PRILOG B

GODIŠNJA ENERGETSKA STATISTIKA

U ovom su Prilogu opisani područje primjene, jedinice, izvještajno razdoblje, učestalost, rokovi i načini dostave za godišnje prikupljanje energetske statistike.

Sljedeće se odredbe primjenjuju na sva prikupljanja podataka navedena u ovom Prilogu:

(a) Izvještajno razdoblje: Izvještajno razdoblje za podatke koji se prijavljuju jest jedna kalendarska godina (od 1. siječnja do 31. prosinca), a počinje s referentnom godinom 2017.

(b) Učestalost: Podaci se prijavljuju na godišnjoj osnovi.

(c) Rok za dostavu podataka: Podaci se dostavljaju do 30. studenoga godine koja slijedi nakon godine o kojoj se izvješćuje, ako nije drukčije navedeno.

(d) Format za dostavu podataka: format u kojem se podaci dostavljaju u skladu je s odgovarajućim standardom za razmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat.

(e) Način dostave: Podaci se šalju ili unose u elektroničkom obliku u jedinstveni središnji portal Eurostata.

Pojmovi koji nisu posebno pojašnjeni u ovom Prilogu objašnjeni su u Prilogu A.

1. KRUTA FOSILNA GORIVA I INDUSTRIJSKI PLINOVI

1.1. Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije navedeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energente navedene u Prilogu A, poglavlju 3.1. UGLJEN (kruta fosilna goriva i industrijski plinovi).

1.2. Popis agregata

Ako nije drukčije navedeno, sljedeći popis agregata mora se prijaviti za sve energente navedene u prethodnom stavku.

1.2.1. Opskrba

1.2.1.1. Proizvodnja

1.2.1.1.1. Podzemna proizvodnja

Primjenjuje se samo za antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit.

1.2.1.1.2. Površinska proizvodnja

Primjenjuje se samo za antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit.

1.2.1.2. Primljene količine iz drugih izvora

Postoje dvije potkategorije:

— rekuperirani mulj i ostali proizvodi srednje kvalitete dobiveni od ugljena koji se ne mogu razvrstati prema vrsti ugljena, uključujući ugljen rekuperiran iz jalovine i drugih spremnika za otpatke,

— primljene količine iz drugih izvora.

1.2.1.3. Primljene količine iz drugih izvora: iz naftnih derivata

Ne primjenjuje se za antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.1.4. Primljene količine iz drugih izvora: iz prirodnog plina

Ne primjenjuje se za antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.1.5. Primljene količine iz drugih izvora: iz obnovljivih izvora energije

Ne primjenjuje se za antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.1.6. Uvoz

1.2.1.7. Izvoz

1.2.1.8. Međunarodni pomorski spremnici

1.2.1.9. Promjene zaliha

1.2.2. Sektor pretvorbe

1.2.2.1. Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost

1.2.2.2. Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – jedinice za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

1.2.2.3. Samo proizvođači kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost

1.2.2.4. Samo samostalni proizvođači električne energije

1.2.2.5. Samostalni proizvođači – jedinice za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

1.2.2.6. Samo samostalni proizvođači toplinske energije

1.2.2.7. Postrojenja za proizvodnju briketa

1.2.2.8. Koksare

1.2.2.9. Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

1.2.2.10. Plinare

1.2.2.11. Visoke peći

1.2.2.12. Ukapljivanje ugljena

1.2.2.13. Za miješani prirodni plin

1.2.2.14. Drugdje nespomenuto – pretvorba

1.2.3. Energetski sektor

1.2.3.1. Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane

1.2.3.2. Rudnici ugljena

1.2.3.3. Postrojenja za proizvodnju briketa

1.2.3.4. Koksare

1.2.3.5. Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

1.2.3.6. Plinare

1.2.3.7. Visoke peći

1.2.3.8. Rafinerije nafte

1.2.3.9. Ukapljivanje ugljena

1.2.3.10. Drugdje nespomenuto – energetika

1.2.4. Gubitci u distribuciji

U gubitke u distribuciji uključuje se i sagorijevanje industrijskih plinova.

1.2.5. Neenergetska upotreba

1.2.5.1. Sektor industrije, sektor pretvorbe i energetski sektor

Neenergetska upotreba u svim podsektorima industrije, pretvorbe i energetike, npr. ugljen za proizvodnju metanola ili amonijaka.

1.2.5.1.1. Sektor kemije i petrokemije

Odjeljci 20 i 21 klasifikacije NACE Rev. 2; u neenergetsku upotrebu ugljena uključuje se njegova upotreba kao sirovine za proizvodnju umjetnih gnojiva te kao sirovine za ostale proizvode petrokemijske industrije.

1.2.5.2. Sektor prometa

Neenergetska upotreba u svim podsektorima prometa.

1.2.5.3. Drugi sektori

Neenergetska upotreba u komercijalnim i javnim službama, kućanstvima, poljoprivredi i sektorima „drugdje nespomenuto – drugi sektori”.

1.2.6. Krajnja potrošnja energije – sektor industrije

1.2.6.1. Željezo i čelik

1.2.6.2. Kemijska i petrokemijska industrija

1.2.6.3. Obojeni metali

1.2.6.4. Nemetalni minerali

1.2.6.5. Prijevozna sredstva

1.2.6.6. Strojevi

1.2.6.7. Rudarstvo i vađenje

1.2.6.8. Hrana, piće i duhan

1.2.6.9. Celuloza, papir i tiskanje

1.2.6.10. Drvo i proizvodi od drva

1.2.6.11. Građevinarstvo

1.2.6.12. Tekstil i koža

1.2.6.13. Drugdje nespomenuto – industrija

1.2.7. Krajnja potrošnja energije – sektor prometa

1.2.7.1. Željeznica

1.2.7.2. Unutarnja plovidba

1.2.7.3. Drugdje nespomenuto – promet

1.2.8. Krajnja potrošnja energije – drugi sektori

1.2.8.1. Komercijalne i javne usluge

1.2.8.2. Kućanstva

1.2.8.3. Poljoprivreda/šumarstvo

1.2.8.4. Ribarstvo

1.2.8.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

1.2.9. Uvoz prema zemlji podrijetla I izvoz prema zemlji odredišta

Prijavljuje se uvoz prema državi podrijetla i izvoz prema državi odredišta. Primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, briket, koks iz koksnih peći, ugljeni katran, BKB, treset, proizvode od treseta, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.10. Kalorijske vrijednosti

Primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bituminozni ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit, briket, koks iz koksnih peći, koksni plin, ugljeni katran, BKB, treset, proizvode od treseta, naftni škriljevac i naftni pijesak.

Za sljedeće agregate treba prijaviti bruto i neto kalorijsku vrijednost:

1.2.10.1. Proizvodnja

1.2.10.2. Uvoz

1.2.10.3. Izvoz

1.2.10.4. Upotrijebljeno u koksarama

1.2.10.5. Upotrijebljeno u visokim pećima

1.2.10.6. Upotrijebljeno kod proizvođača kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost, proizvođača kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost i u kogeneracijskim postrojenjima

1.2.10.7. Upotrijebljeno u industriji

1.2.10.8. U druge svrhe

1.3. Mjerne jedinice

Količine o kojima se izvješćuje moraju se prijaviti u kilotonama (kt), osim u slučaju industrijskih plinova (plina iz plinare, plina iz koksnih peći, plina iz visoke peći, drugih oporabljenih plinova) za koje se količina o kojoj se izvješćuje mora prijaviti u teradžulima na temelju bruto kalorijskih vrijednosti (TJ GCV).

Kalorijske vrijednosti moraju se prijaviti u megadžulima po toni (MJ/t).

1.4. Odstupanja i izuzeća

Nije primjenjivo.

2. PRIRODNI PLIN

2.1. Primjenjivi energenti

Ovo se poglavlje odnosi na izvješćivanje o prirodnom plinu.

2.2. Popis agregata

Sljedeći se popis agregata prijavljuje kao prirodni plin.

2.2.1. Sektor opskrbe

Prijavljene količine u sektoru opskrbe izražavaju se u jedinicama za obujam i energiju, uključujući bruto i neto kalorijske vrijednosti.

2.2.1.1. Domaća proizvodnja

Uključuje proizvodnju na priobalnim područjima.

2.2.1.1.1. Vezani plin

Prirodni plin proizveden zajedno sa sirovom naftom.

2.2.1.1.2. Nevezani plin

Prirodni plin koji potječe iz nalazišta koja daju ugljikovodike samo u plinovitom stanju.

2.2.1.1.3. Plin iz rudnika

Metan dobiven u rudnicima ugljena ili iz slojeva ugljena koji se cjevovodima dovodi na površinu i troši se u ugljenokopima ili se cjevovodima dovodi do potrošača.

2.2.1.2. Primljene količine iz drugih izvora

2.2.1.2.1. Primljene količine iz drugih izvora: Nafta i naftni derivati

2.2.1.2.2. Primljene količine iz drugih izvora: Ugljen

2.2.1.2.3. Primljene količine iz drugih izvora: Obnovljivi izvori energije

2.2.1.3. Uvoz

2.2.1.4. Izvoz

2.2.1.5. Međunarodni pomorski spremnici

2.2.1.6. Promjene zaliha

2.2.1.7. Potrošnja na kopnu (zabilježena)

2.2.1.8. Obnovljivi plin

Početne i završne razine zaliha prijavljuju se odvojeno kao zalihe na državnom području i zalihe u inozemstvu. „Razine zaliha” znači količine plina raspoložive za isporuku tijekom ciklusa povećanja i smanjenja zaliha. To se odnosi na obnovljivi prirodni plin uskladišten u posebnim skladišnim prostorima (iscrpljena plinska i/ili naftna polja, vodonosni bazen napajanja, solna jama, miješane špilje i drugo) te na uskladištenje ukapljenog prirodnog plina. Nije uključen plinski jastuk. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kalorijskih vrijednosti.

2.2.1.9. Ispušteni plin

Količina plina koji je ispušten u atmosferu na crpilištu ili u pogonu za preradu plina. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kalorijskih vrijednosti.

2.2.1.10. Zapaljeni plin

Količina plina koji je izgorio na crpilištu ili u pogonu za preradu plina. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kalorijskih vrijednosti.

2.2.2. Sektor pretvorbe

2.2.2.1. Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost

2.2.2.2. Samo samostalni proizvođači električne energije

2.2.2.3. Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – kogeneracijska postrojenja

2.2.2.4. Samostalni proizvođači – kogeneracijska postrojenja

2.2.2.5. Samo proizvođači kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost

2.2.2.6. Samo samostalni proizvođači toplinske energije

2.2.2.7. Plinare

2.2.2.8. Koksare

2.2.2.9. Visoke peći

2.2.2.10. Pretvorba plina u tekućine

2.2.2.11. Drugdje nespomenuto – pretvorba

2.2.3. Energetski sektor

2.2.3.1. Rudnici ugljena

2.2.3.2. Vađenje nafte i plina

2.2.3.3. Ulazni elementi u rafinerijama nafte

2.2.3.4. Koksare

2.2.3.5. Visoke peći

2.2.3.6. Plinare

2.2.3.7. Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane

2.2.3.8. Ukapljivanje (LNG) ili uplinjavanje

2.2.3.9. Pretvorba plina u tekućine

2.2.3.10. Drugdje nespomenuto – energetika

2.2.4. Gubitci u distribuciji

2.2.5. Sektor prometa

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja prijavljuju se odvojeno za sljedeće agregate.

2.2.5.1. Cestovni promet

2.2.5.2. Prijevoz cjevovodima

2.2.5.3. Drugdje nespomenuto – promet

2.2.6. Sektor industrije

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja prijavljuju se odvojeno za sljedeće agregate.

2.2.6.1. Željezo i čelik

2.2.6.2. Kemijska i petrokemijska industrija

2.2.6.3. Obojeni metali

2.2.6.4. Nemetalni minerali

2.2.6.5. Prijevozna sredstva

2.2.6.6. Strojevi

2.2.6.7. Rudarstvo i vađenje

2.2.6.8. Hrana, piće i duhan

2.2.6.9. Celuloza, papir i tiskanje

2.2.6.10. Drvo i proizvodi od drva

2.2.6.11. Građevinarstvo

2.2.6.12. Tekstil i koža

2.2.6.13. Drugdje nespomenuto – industrija

2.2.7. Drugi sektori

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja prijavljuju se odvojeno za sljedeće agregate.

2.2.7.1. Komercijalne i javne usluge

2.2.7.2. Kućanstva

2.2.7.3. Poljoprivreda/šumarstvo

2.2.7.4. Ribarstvo

2.2.7.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

2.2.8. Uvoz prema državi podrijetla i izvoz prema državi odredišta

Prijavljuju se ukupne količine prirodnog plina te udio ukapljenog prirodnog plina (LNG) i to prema državi podrijetla za uvoz i prema državi odredišta za izvoz.

2.2.9. Mogućnosti uskladištenja plina

Navode se odvojeno kao pogoni za skladištenje plinova u plinovitom stanju i terminala za ukapljeni prirodni plin (koji se dalje razlikuju kao terminali za ukapljeni prirodni plin koji se uvozi i terminali za ukapljeni prirodni plin koji se izvozi).

2.2.9.1. Naziv

Naziv lokacije pogona za skladištenje ili terminala za prirodni ukapljeni plin.

2.2.9.2. Vrsta (samo za pogone za skladištenje plinova u plinovitom stanju)

Vrsta skladištenja, npr. iscrpljeno plinsko polje, vodonosni bazen napajanja, solna jama itd.

2.2.9.3. Kapacitet

Za pogone za skladištenje plinova u plinovitom stanju: ukupni kapacitet za skladištenje plina, od čega se oduzima plinski jastuk. Plinski jastuk jest ukupan volumen plina koji je stalno potreban za održavanje odgovarajućega tlaka u podzemnom skladištu plina i stopa isporuke tijekom ciklusa smanjenja zaliha.

Za terminale za prirodni ukapljeni plin: ukupni kapacitet za skladištenje plina izražen u ekvivalentu plina u plinovitom stanju.

2.2.9.4. Vršno opterećenje

Najviša razina na kojoj se plin može iscrpljivati iz dotičnog skladišnog prostora; odgovara najvećem kapacitetu crpljenja.

2.2.9.5. Kapacitet uplinjavanja ili ukapljivanja (samo za terminale za prirodni ukapljeni plin)

Kapacitet uplinjavanja mora se prijaviti za uvozne terminale, a kapacitet ukapljivanja mora se prijaviti za izvozne terminale.

2.3. Mjerne jedinice

Količine prirodnog plina prijavljuju se prema njegovoj energetskoj vrijednosti, tj. u TJ, na temelju bruto kalorijske vrijednosti. Ako su potrebne fizičke količine, jedinica je u 106 m3 uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Kalorijske vrijednosti prijavljuju se u kJ/m3, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Radni obujam prijavljuje se u 106 m3, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Vršno opterećenje te kapacitet uplinjavanja i ukapljivanja prijavljuju se u 106 m3/dan, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

3. ELEKTRIČNA I TOPLINSKA ENERGIJA

3.1. Primjenjivi energenti

Ovo se poglavlje odnosi na toplinsku i električnu energiju.

3.2. Popis agregata

Ako nije drukčije navedeno, sljedeći popis agregata prijavljuje se za toplinsku i električnu energiju.

3.2.1. Proizvodnja električne i toplinske energije

Sljedeće posebne definicije primjenjuju se na agregate za električnu i toplinsku energiju na koje se odnosi ovo poglavlje:

— bruto proizvodnja električne energije: ukupna električna energija koja je proizvedena u svim predmetnim postrojenjima za proizvodnju električne energije (uključujući crpne hidroelektrane) i izmjerena na izlazima glavnih generatora.

— bruto proizvodnja toplinske energije: ukupna toplinska energija proizvedena u postrojenju, uključuje toplinsku energiju koju upotrebljavaju pomoćni uređaji postrojenja koji upotrebljavaju vruću tekućinu (grijanje prostora, grijanje s tekućim gorivom itd.) i gubitke pri izmjeni topline u postrojenju/mreži te toplinsku energiju koja se kao primarni oblik energije upotrebljava u kemijskim procesima.

— neto proizvodnja električne energije: bruto proizvodnja električne energije umanjena za električnu energiju koju su potrošili pomoćni uređaji za proizvodnju električne energije i onu izgubljenu u glavnim transformatorima.

— neto proizvodnja toplinske energije: količina toplinske energije koja je isporučena distribucijskom sustavu i izračunana mjerenjem ulaznih i izlaznih tokova toplinske energije.

Agregati iz poglavlja 3.2.1.1. do 3.2.1.11. moraju se prijaviti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. U okviru tih dviju vrsta postrojenja bruto i neto proizvodnja električne i toplinske energije moraju se prijaviti zasebno, kada je to primjenjivo, za elektrane, toplane i kogeneracijska postrojenja.

3.2.1.1. Nuklearna energija

3.2.1.2. Hidroenergija (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.1.3. Geotermalna energija

3.2.1.4. Solarna energija

3.2.1.5. Energija plime i oseke, valova i oceana (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.1.6. Energija vjetra (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.1.7. Goriva

Zapaljive i gorive tekućine, tj. one kod kojih se pri reakciji s kisikom oslobađa znatna količina toplinske energije i koje se primjenjuju izravno za proizvodnju električne i/ili toplinske energije.

3.2.1.8. Toplinske crpke (primjenjuje se samo za toplinsku energiju)

3.2.1.9. Električni kotlovi (primjenjuje se samo za toplinsku energiju)

3.2.1.10. Toplinska energija proizvedena u kemijskim procesima

Toplinska energija koja nastaje u egzotermičkim procesima poput kemijskih reakcija. Ne uključuje otpadnu toplinsku energiju koja nastaje u energetskim procesima i koju bi trebalo navesti kao toplinsku energiju proizvedenu iz odgovarajućega goriva.

3.2.1.11. Drugi izvori

3.2.2. Opskrba

Za točke 3.2.2.1. i 3.2.2.2. prijavljene količine u skladu su s vrijednostima prijavljenima za agregate iz točaka od 3.2.1.1. do 3.2.1.11.

3.2.2.1. Bruto proizvodnja ukupno

3.2.2.2 Neto proizvodnja ukupno

3.2.2.3. Uvoz

Količine električne energije smatraju se uvezenima ili izvezenima kada prijeđu političke granice zemlje bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. Ako električna energija prolazi kroz zemlju, količina te energije prijavljuje se i kao uvoz i kao izvoz.

3.2.2.4. Izvoz

Vidjeti objašnjenje u točki 3.2.2.3. „Uvoz”.

3.2.2.5. Upotrijebljeno za toplinske crpke (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.2.6. Upotrijebljeno za električne kotlove (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.2.7. Upotrijebljeno za crpne hidroelektrane – isključivo crpne hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.2.8. Upotrijebljeno za crpne hidroelektrane – mješovite hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.2.9. Upotrijebljeno za proizvodnju električne energije (primjenjuje se samo za toplinsku energiju)

3.2.3. Gubitci u distribuciji

Za električnu energiju uključeni su gubitci u transformatorima koji se ne smatraju sastavnim dijelovima elektrana.

3.2.4. Krajnja potrošnja energije – sektor prometa

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja prijavljuju se odvojeno za sljedeće agregate.

3.2.4.1. Željeznica

3.2.4.2. Prijevoz cjevovodima

3.2.4.3. Cestovni promet

3.2.4.4. Drugdje nespomenuto – promet

3.2.5. Krajnja potrošnja energije – drugi sektori

3.2.5.1. Komercijalne i javne usluge

3.2.5.2. Kućanstva

3.2.5.3. Poljoprivreda/šumarstvo

3.2.5.4. Ribarstvo

3.2.5.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

3.2.6. Energetski sektor

Ne uključuje vlastitu upotrebu postrojenja u crpnim hidroelektranama, toplinskim crpkama i električnim kotlovima.

3.2.6.1. Rudnici ugljena

3.2.6.2. Vađenje nafte i plina

3.2.6.3. Postrojenja za proizvodnju briketa

3.2.6.4. Koksare

3.2.6.5. Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

3.2.6.6. Plinare

3.2.6.7. Visoke peći

3.2.6.8. Rafinerije nafte

3.2.6.9. Nuklearna industrija

3.2.6.10. Postrojenja za ukapljivanje ugljena

3.2.6.11. Postrojenja za ukapljivanje (LNG) i uplinjavanje

3.2.6.12. Postrojenja za uplinjavanje (bioplin)

3.2.6.13. Pretvorba plina u tekućine

3.2.6.14. Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena

3.2.6.15. Drugdje nespomenuto – energetika

3.2.7. Sektor industrije

3.2.7.1. Željezo i čelik

3.2.7.2. Kemijska i petrokemijska industrija

3.2.7.3. Obojeni metali

3.2.7.4. Nemetalni minerali

3.2.7.5. Prijevozna sredstva

3.2.7.6. Strojevi

3.2.7.7. Rudarstvo i vađenje

3.2.7.8. Hrana, piće i duhan

3.2.7.9. Celuloza, papir i tiskanje

3.2.7.10. Drvo i proizvodi od drva

3.2.7.11. Građevinarstvo

3.2.7.12. Tekstil i koža

3.2.7.13. Drugdje nespomenuto – industrija

3.2.8. Uvoz i izvoz

Potrebno je izvijestiti o uvozu i izvozu količina električne i toplinske energije prema zemlji podrijetla odnosno zemlji odredišta. Vidjeti objašnjenje u točki 3.2.2.3. „Uvoz”.

3.2.9. Neto proizvodnja samostalnih proizvođača

Za sljedeća postrojenja ili aktivnosti, neto proizvodnja električne energije i neto proizvodnja toplinske energije samostalnih proizvođača prijavljuju se zasebno za elektrane, toplane i kogeneracijska postrojenja:

3.2.9.1. Energetski sektor: Rudnici ugljena

3.2.9.2. Energetski sektor: Vađenje nafte i plina

3.2.9.3. Energetski sektor: Postrojenja za proizvodnju briketa

3.2.9.4. Energetski sektor: Koksare

3.2.9.5. Energetski sektor: Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

3.2.9.6. Energetski sektor: Plinare

3.2.9.7. Energetski sektor: Visoke peći

3.2.9.8. Energetski sektor: Rafinerije nafte

3.2.9.9. Energetski sektor: Postrojenja za ukapljivanje ugljena

3.2.9.10. Energetski sektor: Postrojenja za ukapljivanje (LNG) i uplinjavanje

3.2.9.11. Energetski sektor: Postrojenja za uplinjavanje (bioplin)

3.2.9.12. Energetski sektor: Pretvorba plina u tekućine

3.2.9.13. Energetski sektor: Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena

3.2.9.14. Energetski sektor: Drugdje nespomenuto – energetika

3.2.9.15. Sektor industrije: Željezo i čelik

3.2.9.16. Sektor industrije: Kemijska i petrokemijska industrija

3.2.9.17. Sektor industrije: Obojeni metali

3.2.9.18. Sektor industrije: Nemetalni minerali

3.2.9.19. Sektor industrije: Prijevozna sredstva

3.2.9.20. Sektor industrije: Strojevi

3.2.9.21. Sektor industrije: Rudarstvo i vađenje

3.2.9.22. Sektor industrije: Hrana, piće i duhan

3.2.9.23. Sektor industrije: Celuloza, papir i tiskanje

3.2.9.24. Sektor industrije: Drvo i proizvodi od drva

3.2.9.25. Sektor industrije: Građevinarstvo

3.2.9.26. Sektor industrije: Tekstil i koža

3.2.9.27. Sektor industrije: Drugdje nespomenuto – industrija

3.2.9.28. Sektor prometa: Željeznica

3.2.9.29. Sektor prometa: Prijevoz cjevovodima

3.2.9.30. Sektor prometa: Cestovni promet

3.2.9.31. Sektor prometa: Drugdje nespomenuto – promet

3.2.9.32. Drugi sektori: Kućanstva

3.2.9.33. Drugi sektori: Komercijalne i javne usluge

3.2.9.34. Drugi sektori: Poljoprivreda/šumarstvo

3.2.9.35. Drugi sektori: Ribarstvo

3.2.9.36. Drugi sektori: Drugdje nespomenuto – ostalo

3.2.10. Bruto proizvodnja električne energije i toplinske energije od goriva

Bruto proizvedena električna energija, toplinska energija za prodaju i upotrijebljene količine goriva, uključujući njihovu odgovarajuću ukupnu energiju iz goriva navedenih u nastavku moraju se prijaviti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. Za ove dvije vrste proizvođača, proizvodnja električne i toplinske energije mora se prijaviti zasebno, kada je to primjenjivo, za elektrane, toplane i kogeneracijska postrojenja.

3.2.10.1. Antracit

3.2.10.2. Koksni ugljen

3.2.10.3. Drugi bituminozni ugljen

3.2.10.4. Sub-bituminozni ugljen

3.2.10.5. Lignit

3.2.10.6. Treset

3.2.10.7. Briket

3.2.10.8. Koks iz koksnih peći

3.2.10.9. Koksni plin

3.2.10.10. Ugljeni katran

3.2.10.11. BKB (briket od smeđeg ugljena)

3.2.10.12. Plin iz plinare

3.2.10.13. Plin iz koksnih peći

3.2.10.14. Plin iz visokih peći

3.2.10.15. Drugi oporabljeni plinovi

3.2.10.16. Proizvodi od treseta

3.2.10.17. Naftni škriljevac i naftni pijesak

3.2.10.18. Sirova nafta

3.2.10.19. Kondenzati prirodnog plina (NGL)

3.2.10.20. Rafinerijski plin

3.2.10.21. Ukapljeni naftni plin (LPG)

3.2.10.22. Laka nafta

3.2.10.23. Mlazno gorivo kerozinskog tipa

3.2.10.24. Ostali kerozini

3.2.10.25. Plinsko ulje/dizelsko gorivo

3.2.10.26. Loživo ulje

3.2.10.27. Bitumen

3.2.10.28. Naftni koks

3.2.10.29. Drugi naftni proizvodi

3.2.10.30. Prirodni plin

3.2.10.31. Industrijski otpad

3.2.10.32. Obnovljivi komunalni otpad

3.2.10.33. Neobnovljivi komunalni otpad

3.2.10.34. Kruta biogoriva

3.2.10.35. Bioplinovi

3.2.10.36. Biodizel

3.2.10.37. Biobenzin

3.2.10.38. Druga tekuća biogoriva

3.2.11. Instalirana električna snaga

Instalirana električna snaga prijavljuje se kao stanje dana 31. prosinca odgovarajuće izvještajne godine. Uključena je električna snaga elektrana i kogeneracijskih postrojenja. Instalirana električna snaga mora se prijaviti i za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. Ona je zbroj instaliranih električnih snaga svih pojedinačnih postrojenja tijekom određenog razdoblja rada. Razdoblje rada koje se pretpostavlja u svrhu ovih statistika traje neprekidno: u praksi je to 15 sati dnevno ili više. Instalirana snaga najveća je snaga koja se u punom pogonu postrojenja neprekidno isporučuje na izlazu iz elektrane u mrežu.

3.2.11.1. Nuklearna energija

3.2.11.2. Konvencionalne hidroelektrane

3.2.11.3. Mješovite hidroelektrane

3.2.11.4. Isključivo crpne hidroelektrane

3.2.11.5. Geotermalna energija

3.2.11.6. Solarna fotonaponska energija

3.2.11.7. Solarna toplinska energija

3.2.11.8. Energija plime i oseke, valova i oceana

3.2.11.9. Energija vjetra

3.2.11.10. Goriva

3.2.11.10.1. Vrsta proizvodnje: para

3.2.11.10.2. Vrsta proizvodnje: unutarnje sagorijevanje

3.2.11.10.3. Vrsta proizvodnje: plinska turbina

3.2.11.10.4. Vrsta proizvodnje: kombinirani ciklus

3.2.11.10.5. Vrsta proizvodnje: ostalo

3.2.11.11. Drugi izvori

3.2.12. Instalirana električna snaga postrojenja na gorivo

Instalirana električna snaga postrojenja na gorivo mora se prijaviti i za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače te zasebno za svaku vrstu postrojenja na jednu ili na više vrsta goriva koji se navode u nastavku. Sustavi s pogonom na više vrsta goriva uključuju samo one jedinice koje kontinuirano mogu sagorijevati više od jedne vrste goriva. Postrojenja s odvojenim jedinicama koje upotrebljavaju različite vrste goriva treba razvrstati u odgovarajuće kategorije postrojenja s pogonom na jednu vrstu goriva. Za sva postrojenja na više vrsta goriva moraju se dodati podaci o tome koje se vrste goriva koriste kao primarne, a koje kao alternativne.

3.2.12.1. Postrojenja na jednu vrstu goriva (za sve kategorije primarnih goriva)

3.2.12.2. Na više vrsta goriva; kruta i tekuća goriva

3.2.12.3. Na više vrsta goriva; kruta goriva i prirodni plin

3.2.12.4. Na više vrsta goriva; tekuća goriva i prirodni plin

3.2.12.5. Na više vrsta goriva; kruta i tekuća goriva te prirodni plin

3.3. Mjerne jedinice

Električna energija prijavljuje se u gigavat satima (GWh), toplinska energija u teradžulima (TJ), a snaga u megavatima (MW).

Ako je potrebno prijaviti druga goriva, primjenjive jedinice utvrđuju se u odgovarajućim poglavljima ovog Priloga.

4. NAFTA I NAFTNI DERIVATI

4.1. Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije navedeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energente navedene u Prilogu A, poglavlju 3.4. NAFTA (sirova nafta i naftni derivati)

4.2. Popis agregata

Ako nije drukčije navedeno, sljedeći popis agregata navodi se za sve energente navedene u prethodnom stavku.

4.2.1. Opskrba sirovom naftom, kondenzatima prirodnog plina (NGL), rafinerijskim sirovinama, aditivima i drugim ugljikovodicima

Sljedeći se agregati prijavljuju za sirovu naftu, kondenzate prirodnog plina, rafinerijske sirovine, aditive/oksigenate, biogoriva u aditivima/oksigenatima i druge ugljikovodike:

4.2.1.1. Domaća proizvodnja

Ne primjenjuje se za rafinerijske sirovine i za biogoriva.

4.2.1.2. Primljene količine iz drugih izvora.

Ne primjenjuje se za sirovu naftu, NGL i rafinerijske sirovine.

4.2.1.2.1. Primljene količine iz drugih izvora: iz ugljena

4.2.1.2.2. Primljene količine iz drugih izvora: iz prirodnog plina

4.2.1.2.3. Primljene količine iz drugih izvora: iz obnovljivih izvora energije

4.2.1.3. Povratci iz sektora petrokemije

Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine.

4.2.1.4. Prijenos proizvoda

Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine.

4.2.1.5. Uvoz

Uključuje količine sirove nafte i proizvoda koji su uvezeni ili izvezeni na temelju sporazuma o procesima obrade (tj. rafiniranje na temelju računa). Kod sirove nafte i NGL-a treba navesti zemlju izvornog podrijetla; kod rafinerijskih sirovina i gotovih proizvoda treba navesti zemlju posljednjeg slanja. Uključeni su svi ukapljeni plinovi (npr. LPG) dobiveni uplinjavanjem uvezenog ukapljenog prirodnog plina i naftni derivati koje je izravno uvezla ili izvezla petrokemijska industrija. Napomena: ovdje ne bi trebalo izvješćivati o trgovini biogorivima koja nisu pomiješana s transportnim gorivima (tj. biogoriva u čistom obliku). Ponovni izvoz nafte uvezene u svrhu procesa prerade na području pod carinskim nadzorom trebalo bi navesti kao izvoz proizvoda iz zemlje u kojoj je prerada obavljena u državu konačnog odredišta.

4.2.1.6. Izvoz

Napomena za uvoz (4.2.1.5.) primjenjuje se i na izvoz.

4.2.1.7. Neposredna upotreba

4.2.1.8. Promjene zaliha

4.2.1.9. Zabilježeni input u rafinerije

Izmjerena količina ulaznih elemenata u rafineriji

4.2.1.10. Gubitci u rafinerijama

Razlika između zabilježenog inputa u rafinerije i bruto proizvodnje rafinerije. Gubitci se mogu pojaviti za vrijeme procesa destilacije zbog ishlapljivanja. Navedeni gubitci prikazuju se pozitivnom brojkom. Moguća su povećanja volumena, ali ne i mase.

4.2.1.11. Ukupne početne zalihe na državnom području

4.2.1.12. Ukupne završne zalihe na državnom području

4.2.1.13. Neto kalorijska vrijednost

4.2.1.13.1. Proizvodnja (ne primjenjuje se na rafinerijske sirovine i biogoriva u aditivima/oksigenatima)

4.2.1.13.2. Uvoz (ne primjenjuje se na biogoriva u aditivima/oksigenatima)

4.2.1.13.3. Izvoz (ne primjenjuje se na biogoriva u aditivima/oksigenatima)

4.2.1.13.4. Ukupni prosjek

4.2.2. Opskrba naftnim derivatima

Sljedeći se agregati primjenjuju na gotove proizvode (rafinerijski plin, etan, LPG, laka nafta, motorni benzin uključujući biobenzin, avionski benzin, mlazno gorivo benzinskog tipa, mlazno gorivo kerozinskog tipa uključujući biogorivo, ostali kerozini, plinsko ulje/dizelsko gorivo, loživo ulje s malim i s velikim udjelom sumpora, bijeli špirit i SBP, maziva, bitumen, parafinski vosak, naftni koks i drugi proizvodi). Neposredna primjena sirove nafte i NGL-a navodi se pod isporuku gotovih proizvoda i reklasifikaciju proizvoda.

4.2.2.1. Primljene sirovine

4.2.2.2. Bruto proizvodnja rafinerije

4.2.2.3. Reciklirani proizvodi

4.2.2.4. Rafinerijsko gorivo (rafinerije nafte)

U ovu bi kategoriju trebalo uključiti goriva koja se upotrebljavaju u rafinerijama za proizvodnju električne i toplinske energije za prodaju.

4.2.2.4.1. upotreba u jedinicama/postrojenjima u kojima se proizvodi samo električna energija

4.2.2.4.2. upotreba u kogeneracijskim postrojenjima

4.2.2.4.3. upotreba u jedinicama/postrojenjima u kojima se proizvodi samo toplinska energija

4.2.2.5. Uvoz

Napomena za uvoz iz odjeljka 4.2.1.5. primjenjuje se i ovdje.

4.2.2.6. Izvoz

Napomena za uvoz iz odjeljka 4.2.1.5. primjenjuje se i ovdje.

4.2.2.7. Međunarodni pomorski spremnici

4.2.2.8. Reklasifikacija proizvoda

4.2.2.9. Prijenos proizvoda

4.2.2.10. Promjene zaliha

4.2.2.11. Razine početnih zaliha

4.2.2.12. Razine završnih zaliha

4.2.2.13. Promjene zaliha kod proizvođača kojima je to glavna djelatnost

Promjene zaliha koje drže javna poduzeća, a koje nisu uključene u drugdje navedene razine zaliha i promjene zaliha. Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj.

4.2.2.14. Prosječne neto kalorijske vrijednosti

4.2.3. Isporuke sektoru petrokemije

Zabilježena isporuka gotovih naftnih derivata iz primarnih izvora (npr. rafinerije, postrojenja za miješanje itd.) na unutarnje tržište.

4.2.3.1. Bruto isporuke sektoru petrokemije

4.2.3.2. Energija potrošena u sektoru petrokemije

Količine nafte potrošene kao gorivo za petrokemijske procese kao što je parno krekiranje.

4.2.3.3. Neenergetska upotreba u sektoru petrokemije

Količine nafte potrošene u sektoru petrokemije za proizvodnju etilena, propilena, butilena, sintetičkog plina, aromata, butadiena i drugih sirovina na bazi ugljikovodika, u procesima kao što su parno krekiranje i parno reformiranje te u pogonima za proizvodnju aromata. Nisu uključene količine nafte koje se koriste kao gorivo.

4.2.3.4. Povratci iz sektora petrokemije u rafinerije

4.2.4. Sektor pretvorbe

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.4.1. Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost

4.2.4.2. Samo samostalni proizvođači električne energije

4.2.4.3. Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – kogeneracijska postrojenja

4.2.4.4. Samostalni proizvođači – kogeneracijska postrojenja

4.2.4.5. Samo proizvođači kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost

4.2.4.6. Samo samostalni proizvođači toplinske energije

4.2.4.7. Plinare/postrojenja za uplinjavanje

4.2.4.8. Miješani prirodni plin

4.2.4.9. Koksare

4.2.4.10. Visoke peći

4.2.4.11. Petrokemijska industrija

4.2.4.12. Postrojenja za proizvodnju briketa

4.2.4.13. Drugdje nespomenuto – pretvorba

4.2.5. Energetski sektor

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.5.1. Rudnici ugljena

4.2.5.2. Vađenje nafte i plina

4.2.5.3. oksare

4.2.5.4. Visoke peći

4.2.5.5. Plinare

4.2.5.6. Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane za proizvodnju za vlastitu upotrebu.

4.2.5.7. Drugdje nespomenuto – energetika

4.2.6. Gubitci u distribuciji

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.7. Krajnja potrošnja energije – sektor industrije

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.7.1. Željezo i čelik

4.2.7.2. Kemijska i petrokemijska industrija

4.2.7.3. Obojeni metali

4.2.7.4. Nemetalni minerali

4.2.7.5. Prijevozna sredstva

4.2.7.6. Strojevi

4.2.7.7. Rudarstvo i vađenje

4.2.7.8. Hrana, piće i duhan

4.2.7.9. Celuloza, papir i tiskanje

4.2.7.10. Drvo i proizvodi od drva

4.2.7.11. Građevinarstvo

4.2.7.12. Tekstil i koža

4.2.7.13. Drugdje nespomenuto – industrija

4.2.8. Krajnja potrošnja energije – sektor prometa

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.8.1. Međunarodni zračni promet

4.2.8.2. Unutarnji zračni promet

4.2.8.3. Cestovni promet

4.2.8.4. Željeznica

4.2.8.5. Unutarnja plovidba

4.2.8.6. Prijevoz cjevovodima

4.2.8.7. Drugdje nespomenuto – promet

4.2.9. Krajnja potrošnja energije – drugi sektori

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.9.1. Komercijalne i javne usluge

4.2.9.2. Kućanstva

4.2.9.3. Poljoprivreda/šumarstvo

4.2.9.4. Ribarstvo

4.2.9.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

4.2.10. Uvoz prema državi podrijetla i izvoz prema državi odredišta

Prijavljuju se uvoz prema državi podrijetla i izvoz prema državi odredišta. Napomena za uvoz iz odjeljka 4.2.1.5. primjenjuje se i ovdje.

4.2.11. Kapacitet rafinerije

Izvješćuje se o nacionalnom ukupnom kapacitetu rafinerija i raščlanjuje se godišnji kapacitet po rafineriji u tisućama metričkih tona godišnje. Prijavljuju se sljedeće stavke:

4.2.11.1. Naziv/lokacija

4.2.11.2. Atmosferska destilacija

4.2.11.3. Vakuumska destilacija

4.2.11.4. Toplinsko krekiranje

4.2.11.4.1. Od toga visbreaking

4.2.11.4.2. Od toga proizvodnja koksa

4.2.11.5. Katalitičko krekiranje

4.2.11.5.1. Od toga fluid katalitičko krekiranje (FCC)

4.2.11.5.2. Od toga hidrokrekiranje (HCK)

4.2.11.6. Preoblikovanje

4.2.11.7. Odsumporavanje

4.2.11.8. Alkilacija, polimerizacija, izomerizacija

4.2.11.9. Eterifikacija

4.3. Mjerne jedinice

Količine o kojima se izvješćuje moraju se prijaviti u kilotonama (kt). Kalorijske vrijednosti moraju se prijaviti u megadžulima po toni (MJ/t).

4.4. Izuzeća

Cipar je izuzet iz obveze izvješćivanja o agregatima navedenima u odjeljku 4.2.9. (Krajnja potrošnja energije – drugi sektori); prijavljuju se samo ukupne vrijednosti. Cipar je izuzet i iz obveze izvješćivanja o neenergetskoj upotrebi iz odjeljaka 4.2.4. (Sektor pretvorbe), 4.2.5. (Energetski sektor), 4.2.7. (Industrija), 4.2.7.2. (Sektor industrije – kemijska i petrokemijska industrija), 4.2.8. (Promet) i 4.2.9. (Drugi sektori).

5. OBNOVLJIVA ENERGIJA I ENERGIJA IZ OTPADA

5.1. Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije navedeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energente navedene u Prilogu A, poglavlju 3.5. OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE I OTPAD. Trebalo bi prijaviti samo količine goriva upotrijebljene za energetske svrhe (na primjer u proizvodnji električne i toplinske energije, sagorijevanju s oporabom energije, u mobilnim motorima tijekom prijevoza i za upotrebu u stacionarnim motorima). Iz izvješćivanja se isključuju količine upotrijebljene za neenergetske svrhe (na primjer kao drvo u građevinarstvu i za proizvodnju namještaja, upotreba bioloških maziva za podmazivanje, upotreba biološkog bitumena za površinski sloj cesta). Pasivna toplinska energija isto je tako isključena iz izvješćivanja (na primjer pasivno solarno grijanje zgrada).

5.2. Popis agregata

Ako nije drukčije navedeno, sljedeći popis agregata navodi se za sve energente navedene u prethodnom stavku. Okolna toplinska energija (toplinske crpke) treba se prijaviti samo za sljedeće sektore: pretvorba (samo za agregate u vezi s toplinskom energijom za prodaju), energetika (samo ukupna količina, bez potkategorija), ukupno u industrijskom sektoru (samo ukupna količina, bez potkategorija), komercijalne i javne usluge, kućanstva i drugdje nespomenuto – ostalo.

5.2.1. Bruto proizvodnja električne i toplinske energije

Primjenjuju se definicije iz poglavlja 3.2.1. Agregati iz poglavlja 5.2.1.1. do 5.2.1.18. moraju se prijaviti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. U okviru tih dviju vrsta postrojenja, bruto proizvodnja električne energije i bruto proizvodnja toplinske energije moraju se prijaviti zasebno, kada je to primjenjivo, za elektrane, toplane i kogeneracijska postrojenja.

5.2.1.1. Konvencionalne hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju)

5.2.1.2. Mješovite hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju)

5.2.1.3. Isključivo crpne hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju)

5.2.1.4. Geotermalna energija

5.2.1.5. Postrojenja za solarnu fotonaponsku energiju (primjenjuje se samo za električnu energiju)

5.2.1.6. Solarna toplinska energija

5.2.1.7. Energija plime i oseke, valova i oceana (primjenjuje se samo za električnu energiju)

5.2.1.8. Energija vjetra (primjenjuje se samo za električnu energiju)

5.2.1.9. Kopnene vjetroelektrane

5.2.1.10. Priobalne vjetroelektrane

5.2.1.11. Obnovljivi komunalni otpad

5.2.1.12. Neobnovljivi komunalni otpad

5.2.1.13. Kruta biogoriva

5.2.1.14. Bioplinovi

5.2.1.15. Biodizel

5.2.1.16. Biobenzin

5.2.1.17. Druga tekuća biogoriva

5.2.1.18. Toplinske crpke (primjenjuje se samo za toplinsku energiju)

5.2.2. Opskrba

5.2.2.1. Proizvodnja

5.2.2.2. Uvoz

5.2.2.3. Izvoz

5.2.2.4. Promjene zaliha

5.2.3. Sektor pretvorbe

5.2.3.1. Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost

5.2.3.2. Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – jedinice za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

5.2.3.3. Samo proizvođači kojima je proizvodnja toplinske energije glavna djelatnost

5.2.3.4. Samo samostalni proizvođači električne energije

5.2.3.5. Samostalni proizvođači – jedinice za kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

5.2.3.6. Samo samostalni proizvođači toplinske energije

5.2.3.7. Postrojenja za proizvodnju briketa

5.2.3.8. Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

5.2.3.9. Plinare

5.2.3.10. Visoke peći

5.2.3.11. Postrojenja za miješanje s prirodnim plinom

5.2.3.12. Za miješanje s motornim benzinom/dizelom/kerozinom:

5.2.3.13. Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena

5.2.3.14. Drugdje nespomenuto – pretvorba

5.2.4. Energetski sektor

5.2.4.1. Postrojenja za uplinjavanje (bioplin)

5.2.4.2. Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane

5.2.4.3. Rudnici ugljena

5.2.4.4. Postrojenja za proizvodnju briketa

5.2.4.5. Koksare

5.2.4.6. Rafinerije nafte

5.2.4.7. Postrojenja za proizvodnju briketa od smeđeg ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

5.2.4.8. Plinare

5.2.4.9. Visoke peći

5.2.4.10. Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena

5.2.4.11. Drugdje nespomenuto – energetika

5.2.5. Gubitci u distribuciji

5.2.6. Krajnja potrošnja energije – sektor industrije

5.2.6.1. Željezo i čelik

5.2.6.2. Kemijska i petrokemijska industrija

5.2.6.3. Obojeni metali

5.2.6.4. Nemetalni minerali

5.2.6.5. Prijevozna sredstva

5.2.6.6. Strojevi

5.2.6.7. Rudarstvo i vađenje

5.2.6.8. Hrana, piće i duhan

5.2.6.9. Celuloza, papir i tiskanje

5.2.6.10. Drvo i proizvodi od drva

5.2.6.11. Građevinarstvo

5.2.6.12. Tekstil i koža

5.2.6.13. Drugdje nespomenuto – industrija

5.2.7. Krajnja potrošnja energije – sektor prometa

5.2.7.1. Željeznica

5.2.7.2. Cestovni promet

5.2.7.3. Unutarnja plovidba

5.2.7.4. Drugdje nespomenuto – promet

5.2.8. Krajnja potrošnja energije – drugi sektori

5.2.8.1. Komercijalne i javne usluge

5.2.8.2. Kućanstva

5.2.8.3. Poljoprivreda/šumarstvo

5.2.8.4. Ribarstvo

5.2.8.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

5.2.9. Instalirana električna snaga

Instalirana električna snaga prijavljuje se kao stanje dana 31. prosinca odgovarajuće izvještajne godine. Uključena je električna snaga elektrana i kogeneracijskih postrojenja. Instalirana električna snaga jest zbroj instaliranih električnih snaga svih pojedinačnih postrojenja tijekom određenog razdoblja rada. Razdoblje rada koje se pretpostavlja u svrhu ovih statistika traje neprekidno: u praksi je to 15 sati dnevno ili više. Instalirana snaga najveća je snaga koja se u punom pogonu postrojenja neprekidno isporučuje na izlazu iz elektrane u mrežu.

5.2.9.1. Konvencionalne hidroelektrane

5.2.9.2. Mješovite hidroelektrane

5.2.9.3. Isključivo crpne hidroelektrane

5.2.9.4. Geotermalna energija

5.2.9.5. Solarna fotonaponska energija

5.2.9.6. Solarna toplinska energija

5.2.9.7. Energija plime i oseke, valova i oceana

5.2.9.8. Kopnene vjetroelektrane

5.2.9.9. Priobalne vjetroelektrane

5.2.9.10. Industrijski otpad

5.2.9.11. Komunalni otpad

5.2.9.12. Kruta biogoriva

5.2.9.13. Bioplinovi

5.2.9.14. Biodizel

5.2.9.15. Biobenzin

5.2.9.16. Druga tekuća biogoriva

5.2.10. Tehničke značajke

5.2.10.1. Površina solarnih kolektora

Treba prijaviti ukupnu površinu pod instaliranim solarnim kolektorima. Površina solarnih kolektora odnosi se samo na solarne kolektore za proizvodnju solarne toplinske energije; površine solarnih kolektora upotrijebljene za proizvodnju električne energije ne moraju se prijaviti ovdje (solarna fotonaponska energija i koncentrirana solarna energija). Uključena je površina svih solarnih kolektora: kolektori s ostakljenjem i bez njega, pločasti kolektori i kolektori s vakuumskim cijevima s tekućinom ili zrakom kao vodičem energije.

5.2.10.2. Kapacitet proizvodnje biobenzina

5.2.10.3. Kapacitet proizvodnje biodizela

5.2.10.4. Kapacitet proizvodnje biološkog mlaznog kerozina

5.2.10.5. Kapacitet proizvodnje drugih tekućih biogoriva

5.2.10.6. Prosječna neto kalorijska vrijednost biobenzina

5.2.10.7. Prosječna neto kalorijska vrijednost bioetanola

5.2.10.8. Prosječna neto kalorijska vrijednost biodizela

5.2.10.9. Prosječna neto kalorijska vrijednost biološkog mlaznog kerozina

5.2.10.10. Prosječna neto kalorijska vrijednost drugih tekućih biogoriva

5.2.10.11. Prosječna neto kalorijska vrijednost drvenog ugljena

5.2.11. Proizvodnja krutih biogoriva i bioplinova

Ukupna proizvodnja krutih biogoriva (isključujući drveni ugljen) dijeli se između sljedećih goriva:

5.2.11.1. Ogrjevno drvo, drvni ostatci i nusproizvodi

5.2.11.1.1. Drvene pelete kao dio ogrjevnog drva, drvni ostatci i nusproizvodi

5.2.11.2. Crni lug

5.2.11.3. Otpaci šećerne trske

5.2.11.4. Otpad životinjskog podrijetla

5.2.11.5. Ostali biljni materijali i ostaci

5.2.11.6. Obnovljivi dio industrijskog otpada

Ukupna proizvodnja bioplina dijeli se između sljedećih načina proizvodnje:

5.2.11.7. Bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom: deponijski plin

5.2.11.8. Bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom: plin kanalizacijskog mulja

5.2.11.9. Bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom: drugi bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom

5.2.11.10. Bioplinovi dobiveni toplinskim procesima

5.2.12. Uvoz prema zemlji podrijetla I izvoz prema zemlji odredišta

Prijavljuje se uvoz prema zemlji podrijetla i izvoz prema zemlji odredišta. Primjenjuje se za biobenzine, bioetanol, biološki mlazni kerozin, biodizele, druga tekuća biogoriva, drvene pelete.

5.3. Mjerne jedinice

Električna energija prijavljuje se u gigavat satima (GWh), toplinska energija u teradžulima (TJ), a električna snaga u megavatima (MW).

Količine se prijavljuju u teradžulima na temelju neto kalorijske vrijednosti (TJ NCV), osim u slučaju drvenog ugljena, biobenzina, bioetanola, biološkog mlaznog kerozina, biodizela i drugih tekućih biogoriva koji se prijavljuju u kilotonama (kt).

Kalorijske vrijednosti moraju se prijaviti u megadžulima po toni (MJ/t).

Površine prekrivene solarnim kolektorima prijavljuju se u 1000 m2.

Kapacitet proizvodnje prijavljuje se u kilotonama (kt) po godini.

6. GODIŠNJE STATISTIKE O NUKLEARNOJ ENERGIJI

Moraju se prijaviti sljedeći podaci o civilnoj upotrebi nuklearne energije:

6.1. Popis agregata

6.1.1. Kapacitet obogaćivanja

Godišnji separacijski radni kapacitet operativnih postrojenja za obogaćivanje (izotopska separacija urana).

6.1.2. Proizvodni kapacitet svježih gorivnih elemenata

Godišnji proizvodni kapacitet postrojenja za proizvodnju goriva. Nisu uključena postrojenja za proizvodnju goriva MOX.

6.1.3. Proizvodni kapacitet postrojenja za proizvodnju goriva MOX

Godišnji proizvodni kapacitet postrojenja za proizvodnju goriva MOX.

Gorivo MOX sadržava mješavinu plutonija i urana (miješani oksid).

6.1.4. Proizvodnja svježih gorivnih elemenata

Proizvodnja gotovih svježih gorivnih elemenata u postrojenjima za proizvodnju nuklearnoga goriva. Gorivne šipke i drugi nedovršeni proizvodi nisu uključeni. Nisu uključena ni postrojenja za proizvodnju goriva MOX.

6.1.5. Proizvodnja gorivnih elemenata MOX-a

Proizvodnja gotovih svježih gorivnih elemenata u postrojenjima za proizvodnju goriva MOX. Gorivne šipke i drugi nedovršeni proizvodi nisu uključeni.

6.1.6. Proizvodnja nuklearne toplinske energije

Ukupna količina toplinske energije proizvedene u nuklearnim reaktorima za proizvodnju električne energije ili za drugu korisnu uporabu toplinske energije.

6.1.7. Prosječno godišnje izgaranje konačno istrošenih ozračenih gorivnih elemenata

Izračunano prosječno izgaranje gorivnih elemenata koji su konačno istrošeni u nuklearnim reaktorima tijekom dotične referentne godine. Ne uključuje privremeno istrošene gorivne elemente koji će kasnije vjerojatno biti ponovno napunjeni.

6.1.8. Proizvodnja urana i plutonija u postrojenjima za preradu

Uran i plutonij proizvedeni u postrojenjima za preradu tijekom referentne godine.

6.1.9. Kapacitet (uran i plutonij) postrojenja za preradu

Godišnji kapacitet prerade urana i plutonija.

6.2. Mjerne jedinice

tSWU (tone separacijskih radnih jedinica) za 6.1.1.

tHM (tone teških metala) za 6.1.4., 6.1.5., 6.1.8.

tHM (tone teških metala) godišnje za 6.1.2., 6.1.3., 6.1.9.

TJ (teradžuli) za 6.1.6.

GWd/tHM (gigavat-dan po toni teških metala) za 6.1.7.

7. DETALJNI STATISTIČKI PODACI O KONAČNOJ POTROŠNJI ENERGIJE

Moraju se prijaviti sljedeći raščlanjeni podaci koji se odnose na konačnu potrošnju energije.

7.1. Popis agregata

7.1.1. Sektor industrije

Prijavljuje se u skladu s definicijama iz odjeljka 2.6.1. Priloga A.

7.1.1.1. Rudarstvo i vađenje

7.1.1.1.1. Vađenje metalnih ruda

7.1.1.1.2. Ostalo rudarstvo i vađenje

7.1.1.1.3. Pomoćne uslužne djelatnosti u rudarstvu

7.1.1.2. Hrana, piće i duhan

7.1.1.2.1. Proizvodnja prehrambenih proizvoda

7.1.1.2.2. Proizvodnja pića

7.1.1.2.3. Proizvodnja duhanskih proizvoda

7.1.1.3. Tekstil i koža

7.1.1.4. Drvo i proizvodi od drva

7.1.1.5. Celuloza, papir i tiskanje

7.1.1.5.1. Proizvodnja papira i proizvoda od papira

7.1.1.5.1.1. Proizvodnja celuloze

7.1.1.5.1.2. Ostali papir i proizvodi od papira

7.1.1.5.2. Tiskanje i umnožavanje snimljenih zapisa

7.1.1.6. Kemijska i petrokemijska industrija

7.1.1.6.1. Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda

7.1.1.6.2. Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i farmaceutskih pripravaka

7.1.1.7. Nemetalni minerali

7.1.1.7.1. Proizvodnja stakla i proizvoda od stakla

7.1.1.7.2. Proizvodnja cementa, vapna i gipsa (uključujući klinker)

7.1.1.7.3. Ostali nemetalni mineralni proizvodi

7.1.1.8. Željezo i čelik [Proizvodnja osnovnih metala A]

7.1.1.9. Industrija obojenih metala [Proizvodnja osnovnih metala B]

7.1.1.9.1. Proizvodnja aluminija

7.1.1.9.2. Industrija ostalih obojenih metala

7.1.1.10. Strojevi

7.1.1.10.1. Proizvodnja gotovih metalnih proizvoda, osim strojeva i opreme

7.1.1.10.2. Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda

7.1.1.10.3. Proizvodnja električne opreme

7.1.1.10.4. Proizvodnja strojeva i uređaja, d.n.

7.1.1.11. Prijevozna sredstva

7.1.1.12. Drugdje nespomenuto – industrija

7.1.1.12.1. Proizvodnja proizvoda od gume i plastike

7.1.1.12.2. Proizvodnja namještaja

7.1.1.12.3. Ostala prerađivačka industrija

7.1.2. Sektor kućanstava

Prijavljuje se u skladu s definicijama iz odjeljka 2.6.3.2. Priloga A.

7.1.2.1. Kućanstva: Grijanje prostora

7.1.2.2. Kućanstva: hlađenje prostora

7.1.2.3. Kućanstva: grijanje vode

7.1.2.4. Kućanstva: kuhanje

7.1.2.5. Kućanstva: osvjetljenje i uređaji

Odnosi se samo na električnu energiju

7.1.2.6. Kućanstva: druge vrste konačne namjene

7.2. Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije navedeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energente navedene u Prilogu A.

Eurostat će navesti stvarni popis energenata za koje bi u obrascu za izvješćivanje trebalo navesti podatke iz točke 7. Priloga B, kao podskup onih navedenih u točki 3. Priloga A.

7.3. Mjerne jedinice

Količine krutih fosilnih goriva prijavljuju se u kilotonama (kt);

Količine sirove nafte i naftnih derivata moraju se prijaviti u kilotonama (kt);

Količine prirodnog plina i industrijskih plinova (plin iz plinare, plin iz koksnih peći, plin iz visokih peći, drugi oporabljeni plinovi) moraju se prijaviti prema energetskom sadržaju, u teradžulima na temelju bruto kalorijske vrijednosti (TJ GCV);

Količine električne energije prijavljuju se u gigavat-satima (GWh);

Količine toplinske energije moraju se prijaviti u teradžulima (TJ), na temelju bruto kalorijske vrijednosti;

Količine obnovljivih izvora i otpada moraju se prijaviti u teradžulima na temelju neto kalorijske vrijednosti (TJ NCV), osim u slučaju drvenog ugljena, biobenzina, bioetanola, biološkog mlaznog kerozina, biodizela i drugih tekućih biogoriva koji se prijavljuju u kilotonama (kt).

Kalorijske vrijednosti za kruta fosilna goriva, sirovu naftu i naftne proizvode te obnovljive izvore i otpad moraju se prijaviti u megadžulima po toni (MJ/t).

Kalorijske vrijednosti za prirodni plin i industrijske plinove prijavljuju se u kJ/m3, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Primjenjive jedinice za druge energente o kojima se izvješćuje utvrđuju se u odgovarajućim poglavljima ovog Priloga.

7.4. Rok za dostavu podataka:

Podaci se dostavljaju do 31. ožujka godine koja slijedi nakon izvještajne godine.

7.5. Izuzeća

Cipar se izuzima od prijavljivanja raščlanjene konačne potrošnje sirove nafte i naftnih derivata (kako su definirani u odjeljku 3.4. Priloga A) za sve agregate obuhvaćene odjeljkom 7.1.2. ovog Priloga (Kućanstva).