2.

Umeću se sljedeći članci: „Članak 3.a Kriteriji za utvrđivanje nedostataka u djelotvornom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole 1. Komisija temelji svoju ocjenu o djelotvornom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole na rezultatima svih raspoloživih revizija koje provode države članice, službe Komisije i Revizorski sud, rezultatima istraga koje je proveo Europski ured za borbu protiv prijevara ili bilo kojim drugim informacijama o usklađenosti s kriterijima za imenovanje iz članka 2. stavka 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1042/2014 (*1). Ocjena Komisije obuhvaća unutarnje kontrolno okruženje nacionalnog programa, upravljačke i kontrolne aktivnosti odgovornog tijela te kontrolne i revizijske aktivnosti revizorskog tijela, a temelji se na provjeri usklađenosti s ključnim zahtjevima utvrđenima u tablici 1. Priloga. 2. Usklađenost s ključnim zahtjevima iz stavka 1. prema kategorijama utvrđenima u tablici 2. Priloga upotrebljava se za ocjenjivanje djelotvornog funkcioniranja svakog odgovornog tijela i donošenje općeg zaključka o sustavu upravljanja i kontrole. U općem se zaključku o sustavu upravljanja i kontrole uzimaju u obzir bilo koje olakotne ili otegotne okolnosti. 3. Ocijeni li se da su 2., 4., 5., 8., 11., 12. ili 14. ključni zahtjev iz tablice 1. Priloga ili dva druga ključna zahtjeva ili više njih iz te tablice obuhvaćeni 3. ili 4. kategorijom navedenom u tablici 2. Priloga, to se smatra ozbiljnim nedostatkom u djelotvornom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole. Članak 3.b Kriteriji za primjenu i određivanje razine financijskih korekcija 1. Komisija primjenjuje financijske korekcije ako se utvrdi jedna pojedinačna ili sustavna nepravilnost ili više njih ili jedan nedostatak ili više njih u djelotvornom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole („nedostaci sustava”). Za potrebe ove Uredbe, nepravilnost je svaka povreda prava Unije ili nacionalnog prava ili kršenje nacionalnih pravila koje proizlazi iz djelovanja ili propusta jednog ili više korisnika i koje šteti ili bi moglo naštetiti općem proračunu Europske unije plaćanjem neopravdane stavke rashoda. Iznos financijske korekcije određuje se za svaki slučaj posebno, kad god je to moguće, i jednak je točnom iznosu rashoda koji je nepropisno plaćen iz općeg proračuna Unije. Ako Komisija utvrdi nepravilnosti u reprezentativnom uzorku rashoda u cijelom nacionalnom programu ili u njegovu dijelu, a provjera pravilnosti ostalih rashoda nije isplativa, korekcija se može odrediti ekstrapolacijom rezultata ispitivanja uzorka na preostali dio cjeline. Ako Komisija utvrdi sustavne nepravilnosti ili sustavne nedostatke, a čak ni ekstrapolacijom nije moguće precizno kvantificirati korekciju, na iskazane se rashode iz dijela sustava koji sadržava te nepravilnosti ili nedostatke primjenjuje paušalna stopa financijske korekcije u skladu s okvirnim kriterijima i ljestvicama iz stavaka 2. i 3. Paušalne se korekcije mogu primijeniti i u pogledu pojedinačnih nepravilnosti. 2. Razina paušalne korekcije određuje se s obzirom na sljedeće čimbenike: (a) stupanj ozbiljnosti nepravilnosti ili sustavnog nedostatka u odnosu na ukupni sustav ili njegov dio, ili na vrste iskazanih rashoda; (b) stupanj rizika gubitka kojemu je proračun Unije bio izložen zbog nepravilnosti ili sustavnog nedostatka; (c) osjetljivost rashoda na prijevaru zbog nepravilnosti ili sustavnog nedostatka; (d) bilo koje olakotne ili otegotne okolnosti. 3. Razina korekcije određuje se na sljedeći način: (a) ako su jedna nepravilnost ili više njih ili jedan sustavni nedostatak ili više njih tako ključni, učestali ili sveobuhvatni da predstavljaju potpuni neuspjeh sustava koji ugrožava zakonitost i ispravnost svih predmetnih rashoda, primjenjuje se paušalna stopa od 100 %; (b) ako su jedna nepravilnost ili više njih ili jedan sustavni nedostatak ili više njih tako učestali i sveobuhvatni da predstavljaju vrlo ozbiljan neuspjeh sustava koji ugrožava zakonitost i ispravnost svih predmetnih rashoda, primjenjuje se paušalna stopa od 25 %; (c) ako zbog jedne nepravilnosti ili više njih ili jednog sustavnog nedostatka ili više njih sustav funkcionira djelomično, loše ili rijetko te ugrožava zakonitost i ispravnost visokog udjela predmetnih rashoda, primjenjuje se paušalna stopa od 10 %; (d) ako zbog jedne nepravilnosti ili više njih ili jednog sustavnog nedostatka ili više njih sustav funkcionira nedosljedno te ugrožava zakonitost i ispravnost znatnog udjela predmetnih rashoda, primjenjuje se paušalna stopa od 5 %. U skladu s načelom proporcionalnosti, stopa se može smanjiti na 2 % ako se zaključi da priroda i ozbiljnost nepravilnosti ili sustavnog nedostatka ne opravdavaju stopu korekcije od 5 %. 4. Ako se, zbog propusta odgovornog tijela da poduzme primjerene korektivne mjere nakon primjene financijske korekcije u obračunskoj godini, u sljedećoj obračunskoj godini utvrdi ista nepravilnost ili više njih ili isti nedostatak ili više njih, stopa paušalne korekcije može se, zbog postojanja jedne nepravilnosti ili više njih ili jednog nedostatka ili više njih, povisiti na razinu koja nije viša od sljedeće razine na ljestvici utvrđenoj u stavku 3. (*1) Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1042/2014 оd 25. srpnja 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 514/2014 u pogledu imenovanja odgovornih tijela te njihovih odgovornosti u vezi upravljanja i nadzora te u pogledu statusa i obveza revizorskih tijela (SL L 289, 3.10.2014., str. 3.).”"