ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Članak 4.

Povezana financijska pitanja

1. Odstupajući od trećeg podstavka članka 2. stavka 1. Odluke (EU) 2016/2248 Europske središnje banke (ECB/2016/36) (5) , salda unutar eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju izračunavaju se, za razdoblje od 1. veljače 2020. do 27. veljače 2020., na temelju ključa kapitala primjenjivog od 1. veljače 2020., primijenjenog na salda na temelju ukupnih euronovčanica u optjecaju na dan 31. siječnja 2020. Za razdoblje od 1. veljače 2020. do 31. prosinca 2020., kompenzacijski iznosi i računovodstveni unosi za izjednačavanje tih iznosa, kako je opisano u članku 4. stavku 5. Odluke(EU) 2016/2248 ECB/2016/36, knjiže se na posebne račune u poslovnim knjigama svake nacionalne središnje banke s datumom valute na datum 1. veljače 2020.

2. U odnosu na razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. siječnja 2020. monetarni prihod nacionalnih središnjih banaka iz europodručja se raspoređuje i raspodjeljuje u skladu s ponderima u ključu kapitala koji se primjenjuju 31. siječnja 2020.

na temelju odluke Upravnog vijeća u skladu s člankom 33. Statuta ESSB-a, monetarnim prihodom nacionalnih središnjih banaka od 1. siječnja 2020. do 31. siječnja 2020.;

(c)

na temelju odluke Upravnog vijeća u skladu s člankom 33. Statuta ESSB-a, monetarnim prihodom nacionalnih središnjih banaka od 1. veljače 2020. do 31. prosinca 2020.;

6. Ako je monetarni prihod nacionalnih središnjih banaka od 1. siječnja 2020. do 31. siječnja 2020. potrebno prenijeti ESB-u radi pokrivanja njegova gubitka za financijsku godinu 2020., izvršit će se kompenzacijska plaćanja, pored plaćanja opisanih u članku 2. i članku 3. Svaka nacionalna središnja banka iz europodručja čiji se ponder u ključu kapitala poveća na dan 1. veljače 2020., izvršava takvo plaćanje ESB-u, a ESB izvršava takvo plaćanje svakoj nacionalnoj središnjoj banci iz europodručja čiji se ponder u ključu kapitala smanji na dan 1. veljače 2020. Iznos kompenzacijskih plaćanja izračunava se na sljedeći način: ukupni novčani prihod za razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. siječnja 2020. koji se prenosi na ESB za pokriće gubitka množi se s apsolutnom razlikom između pondera u ključu kapitala odnosne nacionalne središnje banke iz europodručja na dan 31. siječnja 2020. i njezina pondera u ključu kapitala s učinkom od 1. veljače 2020. te se rezultat dijeli sa 100. Kamate na kompenzacijska plaćanja koja se odnose na novčani prihod nacionalnih središnjih banaka obračunavaju se od 1. siječnja 2021. do datuma izvršenja tih plaćanja.
(4)

Odlukom Vijeća 2000/91/EZ (2), odstupajući od zahtjeva da porezni obveznici ostvaruju svoje pravo odbitka ili povrata PDV-a u državi članici u kojoj je on plaćen, Danskoj i Švedskoj bila je do 31. prosinca 2002. odobrena primjena posebne mjere kojom je poreznim obveznicima omogućen povrat PDV-a od jedne uprave. To je odobrenje naknadno produljeno Odlukom Vijeća 2003/65/EZ (3) do 31. prosinca 2006., a Odlukom Vijeća 2007/132/EZ (4) do 31. prosinca 2013. Provedbenom odlukom Vijeća 2013/680/EU (5) Danskoj i Švedskoj odobrena je primjena posebne mjere odstupanja od članaka 168., 169., 170. i 171. Direktive 2006/112/EZ od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.
D.

Neka kspecial označava razdoblje posebne kamatne stope, odnosno razdoblje od 24. lipnja 2020. do 23. lipnja 2021., a t krol označava dva razdoblja koja čine ostatak vremena trajanja odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije k: (odnosi se na razdoblje od datuma namire odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije do 23. lipnja 2020. i razdoblje od 24. lipnja 2021. do dospijeća odnosne ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja treće serije ili do datuma njegove prijevremene otplate, ovisno o tome što je primjenjivo). Neka je prosječna MRO stopa primjenjiva tijekom razdoblja posebne kamatne stope od 24. lipnja 2020. do 23. lipnja 2021. treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k izražena kao godišnja postotna stopa i neka je prosječna DF stopa primjenjiva tijekom razdoblja posebne kamatne stope od 24. lipnja 2020. do 23. lipnja 2021 treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k i u svakom slučaju izražena kao godišnja postotna kamatna stopa, tj.: U gornjim jednadžbama ) označava broj dana razdoblja treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k i ako se MRO provodi u režimu pune raspodjele s fiksnom stopom, označava stopu koja se primjenjuje na MRO na t-ti dan razdoblja treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, ili ako se taj MRO provodi u režimu aukcija promjenjive stope, , označava najnižu ponuđenu kamatnu stopu primjenjivu na MRO na t-ti dan razdoblja treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, i u svakom slučaju izražava se kao godišnja postotna stopa. U gornjim jednadžbama označava stopu koja se primjenjuje na depozite na t-ti dan razdoblja treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja k, i izražava se kao godišnja postotna stopa.
2.

dijelovi 5., 6. i 7. zamjenjuju se sljedećim: „Dio 5. FAT-O-MEAT’ER (FOM II) 1. Pravila predviđena u ovom dijelu primjenjuju se kada se razvrstavanje svinjskih trupova vrši uređajem naziva „Fat-O-Meat’er (FOM II)”. 2. Uređaj je nova verzija sustava za mjerenje Fat-O-Meat’er. FOM II sastoji se od optičke sonde s oštricom, uređaja za mjerenje dubine s mjernim područjem između 0 i 125 milimetara i sustava za evidentiranje podataka i analizu – računalo Carometec Touch Panel i15 (Ingress Protection IP69K). Uređaj FOM II sam pretvara rezultate mjerenja u procijenjeni udio mišićnog tkiva. 3. Udio mišićnog tkiva u trupu izračunava se u skladu sa sljedećom formulom: Ŷ = 69,592 – (0,741 × X1)+ (0,066 × X2) pri čemu: Ŷ = procijenjeni postotak mišićnog tkiva u trupu, X1 = debljina leđnog sala (uključujući kožu) u milimetrima, koja se mjeri okomito na leđa trupa na 6 cm od rascjepne linije između trećeg i četvrtog rebra od kraja, X2 = debljina dorsalnog mišića u milimetrima, koja se mjeri u isto vrijeme i na istome mjestu kao X1. Ta je formula valjana za trupove mase od 60 do 120 kilograma (topli trup). Dio 6. AUTOFOM III 1. Pravila predviđena u ovom dijelu primjenjuju se kada se razvrstavanje svinjskih trupova vrši uređajem naziva „AutoFOM III”. 2. Uređaj je opremljen sa šesnaest ultrazvučnih pretvornika od 2 MHz (Carometec A/S) i s mjernim područjem između pretvornika od 25 mm. Ultrazvučni podaci obuhvaćaju mjerenja debljine leđnog sala, debljine mišića i povezane parametre. Rezultati mjerenja pretvaraju se s pomoću računala u procijenjeni udio mišićnog tkiva. 3. Udio mišićnog tkiva u trupu izračunava se u skladu sa sljedećom formulom: Ŷ = 75,39088 – (1,39968 × R2P1) – (0,45787 × R2P4) – (0,47094 × R2P10) + (0,20349 × R4P6) pri čemu: Ŷ = procijenjeni postotak mišićnog tkiva u trupu, R2P1 = prosječna debljina kože, R2P4 = mjera sala P2 na odabranoj točki u mm, R2P10 = najmanja masnoća poprečnog presjeka u mm; R4P6 = mjerenja sala 1 u odabranoj točki minimalne debljine sala. Ta je formula valjana za trupove mase od 60 do 120 kilograma (topli trup). Dio 7. RUČNA METODA (ZP) 1. Pravila predviđena u ovom dijelu primjenjuju se kada se razvrstavanje svinjskih trupova vrši uporabom „ručne metode (ZP)” uz mjerenje pomičnim mjerilom. 2. Ova se metoda može provoditi uporabom pomičnog mjerila pri čemu se razvrstavanje određuje na temelju jednadžbe predikcije. Temelji se na ručnom mjerenju debljine sala i debljine mišića na središnjoj liniji rascjepa trupa. 3. Udio mišićnog tkiva u trupu izračunava se u skladu sa sljedećom formulom: Ŷ = 66,324 – (0,526 × F) + (0,034 × M) pri čemu: Ŷ = procijenjeni postotak mišićnog tkiva u trupu, F = minimalna debljina vidljivog sala (uključujući kožu), u milimetrima, na središnjoj liniji rascjepa trupa, koje prekriva mišić gluteus medius, M = vidljiva debljina slabinskog mišića, u milimetrima, na središnjoj liniji rascjepa trupa, koja se mjeri kao najkraća udaljenost između prednjeg (kranijalnog) kraja mišića gluteus medius i gornjeg (dorsalnog) ruba kralježničnog kanala. Ta je formula valjana za trupove mase od 60 do 120 kilograma (topli trup).”
13.

A.7. A.9.

Jačati suradnju s Mrežom istražitelja i tužitelja za Sjeverno more (NSN) te zajednički raditi na: a. održavanju i ažuriranju Priručnika za Sjeverno more o kaznenim djelima onečišćenja mora; b. organiziranju radionica na teme od zajedničkog interesa; c. pomaganju s objavom osuđujućih presuda te praćenju ekoloških rezultata brodarskih društava, ako je to potrebno.

NL/Tajništvo

Moguće teme za seminar 2019.–2025.: opasne i štetne tvari, morski otpad
PRILOG IV. PROTOKOLU 1.

IZJAVA NA RAČUNU

Izjava na računu, čiji se tekst nalazi u nastavku, mora se sastaviti u skladu s bilješkama. Međutim, bilješke nije potrebno navesti.

Bugarska verzija

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № …(1)) декларира, че освен кьдето е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход (2)

Španjolska verzija

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no…(1)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial …(2).

Hrvatska verzija

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br …(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi …(2) preferencijalnog podrijetla.

Češka verzija

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení …(1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v …(2).

Danska verzija

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr …(1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i …(2).

Njemačka verzija

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. …(1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte …(2) Ursprungswaren sind.

Estonska verzija

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr…(1) deklareerib, et need tooted on …(2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

Grčka verzija

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. …(1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής …(2).

Engleska verzija

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No …(1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of …(2) preferential origin.

Francuska verzija

L’exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no …(1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle …(2).
—

U vodiču The cook's guide to bread [Kuharski vodič o kruhu] autorica Christine Ingram i Jennie Shapter (1999) može se pročitati neobičan opis tog kruha: „The pan gallego often looks like a squashy cottage loaf with a top knot” [Kruh „pan gallego” često nalikuje spužvastoj štruci kruha na čijem se vrhu nalazi kuglica kruha u obliku „punđe”].
1.

U formulama u ovom Prilogu primjenjuju se sljedeće definicije: m total IBA metals znači ukupna masa metala iz pepela s rešetke ložišta u određenoj godini; m IBA metal concentrates znači masa koncentrata metala odvojenih iz neobrađenog pepela od spaljivanja komunalnog otpada s rešetke ložišta u određenoj godini; c IBA metals znači koncentracija metala u koncentratima metala; m IBA metals znači masa metala u koncentratu metala u određenoj godini; m non-metallic znači masa nemetalnog materijala u koncentratu metala u određenoj godini; m MSW znači masa komunalnog otpada koji ulazi u postupak spaljivanja u određenoj godini; c metals MSW znači koncentracija metala u komunalnom otpadu koji ulazi u postupak spaljivanja; m W znači masa ukupnog otpada koji ulazi u postupak spaljivanja u određenoj godini; c metals MSWI znači koncentracija metala u ukupnom otpadu koji ulazi u postupak spaljivanja; i m MSW IBA metals znači ukupna masa metala koji potječe iz komunalnog otpada u određenoj godini.
(20)

Upotreba bespilotnih letjelica koje upotrebljavaju frekvencijski pojas 26 GHz, kao što su bespilotne letjelice sa zemaljskim bežičnim širokopojasnim komunikacijskim mrežama, mogla bi utjecati na postojeću upotrebu kao što su satelitski prijamnici FSS-a i ISS-a. Stoga bi povezivost od baznih stanica do terminalnih stanica na bespilotnim letjelicama u frekvencijskom pojasu 26 GHz trebalo zabraniti te bi trebala biti dopuštena samo povezivost od terminalnih stanica na bespilotnim letjelicama do baznih stanica, u skladu s primjenjivim propisima o upravljanju zračnim prometom. U tom pogledu, povezivost od terminalnih stanica na bespilotnim letjelicama do baznih stanica mogla bi imati znatan učinak na, primjerice, razmak zemaljskih postaja EESS-a/SRS-a koje zajednički upotrebljavaju pojas 26 GHz. Za to su potrebna daljnja istraživanja koja mogu rezultirati dodatnim usklađenim tehničkim uvjetima. Upotreba bespilotnih letjelica s bežičnim širokopojasnim elektroničkim komunikacijskim mrežama ne bi smjela sprečavati uvođenje budućih zemaljskih postaja EESS-a/SRS-a.
(e)

ovlaštena središnja banka objavljuje poziv na nadmetanje najmanje u: (a) Službenom listu Europske unije; (b) relevantnom nacionalnom službenom listu države članice ovlaštene središnje banke; (c) dvjema nacionalnim novinama; i (d) Financial Timesu i The Economistu. Dokumentacija za odabir objavljuje se na mrežnim stranicama ovlaštene središnje banke. Poziv na nadmetanje također se objavljuje na mrežnim stranicama ESB-a uz poveznicu na mrežne stranice ovlaštene središnje banke kako bi se omogućio pristup cjelokupnoj dokumentaciji za odabir;
1.

Prilog I. mijenja se kako slijedi: (a) dio koji se odnosi na Dansku mijenja se kako slijedi: i. unos za zračnu luku Billund zamjenjuje se sljedećim: „Billund DK BLL 4 A U(8), E, O” ii. unos za luku Hanstholm zamjenjuje se sljedećim: „Hanstholm DK HAN 1 P HC-T(FR)(1)(2)(3)” (b) dio koji se odnosi na Grčku mijenja se kako slijedi: i. unos za cestovnu graničnu inspekcijsku postaju Evzoni zamjenjuje se sljedećim: „Evzoni GR EVZ 3 R HC, NHC-NT O” ii. unos za zračnu luku Thessaloniki zamjenjuje se sljedećim: „Thessaloniki GR SKG 4 A HC-T(CH)(2), HC-NT(2), NHC-NT O” (c) u dijelu koji se odnosi na Španjolsku, unos za luku Málaga zamjenjuje se sljedećim: „Málaga ES AGP 1 P HC” (d) dio koji se odnosi na Italiju mijenja se kako slijedi: i. unos za luku Cagliari zamjenjuje se sljedećim: „Cagliari IT CAG 1 P HC(16), NHC(2)” ii. unos za luku Genova zamjenjuje se sljedećim: „Genova IT GOA 1 P Calata Sanità (terminal Sech) HC(2), NHC-NT(2) Nino Ronco (terminal Messina) NHC-NT(2)(*) Porto di Voltri (Voltri) HC(2), NHC-NT(2) Ponte Paleocapa NHC-NT(6)” iii. unos za zračnu luku Milano-Malpensa mijenja se kako slijedi: „Milano-Malpensa IT MXP 4 A Magazzini aeroportuali ALHA HC(2), NHC(2) ALHA Airport MXP SpA U, E Cargo City MLE HC(2) O Cargo Beta - Trans HC(2), NHC(2)”
W województwie muińsko-mazurskim: Gminy Bisztyk, Sępopol i Bartoszyce z miastege Bartoszyce w powiecie Bartoszycim, gminy Kiwity i Lidzekora Warmiński z mrvled Lidszkora Warmiński w powiecie lizbarskim, gminy Srodkowo, Barciany, część gminy Kętrzynu na Północ od linikycko i Sącko di Kętrzyn do Półnącą odeskowści Kądozonie Płnczącą odeskowści Kądozonea, astępnie na drugge nr 590 i na Półnnyącą, a następnie na drgą nr 592 i na Północ od linii wyzazez przez drgę nr 592 biegnącą ode odwyzayzyżowgnyącą, e cudyzayżowgys z drgą nr 590 w powiecie kętrzyżowyd z drugą nr 591 w powiecie kętrzyńfen, gmina Stoy Juchy w powiecie Ełcim, część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, Część gnyłżyna na Północ od lineę na Północ od linii wyzanie nadzez lineię krową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część głdyty położżne na Północny – Wschenód od lineę krowyzanącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie predije, gminy Godkown i Paschłęk w powiecie elbląskanom, gminy Kowale Olekie, Oleko i Świępati w powiecie olecim, powiat węgorzewski, gminy Krukozki, Wymy, Miłki, Giżycko ž Giżyko i czn Giżycko i czn położykon na Północ od linii klejjowej łączącej miejskowści Giżycko i Kętrzym w powiecie giżycko i Kętrzym w powiecie giżycko i gminy Jeziorany, Konon, Dywity, Dobre Miasto i część gmingnyżołożne na Północ od linii wyzayzazea przez lineię krową w powiecie olsztyńskim,
Članak 1. mijenja se kako slijedi: (a) umeće se sljedeća točka (aa): „(aa) ‚depozit’ znači potražni saldo u eurima ili drugoj valuti koji proizlazi iz sredstava koja se nalaze na računu kod NSB-a ili iz privremenih situacija koje proizlaze iz drugih usluga koje pruža NSB koje dovode do obveze evidentirane u bilanci tog NSB-a, koji je taj NSB dužan platiti na temelju važećih ugovornih ili zakonskih uvjeta, uključujući prekonoćne i oročene depozite;”; (b) točka (c) zamjenjuje se sljedećim: „(c) ‚kamatna stopa na neosiguranom prekonoćnom tržištu’ znači: i. u odnosu na prekonoćne depozite nominirane u eurima, prosječna eurska prekonoćna kamatna stopa na europskom međubankovnom tržištu (EONIA), ili, nakon prestanka važenja EONIA-e, eurska kratkoročna kamatna stopa (€STR); i ii. u odnosu na prekonoćne depozitte nominirane u valutama koje nisu euro, usporediva kamatna stopa;”; (c) Točka (d) zamjenjuje se sljedećim: „(d) ‚kamatna stopa na osiguranom tržištu’ znači: i. u odnosu na oročene depozite nominirane u eurima, terminski indeks STOXX EUR GC Pooling s usporedivim dospijećem; ili istovjetni indeks, ako prestane važiti ili ako se više ne smatra referentnom vrijednošću i ii. u odnosu na oročene depozite u stranoj valuti, usporediva stopa.”.
2.

U dijelu B unos za Bugarsku zamjenjuje se sljedećim: „Država članica: Bugarska Područje obuhvaća: Datum do kojega se primjenjuje u skladu s člankom 31. Direktive 2005/94/EZ Regija Lovech: Općina Lovech: — Lisets — Bahovitsa Od 13.4.2019. do 21.4.2019. Općina Lovech: — Slavyani — Izvorche — Radyuvene — Skobelevo 21.4.2019. Općina Lovech: — Yoglav — Doyrentsi Od 27.4.2019. do 5.5.2019. Općina Lovech: — Vladinya — Goran — Gostinya — Devetaki — Drenov — Lovech — Presyaka — Smochan — Slatina — Tepava — Umarevtsi 5.5.2019. Regija Pleven: Općina Pleven: — Nikolaevo 21.4.2019. Regija Plovdiv: Općina Asenovgrad: — Asenovgrad — Boyantsi — Mominsko Od 2.5.2019. do 10.5.2019. Općina Asenovgrad: — Izbeglii — Kozanovo — Stoevo — Zlatovrah — Muldava — Lyaskovo 10.5.2019. Općina Kuklen: — Kuklen — Ruen 10.5.2019. Općina Sadovo: — Sadovo — Bolyartsi — Katunitsa — Karadzhovo — Kochevo 10.5.2019. Općina Rodopi: — Krumovo — Yagodovo Od 2.5.2019. do 10.5.2019. Općina Rodopi: — Brestnik — Belashtitsa — Markovo — Branipole 10.5.2019. Općina Maritsa: — Skutare — Rogosh 10.5.2019. Općina Plovdiv: — Plovdiv 10.5.2019.”
(163)

Pod pretpostavkom navedenom u uvodnoj izjavi 162. valja smatrati da referentni okvir relevantan za ocjenjivanje moguće selektivnosti predmetne mjere čine sustav naknade zračnih luka koji je na snazi u zračnoj luci Bruxelles-National i sustav financiranja aktivnosti povezanih sa sigurnošću te zračne luke. Nadalje, postojanje razlika u postupanju do kojih je dovela mjera koja se ispituje i njihova moguća obrazloženja treba ispitivati u okviru skupine koju čine trenutačni i potencijalni korisnici zračne luke Bruxelles-National. To je, barem implicitno, pristup koji je slijedila Belgija tijekom postupka. Belgija je iznijela različita obrazloženja za određene aspekte mjere koja je dovela do razlika u postupanju među trenutačnim i potencijalnim korisnicima zračne luke Bruxelles-National, među ostalim prag od 400 000 putnika i korištenje podataka za 2012. za utvrđivanje poduzetnika korisnika. Komisija smatra da ta metoda nije primjenjiva na ovaj slučaj zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 161. Nadalje, kako je prikazano u uvodnim izjavama 164. do 192., primjena te metode dovela bi do zaključka da je mjera selektivna.
(227)

Stoga, budući da je provedbom predmetnih mjera prekršen članak 108. Ugovora te da se one trebaju smatrati nezakonitom i nespojivom potporom, potrebno je izvršiti povrat sredstava u cilju ponovne uspostave situacije koja je prethodila njihovu odobravanju. Povratom bi se trebalo obuhvatiti razdoblje od trenutka kada je nastala prednost za korisnika, odnosno kada je potpora stavljena na raspolaganje korisniku, do njezina stvarnog povrata, a na iznose koje je potrebno vratiti obračunava se kamata sve do stvarnog povrata.
(64)

Revizija zbog predstojećeg isteka mjera pokazala je da bi se negativan učinak na industriju Unije odrazio u prelasku kupaca iz Unije na jeftini uvoz iz Kine. Budući da se nije očekivalo povećanje kapaciteta Unije, to bi dovelo i do znatnog povećanja tržišnog udjela kineskog uvoza na štetu industrije Unije. To bi dovelo do niže iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, a time i do većih jediničnih troškova. Jeftinim kineskim uvozom istodobno bi se izvršio znatan pritisak na cijene na tržištu Unije pa proizvođači iz Unije ne bi mogli povećati cijene, što bi dovelo do smanjenja profitabilnosti.
(45)

U pogledu kriterija definiranog u točki 158.(b) Smjernica za zaštitu okoliša (kriterija prema kojem porez za zaštitu okoliša bez smanjenja mora voditi znatnom povišenju proizvodnih troškova za svaki sektor ili kategoriju pojedinačnih korisnika), danska nadležna tijela objašnjavaju da su, nakon procjene danske porezne uprave, poduzetnici iz primarnog sektora platili ukupni iznos od 26 milijuna DKK godišnje, a na temelju poreza predviđenog člankom 24.b Kodificiranog zakona u razdoblju između 2009. i 2010. te da bi trebali platiti otprilike 138 milijuna DKK godišnje da su podlijegali istom porezu kao i vlasnici općih sustava za opskrbu vodom, što bi predstavljalo dodatni trošak od 430 % za sektor. Na razini stvarnih troškova proizvodnje danska nadležna tijela daju brojčano izraženi primjer iz kojeg je vidljivo da je dodatni trošak po hektaru procijenjen na 347 DKK, odnosno da povećanje troškova proizvodnje iznosi između 4,3 i 7,7 % ovisno o kulturi koja se uzgaja (izračun se temelji na pretpostavci o poljoprivrednom gospodarstvu na kojem se uzgoj provodi na 100 hektara, koje posjeduje dozvolu za crpljenje vode za 1 200 m3 po hektaru i koje plaća porez od 0,31 DKK po hektaru, što bi u slučaju plaćanja čitavog poreza dovelo do troška od 37 200 DKK – 100 × 1 200 × 0,31 – odnosno do dodatnog troška od 34 700 DKK ili 347 DKK po hektaru, pri čemu gospodarstvo mora plaćati porez od 2 500 DKK na temelju članka 24.b Kodificiranog zakona uz gornju granicu od 25 000 m3). Kako tvrde danska nadležna tijela, povećanje troškova proizvodnje koje može dosegnuti gotovo 8 % znatno je (u tom se pogledu pozivaju na odluku Komisije u spisu o državnoj potpori N 327/2008 (18), u kojoj je ocijenjeno da je povećanje troškova proizvodnje od 3 % znatno) i može se smatrati da je kriterij iz točke 158.(b) Smjernica za zaštitu okoliša ispunjen. Nadalje, smatraju da ista logika vrijedi kada se pretpostavlja primjena gornje granice od 25 000 m3. Bez te gornje granice dodatni porez koji treba platiti doveo bi do povećanja troškova proizvodnje od 1,25 do 2,20 %. To je povećanje manje od onoga navedenog u odluci N 327/2008, ali mora se razmatrati u vezi s nemogućnošću prijenosa troška na potrošača (vidjeti sljedeću uvodnu izjavu).
(7)

Komisija prima na znanje jednoglasno stajalište Odbora država članica o tome da DCHP ima svojstva endokrine disrupcije i da su upravo njegovi štetni učinci uzrokovani tim načinom djelovanja doveli do njegova razvrstavanja u reproduktivno toksične tvari i do prijedloga da se označi kao posebno zabrinjavajuća tvar u skladu s člankom 57. točkom (c) Uredbe (EZ) br. 1907/2006. Komisija uzima u obzir i da većina članova Odbora država članica smatra da ti učinci izazivaju jednaku razinu zabrinutosti kao i učinci ostalih tvari navedenih u članku 57. točkama od (a) do (e).