG Luxembourg neutralna s ekonomskog i poslovnog stajališta, Komisija je na sastanku od 1. lipnja 2017. zatražila da se objasni nužnost postojanja tih subjekata za financiranje prijenosa imovine. Grupa Engie potvrdila je da je mogla na drukčiji način urediti financiranje prijenosa djelatnosti. Premda postoje drugi načini na koje se ta operacija mogla urediti, predmetna je struktura odabrana jer se njome osiguralo veću fleksibilnost za upravljanje društvima i više mogućnosti za buduće djelovanje, što su važni kriteriji za organizaciju grupe društava.

5.1 GRUPA ENGIE ODBACUJE MOGUĆNOST POSTOJANJA PREDNOSTI

(133) Grupa Engie tvrdi da za predmetna društva ne nastaje prednost jer ne ostvaruju korist od neopravdanog umanjenja poreza. Grupa Engie navodi da iz odbitka prirasta u okviru ZORA-e ne proizlazi konkurentska prednost. Nadalje, grupa Engie smatra da iz kombinacije režima koji se primjenjuje na zajmoprimce u okviru ZORA-a i režima koji se primjenjuje na zajmodavce ne može nastati konkurentska prednost jer se ta prednost nije ostvarila zbog izostanka konverzije ZORA-e za GSTM i odluke da se na ZORA-u za LNG neće primijeniti članak 22.a LIR-a.

5.2 GRUPA ENGIE ODBACUJE SELEKTIVNOST SPORNIH MJERA

(134) Prvo, grupa Engie smatra da sporna porezna rješenja ne sadržavaju nikakvu pojedinačnu mjeru potpore.

(135) Grupa Engie osporava referentni sustav kojim se Komisija poslužila u odluci o pokretanju postupka. Grupa Engie smatra da članak 109. stavak 1. i članak 164. LIR-a nisu primjenjivi, prvi jer se odnosi samo na pojedince, a drugi jer se ne odnosi na zajmove. Ispravan referentni sustav čine članci od 18. do 45. LIR-a, u kojima se nalaze temeljna načela luksemburškog poreznog prava za određivanje porezne osnovice nekog društva, npr. načelo razboritosti (članak 23. LIR-a), povezivanje porezne bilance s poslovnom bilancom (članak 40. LIR-a) i mogućnost odbitka troškova poslovanja (članak 45. LIR-a).

(136) Grupa Engie navodi da sporna porezna rješenja ne odstupaju od primjenjivog referentnog sustava. Povećanje duga financijski je trošak za zajmoprimce. Taj je financijski trošak knjižen u godišnjim financijskim izvještajima i može se odbiti u skladu s načelom povezivanja porezne bilance s poslovnom bilancom te odbitka operativnih troškova. Suprotno tomu, u slučaju negativnog prirasta u okviru ZORA-e smanjenje duga dovodi do knjiženja oporezivih prihoda. Naknadnom konverzijom zajma u udjele ne dovodi se u pitanje početna kvalifikacija instrumenta kao duga. Društvima EIL i LNG Luxembourg člankom 22.a LIR-a daje se mogućnost da se u trenutku konverzije opredijele za odgodu poreza. Društvo LNG Luxembourg nije odabralo taj režim nakon djelomične konverzije ZORA-e za LNG 2014. i knjižilo je oporezivu dobit. U slučaju ZORA-e za GSTM i preostalog dijela ZORA-e za LNG do danas nije provedena konverzija. Nisu ostvareni nikakvi prihodi i nije se mogao iskoristiti neobvezni režim iz članka 22.a LIR-a. Stoga grupa Engie smatra da po svojem sadržaju i po svojoj provedbi sporna porezna rješenja ne odstupaju od referentnog sustava.

(137) Na temelju izvješća o transfernim cijenama grupa Engie tvrdi da se metoda upotrijebljena za procjenu oporezive marže na razini zajmoprimaca (tj. naknade za zajmoprimce) može smatrati pouzdanim približnim određivanjem rezultata utemeljenog na tržištu u skladu s načelom tržišnih uvjeta. Za dužnosti, rizike i imovinu različitih pravnih subjekata primljena je naknada u skladu s usporedivim vrijednostima na tržištu. U dvama podnesenim izvješćima o tarifnim cijenama ocjenjuju se dužnosti koje obavljaju i rizici koje snose zajmoprimci (društvo LNG Supply ili društvo GSTM) i „ulagatelj” (koji nije točno utvrđen) te se zaključuje da gotovo sve rizike snosi „ulagatelj”, a zajmoprimac se bavi svakodnevnim upravljanjem prenesenim dijelovima poslovanja. U izvješćima o transfernim cijenama metoda usporedive cijene na slobodnom tržištu (167) utvrđena je kao relevantna metoda za ocjenu sukladnosti ZORA-e s tržišnim uvjetima, a naknada za fondove čijim se udjelima trguje na burzi utvrđena je kao usporediva naknada. Konačno, u izvješćima o transfernim cijenama zaključuje se da je naknada za zajmoprimce u skladu s naknadom za fondove čijim se udjelima trguje na burzi, zbog čega je se mora smatrati usklađenom s tržišnim uvjetima.

(138) Grupa Engie smatra da je prihvaćanje kombinirane primjene predmetnih odredbi luksemburškog prava u spornim poreznim rješenjima u skladu s ciljem luksemburškog sustava poreza na dobit da se oporezuje dobit svakog društva koje podliježe plaćanju poreza u Luksemburgu nakon što se uzme u obzir naknada za dužničke instrumente. Na svakog bi se zajmoprimca primjenjivao isti porezni tretman, tj. mogućnost odbitka financijskih troškova. Isto bi tako svaki zajmodavac koji dogovori sličan zajam podlijegao istom poreznom tretmanu, tj. oporezivanju računovodstvene dobiti u trenutku kad mu se isplati naknada, osim ako se odluči za odgodu poreza.

(139) Grupa Engie osporava i bilo kakvu zlouporabu prava. Svi su subjekti uključeni u transakcije pravni subjekti. Osim toga, sporne transakcije imaju gospodarsku osnovu, a to je financiranje prijenosa djelatnosti. Stoga grupa Engie smatra da Luksemburg nije izuzeo prirast u okviru ZORA-e od poreza niti je odobrio utaju poreza ili zlouporabu nacionalnog prava.

(140) Drugo, grupa Engie smatra da bi se sporna porezna rješenja, s obzirom na to da se njima samo potvrđuje primjenjivo nacionalno pravo, trebala smatrati programom. U tom pogledu Engie smatra da takvi programi, kako su pojašnjeni spornim poreznim rješenjima, nisu selektivni. Njihova je priroda općenita jer se mogu, pojedinačno ili kumulativno, primijeniti na sve gospodarske subjekte bez razlike i bez uvjeta. Njihova primjenjivost ne ovisi o izdavanju poreznih rješenja, koja su se u ovom slučaju tražila radi pravne sigurnosti. Svaki poduzetnik u usporedivom činjeničnom i pravnom položaju s obzirom na cilj poreznog sustava, odnosno oporezivanje dobiti, može ostvariti korist od tih programa. Stoga grupa Engie smatra da zbog njih ne dolazi do diskriminacije ili stvaranja razlike među poduzetnicima.

(141) Treće, grupa Engie podupire tvrdnju da predmetne mjere proizlaze iz vodećih načela luksemburškog poreznog sustava, posebno iz načela razboritosti.

(142) Grupa Engie osporava tvrdnju da je cilj luksemburškog sustava poreza na dobit oporezivati dobit zabilježenu u financijskim izvještajima. Referentni je sustav luksemburški sustav poreza na dobit, uključujući članak 166. LIR-a, čija je primjena odobrena u spornim poreznim rješenjima.

(143) Grupa Engie navodi i da sporna porezna rješenja ne odstupaju od članka 166. LIR-a. U skladu s luksemburškim sustavom poreza na dobit dividende ili kapitalni dobitci koje zabilježi neki porezni obveznik ne mogu se oporezivati ako su ispunjeni uvjeti iz članka 166. LIR-a. Grupa Engie napominje da su uvjeti iz članka 166. LIR-a bili ispunjeni kad je društvo LNG Supply umanjilo svoj kapital poništenjem novoizdanih udjela. Stoga grupa Engie smatra da sporna porezna rješenja nisu odstupila od primjenjivih fiskalnih pravila te da iz njih nije proizašlo umanjenje poreza koji bi se bili morali platiti da rješenja nisu donesena.

(144) Osim toga, grupa Engie u skladu s člancima 99. i 101. luksemburškog Ustava smatra da luksemburška porezna tijela ne mogu odstupati od strogih uvjeta utvrđenih člankom 166. LIR-a.

(145) Grupa Engie navodi da se odluka o pokretanju postupka odnosi na moguću pojedinačnu mjeru potpore, a ne na članak 166. LIR-a, što bi se smatralo programom. U slučaju da Komisija ne smatra odstupanjem sam članak 166. LIR-a, nego samo preispituje njegovu primjenu u spornim poreznim rješenjima, Komisija nije uspjela dokazati da sporna porezna rješenja odstupaju od članka 166. LIR-a.

(146) Grupa Engie tvrdi da je proširenje režima izuzeća na temelju sudjelovanja, prvi put uvedenog u Luksemburgu 1940., bilo u skladu s ciljem izgradnje unutarnjeg tržišta. Grupa Engie navodi da je upravo to cilj Direktive 90/435/EEZ. Grupa Engie smatra da se tom direktivom ne zahtijeva oporezivanje dobiti za raspodjelu.

(147) Kad je riječ o argumentaciji na razini grupe, grupa Engie navodi da je procjena selektivnosti relevantna samo na razini pojedinačnog pravnog subjekta, a ne na razini grupe. Prema shvaćanju grupe Engie Komisija je u prethodnim odlukama (168) smatrala da analiza na razini grupe nije opravdana.

(148) Grupa Engie smatra da luksemburški sustav poreza na dobit ne sadržava nikakvo načelo usporedivog postupanja s porezno rezidentnim društvima koja su dio iste transakcije ni „povezujuća pravila” u skladu s preporukom OECD-a (169). Grupa Engie ponavlja da je svakom subjektu u grupi naplaćen porez u skladu s primjenjivim pravilima, kako su potvrđena u spornim poreznim rješenjima.

(149) Grupa Engie objašnjava da se transakcijama čiji je porezni tretman odobren spornim poreznim rješenjima nastoji ostvariti gospodarski cilj, tj. financiranje prijenosa imovine. Stoga, prema mišljenju grupe Engie, kriteriji iz članka 6. StAnpG-a u predmetnom slučaju nisu ispunjeni.

(150) Grupa Engie smatra da se s korisnicima spornih poreznih rješenja nije postupalo drukčije nego s drugim društvima koja ne bi ostvarila korist od takvih poreznih rješenja, s obzirom na to da se spornim poreznim rješenjima samo potvrđuje pravilna primjena poreznih pravila koja su na snazi u Luksemburgu. Stoga se spornim poreznim rješenjima ni de facto ni de jure ne diskriminiraju drugi poduzetnici u činjeničnoj i pravnoj situaciji koja je usporediva sa situacijom grupe Engie s obzirom na ciljeve luksemburškog poreznog sustava.

5.3 IZOSTANAK POVRATA

(151) Naposljetku, grupa Engie tvrdi da Komisija, kad bi sporna porezna rješenja proglasila potporom koja nije spojiva s unutarnjim tržištem, ne bi mogla naložiti njezin povrat a da ne povrijedi niz općih pravnih načela, odnosno načela pravne sigurnosti, legitimnih očekivanja, dobrog upravljanja i jednakog postupanja.

(152) Konkretno bi, prema navodima grupe Engie, Komisija postojanje selektivne prednosti mogla dokazati samo ako retroaktivno nametne vlastito tumačenje luksemburškog poreznog prava kako bi zaključila da se ono pogrešno primijenilo u predmetnom slučaju. Pravna nesigurnost koja bi proizašla iz navedenog trebala bi se ograničiti tako da se učinci odluke ne primjenjuju retroaktivno.

6. OCJENA MJERA POTPORE

(153) Kako je opisano u uvodnoj izjavi 92., u odluci o pokretanju postupka izražene su tri glavne sumnje. U ovoj će se Odluci Komisija svoju ocjenu usmjeriti na treću sumnju, tj. na kombinirani učinak mogućnosti odbitka prirasta u okviru ZORA-e i izuzeća odgovarajućih prihoda, te će objasniti zašto sumnje navedene u odluci o pokretanju postupka nisu ublažene.

6.1 POSTOJANJE POTPORE

(154) U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

(155) Kako bi se mjera smatrala potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, moraju biti ispunjeni svi uvjeti utvrđeni u toj odredbi (170). U skladu s tim mjera se mora, prvo, dodjeljivati državnom intervencijom ili putem državnih sredstava; drugo, ta intervencija mora biti takva da može utjecati na trgovinu među državama članicama; treće, njome se mora dodijeliti selektivna prednost poduzetniku i, četvrto, njome se mora narušavati ili prijetiti da će se narušiti tržišno natjecanje (171).

(156) Kad je riječ o prvom uvjetu za utvrđivanje postojanja potpore, sporna porezna rješenja donijela je porezna uprava Luksemburga, koja je luksemburško državno tijelo. U tim je poreznim rješenjima ta uprava prihvatila određeni porezni tretman. Na temelju tih rješenja društva grupe Engie, odnosno LNG Supply, LNG Luxembourg, LNG Holding, GSTM, EIL i CEF, odredila su svoju godišnju obvezu plaćanja poreza na dobit u Luksemburgu. Navedena društva grupe Engie u skladu s tim upotrebljavala su ta porezna rješenja za svoje godišnje prijave poreza na dobi, za koje je porezna uprava Luksemburga utvrdila da odgovaraju njihovoj obvezi plaćanja poreza na dobit u Luksemburgu. Porezna povlastica odobrena na temelju spornih poreznih rješenja stoga se može pripisati Luksemburgu.

(157) Kad je riječ o financiranju mjera putem državnih sredstava, prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda mjera kojom javna tijela određenim poduzetnicima odobravaju oslobođenje od poreza kojim se, iako ono izravno ne uključuje prijenos državnih sredstava, osobe na koje se primjenjuje stavlja u povoljniji financijski položaj u odnosu na druge porezne obveznike čini državnu potporu (172). U predmetnom slučaju spornim se poreznim rješenjima potvrđuje da je prirast u okviru ZORA-e trošak na razini društava LNG Supply i GSTM koji se može odbiti od porezne osnovice, dok bi odgovarajući prihodi, kad se ostvare na razini društva LNG Holding odnosno društva CEF, bili oslobođeni od oporezivanja. Posljedica je ta da se iznosi prirasta u okviru ZORA-e, koji čine znatan dio dobiti društava LNG Supply i GSTM, ne oporezuju u Luksemburgu. Stoga se može reći da se poreznim tretmanom odobrenim na temelju spornih poreznih rješenja umanjuje obveza plaćanja poreza na dobit grupe Engie u Luksemburgu, zbog čega dolazi do gubitka državnih sredstava. Naime, zbog svakog troška društava grupe Engie koji se može odbiti od porezne osnovice u Luksemburgu te zbog svih prihoda društava grupe Engie proglašenih oslobođenima od poreza u Luksemburgu nastaje gubitak poreznih prihoda koje bi Luksemburg inače imao na raspolaganju (173). To znači da se mjere financiraju putem državnih sredstava.

(158) Kad je riječ o drugom uvjetu za utvrđivanje potpore, društva koja ostvaruju korist od spornih poreznih rješenja dio su grupe Engie, multinacionalne grupe koja posluje na različitim energetskim tržištima u nekoliko država članica, što znači da se svakom potporom u njihovu korist može utjecati na trgovinu unutar Unije. Slično tomu, odobravanjem povoljnog poreznog tretmana grupi Engie, Luksemburg je možda spriječio ulaganja u druge države članice koje ne mogu ili ne žele ponuditi sličan povoljan porezni tretman. Budući da se spornim poreznim rješenjem jača konkurentni položaj njegova korisnika u odnosu na druge poduzetnike koji se natječu u trgovini unutar EU-a, mora se smatrati da ono može utjecati na takvu trgovinu (174).

(159) Slično tomu, kad je riječ o četvrtom uvjetu za utvrđivanje potpore, smatra se da se mjerom koju je dodijelila država narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje ako bi se njome mogao poboljšati konkurentan položaj njezina primatelja u odnosu na ostale poduzetnike s kojima se natječe (175).

(160) Konkretno, grupa Engie djeluje u području električne energije, prirodnog plina i ukapljenog prirodnog plina te usluga osiguranja energetske učinkovitosti te na drugim povezanim tržištima u državama članicama EU-a. Na svim tim tržištima grupa Engie suočena je s tržišnim natjecanjem s drugim poduzetnicima. Kao što će se dokazati, poreznim tretmanom odobrenim na osnovi spornih poreznih rješenja grupa Engie oslobađa se obveze plaćanja poreza koji bi inače morala ispunjavati u okviru svojeg svakodnevnog upravljanja uobičajenim djelatnostima. Stoga bi trebalo smatrati da se potporom dodijeljenom na temelju tih poreznih rješenja narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje zbog jačanja financijskog položaja grupe Engie na tržištima na kojima posluje. Budući da se zbog njega grupa Engie oslobađa obveze plaćanja poreza koji bi inače morala ispunjavati i koju moraju ispunjavati konkurentni poduzetnici, poreznim tretmanom odobrenim na temelju spornih poreznih rješenja oslobađaju se resursi koje bi grupa Engie mogla upotrijebiti za, primjerice, ulaganje u poslovanje, za nova ulaganja ili za povećanje naknade za dioničare, čime bi se narušilo tržišno natjecanje na tržištima na kojima posluje. Stoga je u predmetnom slučaju ispunjen i četvrti uvjet za utvrđivanje potpore.

(161) Kad je riječ o trećem uvjetu za utvrđivanje postojanja potpore, funkcija je poreznog rješenja unaprijed potvrditi način na koji se redovni porezni sustav primjenjuje na određeni slučaj s obzirom na njegove posebne činjenice i okolnosti. Međutim, kao i za ostale porezne mjere, porezni tretman odobren na temelju poreznog rješenja mora biti u skladu s pravilima o državnim potporama. Ako se poreznim rješenjem odobrava porezni tretman u kojem se ne odražava rezultat koji bi se ostvario uobičajenom primjenom redovnog poreznog sustava i za to nema opravdanja, na temelju te mjere nastat će selektivna prednost za primatelja tako što će taj porezni tretman dovesti do poboljšanja financijskog položaja tog poduzetnika u državi članici u odnosu na društva u usporedivoj činjeničnoj i pravnoj situaciji s obzirom na cilj poreznog sustava.

(162) U skladu sa sumnjama izraženima u odluci o pokretanju postupka (176) Komisija smatra da porezni tretman odobren spornim poreznim rješenjima čini selektivnu prednost. Postojanje te selektivne prednosti može se utvrditi analizom učinaka poreznog tretmana odobrenog grupi Engie s različitih stajališta. U odjeljku 6.2. Komisija će utvrditi postojanje selektivne prednosti tako što će analizirati učinke spornih poreznih rješenja na pojedinačnoj razini holding društava LNG Holding i CEF. U odjeljku 6.3. Komisija će utvrditi postojanje selektivne prednosti tako što će analizirati učinke spornih poreznih rješenja na razini grupe. Konačno, u odjeljku 6.4. Komisija će dokazati da je Luksemburg, time što nije primijenio nacionalna porezna pravila za sprječavanje zlouporabe, grupi Engie odobrio selektivnu prednost.

6.2 SELEKTIVNA PREDNOST UTVRĐENA ANALIZOM UČINAKA POREZNOG TRETMANA NA RAZINI DRUŠTAVA LNG HOLDING I CEF

(163) Kad god se mjerom koju je donijela država poboljšava neto financijski položaj poduzeća, to se za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora smatra prednošću (177). Pri utvrđivanju postojanja prednosti treba uputiti na učinak same mjere (178). Kad je riječ o fiskalnim mjerama, prednost se može dodijeliti različitim vrstama umanjenja poreznog opterećenja određenog poduzetnika, a posebno umanjenjem porezne osnovice ili iznosa poreza koji duguje (179).

(164) Spornim poreznim rješenjima odobrava se porezni tretman na temelju kojeg su društva GSTM, EIL, CEF, LNG Supply, LNG Luxembourg i LNG Holding odredila svoju oporezivu dobit za potrebe plaćanja godišnjeg poreza na dobit. Tim se poreznim tretmanom određuje njihova obveza plaćanja poreza na dobit u Luksemburgu tijekom razdoblja obuhvaćenog spornim poreznim rješenjima, što znači da se njime može pružiti selektivna prednost.

(165) U skladu s navedenim, kad je riječ o argumentu grupe Engie iz uvodne izjave 133. da ne može postojati prednost jer se porezni tretman nije ostvario zbog izostanka konverzije ZORA-e za GSTM, Komisija napominje da postojanje prednosti ne ovisi o konverziji ZORA-a, čak i ako se, kako je objašnjeno u odjeljku 8., za potrebe određivanja iznosa povrata prednost ostvaruje tek u trenutku kad se izuzmu prihodi društava CEF i LNG Holding (180).

(166) Nadalje, među ostalim i kako bi se odgovorilo na neke primjedbe Luksemburga (181) i grupe Engie (182), Komisija podsjeća na to da se ova Odluka ne odnosi na sam režim izuzeća na temelju sudjelovanja utvrđen člankom 166. LIR-a, već na primjenu tog režima na posebne okolnosti predmeta koju su luksemburška porezna tijela odobrila izdavanjem spornih poreznih rješenja. Činjenica je da se porezni tretman koji se ocjenjuje sastoji od dopuštanja primjene izuzeća na temelju sudjelovanja na prihode koje su društva LNG Holding i CEF ostvarila od sudjelovanja u društvu LNG Supply odnosno društvu GSTM, i koji u ekonomskom smislu odgovaraju iznosima odbijenima kao troškovi (prirast u okviru ZORA-e) na razini potonjih subjekata. Kombinirani je učinak mogućnosti odbitka iznosa prirasta u okviru ZORA-e i izuzimanja odgovarajućih prihoda da se gotovo sva dobit koju su ostvarila društva LNG Supply i GSTM zapravo ne oporezuje (183). Kako je objašnjeno u odjeljku 6.2.1., taj porezni tretman odstupa od referentnog okvira, odnosno luksemburškog sustava poreza na dobit. Osim toga, on uzrokuje neopravdanu diskriminaciju ostalih poduzetnika koji podliježu istom referentnom okviru u Luksemburgu i kojima bi se oporezivala ukupna dobit.

(167) Člankom 107. Ugovora zabranjuje se samo potpora kojom se „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe stavlja u povoljniji položaj”, odnosno zabranjuju se samo mjere na temelju kojih nastaje selektivna prednost (184). Kako bi se na temelju te analize nacionalna porezna mjera smatrala selektivnom, Sud je osmislio takozvani test u tri koraka. U skladu s tim testom Komisija najprije mora utvrditi referentni sustav. Nakon toga mora dokazati da se predmetnom poreznom mjerom odstupa od tog referentnog sustava jer se njome uvode razlike između subjekata koji se, s obzirom na cilj koji se nastoji ostvariti tim sustavom, nalaze u usporedivoj činjeničnoj i pravnoj situaciji (selektivnost prima facie) (185). Konačno, porezna mjera kojom se odstupa od primjene referentnog sustava može ipak biti opravdana ako predmetna država članica može dokazati da se ta mjera izravno temelji na osnovnim ili vodećim načelima tog poreznog sustava (186). U tom slučaju porezna mjera nije selektivna. Teret dokazivanja u tom posljednjem koraku snosi država članica.

(168) Stoga analiza postojanja selektivne potpore mora započeti utvrđivanjem referentnog sustava koji je primjenjiv u predmetnoj državi članici. U odnosu na taj referentni sustav mora se utvrditi čini li mjera odstupanje iz kojeg proizlazi povoljniji položaj u odnosu na druge poduzetnike u usporedivom činjeničnom i pravnom položaju s obzirom na ciljeve sustava.

(169) Referentni sustav sastoji se od dosljednog skupa pravila koja se primjenjuju na temelju objektivnih kriterija na sve poduzetnike obuhvaćene područjem primjene sustava kako ga definira njegov cilj. U tim pravilima nije utvrđeno samo područje primjene sustava nego i uvjeti u kojima se sustav primjenjuje, prava i obveze poduzetnika na koje se on primjenjuje i tehnička pitanja povezana s funkcioniranjem sustava. (187) U slučaju poreza, oblikovanje referentnog sustava temelji se na elementima poput porezne osnovice, poreznih obveznika, oporezivog događaja i poreznih stopa (188).

(170) U predmetnom će slučaju Komisija u odjeljku 6.2.1. utvrditi da porezni tretman odobren na temelju spornih poreznih rješenja čini odstupanje od općeg sustava poreza na dobit u Luksemburgu. U odjeljku 6.2.2. dokazat će da taj porezni tretman odstupa i od užeg referentnog sustava koji se sastoji isključivo od pravila općeg sustava poreza na dobit u Luksemburgu kojima se uređuju izuzeće na temelju sudjelovanja i oporezivanje raspodjela dobiti.

6.2.1 ODSTUPANJE OD LUKSEMBURŠKOG SUSTAVA POREZA NA DOBIT KOJE UZROKUJE DISKRIMINACIJU

6.2.1.1 Referentni okvir: luksemburški sustav poreza na dobit

(171) Sporna porezna rješenja izdana su u korist nekoliko društava u grupi Engie rezidentnih u Luksemburgu kako bi se odredila njihova obveza plaćanja poreza na dobit na temelju uobičajenih pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava u Luksemburgu. Komisija s obzirom na to smatra da se u ovom slučaju referentni sustav sastoji od tih pravila, odnosno općeg sustava poreza na dobit u Luksemburgu.

(172) U predmetnom slučaju u glavnim se zakonskim odredbama (189) navodi da se sustav poreza na dobit primjenjuje na sva društva rezidentna u Luksemburgu kako bi se odredila njihova obveza plaćanja poreza na dobit.

(173) U skladu s člankom 159. stavkom 1. LIR-a sva društva sa sjedištem ili središnjom upravom na državnom području Luksemburga smatraju se rezidentnima u Luksemburgu za potrebe oporezivanja i podliježu plaćanju poreza na dobit. Na temelju članka 159. stavka 2. LIR-a rezidentna društva podliježu plaćanju poreza na ukupnu dobit (sur l'ensemble des revenus du contribuable). U skladu s tom odredbom u članku 163. LIR-a predviđeno je da se porez na dobit primjenjuje na oporezivu dobit koju porezni obveznik ostvari u određenoj kalendarskoj godini.

(174) Oporeziva dobit (revenu imposable) trgovačkih društava koja su porezni obveznici određuje se na temelju njihove računovodstvene dobiti. U članku 18. LIR-a (190) objašnjava se način određivanja godišnje dobiti poreznog obveznika. U skladu s tom odredbom dobit je razlika između neto uložene imovine na kraju razdoblja porezne godine i neto uložene imovine na početku razdoblja porezne godine, uvećana za iznose podignute za osobnu upotrebu i umanjena za dodatne doprinose izvršene tijekom godine.

(175) Stoga je, kako bi se odredila dobit koja će podlijegati obvezi plaćanja poreza, nužno najprije odrediti vrijednost neto uložene imovine društva koja će se upotrijebiti za potrebe oporezivanja. U tu se svrhu u članku 23. LIR-a (191) objašnjava da bi vrijednost neto imovine trebalo odrediti u skladu s računovodstvenim pravilima i načelima, a u članku 40. (192) utvrđeno je načelo povezivanja porezne bilance i poslovne bilance, u skladu s kojim bi vrijednosti porezne bilance trebale odgovarati vrijednostima poslovne bilance osim ako se posebnim poreznim pravilom propisuje upotreba drukčije vrijednosti (193). To znači da je u skladu s općim sustavom poreza na dobit u Luksemburgu računovodstvena dobit određenog društva uključena u njegovu poreznu osnovicu, osim ako je u posebnoj zakonskoj odredbi navedeno drukčije.

(176) Zaključak je taj da se luksemburški sustav poreza na dobit primjenjuje na sva društva sa sjedištem ili središnjom upravom na državnom području Luksemburga, a računovodstvena dobit osnova je za izračun oporezive dobiti. Stoga je cilj luksemburškog sustava poreza na dobit oporezivanje dobiti svih društava koja podliježu plaćanju poreza u Luksemburgu, kako je utvrđena u njihovim financijskim izvještajima.

(177) To u načelu ne osporavaju ni Luksemburg ni grupa Engie (194). Luksemburg smatra (195) da referentni sustav čine, prvo, članci 18., 40. i 23. L