31999L0013  
29.3.1999.  SLUŽBENI LIST EUROPSKIH ZAJEDNICA  L 85/1  
DIREKTIVA VIJE ĆA 1999/13/EZ  
od 11. ožujka 1999.  
o ograni čenju emisija hlapivih organskih spojeva koji nastaju pri upotrebi organskih otapala u 
odre đenim aktivnostima i postrojenjima  
VIJE ĆE EUROPSKE UNIJE,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a 
posebno njegov članak 130.s stavak 1.,  
uzimaju ći u obzir prijedlog Komisije (  1 ), 
uzimaju ći u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog 
odbora (  2 ), 
u skladu s postupkom utvr đenim u članku 189.c Ugovora (  3 ), 
(1) budu ći da program djelovanja Europske zajednice za 
okoliš, koji je odobrilo Vije će i predstavnici vlada 
država članica na sastanku u Vije ću, rezolucijama od 
22. studenoga 1973. (  4 ), 17. svibnja 1977. (  5 ), 7. velja če 
1983. (  6 ), 19. listopada 1987. (  7 ) i 1. velja če 1993. (  8 ) 
naglašava važnost spre čavanja i smanjivanja one čišćenja 
zraka;  
(2) budu ći da Rezolucija od 19. listopada 1987. posebno 
naglašava važnost djelovanja Zajednice, koje će izme đu ostalog biti usmjereno na primjenu odgovaraju ćih stan ­
darda da bi se osigurala visoka razina javnog zdravlja i 
zaštite okoliša;  
(3) budu ći da su Europska zajednica i njezine države članice 
stranke Protokola uz Konvenciju iz 1979. o daleko ­
sežnom prekograni čnom one čišćenju zraka, koji se 
odnosi na kontrolu emisija hlapivih organskih spojeva 
radi smanjivanja prekograni čnog strujanja tih spojeva, 
kao i strujanja sekundarnih fotokemijskih oksidanata 
koji iz njih nastaju, kako bi se ljudsko zdravlje i okoliš 
zaštitili od njihovog štetnog djelovanja;  
(4) budu ći da one čišćenje hlapivim organskim spojevima u 
jednoj državi članici često utje če na zrak i vodu druge 
države članice; budu ći da je, u skladu s člankom 130.r 
Ugovora potrebno djelovanje na razini Zajednice;  
(5) budu ći da, zbog njihovih svojstava, primjena organskih 
otapala u nekim aktivnostima i postrojenjima izaziva 
emisije organskih spojeva u zrak, što može biti opasno 
za javno zdravlje i/ili doprinijeti lokalnom ili prekogra ­
ni čnom stvaranju fotokemijskih oksidanata u grani čnom 
sloju troposfere, koji nanose štetu prirodnim resursima 
od klju čne ekološke i gospodarske važnosti i u odre ­ 
đenim uvjetima izloženosti štetno utje ču na ljudsko 
zdravlje;  
(6) budu ći da je velika u čestalost visokih koncentracija 
troposferskog ozona posljednjih godina izazvalaHR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 3  
( 1 ) SL C 99, 26.3.1997., str. 32.  
( 2 ) SL C 287, 22.9.1997., str. 55.  
( 3 ) Mišljenje Europskog parlamenta od 14. sije čnja 1998. (SL C 34, 
2.2.1998., str. 75), Zajedni čko stajalište Vije ća od 16. lipnja 1998. 
(SL C 248, 7.8.1998., str. 1.) i Odluka Europskog parlamenta od 
21. listopada 1998. (SL C 341, 9.11.1998., str. 70.).  
( 4 ) SL C 112, 20.12.1973., str. 1.  
( 5 ) SL C 139, 13.6.1977., str. 1.  
( 6 ) SL C 46, 17.2.1983., str. 1.  
( 7 ) SL C 328, 7.12.1987., str. 1.  
( 8 ) SL C 138, 1.2.1993., str. 1.
 sveop ću zabrinutost zbog njegovog štetnog utjecaja na 
javno zdravlje i okoliš;  
(7) budu ći da je, prema tome, potrebno preventivno djelovati 
kako bi se javno zdravlje i okoliš zaštitili od posljedica 
posebno štetnih emisija izazvanih upotrebom organskih 
otapala, a stanovništvu jam čilo pravo na čist i zdrav 
okoliš;  
(8) budu ći da se u mnogim aktivnostima i postrojenjima 
emisije organskih spojeva mogu izbje ći ili smanjiti jer 
se mogu, ili će se sljede ćih godina mo ći, nabaviti poten ­
cijalno manje štetne zamjenske proizvode; budu ći da se 
tamo gdje nema odgovaraju ćih zamjena trebaju poduzi ­
mati druge tehni čke mjere za smanjivanje emisija u 
okoliš, koliko god je to ekonomski i tehni čki izvedivo;  
(9) budu ći da upotrebu organskih otapala i emisiju organskih 
spojeva koji su najštetniji za javno zdravlje treba smanjiti 
koliko god je to tehni čki izvedivo;  
(10) budu ći da se postrojenja i procesi na koje se odnosi ova 
Direktiva trebaju barem registrirati, ako ve ć ne podliježu 
odobrenju u skladu sa zakonodavstvom Zajednice ili 
nacionalnim zakonodavstvom;  
(11) budu ći da postoje ća postrojenja i aktivnosti treba prema 
potrebi prilago đavati tako da u primjerenom roku ispune 
zahtjeve koji su utvr đeni za nova postrojenja i aktivnosti; 
budu ći da taj rok treba biti u skladu s vremenskim 
planom uskla đivanja iz Direktive Vije ća 96/61/EZ od 
24. rujna 1996. o integriranom spre čavanju i kontroli 
one čišćenja (  1 ); 
(12) budu ći da, u na čelu, relevantni dijelovi postoje ćih postro ­
jenja koji se podvrgnu bitnim izmjenama moraju, s 
obzirom na opremu koja je bitno izmijenjena, ispunjavati 
standarde koji važe za nova postrojenja;  
(13) budu ći da se organska otapala upotrebljavaju u mnogim 
razli čitim postrojenjima i aktivnostima, tako da pored 
op ćih uvjeta treba utvrditi i specifi čne uvjete, a istodobno 
treba odrediti i prag za veli činu postrojenja i obim aktiv ­
nosti koji moraju biti u skladu s ovom Direktivom;  
(14) budu ći da visoka razina zaštite okoliša za odre đena 
postrojenja i aktivnosti u kojima se koriste organska 
otapala unutar Zajednice zahtijeva postavljanje i pošto ­
vanje granica emisija organskih spojeva i postizanje 
odgovaraju ćih radnih uvjeta, u skladu s na čelom primjene 
najboljih raspoloživih tehnika;  (15) budu ći da u nekim slu čajevima države članice mogu 
operatera izuzeti od poštovanja grani čnih vrijednosti 
emisija jer druge mjere, kao što je upotreba proizvoda 
s niskim sadržajem otapala ili bez otapala, odnosno 
primjena tehnika u kojima se otapala koriste ograni čeno 
ili se uop će ne koriste, osiguravaju alternativan na čin za 
postizanje jednakih smanjenja emisija;  
(16) budu ći da treba na odgovaraju ći na čin uzeti u obzir 
mjere ograni čenja emisija koje su donesene prije stupanja 
na snagu ove Direktive;  
(17) budu ći da postoji mogu ćnost da alternativni pristupi 
smanjivanju emisija omogu će postizanje ciljeva ove 
Direktive na djelotvorniji na čin nego primjena jednakih 
grani čnih vrijednosti emisija; budu ći da, prema tome, 
države članice postoje ća postrojenja mogu izuzeti od 
poštovanja grani čnih vrijednosti ako ona primjenjuju 
nacionalni plan koji će u okvirima vremenskog plana 
primjene iz ove Direktive dovesti barem do jednakog 
smanjenja emisija organskih spojeva koje potje ču iz tih 
aktivnosti ili postrojenja;  
(18) budu ći da se postoje ća postrojenja koja su obuhva ćena 
nacionalnim planom i na koja se odnosi Direktiva 
96/61/EZ ni pod kojim uvjetima ne mogu izuzeti od 
odredaba te direktive, posebno njezinog članka 9. 
stavka 4.;  
(19) budu ći da se u mnogim slu čajevima može malim i 
srednjim, novim i postoje ćim postrojenjima dopustiti da 
ispunjavaju nešto manje stroge uvjete kako bi ostali 
konkurentni;  
(20) budu ći da je prema navedenim izuze ćima odgovaraju ći 
prag za kemijsko čišćenje nula;  
(21) budu ći da je potrebno pra ćenje emisija, uklju čuju ći 
primjenu mjernih tehnika, da bi se ocijenila masena 
koncentracija ili koli čina one čišćuju ćih tvari koja se 
smije ispustiti u okoliš;  
(22) budu ći da operateri trebaju smanjiti emisije organskih 
otapala, uklju čuju ći fugitivne emisije, i organskih spojeva; 
budu ći da je plan upravljanja otapalima važno sredstvo 
za provjeru tog smanjivanja; budu ći da u nekim slu čaje ­
vima, usprkos danim smjernicama, plan upravljanja 
otapalima nije razvijen do faze u kojoj se može uspo ­
staviti metodologija Zajednice;  
(23) budu ći da države članice moraju utvrditi postupak koji će 
se slijediti i mjere koje će se poduzimati u slu čajevima 
kad se prije đe grani čne vrijednosti emisija;HR 4 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29  
( 1 ) SL L 257, 10.10.1996., str. 26.
 (24) budu ći da Komisija i države članice trebaju sura đivati 
kako bi osigurale razmjenu informacija o provo đenju 
ove Direktive i o napretku s obzirom na zamjenske 
opcije,  
DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:  
Članak 1.  
Svrha i podru čje primjene  
Svrha je ove Direktive spre čavanje ili smanjivanje izravnih i 
neizravnih u činaka emisija hlapivih organskih spojeva u 
okoliš, uglavnom u zrak, i mogu ćih rizika za ljudsko zdravlje 
osiguravanjem mjera i postupaka koji će se primjenjivati na 
aktivnosti utvr đene u Prilogu I., ako se one odvijaju iznad 
pragova potrošnje otapala navedenih u Prilogu II.A.  
Članak 2.  
Definicije  
Za potrebe ove Direktive:  
1. „postrojenje”  zna či nepokretna tehni čka jedinica u kojoj se 
obavlja jedna ili više aktivnosti koje spadaju u podru čje 
utvr đeno u članku 1. i bilo koje druge aktivnosti koje su 
tehni čki povezane s aktivnostima koje se obavljaju na tom 
mjestu i koje bi mogle utjecati na emisije;  
2. „postoje će postrojenje”  zna či postrojenje koje je u pogonu ili 
postrojenje koje je, u skladu sa zakonodavstvom koje je 
bilo na snazi prije dana stupanja ove Direktive na snagu, 
odobreno ili registrirano ili, prema mišljenju nadležnog 
tijela, u potpunosti ispunjava uvjete za podnošenje zahtjeva 
za odobrenje, pod uvjetom da se to postrojenje pusti u 
pogon najkasnije godinu dana od dana stupanja ove Direk ­
tive na snagu;  
3. „malo postrojenje”  zna či postrojenje koje spada u skupinu 
postrojenja s nižim pragom koja su navedena pod 
to čkama 1., 3., 4., 5., 8., 10., 13., 16. ili 17. Priloga II.A 
ili koje je namijenjeno za druge aktivnosti iz Priloga II.A 
kod kojih je potrošnja otapala manja od 10 tona godišnje;  
4. „bitne izmjene”  
— za postrojenja koja spadaju u podru čje primjene Direk ­
tive 96/61/EZ, definicija ovog pojma navedena je u toj 
Direktivi,  — za mala postrojenja, zna či izmjena nominalnog kapaci ­
teta koja dovodi do pove ćanja emisija hlapivih organ ­
skih spojeva za više od 25 %. Svaka izmjena koja po 
mišljenju nadležnog tijela može imati zna čajan nega ­
tivni utjecaj na ljudsko zdravlje ili okoliš tako đer pred ­
stavlja bitnu izmjenu,  
— za sva druga postrojenja, zna či izmjena nominalnog 
kapaciteta koja dovodi do pove ćanja emisija hlapivih 
organskih spojeva za više od 10 %. Svaka izmjena 
koja po mišljenju nadležnog tijela može imati zna čajan 
negativni utjecaj na ljudsko zdravlje ili okoliš pred ­
stavlja bitnu izmjenu;  
5. „nadležno tijelo”  zna či tijelo ili tijela koja su u skladu s 
pravnim odredbama države članice odgovorna za izvrša ­
vanje obveza koje proizlaze iz ove Direktive;  
6. „operater”  zna či svaka fizi čka ili pravna osoba koja upravlja 
postrojenjem ili ga kontrolira ili, u slu čajevima kad to 
predvi đa nacionalno zakonodavstvo, kojoj su dodijeljene 
mjerodavne gospodarske ovlasti koje pokrivaju tehni čko 
djelovanje tog postrojenja;  
7. „odobrenje”  zna či pismena odluka kojom nadležno tijelo 
daje dopuštenje za upravljanje cijelim postrojenjem ili 
njegovim dijelom;  
8. „registracija”  zna či postupak, opisan u nekom pravnom 
aktu, koji uklju čuje barem obavijest operatera nadležnom 
tijelu o njegovoj namjeri da upravlja postrojenjem ili aktiv ­
noš ću koja spada u podru čje primjene ove Direktive;  
9. „emisija”  zna či ispuštanje hlapivih organskih spojeva iz 
postrojenja u okoliš;  
10. „fugitivne emisije”  zna či emisije hlapivih organskih spojeva 
koje nisu obuhva ćene emisijama otpadnih plinova u zrak, 
tlo i vodu, kao ni otapala sadržanih u bilo kojim proizvo ­
dima, ako nije druk čije utvr đeno u Prilogu II.A. One uklju ­ 
čuju nekontrolirane emisije oslobo đene u vanjski okoliš 
kroz prozore, vrata, otvore za prozra čivanje i sli čne otvore;  
11. „otpadni plinovi”  zna či plinovita masa koja sadrži hlapive 
organske spojeve ili druge one čišćuju će tvari koja se 
ispušta u zrak iz dimnjaka ili opreme za smanjivanje 
emisija. Volumetrijska brzina protoka izražava se u m  3 /h 
u standardnim uvjetima;  
12. „ukupna emisija”  zna či zbroj fugitivnih emisija i emisija u 
otpadnim plinovima;HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 5
 
13. „grani čna vrijednost emisije”  zna či masa hlapivih organskih 
spojeva izražena u obliku specifi čnih parametara, koncen ­
tracije, postotka i/ili razine emisije, izra čunata pri stan ­
dardnim uvjetima, N, koja se ne smije prekora čiti tijekom 
jednog ili više vremenskih razdoblja;  
14. „tvari”  zna či bilo koji kemijski element i njegovi spojevi koji 
se javljaju u prirodnom stanju ili su industrijski proizve ­
deni, u krutom, teku ćem ili plinovitom stanju;  
15. „pripravak”  zna či mješavine ili otopine koje se sastoje od 
dvije ili više tvari;  
16. „organski spoj”  zna či spoj koji sadrži najmanje ugljik i jedan 
ili više elemenata: vodika, halogena, kisika, sumpora, 
fosfora, silicija ili dušika, uz izuzetak ugljikovih oksida i 
anorganskih karbonata i bikarbonata;  
17. „hlapivi organski spoj (HOS)”  zna či svaki organski spoj koji 
pri 293,15 K ima tlak pare od 0,01 kPa ili više, ili koji ima 
odre đenu hlapivost u odre đenim uvjetima primjene. Za 
potrebe ove Direktive, frakcija kreozota koja prelazi ovu 
vrijednost tlaka pare pri 293,15 K smatra se hlapivim 
organskim spojem;  
18. „organsko otapalo”  zna či svaki hlapivi organski spoj koji se 
sam ili u kombinaciji s drugim tvarima upotrebljava, ne 
podliježu ći kemijskoj promjeni, za otapanje sirovina, proiz ­
voda ili otpadnih materijala, ili se upotrebljava kao sredstvo 
za čišćenje koje otapa one čišćuju će tvari, ili kao otapalo, ili 
kao sredstvo za raspršivanje, ili kao sredstvo za podeša ­
vanje viskoziteta ili površinske napetosti, kao sredstvo za 
plastificiranje ili kao konzervans;  
19. „halogenirano organsko otapalo”  zna či organsko otapalo koje 
sadrži najmanje jedan atom broma, klora, fluora ili joda po 
molekuli;  
20. „premaz”  zna či svaki pripravak, uklju čuju ći sva organska 
otapala ili pripravke koji sadrže organska otapala potrebna 
za njegovu pravilnu primjenu, koji se koristi za dobivanje 
dekorativnih, zaštitnih ili drugih funkcionalnih u činaka na 
površini;  
21. „ljepilo”  zna či svaki pripravak, uklju čuju ći sva organska 
otapala ili pripravke koji sadrže organska otapala potrebna 
za njegovu pravilnu primjenu, koji se koristi za spajanje 
zasebnih dijelova nekog proizvoda;  
22. „tinta (tiskarska boja)”  zna či svaki pripravak, uklju čuju ći sva 
organska otapala ili pripravke koji sadrže organska otapala 
potrebna za njegovu pravilnu primjenu, koji se u tiskanju 
koristi za otiskivanje teksta ili slika na neku površinu;  23. „lak”  zna či prozirni premaz;  
24. „potrošnja”  zna či ukupni unos organskih otapala u postro ­
jenje u jednoj kalendarskoj godini, ili bilo kojem dvanae ­
stomjese čnom razdoblju, umanjen za koli činu hlapivih 
organskih spojeva koji se regeneriraju za ponovnu 
upotrebu;  
25. „unos”  zna či koli čina organskih otapala i njihova koli čina u 
pripravcima koji se koriste pri obavljanju aktivnosti, uklju ­ 
čuju ći otapala koja se recikliraju unutar ili izvan postrojenja 
koja se ura čunavaju svaki put kad se koriste tijekom tih 
aktivnosti;  
26. „ponovna upotreba organskih otapala”  zna či upotreba organ ­
skih otapala koja su regenerirana iz postrojenja za bilo 
kakvu tehni čku ili komercijalnu svrhu, uklju čuju ći upotrebu 
kao gorivo, ali isklju čuju ći kona čno zbrinjavanje tako rege ­
neriranog organskog otapala u obliku otpada;  
27. „maseni protok”  zna či koli čina ispuštenih hlapivih organskih 
spojeva u jedinici mase/sat;  
28. „nominalni kapacitet”  zna či maksimalni maseni ulaz organ ­
skih otapala u neko postrojenje, izra čunan kao srednja 
vrijednost tijekom jednoga dana, ako postrojenje radi 
projektiranom snagom u uvjetima normalnog pogona;  
29. „normalni pogon”  zna či rad postrojenja ili odvijanje aktiv ­
nosti izuzimaju ći razdoblja puštanja u pogon (uklju čivanje) 
i zaustavljanja postrojenja (isklju čivanje) i održavanja 
opreme;  
30. „kontrolirani uvjeti”  zna či uvjeti u kojima postrojenje radi 
tako da se hlapivi organski spojevi koji pritom nastanu 
skupljaju i ispuštaju na kontrolirani na čin, kroz dimnjak 
ili kroz opremu za smanjivanje emisija i zato ta ispuštanja 
nisu potpuno fugitivna;  
31. „standardni uvjeti”  zna či temperatura od 273,15 K i tlak od 
101,3 kPa;  
32. „prosje čna vrijednost tijekom 24 sata”  zna či aritmeti čka 
sredina svih važe ćih vrijednosti o čitanih tijekom 
24-satnog normalnog pogona;  
33. „postupci uklju čivanja i isklju čivanja”  zna či postupci kojima se 
aktivnosti, strojevi ili spremnik zaustavljaju ili pokre ću, 
odnosno stavljaju u stanje mirovanja ili aktiviraju. Promje ­
njivi uvjeti rada u pojedinim fazama rada ne smatraju se 
postupcima uklju čivanja i isklju čivanja.HR 6 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Članak 3.  
Obveze koje se odnose na nova postrojenja  
Države članice donose potrebne mjere kako bi osigurale da:  
1. sva nova postrojenja budu u skladu s člancima 5., 8. i 9.;  
2. sva nova postrojenja koja ne pokriva Direktiva 96/61/EZ 
budu registrirana ili podvrgnuta postupku izdavanja 
odobrenja prije puštanja u rad.  
Članak 4.  
Obveze koje se odnose na postoje ća postrojenja  
Ne dovode ći u pitanje Direktivu 96/61/EZ, države članice 
donose potrebne mjere kako bi osigurale:  
1. da postoje ća postrojenja budu uskla đena s člancima 5., 8. i 
9. najkasnije do 31. listopada 2007.;  
2. da sva postoje ća postrojenja budu registrirana ili odobrena 
najkasnije do 31. listopada 2007.;  
3. da postrojenja koja budu odobrena ili registrirana jer primje ­
njuju shemu smanjivanja emisija predvi đenu Prilogom II.B o 
tome obavijeste nadležna tijela najkasnije do 31. listopada 
2005.;  
4. u slu čajevima kad se postrojenje:  
— podvrgne bitnim izmjenama, ili  
— nakon bitne izmjene prvi put svrsta u podru čje primjene 
ove Direktive,  
da se onaj dio postrojenja koji se podvrgne bitnim izmje ­
nama tretira kao novo postrojenje, odnosno kao postoje će 
postrojenje, pod uvjetom da ukupne emisije cijelog postro ­
jenja nisu ve će od onih do kojih bi došlo kad bi se bitno 
izmijenjeni dio tretirao kao novo postrojenje.  
Članak 5.  
Zahtjevi  
1. Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigu ­
rale sukladnost sa stavcima 2. do 12., navode ći tu sukladnost ili 
kao uvjet za odobrenje ili kao op će obvezuju će pravilo.  
2. Sva postrojenja moraju biti uskla đena s:  
(a) grani čnim vrijednostima emisija u otpadnim plinovima i 
vrijednostima fugitivnih emisija, odnosno ukupnim grani čnim vrijednostima emisija i drugim zahtjevima utvr ­ 
đenim u Prilogu II.A;  
ili 
(b) zahtjevima iz sheme smanjivanja emisija koji su navedeni u 
Prilogu II.B.  
3. (a) Što se ti če fugitivnih emisija, države članice vrijednosti 
fugitivnih emisija primjenjuju na postrojenja kao 
grani čnu vrijednost emisija. Me đutim, kad se nadležnom 
tijelu pruže zadovoljavaju ći dokazi da neko postrojenje 
ovu vrijednost ne može posti ći iz tehni čkih i ekonom ­
skih razloga, nadležno tijelo može za takvo postrojenje 
napraviti izuzetak pod uvjetom da se pritom ne o čekuju 
zna čajni rizici za ljudsko zdravlje ili okoliš. Za svako 
takvo odstupanje operater mora nadležnom tijelu 
pružiti zadovoljavaju će dokaze da koristi najbolje raspo ­
ložive tehnike;  
(b) aktivnosti koje se ne mogu obavljati u kontroliranim 
uvjetima mogu se izuzeti od kontroliranih uvjeta nave ­
denih u Prilogu II.A, kad je ta mogu ćnost izri čito nave ­
dena u tom prilogu. Ako se nadležnom tijelu pruže 
zadovoljavaju ći dokazi da ova opcija nije izvediva iz 
tehni čkih i ekonomskih razloga, treba se primjenjivati 
shema smanjivanja emisija iz Priloga II.B. U ovom 
slu čaju operater mora nadležnom tijelu pružiti zadovo ­
ljavaju će dokaze da koristi najbolje raspoložive tehnike.  
O odstupanjima na koja se odnose stavci (a) i (b) države članice 
izvješ ćuju Komisiju u skladu s člankom 11.  
4. Kad je rije č o postrojenjima koja ne upotrebljavaju shemu 
smanjivanja emisija, sva oprema za smanjivanje emisija koja se 
ugradi nakon datuma stupanja ove Direktive na snagu mora 
ispunjavati zahtjeve iz Priloga II.A.  
5. Postrojenja u kojima se obavljaju dvije ili više aktivnosti, 
od kojih svaka prelazi pragove navedene u Prilogu II.A moraju:  
(a) kad je rije č o tvarima navedenima u stavcima 6., 7. i 8., 
ispunjavati zahtjeve iz tih stavaka, za svaku aktivnost pose ­
bno;  
(b) kad je rije č o ostalim tvarima:  
i. ispunjavati uvjete iz stavka 2., za svaku aktivnost pose ­
bno; ili  
ii. imati ukupne emisije koje ne prekora čuju one koje bi 
nastale u slu čaju primjene to čke i.HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 7
 
6. Tvari ili pripravci klasificirani zbog sadržaja hlapivih 
organskih otapala kao kancerogeni, mutageni ili toksi čni za 
reprodukciju, u skladu s Direktivom 67/548/EEZ (  1 ), kojima su 
dodijeljene oznake, odnosno moraju nositi oznake rizika R45, 
R46, R49, R60, R61, moraju se u najve ćoj mogu ćoj mjeri i u 
najkra ćem mogu ćem roku zamijeniti manje štetnim tvarima i 
preparatima, uzimaju ći u obzir smjernice navedene u članku 7. 
stavku 1.  
7. Za ispuštanje hlapivih organskih spojeva navedenih u 
stavku 6. gdje je maseni protok ukupnih spojeva zbog kojih 
se dodjeljuju oznake spomenute u tom stavku ve ći ili jednak 
10 g/h, mora se poštovati grani čna vrijednost emisije od 2 mg/ 
Nm  3 . Grani čna se vrijednost emisije odnosi na maseni zbroj 
pojedina čnih spojeva.  
8. Za ispuštanje halogeniranih hlapivih organskih spojeva 
koji imaju oznaku rizika R40, u slu čajevima kad je maseni 
protok ukupnih spojeva zbog kojih se dodjeljuje oznaka R40 
ve ći ili jednak 100 g/h, mora se poštovati grani čna vrijednost 
emisije od 20 mg/Nm  3 . Grani čna se vrijednost emisije odnosi na 
maseni zbroj pojedina čnih spojeva.  
Ispuštanje hlapivih organskih spojeva navedenih u stavcima 6. i 
8. kontrolira se kao emisija iz postrojenja koje radi u kontroli ­
ranim uvjetima, koliko god je to tehni čki i ekonomski izvedivo, 
radi zaštite javnog zdravlja i okoliša.  
9. Ispuštanje hlapivih organskih spojeva koji nakon stupanja 
na snagu ove Direktive dobiju ili moraju nositi jednu od oznaka 
rizika navedenih u stavcima 6. i 8. mora se uskladiti s 
grani čnim vrijednostima emisija spomenutima u stavku 7. 
odnosno stavku 8. u najkra ćem mogu ćem roku.  
10. Moraju se poduzeti sve odgovaraju će mjere kako bi se 
emisije tijekom uklju čivanja i isklju čivanja svele na najmanju 
mogu ću mjeru.  
11. Postoje ća postrojenja u kojima se primjenjuje postoje ća 
oprema za smanjivanje emisija i poštuju sljede će grani čne vrijed ­
nosti emisija:  
— 50 mg C/Nm  3 u slu čaju postrojenja za spaljivanje,  
— 150 mg C/Nm  3 u slu čaju bilo koje druge opreme za smanji ­
vanje emisija, izuzimaju se od grani čnih vrijednosti emisija otpadnih plinova navedenih u Prilogu II.A za razdoblje od 
12 godina od datuma spomenutog u članku 15., pod uvjetom 
da ukupne emisije cijelog postrojenja ne prekora čuju one koje 
bi nastale da su ispunjeni svi zahtjevi iz tablice.  
12. Ni shema smanjivanja emisija niti primjena stavka 11. ili 
članka 6. ne izuzimaju postrojenja koja ispuštaju tvari navedene 
u stavcima 6., 7. i 8. od ispunjavanja obveza iz tih stavaka.  
13. U slu čajevima kad se rizik od bilo koje od tvari zbog 
kojih se dodjeljuje oznaka R40, R60 ili R61, koje se kontroliraju 
u skladu s ovom Direktivom, procjenjuje u skladu s Uredbom 
Vije ća (EEZ) br. 793/93 (  2 ) i Uredbom Komisije (EZ) 
br. 1488/94 (  3 ) ili Direktivom Vije ća 67/548/EEZ i Direktivom 
Komisije 93/67/EEZ (  4 ), Komisija razmatra zaklju čke procjene 
rizika i prema potrebi poduzima odgovaraju će mjere.  
Članak 6.  
Nacionalni planovi  
1. Ne dovode ći u pitanje Direktivu 96/61/EZ, države članice 
mogu utvr đivati i primjenjivati nacionalne planove smanjivanja 
emisija koje potje ču iz aktivnosti i industrijskih postrojenja na 
koje se odnosi članak 1., isklju čuju ći aktivnosti navedene u 
Prilogu II.A pod to čkama 4. i 11. Nijedna se druga aktivnost 
ne smije nacionalnim planom isklju čiti iz podru čja primjene ove 
Direktive. Planovi moraju dovesti do smanjenja godišnjih emisija 
hlapivih organskih spojeva iz postoje ćih postrojenja na koja se 
odnosi ova Direktiva, barem za istu koli činu i u istom vremen ­
skom okviru koji bi se postigli primjenom grani čnih vrijednosti 
emisija u skladu s člankom 5. stavcima 2. i 3. i Prilogom II., 
tijekom razdoblja važenja nacionalnog plana. Nacionalni se 
plan, dopunjen prema potrebi, dostavlja Komisiji svake tri 
godine.  
Država članica koja utvrdi i primijeni nacionalni plan može 
postoje ća postrojenja izuzeti od primjene grani čnih vrijednosti 
emisija utvr đenih u članku 5. stavcima 2. i 3. i Prilogu II.A. 
Nacionalni plan ni pod kojim okolnostima ne smije izuzeti 
postoje će postrojenje od primjene odredaba utvr đenih Direk ­
tivom 96/61/EZ.  
2. Nacionalni plan mora uklju čivati popis mjera koje su 
poduzete ili će biti poduzete da bi se osiguralo postizanje 
cilja navedenog u stavku 1., uklju čuju ći pojedinosti o pred ­
loženim mehanizmima za nadziranje plana. On tako đer mora 
uklju čivati obvezuju ća ciljna me đusmanjenja prema kojima seHR 8 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29  
( 1 ) SL 196, 16.8.1967., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena 
Direktivom Komisije 98/98/EZ (SL L 355, 30.12.1998., str. 1.).  ( 2 ) SL L 84, 5.4.1993., str. 1.  
( 3 ) SL L 161, 29.6.1994., str. 3.  
( 4 ) SL L 227, 8.9.1993., str. 9.
 može mjeriti napredak prema cilju. On mora biti u skladu s 
postoje ćim pravom Zajednice, uklju čuju ći odgovaraju će odredbe 
ove Direktive i uklju čivati:  
— utvr đivanje aktivnosti na koje se plan odnosi,  
— smanjenje emisija koje se tim aktivnostima treba posti ći, 
koje odgovara smanjenju koje bi se postiglo primjenom 
grani čnih vrijednosti emisija navedenih u stavku 1.,  
— broj postrojenja obuhva ćenih planom i njihove ukupne 
emisije i ukupna emisija iz svake od tih aktivnosti.  
Plan tako đer mora uklju čivati iscrpan opis svih instrumenata 
pomo ću kojih će se ispunjavati uvjeti, dokaze da će se ti instru ­
menti mo ći primjenjivati i pojedinosti o sredstvima kojima će se 
dokazivati sukladnost s planom.  
3. Država članica plan dostavlja Komisiji. Uz njega se mora 
priložiti popratna dokumentacija dovoljna za potvrdu da će cilj 
iz stavka 1. biti postignut, uklju čuju ći svu dokumentaciju koju 
posebno zatraži Komisija. Postoje ća postrojenja u kojima se 
odvijaju bitne izmjene ostaju u okviru nacionalnog plana pod 
uvjetom da su bile dio plana i prije tih izmjena.  
4. Država članica imenuje nacionalno tijelo za prikupljanje i 
ocjenu informacija koje se prema stavku 3. zahtijevaju za 
provedbu nacionalnog plana.  
5. (a) Komisija obavješ ćuje odbor naveden u članku 13. o 
kriterijima za ocjenu nacionalnih planova, najkasnije 
godinu dana nakon stupanja na snagu ove Direktive.  
(b) Ako Komisija prilikom razmatranja plana, ponovo 
podnesenog plana ili prilikom razmatranja izvješ ća o 
izvršavanju plana koji neka država članica dostavi u 
skladu s člankom 11., ne bude uvjerena da će se 
ciljevi plana ostvariti u propisanom roku, o svom će 
mišljenju i razlozima za donošenje takvog mišljenja 
obavijestiti državu članicu i odbor spomenut u članku 
13. To će u činiti u roku od šest mjeseci od primitka 
plana ili izvješ ća. Nakon toga će država članica u roku 
od tri mjeseca obavješ ćuje Komisiju i odbor o korek ­
tivnim mjerama koje će poduzeti da bi osigurala da se ti 
ciljevi ispune.  
6. Ako Komisija u roku od šest mjeseci od obavijesti o 
korektivnim mjerama do đe do zaklju čka da su te mjere nedo ­
voljne da se cilj plana ostvari unutar propisanog razdoblja, 
država članica je, kad se radi o postoje ćim postrojenjima, 
obvezna ispuniti zahtjeve iz članka 5. stavaka 2. i 3. i Priloga 
II. u roku koji je predvi đen ovom Direktivom. Komisija o svojoj 
odluci obavješ ćuje odbor iz članka 13.  Članak 7.  
Zamjena  
1. Komisija osigurava odvijanje razmjene informacija izme đu 
država članica i aktivnosti koje se odnose na upotrebu organ ­
skih tvari i njihovih potencijalnih zamjenskih tvari. Ona 
razmatra pitanja:  
— prikladnosti za upotrebu,  
— potencijalnih u činaka na ljudsko zdravlje a posebno profe ­
sionalne izloženosti,  
— potencijalnih u činaka na okoliš,  
— ekonomskih posljedica, posebno troškova i koristi raspolo ­ 
živih opcija,  
s ciljem osiguravanja smjernica za primjenu tvari i tehnika koje 
imaju najmanje potencijalne u činke na zrak, vodu, tlo, ekosu ­
stave i ljudsko zdravlje. Nakon razmjene informacija, Komisija 
objavljuje smjernice za svaku aktivnost.  
2. Države članice moraju osigurati da se smjernice iz stavka 
1. uzimaju u obzir tijekom postupka odobravanja i utvr đivanja 
op ćih obvezuju ćih pravila.  
Članak 8.  
Pra ćenje stanja  
1. Države članice za operatere postrojenja na koja se odnosi 
ova Direktiva uvodi obvezu da jednom godišnje, ili na zahtjev, 
dostavljaju nadležnom tijelu podatke koji će nadležnom tijelu 
omogu ćiti provjeru sukladnosti s ovom Direktivom.  
2. Države članice se moraju pobrinuti da se za dokazivanje 
sukladnosti obavljaju kontinuirana mjerenja emisija iz kanala s 
kojima je povezana oprema za smanjivanje ili uklanjanje one či­ 
šćenja i koji u krajnjoj to čki ispuštanja emitiraju u prosjeku više 
od 10 kg/h ukupnog organskog ugljika.  
3. U drugim slu čajevima, države članice moraju osigurati da 
se obavljaju ili stalna ili periodi čna mjerenja. Što se ti če perio ­
dičnih mjerenja, tijekom svakog mjerenja moraju se obaviti 
barem tri o čitavanja.  
4. Mjerenje emisija ne provodi se ako za udovoljavanje 
grani čnim vrijednostima propisanim ovom Direktivom nije 
neophodna oprema za smanjivanje emisija hlapivih organskih 
spojeva u otpadnom plinu na kraju procesa.HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 9
 
5. Komisija organizira razmjenu informacija o primjeni 
planova upravljanja otapalima u državama članicama, koji se 
temelje na podacima za provedbu ove Direktive, tijekom 
razdoblja od tri godine od datuma navedenog u članku 15.  
Članak 9.  
Poštovanje grani čnih vrijednosti emisija  
1. Nadležnom tijelu se moraju pružiti zadovoljavaju ći dokazi 
o poštovanju:  
— grani čnih vrijednosti emisija u otpadnim plinovima, vrijed ­
nosti fugitivnih emisija i ukupnih grani čnih vrijednosti 
emisija,  
— zahtjeva iz sheme smanjivanja emisija iz Priloga II.B,  
— odredaba članka 5. stavka 3.  
U Prilogu III. su dane smjernice o planovima upravljanja otapa ­
lima koji služe kao dokaz o poštovanju ovih parametara.  
Neke koli čine plina mogu se dodati otpadnom plinu u svrhu 
hla đenja ili razrje đivanja, kada za to postoji tehni čko opravda ­
nje, ali ne će se uzimati u obzir prilikom odre đivanja masene 
koncentracije one čišćuju ćih tvari u otpadnom plinu.  
2. Nakon neke bitne izmjene, sukladnost s gore navedenim 
ponovo se provjerava.  
3. U slu čaju kontinuiranih mjerenja, smatrat će se da se 
grani čne vrijednosti emisija poštuju ako:  
(a) niti jedna srednja vrijednost izmjerena tijekom 24 sata 
normalnog pogona nije ve ća od grani čne vrijednosti emisija; 
i 
(b) ako niti jedna srednja satna vrijednost nije ve ća od 1,5 GVE.  
4. U slu čaju periodi čnih mjerenja, smatrat će se da se 
grani čne vrijednosti emisija poštuju ako tijekom jednog 
nadzornog mjerenja:  
(a) srednja vrijednost svih o čitanja ne prekora čuje grani čne 
vrijednosti emisija; i  
(b) ako niti jedna srednja satna vrijednost nije ve ća od 1,5 GVE.  
5. Sukladnost s odredbama članka 5. stavaka 7. i 8. provje ­
rava se na temelju zbroja masenih koncentracija pojedina čnih 
hlapivih organskih spojeva u pitanju. U ostalim slu čajevima, sukladnost se provjerava na temelju ukupne emitirane mase 
organskog ugljika, ako nije druk čije odre đeno u Prilogu II.A.  
Članak 10.  
Neispunjavanje obveza  
Države članice poduzimaju potrebne mjere da bi osigurale da, u 
slu čaju da se utvrdi kršenje uvjeta iz ove Direktive:  
(a) operater obavijesti nadležno tijelo i poduzme mjere da bi 
osigurao da se ponovo uspostavi sukladnost s tim uvjetima 
u najkra ćem mogu ćem vremenu;  
(b) da se, u slu čajevima neuskla đenosti koja izaziva neposrednu 
opasnost za ljudsko zdravlje i sve dok se ponovo ne uspo ­
stavi sukladnost u skladu s uvjetima iz stavka (a), obavljanje 
aktivnosti obustavi.  
Članak 11.  
Sustavi informiranja i izvješ ćivanja  
1. U razmacima od tri godine, države članice Komisiji šalju 
informacije o provedbi ove Direktive u obliku izvješ ća. To je 
izvješ će sastavljeno na temelju upitnika ili skice koji će Komisija 
sastaviti u skladu s postupkom predvi đenim u članku 6. Direk ­
tive 91/692/EEZ (  1 ). Upitnik ili skica se šalju državama člani ­
cama šest mjeseci prije po četka razdoblja koje izvješ će treba 
pokrivati. Izvješ će Komisiji mora se izraditi unutar razdoblja 
od devet mjeseci prije kraja trogodišnjeg razdoblja koje pokriva. 
Kada države članice šalju izvješ ća Komisiji istodobno ih objav ­
ljuju, u skladu s ograni čenjima koja su utvr đena u članku 3. 
stavcima 2. i 3. Direktive 90/313/EEZ (  2 ). Prvo izvješ će obuh ­
va ća razdoblje od tri godine od datuma navedenog u članku 15.  
2. Informacije dostavljene u skladu sa stavkom 1. posebno 
moraju uklju čivati dovoljno reprezentativnih podataka koji 
dokazuju da su ispunjeni zahtjevi iz članka 5., i ovisno o 
slu čaju, zahtjevi iz članka 6.  
3. Komisija sastavlja izvješ će o provo đenju ove Direktive na 
temelju podataka koje dostave države članice najkasnije pet 
godina nakon što države članice podnesu prva izvješ ća. Komisija 
to izvješ će podnosi Europskom parlamentu i Vije ću, a prema 
potrebi prilaže i svoje prijedloge.  
Članak 12.  
Pristup javnosti informacijama  
1. Ne dovode ći u pitanje Direktivu 90/313/EEZ, države 
članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale daHR 10 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29  
( 1 ) SL L 377, 31.12.1991., str. 48.  
( 2 ) SL L 158, 23.6.1990., str. 56.
 barem zahtjevi za odobrenje novih postrojenja ili bitnih izmjena 
onih postrojenja za koja je potrebna dozvola u skladu s Direk ­
tivom 96/61/EZ budu dostupni javnosti dovoljno dugo da ona 
može iznijeti svoje primjedbe prije nego nadležno tijelo donese 
odluku. Ne dovode ći u pitanje Direktivu 96/61/EZ, ne podra ­
zumijeva se obveza da se informacije za javnost preoblikuju.  
Odluka nadležnog tijela, uklju čuju ći barem kopiju odobrenja i 
sva kasnija produženja i ažuriranja, tako đer se moraju dati na 
uvid javnosti.  
Op ća obvezuju ća pravila koja se primjenjuju na postrojenja i 
popis registriranih i odobrenih aktivnosti moraju se dati na uvid 
javnosti.  
2. Rezultati pra ćenja emisija koji se traže prema uvjetima 
odobrenja ili registracije iz članaka 8. i 9. i kojima raspolaže 
nadležno tijelo, moraju se u činiti dostupnima javnosti.  
3. Stavci 1. i 2. se primjenjuju, podložno ograni čenjima u 
pogledu osnova za odbijanje od strane javnih vlasti da daju 
informacije, uklju čuju ći informacije od komercijalne i indu ­
strijske tajnosti, propisane u članku 3. stavcima 2. i 3. Direktive 
90/313/EEZ.  
Članak 13.  
Odbor  
Komisiji pomaže savjetodavni odbor koji se sastoji od predsta ­
vnika država članica i kojim predsjedava predstavnik Komisije.  
Predstavnik Komisije odboru podnosi nacrt mjera koje će se 
poduzimati. Odbor svoje mišljenje o tom nacrtu donosi ako 
je potrebno glasovanjem, u vremenskom roku koji predsjednik 
može odrediti prema hitnosti predmeta.  
To se mišljenje bilježi u zapisniku; osim toga, svaka će država 
članica imati pravo tražiti da se njezino mišljenje unese u taj 
zapisnik.  
Komisija u najve ćoj mogu ćoj mjeri uzima u obzir mišljenje koje 
donese odbor. Ona odbor obavješ ćuje o na činu na koji je 
njegovo mišljenje uzeto u obzir.  Članak 14.  
Kazne  
Države članice odre đuju kazne koje će se primjenjivati na 
kršenje nacionalnih odredaba koje se usvoje u skladu s ovom 
Direktivom i poduzimaju sve potrebne mjere za njihovu 
provedbu. Utvr đene kazne moraju biti u činkovite, razmjerne i 
odvra ćaju će. Države članice o tim odredbama obavješ ćuju 
Komisiju najkasnije do datuma navedenog u članku 15., a o 
svim njihovim naknadnim izmjenama obavješ ćuju je u 
najkra ćem mogu ćem roku.  
Članak 15.  
Prenošenje  
1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za 
uskla đivanje s odredbama ove Direktive najkasnije do 1. travnja 
2001. One o tome odmah obavješ ćuju Komisiju.  
Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom 
njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili 
se uz njih navodi takva uputa. Države članice odre đuju na čine 
tog upu ćivanja.  
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba 
nacionalnog prava koje donesu u podru čju na koje se odnosi 
ova Direktiva.  
Članak 16.  
Stupanje na snagu  
Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u  Službenom listu 
Europskih zajednica . 
Članak 17.  
Adresati  
Ova je Direktiva upu ćena državama članicama.  
Sastavljeno u Bruxellesu 11. ožujka 1999.  
Za Vije će 
Predsjednik  
J. TRITTINHR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 11
 
PRILOG I.  
PODRU ČJE PRIMJENE  
Ovaj Prilog sadrži kategorije aktivnosti navedenih u članku 1. Kad se obavljaju iznad pragova navedenih u Prilogu II.A, 
aktivnosti navedene u ovom Prilogu spadaju u podru čje primjene ove Direktive. U svakom slu čaju te aktivnosti uklju čuju 
čišćenje opreme, ali ne i čišćenje proizvoda, ako nije druk čije navedeno.  
Nanošenja ljepila (adheziva)  
— svaka aktivnost kod koje se ljepilo (adheziv) nanosi na površinu, izuzimaju ći nanošenje ljepila i laminiranje vezano uz 
tiskarsku djelatnost.  
Procesi premazivanja  
— svaka aktivnost kojom se jednokratno ili višekratno nanose slojevi premaza na:  
— dolje navedena vozila:  
— nova vozila, koja su u Direktivi 70/156/EEZ (  1 ) definirana kao vozila kategorije M1 i kategorije N1 ako se 
premazuju u istom postrojenju gdje i vozila iz kategorije M1,  
— kamionske kabine za smještaj voza ča, kao i cjeloviti smještajni prostor za tehni čku opremu vozila svrstanih u 
kategorije N2 i N3 prema Direktivi 70/156/EEZ,  
— kombije i kamione koji su u Direktivi 70/156/EEZ definirani kao vozila kategorije N1, N2 i N3, ali ne 
uklju čuju ći kamionske kabine,  
— autobuse, koji su u Direktivi 70/156/EEZ definirani kao vozila kategorije M2 i M3,  
— prikolice, koje su u Direktivi 70/156/EEZ svrstane u kategorije O1, O2, O3 i O4,  
— metalne i plasti čne površine, uklju čuju ći površine aviona, brodova, vlakova itd.,  
— drvene površine,  
— površine tekstila, filma i papira,  
— kožu.  
Te aktivnosti ne uklju čuju premazivanje metalnih podloga elektroforetskim i kemijskim tehnikama raspršivanja. Ako 
premazivanje uklju čuje fazu u kojoj se na isti proizvod bilo kojom tehnikom nanosi tisak, taj postupak se smatra 
dijelom aktivnosti procesa premazivanja. Me đutim, ovdje nisu uklju čene tiskarske tehnike koje se primjenjuju u okviru 
zasebne djelatnosti, ali ih Direktiva može pokrivati ako ta tiskarska djelatnost spada u podru čje njezine primjene.  
Premazivanje zavojnica  
— svaka aktivnost kod koje se zavojnice od čelika, nehr đaju ćeg čelika, prevu čenog čelika, bakrene legure ili aluminija u 
kontinuiranom procesu premazuju slojem koji stvara film ili laminatnim slojem.  
Kemijsko čišćenje 
— svaka industrijska ili komercijalna aktivnost u kojoj se u postrojenjima koriste hlapivi organski spojevi za čišćenje 
odje će, namještaja i sli čnih predmeta široke potrošnje, izuzimaju ći ru čno skidanje mrlja u tekstilnoj i odjevnoj indu ­
striji.HR 12 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29  
( 1 ) SL L 42, 23.2.1970., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 97/27/EZ (SL L 233, 25.8.1997., str. 1.).
 Proizvodnja obu će 
— svaka aktivnost u okviru proizvodnje cjelokupne obu će ili njezinih dijelova.  
Proizvodnja premaza, lakova, boja i ljepila  
— proizvodnja gore navedenih kona čnih proizvoda i poluproizvoda, ako se odvija na istom mjestu miješanjem pigme ­
nata, smola i ljepila s organskim otapalima i drugim prijenosnicima, koja uklju čuje raspršivanje i radnje koje mu 
prethode, podešavanje viskoziteta, nijansiranje i punjenje kona čnog proizvoda u ambalažu.  
Proizvodnja farmaceutskih proizvoda  
— kemijska sinteza, fermentacija, ekstrakcija, formulacija i finalizacija farmaceutskih proizvoda i proizvodnja poluproiz ­
voda ako se odvija na istom mjestu.  
Tiskanje  
— svaka aktivnost reproduciranja teksta i/ili slika kod koje se pomo ću tiskarske forme tiskarska boja prenosi na bilo koju 
površinu. Ono uklju čuje srodne tehnike lakiranja, premazivanja i laminiranja. Me đutim, samo su sljede ći podprocesi 
unutar procesa tiskanja obuhva ćeni ovom Direktivom:  
— fleksografija  — tiskarska tehnika kod koje se koristi tiskarski gumeni ili elasti čni fotopolimerni prijenosnik, na 
kojoj su površine za otiskivanje izdignute od površina koje se ne otiskuju i teku će tinte koje se suše isparavanjem,  
— toplinski podešeni otisak  — tehnika tiskanja na beskona čnu tiskovnu podlogu uz primjenu grafi čkog nosa ča na 
kojem su površine koje se otiskuju i površine koje se ne otiskuju u istoj ravnini, a tiskanje na „beskona čnu 
podlogu” zna či da tiskovna podloga ulazi u stroj odmotavaju ći se putem papirnog valjka, a ne u pojedina čnim 
listovima. Podru čje na koje se ne tiska obra đuje se tako da privla či vodu i na taj na čin odbija boju. Podru čje na 
koje se tiska obra đuje se tako da prima i prenosi tintu na površinu namijenjenu tiskanju. Isparavanje se odvija u 
pe ći u kojoj se otisnuti materijal zagrijava pomo ću vru ćeg zraka,  
— laminiranje povezano s tiskarskom djelatnoš ću — sljepljivanje dvaju ili više savitljivih materijala da bi se dobili 
laminati;  
— rotogravura u izdavaštvu  — tiskarska tehnika koja se primjenjuje za tiskanje papira za časopise, brošure, kataloge i 
sli čne proizvode, uz korištenje tiskarskih boja na bazi toluena,  
— rotogravura  — tiskarska tehnika u kojoj se koristi cilindri čni grafi čki nosa č, na kojem je površina koja se tiska niža 
od površine koja se ne tiska i teku će tinte koje se suše isparavanjem. Udubljenja se ispunjavaju tintom a s ploha 
koje ne služe za otiskivanje skida se višak tinte prije nego što površina na koju se otisak nanosi do đe u dodir s 
cilindrom i izvu če boju iz udubljenja,  
— roto sitotisak (tiskanje rotacijskim zaslonom)  — tehnika tiskanja na beskona čnu podlogu kojoj se tinta protiskuje na 
površinu tiskanja kroz porozni grafi čki nosa č na kojem su površine koje se otiskuju otvorene, a površine koje se 
ne otiskuju za čepljene; u toj se tehnici koriste teku će tiskarske tinte koje se suše samo isparavanjem. Tiskanje na 
„beskona čnu podlogu” zna či da tiskovna podloga ulazi u stroj odmotavaju ći se putem papirnatog valjka, a ne u 
pojedina čnim listovima,  
— lakiranje  — postupak kojim se lak ili ljepljivi sloj koji kasnije služi za zatvaranje ambalaže nanosi na savitljivi 
materijal.  
Proizvodnja gumenih smjesa i proizvoda od gume  
— svaki postupak miješanja, gnje čenja, spajanja, valjanja, protiskivanja i vulkanizacije prirodne ili sinteti čke gume i sve 
pomo ćne operacije za obradu prirodne ili sinteti čke gume u gotovi proizvod.  
Površinsko čišćenje 
— svaki postupak osim kemijskog čišćenja, u kojem se koriste organska otapala za uklanjanje ne čisto ća s površina 
materijala, uklju čuju ći odmaš ćivanje. Čišćenje koje se sastoji od više od jednog koraka prije ili nakon bilo kojeHR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 13
 
drugog postupka smatra se jednim postupkom čišćenja. Ovaj se postupak ne odnosi na čišćenje opreme, ve ć na 
čišćenje površine proizvoda.  
Ekstrakcija biljnih ulja i životinjskih masti i rafinacija biljnih ulja  
— svaki postupak kojim se ekstrahira ulje iz sjemenki ili iz drugih biljnih materijala, postupak prerade suhih ostataka za 
proizvodnju hrane za životinje, pro čišćavanja masti i biljnih ulja dobivenih od sjemenki, drugih biljnih materijala i/ili 
materijala životinjskog podrijetla.  
Završna obrada vozila (lakiranje)  
— svaki industrijski ili komercijalni postupak premazivanja i uz njega vezani postupci odmaš ćivanja tijekom:  
— premazivanja cestovnih vozila definiranih u Direktivi 70/156/EEZ ili njihovih dijelova, koje se obavlja u okviru 
popravka vozila, zaštite ili ukrašavanja vozila izvan proizvodnih pogona, ili  
— prvobitnog premazivanja cestovnih vozila definiranih u Direktivi 70/156/EEZ ili njihovih dijelova pomo ću mate ­
rijala za završnu obradu, u slu čajevima kad se to obavlja izvan prvobitne proizvodne linije, ili  
— premazivanje prikolica (uklju čuju ći poluprikolice) (kategorije O).  
Premazivanje ži čanih navoja  
— svaki postupak premazivanja metalnih provodnika koji se koriste za izradu zavojnica za transformatore i elektromo ­
tore itd.  
Impregnacija drveta  
— svaki postupak kojim se zaštitno sredstvo unosi u drvo.  
Proizvodnja drvenih i plasti čnih laminata  
— svaki postupak me đusobnog prianjanja drveta i/ili plastike da bi se dobili laminirani proizvodi.HR 14 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
PRILOG II.A  
I. PRAGOVI I KONTROLA EMISIJA  
Aktivnost/postupak 
(prag potrošnje otapala u t/god.)  Donja 
vrijednost 
potrošnje 
otapala 
(prag 
potrošnje 
otapala u 
t/god.)  Grani čne 
vrijednosti emisija 
u otpadnim 
plinovima (mg 
C/Nm  3 ) Grani čne vrijednosti 
fugitivnih emisija 
(postotak unosa 
otapala)  Ukupna grani čna 
vrijednost emisija  
Posebne odredbe  
Nova  Post.  Nova  Post.  
1 toplinski podešeni otisak 
(> 15)  15-25 
> 25  100 
20 30 (  1 ) 
30 (  1 ) ( 1 ) Ostatak otapala u gotovom 
proizvodu ne smatra se dijelom 
fugitivnih emisija.  
2 Rotogravura u izdavaštvu 
(> 25)  75 10  15  
3 Ostale rotogravure, fleksografija, 
tiskanje rotacijskim zaslonom, 
laminiranje ili lakiranje (> 15) 
tiskanje rotacijskim zaslonom 
(> 30)  15-25 
> 25 
> 30 (  1 ) 100 
100 
100  25 
20 
20 ( 1 ) Prag za tiskanje rotacijskim 
zaslonom  
4 Površinsko čišćenje (  1 ) 
(> 1)  1-5 
> 5 20 (  2 ) 
20 (  2 ) 15 
10 ( 1 ) Upotreba spojeva navedenih u 
članku 5. stavcima 6. i 8.  
( 2 ) Grani čna vrijednost se odnosi na 
masu spojeva u mg/Nm  3 , a ne na 
ukupni ugljik  
5 Ostalo površinsko čišćenje 
(> 2)  2-10 
> 10  75 (  1 ) 
75 (  1 ) 20 (  1 ) 
15 (  1 ) ( 1 ) Postrojenja za koja se nadležnom 
tijelu dokaže da prosje čni sadržaj 
organskih otapala u svim materi ­
jalima za čišćenje koji se u njemu 
koriste ne prelazi 30 % mase 
izuzimaju se iz primjene ovih 
vrijednosti.  
6 Premazivanje vozila (< 15) i 
završna obrada vozila (lakiranje)  > 0,5  50 (  1 ) 25  ( 1 ) Sukladnost s člankom 9. stavkom 
3. treba se dokazati mjerenjem 
srednjih vrijednosti svakih 15 
minuta.HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 15
 
Aktivnost/postupak 
(prag potrošnje otapala u t/god.)  Donja 
vrijednost 
potrošnje 
otapala 
(prag 
potrošnje 
otapala u 
t/god.)  Grani čne 
vrijednosti emisija 
u otpadnim 
plinovima (mg 
C/Nm  3 ) Grani čne vrijednosti 
fugitivnih emisija 
(postotak unosa 
otapala)  Ukupna grani čna 
vrijednost emisija  
Posebne odredbe  
Nova  Post.  Nova  Post.  
7 Premazivanje zavojnica 
(> 25)  50 (  1 ) 5  10  ( 1 ) Za postrojenja u kojima se 
primjenjuju tehnike koje omogu ­ 
ćuju ponovnu upotrebu oporab ­
ljenih otapala, grani čna vrijednost 
emisije je 150.  
8 Ostala premazivanja koja uklju ­ 
čuju premazivanje metala, 
plastike, tekstila (  5 ), tkanine, 
filma i papira  5-15 
> 15  100 (  1 ) ( 4 ) 
50/75 (  2 ) ( 3 ) ( 4 ) 25 (  4 ) 
20 (  4 ) ( 1 ) Grani čna vrijednost emisije 
odnosi se na procese premazi ­
vanja i sušenja koji se odvijaju u 
kontroliranim uvjetima  
( 2 ) Prva grani čna vrijednost emisije 
odnosi se na procese sušenja, 
druga na procese premazivanja.  
( 3 ) Za postrojenja za premazivanje 
tekstila u kojima se primjenjuju 
tehnike koje omogu ćavaju 
ponovnu upotrebu oporabljenih 
otapala, grani čna vrijednost 
emisije koja se primjenjuju na 
procese premazivanja za jedno i 
drugo zajedno iznosi 150.  
( 4 ) Premazivanje koje se ne može 
obavljati u kontroliranim uvje ­
tima (kao što je premazivanje u 
brodogradnji, bojenje aviona) 
može se izuzeti od ovih vrijed ­
nosti, u skladu s člankom 5. 
stavkom 3. to čkom (b).  
( 5 ) Roto sitotisak na tekstilu pokriva 
postupak pod rednim brojem 3.  
9 Premazivanje ži čanih navoja 
(> 5)  10 g/kg (  1 ) 
5 g/kg (  2 ) ( 1 ) Primjenjuje se na postrojenja gdje 
se obra đuje žica prosje čnog 
promjera od ≤ 0,1 mm.  
( 2 ) Primjenjuje se na sva ostala 
postrojenja.  
10 Premazivanje drvenih površina 
(> 15)  15-25 
(> 25)  100 (  1 ) 
50/75 (  2 ) 25 
20 ( 1 ) Grani čna vrijednost emisije 
primjenjuje se na procese 
premazivanja koji se odvijaju u 
kontroliranim uvjetima.  
( 2 ) Prva se vrijednost primjenjuje na 
procese sušenja, druga na procese 
premazivanja.HR 16 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Aktivnost/postupak 
(prag potrošnje otapala u t/god.)  Donja 
vrijednost 
potrošnje 
otapala 
(prag 
potrošnje 
otapala u 
t/god.)  Grani čne 
vrijednosti emisija 
u otpadnim 
plinovima (mg 
C/Nm  3 ) Grani čne vrijednosti 
fugitivnih emisija 
(postotak unosa 
otapala)  Ukupna grani čna 
vrijednost emisija  
Posebne odredbe  
Nova  Post.  Nova  Post.  
11 Kemijsko čišćenje  20 g/kg (  1 ) ( 2 ) ( 3 ) ( 1 ) Izražena kao masa otapala po 
kilogramu o čišćenog i osušenog 
proizvoda.  
( 2 ) Grani čna vrijednost emisije iz 
članka 5. stavka 8. ne primjenjuje 
se na ovaj sektor.  
( 3 ) Sljede će se izuze će odnosi samo 
na Gr čku: ukupna grani čna 
vrijednost emisije se ne primje ­
njuje, tijekom razdoblja od 
12 godina od dana stupanja na 
snagu ove Direktive, na postoje ća 
postrojenja smještena u 
udaljenim podru čjima i/ili na 
otocima gdje broj stalno nase ­
ljenih stanovnika nije ve ći od 
2 000 i gdje primjena opreme 
visoke tehnologije nije mogu ća iz 
ekonomskih razloga.  
12 Impregnacija drvenih površina 
(> 25)  100 (  1 ) 45  11 kg/m  3 ( 1 ) Ne primjenjuje se na impregna ­
ciju kreozotom.  
13 Premazivanje kože 
(> 10)  10-25 
> 25 
(> 10) (  1 ) 85 g/m  2 
75 g/m  2 
150 g/m  2 Grani čne vrijednosti emisije izražene 
su u gramima otapala emitiranog po 
m 2 proizvedenog proizvoda.  
( 1 ) Za premazivanje kože za namje ­ 
štaj i posebno za proizvode koji 
spadaju u kožnu galanteriju koji 
se koriste kao mali proizvodi 
široke potrošnje, kao što su 
torbe, remeni, nov čanici itd.  
14 Proizvodnja obu će 
(> 5)  25 g po paru  Ukupne grani čne vrijednosti emisija 
izražene su u gramima otapala 
emitiranih po paru gotove obu će. 
15 Proizvodnja drvenih i plasti čnih 
laminata 
(> 5)  30 g/m  2HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 17
 
Aktivnost/postupak 
(prag potrošnje otapala u t/god.)  Donja 
vrijednost 
potrošnje 
otapala 
(prag 
potrošnje 
otapala u 
t/god.)  Grani čne 
vrijednosti emisija 
u otpadnim 
plinovima (mg 
C/Nm  3 ) Grani čne vrijednosti 
fugitivnih emisija 
(postotak unosa 
otapala)  Ukupna grani čna 
vrijednost emisija  
Posebne odredbe  
Nova  Post.  Nova  Post.  
16 Nanošenje ljepila (adheziva) 
(> 5)  5-15 
> 25  50 (  1 ) 
50 (  1 ) 25 
20 ( 1 ) Ako se primjenjuju tehnike koje 
omogu ćuju ponovnu upotrebu 
oporabljenog otapala, grani čna 
vrijednost u otpadnim plinovima 
je 150.  
17 Proizvodnja premaza, lakova, 
tinte i ljepila 
(> 100)  100-1000 
> 1000  150 
150  5 
3 5 % od unosa 
otapala 
3 % od unosa 
otapala  Vrijednost fugitivne emisije ne 
uklju čuje otapala koja se prodaju 
kao dio pripravaka za premazivanje 
u nepropusno zatvorenoj ambalaži.  
18 Proizvodnja gumenih smjesa i 
proizvoda od gume 
(> 15)  20 (  1 ) 25 (  2 ) 25 % od unosa 
otapala  ( 1 ) Ako se primjenjuju tehnike koje 
omogu ćuju ponovnu upotrebu 
oporabljenog otapala, grani čna 
vrijednost u otpadnim plinovima 
je 150.  
( 2 ) Vrijednost fugitivne emisije ne 
uklju čuje otapala koja se prodaju 
kao dio proizvoda ili pripravka u 
nepropusno zatvorenoj ambalaži.  
19 Ekstrakcija biljnog ulja i živo ­
tinjske masti i rafinacije biljnog 
ulja 
(> 10)  Životinjska mast: 
1,5 kg/tona 
Ricinus: 3 kg/tona 
Sjeme uljane 
repice: 1 kg/tona 
Suncokretovo 
sjeme: 1 kg/tona 
Zrno soje: (nor ­
malno mljeveno): 
0,8 kg/tona 
Zrno soje (bijele 
pahuljice): 1,2 kg/ 
tona 
Ostale sjemenke i 
biljni materijali: 
3 kg/tona (  1 ) 
1,5 kg/t (  2 ) 
4 kg/tona (  3 ) ( 1 ) Ukupnu grani čnu vrijednost 
emisije za postrojenja koja 
prera đuju pojedina čne šarže 
sjemena i drugih biljnih materi ­
jala nadležna tijela trebaju odre ­
diti za svaki slu čaj zasebno, 
primjenjuju ći najbolje raspoložive 
tehnike.  
( 2 ) Primjenjuje se na sve procese 
frakcioniranja isklju čuju ći degu ­
miranje (uklanjanje smole iz ulja).  
( 3 ) Primjenjuje se na uklanjanje 
smole iz uljaHR 18 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Aktivnost/postupak 
(prag potrošnje otapala u t/god.)  Donja 
vrijednost 
potrošnje 
otapala 
(prag 
potrošnje 
otapala u 
t/god.)  Grani čne 
vrijednosti emisija 
u otpadnim 
plinovima (mg 
C/Nm  3 ) Grani čne vrijednosti 
fugitivnih emisija 
(postotak unosa 
otapala)  Ukupna grani čna 
vrijednost emisija  
Posebne odredbe  
Nova  Post.  Nova  Post.  
20 Proizvodnja farmaceutskih 
proizvoda 
(> 50)  20 (  1 ) 5 (  2 ) 15 (  2 ) 5 % od 
unosa 
ota-pala  15 % 
od 
unosa 
ota-pala  ( 1 ) Ako se primjenjuju tehnike koje 
omogu ćuju ponovnu upotrebu 
oporabljenog otapala, grani čna 
vrijednost u otpadnim plinovima 
je 150.  
( 2 ) Vrijednost fugitivne emisije ne 
uklju čuje otapala koja se prodaju 
kao dio proizvoda ili pripravka u 
nepropusno zatvorenoj ambalaži.  
II. INDUSTRIJA PREMAZIVANJA VOZILA  
Ukupne grani čne vrijednosti emisija izražene su kao grami otapala emitiranog u odnosu na površinu proizvoda u 
kvadratnim metrima i u kilogramima otapala emitiranog u odnosu na površinu vozila.  
Površina svakog proizvoda na koji se odnosi donja tablica utvr đuje se kako slijedi:  
— površina izra čunata iz ukupne površine elektroferetski premazane površine, i površine svih dijelova koji se mogu 
dodati u kasnijim fazama procesa premazivanja, koji se premazuju istim sredstvima koja se koriste za predmetni 
proizvod, ili ukupna površina proizvoda koji se premazuje u postrojenju.  
Površina elektroforetski premazanog automobila ra čuna se prema formuli:  
2 Ü ukupna težina tijela proizvoda 
prosje čna debljina lima Ü gusto ća lima  
Ova se metoda tako đer primjenjuje na druge premazane dijelove napravljene od lima.  
Za izra čunavanje površine ostalih dijelova koji se dodaju, ili za ukupnu površinu koja se premazuju u postrojenju 
koristi se kompjutorski dizajn i druge sukladne metode.  
Ukupna grani čna vrijednost emisije u donjoj tablici odnosi se na sve faze procesa koji se odvijaju u istom postrojenju, 
od elektroforetskog premazivanja ili bilo kojeg drugog procesa premazivanja pa sve do, uklju čno, kona čnog prema ­
zivanja voskom i poliranja površinskog sloja, kao i na otapala koja se koriste za čišćenje procesne opreme, uklju čuju ći i 
kabine za raspršivanje i drugu fiksnu opremu, kako tijekom tako i izvan vremena proizvodnje. Ukupna grani čna 
vrijednost emisije izražava se kao zbroj masa organskih spojeva po m  2 ukupne površine proizvoda koja se premazuje 
i kao maseni zbroj organskih spojeva po karoseriji.  
Aktivnost 
(prag potrošnje otapala u tona/godina)  Proizvodni prag 
(odnosi se na godišnju proizvodnju 
premazanih komada)  Ukupna grani čna vrijednost emisije  
Novo  Postoje će 
Premazivanje novih automobila 
(> 15)  > 5000  45 g/m  2 ili 1,3 kg/ 
automobilu 
+ 33 g/m  2 60 g/m  2 ili 1,9 kg/ 
automobi ­
lu + 41 g/m  2 
≤ 5000 jedno(mono)volumenskih 
okvira ili > 3500 premazanih 
šasija  90 g/m  2 ili 1,5 kg/ 
automobilu 
+ 70 g/m  2 90 g/m  2 ili 1,5 kg/ 
automobilu 
+ 70 g/m  2HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 19
 
Aktivnost 
(prag potrošnje otapala u tona/godina)  Proizvodni prag 
(odnosi se na godišnju proizvodnju 
premazanih komada)  Ukupna grani čna vrijednost emisije  
Novo  Postoje će 
Ukupna grani čna vrijednost emisije (g/m  2 ) 
Premazivanje novih kamionskih 
kabina (> 15)  ≤ 5 000  65  85  
> 5 000  55  75  
Premazivanje novih dostavnih 
vozila (kombija) i kamiona (> 15)  ≤ 2 500  90  120  
> 2 500  70  90  
Premazivanje novih autobusa 
(> 15)  ≤ 2 000  210  290  
> 2 000  150  225  
Postrojenja za premazivanje vozila čija je potrošnja otapala ispod pragova iz gornje tablice trebaju ispunjavati zahtjeve 
postavljene za završnu obradu vozila (lakiranje) u Prilogu II.A.HR 20 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
PRILOG II.B  
SHEMA SMANJIVANJA EMISIJA  
1. Na čela 
Svrha sheme smanjivanja emisije je da se operateru da mogu ćnost da drugim sredstvima postigne smanjenje emisija 
jednako onome koje bi postigao da primjenjuje grani čne vrijednosti emisija. U tu svrhu operater može primjenjivati 
bilo kakvu shemu smanjivanja koja je posebno napravljena za njegovo postrojenje, pod uvjetom da na kraju postigne 
jednako smanjenje emisije. Države članice izvješ ćuju Komisiju, u skladu s člankom 11. Direktive, o napretku u 
postizanju jednakog smanjenja emisija, uklju čuju ći i iskustva ste čena primjenom sheme smanjivanja.  
2. Praksa  
U slu čaju nanošenja premaza, lakova, ljepila ili tinti može se koristiti sljede ća shema. U slu čajevima gdje je dolje 
navedena metoda neprikladna, nadležno tijelo operateru može dozvoliti da primjeni bilo koju alternativnu shemu, u 
svrhu izuze ća, za koju mu se pruže zadovoljavaju ći dokazi o ispunjavanju ovdje iznesenih na čela. Pri sastavljanju te 
sheme uzimaju se u obzir sljede će činjenice:  
i. ako su zamjenski proizvodi koji sadrže malo ili uop će ne sadrže otapala još u fazi razvoja, operateru se mora dati 
produljenje roka za provedbu plana smanjivanja emisija;  
ii. referentna to čka za smanjenje emisija treba biti što bliža emisiji koja bi proizašla iz nepoduzimanja bilo kakvih 
aktivnosti s ciljem smanjivanja.  
Sljede ća se shema primjenjuje na postrojenja za koja se stalni sadržaj suhe tvari u proizvodu može pouzdano 
procijeniti i upotrijebiti za odre đivanje referentne to čke za smanjenje emisija:  
i. operater dostavlja plan smanjivanja emisija koji posebno uklju čuje smanjivanje prosje čnog sadržaja otapala u 
ukupnom unosu i/ili pove ćavanje djelotvornosti upotrebe suhe tvari kako bi se ukupne emisije iz postrojenja 
smanjile na zadani postotak godišnjih referentnih emisija koji se naziva ciljna emisija. To se mora u činiti u 
sljede ćem vremenskom okviru:  
Razdoblje  Maksimalne dozvoljene ukupne godišnje 
emisije  Nova postrojenja  Postoje ća postrojenja  
Do 31.10.2001.  Do 31.10.2005.  Ciljna emisija × 1,5  
Do 31.10.2004.  Do 31.10.2007.  Ciljna emisija  
ii. Godišnja se referentna emisija izra čunava kako slijedi:  
(a) Utvr đuje se ukupna masa suhe tvari u koli čini premaza i/ili tinte, laka ili ljepila koja se potroši u jednoj godini. 
Suhu tvar čine svi materijali u premazima, tintama, lakovima i ljepilima koja se skrutnu kad ispari voda ili 
hlapivi organski spojevi.  
(b) Godišnje referentne emisije se izra čunavaju tako da se masa utvr đena pod (a) pomnoži s odgovaraju ćim 
faktorom navedenim u donjoj tablici. Nadležna tijela mogu te faktore za pojedina postrojenja podešavati s 
obzirom na njihovu dokumentiranu djelotvornost u upotrebi suhe tvari.HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 21
 
Postupak  Faktor množenja za 
korištenje prema 
odjeljku ii. to čki (b)  
Rotogravura; fleksografija; laminiranje kao dio tiskarske djelatnosti; premazivanje drveta; 
premazivanje tekstila, filma ili papira; nanošenje ljepila (adheziva)  4 
Premazivanje zavojnica, završna obrada vozila (lakiranje)  3  
Premazivanje površina koje dolaze u doticaj s hranom, premazivanje u zrakoplovnoj 
industriji  2,33  
Ostala premazivanja i tiskanje rotacijskim zaslonom  1,5  
(c) Ciljna emisija je jednaka godišnjoj referentnoj emisiji pomnoženoj s postotkom koji je jednak:  
— (vrijednosti fugitivne emisije + 15) za postrojenja koja spadaju u stavku 6. i u grupe s nižim pragom 
potrošnje otapala navedene u to čkama 8. i 10. Priloga II.A,  
— (vrijednosti fugitivne emisije + 5) za sva ostala postrojenja.  
(d) Sukladnost je postignuta ako je stvarna emisija otapala utvr đena prema planu upravljanja otapalima manja ili 
jednaka ciljnoj emisiji.HR 22 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
PRILOG III.  
PLAN UPRAVLJANJA OTAPALIMA ZA IZRADU GODIŠNJE BILANCE ORGANSKIH OTAPALA  
1. Uvod  
Ovaj Prilog sadrži smjernice za provo đenje plana upravljanja otapalima. Njime su utvr đena na čela koja se primjenjuju 
(to čka 2.), dan je okvir za bilancu mase (to čka 3.) i predvi đeni su zahtjevi za provjeru sukladnosti (to čka 4.).  
2. Na čela 
Plan upravljanja otapalima upotrebljava se u sljede će svrhe:  
i. provjera sukladnosti u skladu s člankom 9. stavkom 1.;  
ii. utvr đivanje budu ćih opcija za smanjivanje emisija;  
iii. omogu ćavanje pružanja informacija javnosti o potrošnji otapala, emisijama otapala i sukladnosti s Direktivom.  
3. Definicije  
Sjede će definicije osiguravaju okvir za utvr đivanje bilance mase.  
Unosi organskih otapala (I):  
I1 Koli čina organskih otapala ili njihova koli čina u kupljenim preparatima koja ulazi u proces u vremenskom 
okviru u kojem se izra čunava bilanca mase.  
I2 Koli čina organskih otapala ili njihova koli čina u pripravcima koji su obnovljeni ili se ponovo koriste kao unos 
otapala u procesu. (Reciklirano otapalo se ura čunava svaki put kad se koristi za obavljanje aktivnosti).  
Izlazi organskih otapala (O):  
O1 Emisije u otpadnim plinovima.  
O2 Organska otapala koja se gube u vodi, prema potrebi uzimaju ći u obzir pro čišćavanje otpadnih voda prilikom 
izra čunavanja O5.  
O3 Koli čina organskih otapala koja ostaje kao one čišćenje ili talog u proizvodu.  
O4 Nekontrolirano ispuštene emisije organskih otapala u zrak. Tu je uklju čeno cjelokupno prozra čivanje prostorija 
pri čemu se zrak ispušta u vanjski okoliš kroz prozore, vrata, ventilacijske i sli čne otvore.  
O5 Organska otapala i/ili organski spojevi koji se gube zbog kemijskih ili fizikalnih reakcija (uklju čuju ći na primjer 
one koje se uništavaju, npr. spaljivanjem ili drugim na činima obrade otpadnih plinova ili voda, ili koji se vežu, 
npr. adsorpcijom, ako se ne ubrajaju u O6, O7 ili O8).  
O6 Organska otapala sadržana u skupljenom otpadu.  
O7 Organska otapala i organska otapala sadržana u pripravcima koji se prodaju ili su namijenjeni za prodaju kao 
komercijalni proizvod.  
O8 Organska otapala sadržana u pripravcima koji su obnovljeni za ponovnu upotrebu, ali ne kao unos u proces, 
ako se ne ubrajaju u O7.  
O9 Organska otapala koja se ispuštaju na druge na čine. 
4. Smjernice za upotrebu plana upravljanja otapalima za provjeru sukladnosti  
Upotreba plana upravljanja utvr đuje se prema posebnim uvjetima koji se provjeravaju, kako slijedi:HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 23
 
i. Provjera sukladnosti s opcijom za smanjivanje iz Priloga II.B, s grani čnom vrijednoš ću ukupnih emisija koja se 
izražava u emisijama po jedinici proizvoda, ili na neki drugi na čin naveden u Prilogu II.A.  
(a) Za sve emisije na koje se primjenjuje Prilog II.B, plan upravljanja otapalima treba se izra đivati svake godine 
radi odre đivanja potrošnje otapala (C). Ta se potrošnja može izra čunati prema sljede ćoj formuli:  
C ¼ I1 Ä O8  
Paralelno treba izra čunavati koli činu suhe tvari koja se koristi kod premazivanja, kako bi se dobila godišnja 
referentna emisija i ciljne emisije za svaku godinu.  
(b) Za procjenu sukladnosti s grani čnom vrijednoš ću ukupnih emisija koja se izražava u emisijama po jedinici 
proizvoda ili na neki drugi na čin naveden u Prilogu II.A, svake godine se treba napraviti plan upravljanja 
otapalima kojim će se utvrditi emisije (E). Emisije se mogu izra čunati prema sljede ćoj formuli:  
E ¼ F þ O1  
gdje je F fugitivna emisija definirana u odjeljku ii. to čki (a). Vrijednost emisije se zatim treba podijeliti s 
relevantnim parametrom proizvoda.  
(c) Za ocjenu sukladnosti sa zahtjevima iz članka 5. stavka 5. to čke (b) alineje ii., svake godine se treba napraviti 
plan upravljanja otapalima kojim će se utvrditi ukupne emisije iz svih aktivnosti, a ta se vrijednost zatim 
treba usporediti s ukupnim emisijama koje bi se dobile kad bi se zahtjevi iz Priloga II. ispunjavali za svaku 
aktivnost zasebno.  
ii. Odre đivanje fugitivnih emisija za usporedbu s vrijednostima fugitivnih emisija iz Priloga II.A:  
(a) Metodologija  
Fugitivne se emisije mogu izra čunati prema sljede ćoj formuli:  
F ¼ I1 Ä O1 Ä O5 Ä O6 Ä O7 Ä O8  
ili 
F ¼ O2 þ O3 þ O4 þ O9  
Ova se vrijednost može utvrditi izravnim mjerenjem koli čina. Kao alternativa, jednaki se izra čun može 
napraviti na neki drugi na čin, na primjer na temelju djelotvornosti zadržavanja emisija u procesu.  
Vrijednost fugitivne emisije izražava se kao dio unosa koji se može izra čunati prema sljede ćoj formuli:  
I ¼ I1 þ I2 
(b) U čestalost  
Utvr đivanje fugitivnih emisija može se obaviti kratkim, ali sveobuhvatnim nizom mjerenja. Ono se ne mora 
ponavljati sve dok se ne rade izmjene na opremi.HR 24 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29