Proizvodnja električne energije na priobalnim područjima (npr. more, oceani i umjetni otoci). U odnosu na kopnenu proizvodnju energije iz vjetra izvan teritorijalnih voda predmetnog područja, uzimaju se u obzir svi pogoni koji se nalaze u isključivoj gospodarskoj zoni određene zemlje.

Toplina nastala iz zračenja sunca (Sunčeva svjetlost) namijenjena korisnoj energetskoj upotrebi. Na primjer, u to su uključene solarne toplinske elektrane i aktivni sustavi za proizvodnju sanitarne tople vode ili za grijanje prostora u zgradama. Ta je proizvodnja energije toplina raspoloživa prijenosniku topline, tj. nastala solarna energija umanjena za optičke gubitke i gubitke kolektora. Ne uključuje se solarna energija sakupljena pasivnim sustavima za grijanje, hlađenje i rasvjetu zgrada, već isključivo solarna energija povezana s aktivnim sustavima.

Crni kruti nusproizvod dobiven uglavnom krekiranjem i karbonizacijom ostataka sirovina, ostataka vakuumske destilacije, katrana i smole u procesima kao što je kontinuirano ili diskontinuirano koksiranje. Sastoji se uglavnom od ugljika (90 do 95 %) i ima mali udio pepela. Upotrebljava se kao sirovina u koksarama u industriji čelika, za grijanje, za proizvodnju elektroda i za proizvodnju kemikalija. Dvije su najvažnije vrste ‚zeleni koks’ i ‚kalcinirani koks’. Uključuje ‚koks na katalizatoru’ koji se tijekom procesa rafiniranja taloži na katalizatoru; taj koks nije obnovljiv i uglavnom se upotrebljava kao gorivo u rafineriji.

Polučvrsti (polutvrdi), čvrsti (tvrdi) ili viskozni ugljikovodik koloidne strukture, smeđe do crne boje, dobiva se kao ostatak destilacijom sirove nafte vakuumskom destilacijom ostataka nafte od atmosferske destilacije. Bitumen se često naziva asfaltom i upotrebljava se, prije svega, za gradnju cesta i kao materijal za pokrivanje krovova. Uključen je tekući i rezani bitumen.

Ugljikovodici nastali iz destilata nusproizvoda; uglavnom se upotrebljavaju za smanjivanje trenja među površinama. Uključuju sve konačne oblike mazivih ulja, od ulja za vretena do ulja za cilindre, ulja koja se upotrebljavaju u mastima za podmazivanje, motorna ulja i sve vrste sirovina za maziva ulja.

Aditivi su neugljikovodični spojevi dodani naftnom derivatu ili pomiješani s njime radi poboljšanja njegovih svojstava (oktanski i cetanski broj, ponašanje na hladnoći itd.). U aditive su uključeni oksigenati (kao što su alkoholi (metanol, etanol), eteri (metil tercijarni butileter (MTBE), etil tercijarni butileter (ETBE), tercijarni amil metileter (TAME) itd.), esteri (npr. ulje uljane repice ili dimetilester itd.), kemijski spojevi (npr. tetrametil olovo (TML), tetraetil olovo (TEL) i deterdženti). Količine aditiva/oksigenata (alkohola, etera, estera i drugih kemijskih spojeva) navedene u ovoj kategoriji trebale bi se odnositi na količine namijenjene miješanju s gorivima ili one upotrijebljene kao gorivo. U ovu su kategoriju uključena i biogoriva koja se miješaju s tekućim fosilnim gorivima.

Pojam toplina odnosi se na energiju dobivenu iz translacijskog, rotacijskog ili vibracijskog gibanja sastavnica tvari te promjena njezina fizičkog stanja. Navodi se sva toplina, osim one koju proizvedu samostalni proizvođači za vlastitu upotrebu, a ne prodaju. Svi drugi oblici topline prijavljuju se kao upotreba proizvoda od kojih je proizvedena toplina.

Treset je gorivi, meki, porozni ili komprimirani fosilni sedimentni talog biljnog podrijetla s visokim udjelom vlage (do 90 % u neobrađenom stanju), koji se lako reže te je svjetlosmeđe do tamnosmeđe boje. U treset su uključeni rezani i mljeveni treset. Treset za neenergetsku upotrebu nije obuhvaćen ovom kategorijom.

Količine goriva upotrijebljene za djelatnosti koje nisu uključene drugdje (poput razreda 84.22 klasifikacije NACE Rev. 2). Ova kategorija uključuje potrošnju goriva u vojne svrhe mobilnog i stacionarnog karaktera (npr. za brodove, zrakoplove, cestovna vozila i u stambenim prostorima), bez obzira na to je li gorivo isporučeno za vojsku te zemlje ili neke druge zemlje. Ako se ova kategorija upotrebljava, u napomenama bi trebalo obrazložiti što je njome obuhvaćeno.

Zajedničke bi stambene objekte, trajne (npr. zatvori) ili privremene (npr. bolnice) trebalo isključiti s obzirom na to da su obuhvaćeni potrošnjom u uslužnom sektoru. Energiju upotrijebljenu u svim djelatnostima prometa trebalo bi navesti u sektoru prometa, a ne u sektoru kućanstva.

Količine goriva za zračni promet isporučene zrakoplovima u unutarnjem zračnom prometu. Uključuje gorivo za namjene koje se ne odnose na letenje, npr. ispitivanje motora na ispitnom stolu. Razlika između unutarnjeg i međunarodnog zračnog prometa određuje se na temelju mjesta polijetanja i mjesta slijetanja, a ne prema državnoj pripadnosti zračnog prijevoznika. U to su uključena razmjerno duga putovanja između dvaju zračnih luka u zemlji s prekomorskim područjima. Ne uključuje goriva koja su zračni prijevoznici upotrijebili za svoja cestovna vozila (navesti u kategoriji ‚Drugdje nespomenuto – sektor prometa’) i goriva za zračni promet u vojne svrhe (navesti u kategoriji ‚Drugdje nespomenuto – drugi sektori’).

Količine upotrijebljene kao energija za podršku i rad cjevovoda pri prijenosu plina, tekućina, mulja i druge robe. Uključuje energiju upotrijebljenu za crpne stanice i održavanje cjevovoda. Ne uključuje energiju upotrijebljenu za distribuciju cjevovodom prirodnog ili industrijskog plina, tople vode ili pare od distributera do krajnjih korisnika (navesti u energetskom sektoru), energiju upotrijebljenu za krajnju distribuciju vode kućanstvima, industrijskim, komercijalnim i drugim korisnicima (navesti u kategoriji ‚Komercijalne i javne usluge’) i gubitke do kojih dolazi tijekom tog transporta između distributera i krajnjih korisnika (navesti kao gubitke u distribuciji).

Količine goriva upotrijebljene za proizvodnju topline u jedinicama/postrojenjima za isključivu proizvodnju topline koju izvode proizvođači kojima je to glavna djelatnost.

Količine goriva upotrijebljene za proizvodnju električne energije i/ili topline u kogeneracijskim jedinicama koju izvode proizvođači kojima je to glavna djelatnost.

2.2.2. PROIZVOĐAČI KOJIMA JE TO GLAVNA DJELATNOST – JEDINICE ZA KOMBINIRANU PROIZVODNJU TOPLINE I ELEKTRIČNE ENERGIJE (KOGENERACIJSKA POSTROJENJA)

Količine goriva upotrijebljene za proizvodnju električne energije u jedinicama/postrojenjima za isključivu proizvodnju električne energije koju izvode proizvođači kojima je to glavna djelatnost.

Gotovi proizvodi ili poluproizvodi koje krajnji potrošači vraćaju u rafinerije u svrhu obrade, miješanja ili prodaje. To su uglavnom nusproizvodi u petrokemijskoj industriji.

Sve zalihe na državnom području, uključujući zalihe vlade, zalihe glavnih potrošača i zalihe organizacija koje skladište zalihe, zalihe na prispjelim prekooceanskim brodovima, zalihe na područjima pod carinskim nadzorom i zalihe za treće osobe, bez obzira na to jesu li dio dvostranih vladinih sporazuma ili ne. Početna i završna razina odnosi se na prvi, odnosno na zadnji dan izvještajnog razdoblja. U zalihe su uključene zalihe koje su uskladištene u svim vrstama posebnih skladišnih prostora, površinskih ili podzemnih.

Osim ako je navedeno drukčije, ‚uvoz’ se odnosi na zemlju izvornog podrijetla (zemlja u kojoj je energent proizveden) za upotrebu u toj zemlji, a ‚izvoz’ se odnosi na zemlju krajnje potrošnje proizvedenog energenta. Količine se smatraju uvezenima ili izvezenima kada prijeđu političke granice zemlje bez obzira na to je li došlo do carinjenja ili ne.

Proizvođači kojima je to glavna djelatnost jesu proizvođači u privatnom i javnom vlasništvu čija je glavna djelatnost proizvodnja električne energije i/ili topline za prodaju trećim stranama,

PRILOG B

GODIŠNJA ENERGETSKA STATISTIKA

U ovom su Prilogu opisani područje primjene, jedinice, izvještajno razdoblje, učestalost, rokovi i načini prosljeđivanja za godišnje prikupljanje energetske statistike.

Sljedeće se odredbe primjenjuju na sva prikupljanja podataka navedena u ovom Prilogu:

a) Izvještajno razdoblje: Izvještajno razdoblje za podatke koji se prijavljuju jest jedna kalendarska godina (od 1. siječnja do 31. prosinca), a počinje s referentnom godinom 2017.

b) Učestalost: Podaci se prijavljuju na godišnjoj osnovi.

c) Rok za dostavu podataka: Podaci se dostavljaju do 30. studenoga godine koja slijedi nakon godine o kojoj se izvješćuje.

d) Format za dostavu podataka: Format u kojem se podaci dostavljaju u skladu je s odgovarajućim standardom za razmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat.

e) Način dostavljanja podataka: Podaci se prosljeđuju ili unose u elektroničkom obliku u jedinstveni središnji portal Eurostata.

Pojmovi koji nisu posebno pojašnjeni u ovom Prilogu objašnjeni su u Prilogu A.

1. KRUTA FOSILNA GORIVA I INDUSTRIJSKI PLINOVI

1.1. Primjenjivi energenti

Osim ako je navedeno drukčije, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energetske proizvode navedene u poglavlju 3.1. Priloga A. UGLJEN (kruta fosilna goriva i industrijski plinovi).

1.2. Popis agregata

Osim ako je navedeno drukčije, sljedeći popis agregata prijavljuje se za sve energente navedene u prethodnom stavku.

1.2.1. OPSKRBA

1.2.1.1. Proizvodnja

1.2.1.1.1. Podzemna proizvodnja

Primjenjuje se samo za antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bitumenizirani ugljen i lignit.

1.2.1.1.2. Površinska proizvodnja

Primjenjuje se samo za antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bitumenizirani ugljen i lignit.

1.2.1.2. Primljene količine iz drugih izvora

Postoje dvije potkategorije:

— rekuperirani mulj i ostali proizvodi srednje kvalitete koji se dobiju od ugljena koji se ne mogu razvrstati prema vrsti ugljena. Uključen je ugljen rekuperiran iz jalovine i drugih spremnika za otpatke,

— primljene količine iz drugih izvora.

1.2.1.3. Primljene količine iz drugih izvora: iz naftnih derivata

Ne primjenjuje se za antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bitumenizirani ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.1.4. Primljene količine iz drugih izvora: iz prirodnog plina

Ne primjenjuje se za antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bitumenizirani ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.1.5. Primljene količine iz drugih izvora: iz obnovljivih izvora energije

Ne primjenjuje se za antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bitumenizirani ugljen, lignit, treset, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.1.6. Uvoz

1.2.1.7. Izvoz

1.2.1.8. Međunarodni pomorski spremnici

1.2.1.9. Promjene zaliha

1.2.2. SEKTOR PRETVORBE

1.2.2.1. Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost

1.2.2.2. Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – jedinice za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

1.2.2.3. Samo proizvođači kojima je proizvodnja topline glavna djelatnost

1.2.2.4. Samo samostalni proizvođači električne energije

1.2.2.5. Samostalni proizvođači – jedinice za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

1.2.2.6. Samo samostalni proizvođači topline

1.2.2.7. Postrojenja za proizvodnju briketa

1.2.2.8. Koksare

1.2.2.9. Postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

1.2.2.10. Plinare

1.2.2.11. Visoke peći

1.2.2.12. Ukapljivanje ugljena

1.2.2.13. Za miješani prirodni plin

1.2.2.14. Drugdje nespomenuto – pretvorba

1.2.3. ENERGETSKI SEKTOR

1.2.3.1. Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane

1.2.3.2. Rudnici ugljena

1.2.3.3. Postrojenja za proizvodnju briketa

1.2.3.4. Koksare

1.2.3.5. Postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

1.2.3.6. Plinare

1.2.3.7. Visoke peći

1.2.3.8. Rafinerije nafte

1.2.3.9. Ukapljivanje ugljena

1.2.3.10. Drugdje nespomenuto – energetika

1.2.4. GUBITCI U DISTRIBUCIJI

U gubitke u distribuciji uključuje se i sagorijevanje industrijskih plinova.

1.2.5. NEENERGETSKA UPOTREBA

1.2.5.1. Sektor industrije, sektor pretvorbe i energetski sektor

Neenergetska upotreba u svim podsektorima industrije, pretvorbe i energetike, npr. ugljen za proizvodnju metanola ili amonijaka.

1.2.5.1.1. Sektor kemije i petrokemije

Odjeljci 20 i 21 klasifikacije NACE Rev. 2; u neenergetsku upotrebu ugljena uključuje se njegova upotreba kao sirovine za proizvodnju umjetnih gnojiva te kao sirovine za ostale proizvode petrokemijske industrije.

1.2.5.2. Sektor prometa

Neenergetska upotreba u svim podsektorima prometa.

1.2.5.3. Drugi sektori

Neenergetska upotreba u komercijalnim i javnim službama, domaćinstvima, poljoprivredi i sektorima ‚drugdje nespomenuto – drugi sektori’.

1.2.6. KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR INDUSTRIJE

1.2.6.1. Željezo i čelik

1.2.6.2. Kemijska i petrokemijska industrija

1.2.6.3. Obojeni metali

1.2.6.4. Nemetalni minerali

1.2.6.5. Vozila

1.2.6.6. Strojevi

1.2.6.7. Rudarstvo i kamenolomi

1.2.6.8. Hrana, piće i duhan

1.2.6.9. Celuloza, papir i tiskanje

1.2.6.10. Drvo i proizvodi od drva

1.2.6.11. Građevinarstvo

1.2.6.12. Tekstil i koža

1.2.6.13. Drugdje nespomenuto – industrija

1.2.7. KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR PROMETA

1.2.7.1. Željeznica

1.2.7.2. Unutrašnja plovidba

1.2.7.3. Drugdje nespomenuto – promet

1.2.8. KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – DRUGI SEKTORI

1.2.8.1. Komercijalne i javne usluge

1.2.8.2. Domaćinstva

1.2.8.2.1. Domaćinstva: grijanje prostora

1.2.8.2.2. Domaćinstva: hlađenje prostora

1.2.8.2.3. Domaćinstva: grijanje vode

1.2.8.2.4. Domaćinstva: kuhanje

1.2.8.2.5. Domaćinstva: druge vrste konačne namjene

1.2.8.3. Poljoprivreda/šumarstvo

1.2.8.4. Ribarstvo

1.2.8.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

1.2.9. UVOZ PREMA DRŽAVI PODRIJETLA I IZVOZ PREMA DRŽAVI ODREDIŠTA

Prijavljuje se uvoz prema državi podrijetla i izvoz prema državi odredišta. Primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bitumenizirani ugljen, lignit, briket, koks iz koksnih peći, ugljeni katran, BKB, treset, proizvode od treseta, naftni škriljevac i naftni pijesak.

1.2.10. KALORIČNE VRIJEDNOSTI

Primjenjuje se na antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bitumenizirani ugljen, lignit, briket, koks iz koksnih peći, koksni plin, ugljeni katran, BKB, treset, proizvode od treseta, naftni škriljevac i naftni pijesak.

Za sljedeće agregate treba prijaviti bruto i neto kaloričnu vrijednost:

1.2.10.1. Proizvodnja

1.2.10.2. Uvoz

1.2.10.3. Izvoz

1.2.10.4. Upotrijebljeno u koksarama

1.2.10.5. Upotrijebljeno u visokim pećima

1.2.10.6. Upotrijebljeno kod proizvođača kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost, proizvođača kojima je proizvodnja topline glavna djelatnost i u kogeneracijskim jedinicama

1.2.10.7. Upotrijebljeno u industriji

1.2.10.8. U druge svrhe

1.3. Mjerne jedinice

Količine o kojima se izvješćuje moraju se prijaviti u kilotonama (kt), osim u slučaju: industrijskih plinova (plina iz plinare, plina iz koksnih peći, plina iz visoke peći, drugih pridobivenih plinova) za koje se količina o kojoj se izvješćuje mora prijaviti u teradžulima na temelju bruto kaloričnih vrijednosti (TJ GCV).

Kalorične vrijednosti moraju se prijaviti u megadžulima po toni (MJ/t).

1.4. Odstupanja i izuzeća

Nije primjenjivo.

2. PRIRODNI PLIN

2.1. Primjenjivi energenti

Ovo se poglavlje odnosi na izvješćivanje o prirodnom plinu.

2.2. Popis agregata

Sljedeći se popis agregata prijavljuje kao prirodni plin.

2.2.1. SEKTOR OPSKRBE

Prijavljene količine u sektoru opskrbe izražavaju se u jedinicama za obujam i energiju, uključujući bruto i neto kalorične vrijednosti.

2.2.1.1. Domaća proizvodnja

Uključuje proizvodnju na priobalnim područjima.

2.2.1.1.1. Vezani plin

Prirodni plin proizveden zajedno sa sirovom naftom.

2.2.1.1.2. Nevezani plin

Prirodni plin koji potječe iz nalazišta koja daju ugljikovodike samo u plinovitom stanju.

2.2.1.1.3. Plin iz rudnika

Metan dobiven u rudnicima ugljena ili iz slojeva ugljena koji se cjevovodima dovodi na površinu i troši se u ugljenokopima ili se cjevovodima dovodi do potrošača.

2.2.1.2. Primljene količine iz drugih izvora

2.2.1.2.1. Primljene količine iz drugih izvora: Nafta i naftni derivati

2.2.1.2.2. Primljene količine iz drugih izvora: Ugljen

2.2.1.2.3. Primljene količine iz drugih izvora: Obnovljivi izvori energije

2.2.1.3. Uvoz

2.2.1.4. Izvoz

2.2.1.5. Međunarodni pomorski spremnici

2.2.1.6. Promjene zaliha

2.2.1.7. Bruto unutrašnja potrošnja

2.2.1.8. Obnovljivi plin

Početne i završne razine zaliha prijavljuju se odvojeno kao zalihe na državnom području i zalihe u inozemstvu. ‚Razine zaliha’ znači količine plina raspoložive za isporuku tijekom ciklusa povećanja i smanjenja zaliha. To se odnosi na obnovljivi prirodni plin uskladišten u posebnim skladišnim prostorima (iscrpljena plinska i/ili naftna polja, vodonosni bazen napajanja, solna jama, miješane špilje i drugo) te na uskladištenje ukapljenog prirodnog plina. Nije uključen plinski jastuk. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kaloričnih vrijednosti.

2.2.1.9. Ispušteni plin

Količina plina koji je ispušten u atmosferu na crpilištu ili u pogonu za preradu plina. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kaloričnih vrijednosti.

2.2.1.10. Zapaljeni plin

Količina plina koji je izgorio na crpilištu ili u pogonu za preradu plina. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev u pogledu prijavljivanja kaloričnih vrijednosti.

2.2.2. SEKTOR PRETVORBE

2.2.2.1. Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost

2.2.2.2. Samo samostalni proizvođači električne energije

2.2.2.3. Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – kogeneracijske jedinice

2.2.2.4. Samostalni proizvođači – kogeneracijske jedinice

2.2.2.5. Samo proizvođači kojima je proizvodnja topline glavna djelatnost

2.2.2.6. Samo samostalni proizvođači topline

2.2.2.7. Plinare

2.2.2.8. Koksare

2.2.2.9. Visoke peći

2.2.2.10. Pretvorba plina u tekućine

2.2.2.11. Drugdje nespomenuto – pretvorba

2.2.3. ENERGETSKI SEKTOR

2.2.3.1. Rudnici ugljena

2.2.3.2. Vađenje nafte i plina

2.2.3.3. Inputi u rafinerijama nafte

2.2.3.4. Koksare

2.2.3.5. Visoke peći

2.2.3.6. Plinare

2.2.3.7. Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane

2.2.3.8. Ukapljivanje (LNG) ili uplinjavanje

2.2.3.9. Pretvorba plina u tekućine

2.2.3.10. Drugdje nespomenuto – energetika

2.2.4. GUBITCI U DISTRIBUCIJI

2.2.5. SEKTOR PROMETA

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja prijavljuju se odvojeno za sljedeće agregate.

2.2.5.1. Cestovni promet

2.2.5.2. Prijevoz cjevovodima

2.2.5.3. Drugdje nespomenuto – promet

2.2.6. SEKTOR INDUSTRIJE

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja prijavljuju se odvojeno za sljedeće agregate.

2.2.6.1. Željezo i čelik

2.2.6.2. Kemijska i petrokemijska industrija

2.2.6.3. Obojeni metali

2.2.6.4. Nemetalni minerali

2.2.6.5. Vozila

2.2.6.6. Strojevi

2.2.6.7. Rudarstvo i kamenolomi

2.2.6.8. Hrana, piće i duhan

2.2.6.9. Celuloza, papir i tiskanje

2.2.6.10. Drvo i proizvodi od drva

2.2.6.11. Građevinarstvo

2.2.6.12. Tekstil i koža

2.2.6.13. Drugdje nespomenuto – industrija

2.2.7. DRUGI SEKTORI

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja prijavljuju se odvojeno za sljedeće agregate.

2.2.7.1. Komercijalne i javne usluge

2.2.7.2. Domaćinstva

2.2.7.2.1. Domaćinstva: grijanje prostora

2.2.7.2.2. Domaćinstva: hlađenje prostora

2.2.7.2.3. Domaćinstva: grijanje vode

2.2.7.2.4. Domaćinstva: kuhanje

2.2.7.2.5. Domaćinstva: druge vrste konačne namjene

2.2.7.3. Poljoprivreda/šumarstvo

2.2.7.4. Ribarstvo

2.2.7.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

2.2.8. UVOZ PREMA DRŽAVI PODRIJETLA I IZVOZ PREMA DRŽAVI ODREDIŠTA

Prijavljuju se ukupne količine prirodnog plina te udio ukapljenog prirodnog plina (LNG) i to prema državi podrijetla za uvoz i prema državi odredišta za izvoz.

2.2.9. MOGUĆNOSTI SKLADIŠTENJA PLINA

Navode se odvojeno kao pogoni za skladištenje plinova u plinovitom stanju i terminala za ukapljeni prirodni plin (koji se dalje razlikuju kao terminali za ukapljeni prirodni plin koji se uvozi i terminali za ukapljeni prirodni plin koji se izvozi).

2.2.9.1. Naziv

Naziv lokacije pogona za skladištenje ili terminala za prirodni ukapljeni plin

2.2.9.2. Vrsta (samo za pogone za skladištenje plinova u plinovitom stanju)

Vrsta skladištenja, npr. iscrpljeno plinsko polje, vodonosni bazen napajanja, solna jama itd.

2.2.9.3. Kapacitet

Za pogone za skladištenje plinova u plinovitom stanju: ukupni kapacitet za skladištenje plina, isključujući plinski jastuk. Plinski jastuk jest ukupan volumen plina koji je stalno potreban za održavanje odgovarajućega tlaka u podzemnom skladištu plina i stopa isporuke tijekom ciklusa smanjenja zaliha.

Za terminale za prirodni ukapljeni plin: ukupni kapacitet za skladištenje plina izražen u ekvivalentu plina u plinovitom stanju.

2.2.9.4. Vršno opterećenje

Najviša razina na kojoj se plin može iscrpljivati iz dotičnog skladišnog prostora; odgovara najvećem kapacitetu crpljenja.

2.2.9.5. Kapacitet uplinjavanja ili ukapljivanja (samo za terminale za prirodni ukapljeni plin)

Navodi se kapacitet uplinjavanja za uvozne terminale i kapacitet ukapljivanja za izvozne terminale.

2.3. Mjerne jedinice

Količine prirodnog plina prijavljuju se prema njegovoj energetskoj vrijednosti, tj. u TJ, na temelju bruto kalorične vrijednosti. Ako su potrebne fizičke količine, jedinica je 106 m3 uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa)

Kalorične vrijednosti prijavljuju se u kJ/m3, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Radni obujam prijavljuje se u 106 m3, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

Vršno opterećenje te kapacitet uplinjavanja i ukapljivanja prijavljuju se u 106 m3/dan, uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101 325 Pa).

3. ELEKTRIČNA ENERGIJA I TOPLINA

3.1. Primjenjivi energenti

Ovo se poglavlje odnosi na toplinu i električnu energiju.

3.2. Popis agregata

Osim ako je navedeno drukčije, sljedeći popis agregata prijavljuje se za toplinu i električnu energiju.

3.2.1. PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE

U ovom se poglavlju primjenjuju sljedeće posebne definicije na agregate u vezi s električnom energijom i toplinom:

— Bruto proizvodnja električne energije: ukupna električna energija koja je proizvedena u svim predmetnim postrojenjima za proizvodnju električne energije (uključujući crpne hidroelektrane) i izmjerena na izlazima glavnih generatora.

— Bruto proizvodnja topline: ukupna toplina proizvedena u postrojenju, uključuje toplinu koju upotrebljavaju pomoćni uređaji postrojenja koji upotrebljavaju vruću tekućinu (grijanje prostora, grijanje s tekućim gorivom itd.) i gubitke pri izmjeni topline u postrojenju/mreži te toplinu koja se kao primarni oblik energije upotrebljava u kemijskim procesima.

— Neto proizvodnja električne energije: bruto proizvodnja električne energije umanjena za električnu energiju koju su potrošili pomoćni uređaji za proizvodnju električne energije i onu izgubljenu u glavnim transformatorima.

— Neto proizvodnja topline: količina topline koja je isporučena distribucijskom sustavu i izračunana mjerenjem ulaznih i izlaznih tokova topline.

Agregate iz poglavlja 3.2.1.1. do 3.2.1.11. treba prijaviti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. U okviru tih dviju vrsta elektrana bruto i neto proizvodnja električne energije i topline moraju se prijaviti zasebno, kad god je to primjenjivo, za elektrane, toplane i kogeneracijske jedinice.

3.2.1.1. Nuklearna energija

3.2.1.2. Hidroenergija (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.1.3. Geotermalna energija

3.2.1.4. Solarna energija

3.2.1.5. Energija plime i oseke, valova i oceana (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.1.6. Energija vjetra (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.1.7. Goriva

Zapaljive i gorive tekućine, tj. one kod kojih se pri reakciji s kisikom oslobađa znatna količina topline i koje se primjenjuju izravno za proizvodnju električne energije i/ili topline.

3.2.1.8. Toplinske crpke (primjenjuje se samo za toplinu)

3.2.1.9. Električni kotlovi (primjenjuje se samo za toplinu)

3.2.1.10. Toplina proizvedena u kemijskim procesima

Toplina koja nastaje u egzotermičkim procesima poput kemijskih reakcija. Ne uključuje otpadnu toplinu koja nastaje u energetskim procesima i koju bi trebalo navesti kao toplinu proizvedenu iz odgovarajućega goriva.

3.2.1.11. Drugi izvori

3.2.2. OPSKRBA

Za točke 3.2.2.1. i 3.2.2.2. prijavljene količine u skladu su s vrijednostima prijavljenima za agregate iz točaka od 3.2.1.1. do 3.2.1.11.

3.2.2.1. Bruto proizvodnja ukupno

3.2.2.2. Neto proizvodnja ukupno

3.2.2.3. Uvoz

Količine električne energije smatraju se uvezenima ili izvezenima kada prijeđu političke granice zemlje bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. Ako električna energija prolazi kroz zemlju, količina te energije prijavljuje se i kao uvoz i kao izvoz.

3.2.2.4. Izvoz

Vidjeti objašnjenje u točki 3.2.2.3. ‚Uvoz’.

3.2.2.5. Upotrijebljeno za toplinske crpke (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.2.6. Upotrijebljeno za električne kotlove (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.2.7. Upotrijebljeno za crpne hidroelektrane – isključivo crpne hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.2.8. Upotrijebljeno za crpne hidroelektrane – mješovite hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju)

3.2.2.9. Upotrijebljeno za proizvodnju električne energije (primjenjuje se samo za toplinu)

3.2.3. GUBITCI U DISTRIBUCIJI

Za električnu su energiju uključeni gubitci u transformatorima koji se ne smatraju sastavnim dijelovima elektrana.

3.2.4. KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR PROMETA

Krajnja energetska potrošnja i krajnja neenergetska potrošnja prijavljuju se odvojeno za sljedeće agregate.

3.2.4.1. Željeznica

3.2.4.2. Prijevoz cjevovodima

3.2.4.3. Cestovni promet

3.2.4.4. Drugdje nespomenuto – sektor prometa

3.2.5. KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – DRUGI SEKTORI

3.2.5.1. Komercijalne i javne usluge

3.2.5.2. Domaćinstva

3.2.5.2.1. Domaćinstva: grijanje prostora

3.2.5.2.2. Domaćinstva: hlađenje prostora

3.2.5.2.3. Domaćinstva: grijanje vode

3.2.5.2.4. Domaćinstva: kuhanje

3.2.5.2.5. Osvjetljenje i uređaji

3.2.5.2.6. Domaćinstva: druge vrste konačne namjene

3.2.5.3. Poljoprivreda/šumarstvo

3.2.5.4. Ribarstvo

3.2.5.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

3.2.6. ENERGETSKI SEKTOR

Ne uključuje vlastitu upotrebu postrojenja i potrošnju u crpnim hidroelektranama, toplinskim crpkama i električnim kotlovima.

3.2.6.1. Rudnici ugljena

3.2.6.2. Vađenje nafte i plina

3.2.6.3. Postrojenja za proizvodnju briketa

3.2.6.4. Koksare

3.2.6.5. Postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

3.2.6.6. Plinare

3.2.6.7. Visoke peći

3.2.6.8. Rafinerije nafte

3.2.6.9. Nuklearna industrija

3.2.6.10. Postrojenja za ukapljivanje ugljena

3.2.6.11. Postrojenja za ukapljivanje (LNG) i uplinjavanje

3.2.6.12. Postrojenja za uplinjavanje (bioplin)

3.2.6.13. Pretvorba plina u tekućine

3.2.6.14. Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena

3.2.6.15. Drugdje nespomenuto – energetika

3.2.7. SEKTOR INDUSTRIJE

3.2.7.1. Željezo i čelik

3.2.7.2. Kemijska i petrokemijska industrija

3.2.7.3. Obojeni metali

3.2.7.4. Nemetalni minerali

3.2.7.5. Vozila

3.2.7.6. Strojevi

3.2.7.7. Rudarstvo i kamenolomi

3.2.7.8. Hrana, piće i duhan

3.2.7.9. Celuloza, papir i tiskanje

3.2.7.10. Drvo i proizvodi od drva

3.2.7.11. Građevinarstvo

3.2.7.12. Tekstil i koža

3.2.7.13. Drugdje nespomenuto – industrija

3.2.8. NETO PROIZVODNJA SAMOSTALNIH PROIZVOĐAČA

Neto proizvodnja električne energije i neto proizvodnja topline samostalnih proizvođača trebaju se prijaviti zasebno za elektrane, toplane i kogeneracijske jedinice, za sljedeća postrojenja ili djelatnosti:

3.2.8.1. Energetski sektor: rudnici ugljena

3.2.8.2. Energetski sektor: vađenje nafte i plina

3.2.8.3. Energetski sektor: postrojenja za proizvodnju briketa

3.2.8.4. Energetski sektor: koksare

3.2.8.5. Energetski sektor: postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

3.2.8.6. Energetski sektor: plinare

3.2.8.7. Energetski sektor: visoke peći

3.2.8.8. Energetski sektor: rafinerije nafte

3.2.8.9. Energetski sektor: postrojenja za ukapljivanje ugljena

3.2.8.10. Energetski sektor: postrojenja za ukapljivanje (LNG) i uplinjavanje

3.2.8.11. Energetski sektor: postrojenja za uplinjavanje (bioplin)

3.2.8.12. Energetski sektor: pretvorba plina u tekućine

3.2.8.13. Energetski sektor: postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena

3.2.8.14. Energetski sektor: drugdje nespomenuto – energetika

3.2.8.15. Sektor industrije: željezo i čelik

3.2.8.16. Sektor industrije: kemijska i petrokemijska industrija

3.2.8.17. Sektor industrije: obojeni metali

3.2.8.18. Sektor industrije: nemetalni minerali

3.2.8.19. Sektor industrije: vozila

3.2.8.20. Sektor industrije: strojevi

3.2.8.21. Sektor industrije: rudarstvo i kamenolomi

3.2.8.22. Sektor industrije: hrana, piće i duhan

3.2.8.23. Sektor industrije: celuloza, papir i tiskanje

3.2.8.24. Sektor industrije: drvo i proizvodi od drva

3.2.8.25. Sektor industrije: građevinarstvo

3.2.8.26. Sektor industrije: tekstil i koža

3.2.8.27. Sektor industrije: drugdje nespomenuto – industrija:

3.2.8.28. Sektor prometa: željeznica

3.2.8.29. Sektor prometa: prijevoz cjevovodima

3.2.8.30. Sektor prometa: cestovni promet

3.2.8.31. Sektor prometa: drugdje nespomenuto – promet

3.2.8.32. Drugi sektori: domaćinstva

3.2.8.32. Drugi sektori: komercijalne i javne usluge

3.2.8.32. Drugi sektori: poljoprivreda/šumarstvo

3.2.8.32. Drugi sektori: ribarstvo

3.2.8.32. Drugi sektori: drugdje nespomenuto – ostalo

3.2.9. BRUTO PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE OD GORIVA

Bruto proizvedena električna energija, prodana toplina i upotrijebljene količine goriva, uključujući njihovu odgovarajuću ukupnu energiju iz goriva navedenih u nastavku moraju se prijaviti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. U okviru tih dviju vrsta proizvođača ta se proizvodnja električne energije i topline mora prijaviti zasebno za elektrane, za toplane i za kogeneracijska postrojenja, kad god je primjenjivo.

3.2.9.1. Antracit

3.2.9.2. Koksni ugljen

3.2.9.3. Drugi bitumenizirani ugljen

3.2.9.4. Sub-bitumenizirani ugljen

3.2.9.5. Lignit

3.2.9.6. Treset

3.2.9.7. Briket

3.2.9.8. Koks iz koksnih peći

3.2.9.9. Koksni plin

3.2.9.10. Ugljeni katran

3.2.9.11. BKB (briket od lignita i mrkog ugljena)

3.2.9.12. Plin iz plinare

3.2.9.13. Plin iz koksnih peći

3.2.9.14. Plin iz visokih peći

3.2.9.15. Drugi pridobiveni plinovi

3.2.9.16. Proizvodi od treseta

3.2.9.17. Naftni škriljevac i naftni pijesak

3.2.9.18. Sirova nafta

3.2.9.19. Kondenzati prirodnog plina (NGL)

3.2.9.20. Rafinerijski plin

3.2.9.21. Ukapljeni naftni plin (LPG)

3.2.9.22. Laka nafta

3.2.9.23. Mlazno gorivo kerozinskog tipa

3.2.9.24. Ostali kerozini

3.2.9.25. Plinsko ulje/dizelsko gorivo

3.2.9.26. Loživo ulje

3.2.9.27. Bitumen

3.2.9.28. Naftni koks

3.2.9.29. Drugi naftni proizvodi

3.2.9.30. Prirodni plin

3.2.9.31. Industrijski otpad

3.2.9.32. Obnovljivi komunalni otpad

3.2.9.33. Neobnovljivi komunalni otpad

3.2.9.34. Kruta biogoriva

3.2.9.35. Bioplinovi

3.2.9.36. Biodizel

3.2.9.37. Biobenzin

3.2.9.38. Druga tekuća biogoriva

3.2.10. INSTALIRANA ELEKTRIČNA SNAGA

Instalirana električna snaga prijavljuje se kao stanje na 31. prosinca odgovarajuće izvještajne godine. Uključena je električna snaga elektrana i kogeneracijskih jedinica. Instalirana električna snaga mora se prijaviti i za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. Instalirana električna snaga jest zbroj instaliranih električnih snaga svih pojedinačnih postrojenja tijekom određenog razdoblja rada. Razdoblje rada uređaja koje se pretpostavlja u svrhu ovih statistika traje neprekidno: u praksi je to 15 sati dnevno ili više. Instalirana snaga najveća je snaga koja se u punom pogonu postrojenja neprekidno isporučuje na izlazu iz elektrane.

3.2.10.1. Nuklearna energija

3.2.10.2. Konvencionalne hidroelektrane

3.2.10.3. Mješovite hidroelektrane

3.2.10.4. Isključivo crpne hidroelektrane

3.2.10.5. Geotermalna energija

3.2.10.6. Solarna fotovoltaična energija

3.2.10.7. Solarna toplinska energija

3.2.10.8. Energija plime i oseke, valova i oceana

3.2.10.9. Energija vjetra

3.2.10.10. Goriva

3.2.10.10.1. Vrsta proizvodnje: para

3.2.10.10.2. Vrsta proizvodnje: unutarnje sagorijevanje

3.2.10.10.3. Vrsta proizvodnje: plinska turbina

3.2.10.10.4. Vrsta proizvodnje: postrojenja s kombiniranim ciklusom

3.2.10.10.5. Vrsta proizvodnje: ostalo

3.2.10.11. Drugi izvori

3.2.11. INSTALIRANA ELEKTRIČNA SNAGA POSTROJENJA NA GORIVO

Instalirana električna snaga postrojenja na gorivo mora se prijaviti i za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače te zasebno za svaku vrstu postrojenja na jednu ili na više vrsta goriva koji se navode u nastavku. Sustavi s pogonom na više vrsta goriva uključuju samo one jedinice koje kontinuirano mogu sagorijevati više od jedne vrste goriva. Postrojenja s odvojenim jedinicama koje upotrebljavaju različite vrste goriva treba razvrstati u odgovarajuće kategorije postrojenja s pogonom na jednu vrstu goriva. Za sva postrojenja na više vrsta goriva moraju se dodati podaci o tome koje se vrste goriva koriste kao primarne, a koje kao alternativne.

3.2.11.1. Postrojenja na jednu vrstu goriva (za sve kategorije primarnih goriva)

3.2.11.2. Na više vrsta goriva; kruta i tekuća goriva

3.2.11.3. Na više vrsta goriva; kruta goriva i prirodni plin

3.2.11.4. Na više vrsta goriva; tekuća goriva i prirodni plin

3.2.11.5. Na više vrsta goriva; kruta i tekuća goriva te prirodni plin

3.3. Mjerne jedinice

Električna energija prijavljuje se u gigavat satima (GWh), toplina u teradžulima (TJ), a snaga u megavatima (MW).

Ako je potrebno izvijestiti i o drugim gorivima, jedinice za izvješćivanje o tim gorivima primjenjuju se kako je definirano u relevantnim poglavljima ovoga Priloga.

4. NAFTA I NAFTNI DERIVATI

4.1. Primjenjivi energenti

Osim ako je navedeno drukčije, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energetske proizvode navedene u poglavlju 3.4. Priloga A. NAFTA (sirova nafta i naftni derivati)

4.2. Popis agregata

Osim ako je navedeno drukčije, sljedeći popis agregata prijavljuje se za sve energente navedene u prethodnom stavku.

4.2.1. OPSKRBA SIROVOM NAFTOM, NGL-OM, RAFINERIJSKIM SIROVINAMA, ADITIVIMA I DRUGIM UGLJIKOVODICIMA

Sljedeći se agregati prijavljuju za sirovu naftu, kondenzate prirodnog plina, rafinerijske sirovine, aditive/oksigenate, biogoriva u aditivima/oksigenatima i druge ugljikovodike:

4.2.1.1. Domaća proizvodnja

Ne primjenjuje se za rafinerijske sirovine i za biogoriva.

4.2.1.2. Primljene količine iz drugih izvora.

Ne primjenjuje se za sirovu naftu, NGL i rafinerijske sirovine.

4.2.1.2.1. Primljene količine iz drugih izvora: iz ugljena

4.2.1.2.2. Primljene količine iz drugih izvora: iz prirodnog plina

4.2.1.2.3. Primljene količine iz drugih izvora: iz obnovljivih izvora energije

4.2.1.3. Povratci iz sektora petrokemije

Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine.

4.2.1.4. Prijenos proizvoda

Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine.

4.2.1.5. Uvoz

Uključuje količine sirove nafte i proizvoda koji su uvezeni ili izvezeni na temelju sporazuma o procesima obrade (tj. rafiniranje na temelju računa). Kod sirove nafte i NGL-a treba navesti državu izvornog podrijetla; kod rafinerijskih sirovina i gotovih proizvoda treba navesti državu posljednjeg slanja. Uključeni su svi ukapljeni plinovi (npr. LPG) dobiveni uplinjavanjem uvezenog ukapljenog prirodnog plina i naftni derivati koje je izravno uvezla ili izvezla petrokemijska industrija. Napomena: Ovdje ne bi trebalo izvješćivati o trgovini biogorivima koja nisu pomiješana s transportnim gorivima (tj. biogoriva u čistom obliku). Ponovni izvoz nafte uvezene u svrhu procesa prerade na području pod carinskim nadzorom trebalo bi navesti kao izvoz proizvoda iz zemlje u kojoj je prerada obavljena u državu konačnog odredišta.

4.2.1.6. Izvoz

Napomena za uvoz (4.2.1.5.) analogno se primjenjuje na izvoz.

4.2.1.7. Neposredna upotreba

4.2.1.8. Promjene zaliha

4.2.1.9. Zabilježeni input u rafinerije

Izmjerena ukupna količina proizvoda koji su ušli u rafineriju.

4.2.1.10. Gubitci u rafinerijama

Razlika između zabilježenog inputa u rafinerije i bruto proizvodnje rafinerije. Gubitci se mogu pojaviti za vrijeme procesa destilacije zbog ishlapljivanja. Navedeni gubitci prikazuju se pozitivnom brojkom. Moguća su povećanja volumena ali ne i mase.

4.2.1.11. Ukupne početne zalihe na državnom području

4.2.1.12. Ukupne završne zalihe na državnom području

4.2.1.13. Neto kalorična vrijednost

4.2.1.13.1. Proizvodnja (ne primjenjuje se na rafinerijske sirovine i biogoriva u aditivima/oksigenatima)

4.2.1.13.2. Uvoz (ne primjenjuje se na biogoriva u aditivima/oksigenatima)

4.2.1.13.3. Izvoz (ne primjenjuje se na biogoriva u aditivima/oksigenatima)

4.2.1.13.4. Ukupni prosjek

4.2.2. OPSKRBA NAFTNIM DERIVATIMA

Sljedeći se agregati primjenjuju na gotove proizvode (rafinerijski plin, etan, LPG, laka nafta, motorni benzin uključujući biobenzin, avionski benzin, mlazno gorivo benzinskog (gazolinskog) tipa, mlazno gorivo petrolejskog (kerozinskog) tipa uključujući biogorivo, ostali kerozini, plinsko ulje/dizelsko gorivo, loživo ulje s malim i s velikim udjelom sumpora, white spirit (specijalni teški benzin) i SBP, maziva, bitumen, parafinski vosak, naftni koks i drugi proizvodi). Neposredna primjena sirove nafte i NGL-a navodi se pod isporuku gotovih proizvoda i reklasifikaciju proizvoda.

4.2.2.1. Primljene sirovine

4.2.2.2. Bruto proizvodnja rafinerije

4.2.2.3. Reciklirani proizvodi

4.2.2.4. Rafinerijsko gorivo (rafinerije nafte)

U ovu bi kategoriju trebalo uključiti goriva koja se upotrebljavaju u rafinerijama za proizvodnju električne energije i topline koje se prodaju.

4.2.2.4.1. upotreba u jedinicama/postrojenjima u kojima se proizvodi samo električna energija

4.2.2.4.2. upotreba u kogeneracijskim jedinicama

4.2.2.4.3. upotreba u jedinicama/postrojenjima u kojima se proizvodi samo toplina

4.2.2.5. Uvoz

Primjenjuje se napomena za uvoz (4.2.1.5.).

4.2.2.6. Izvoz

Primjenjuje se napomena za uvoz (4.2.1.5.).

4.2.2.7. Međunarodni pomorski spremnici

4.2.2.8. Reklasifikacija proizvoda

4.2.2.9. Prijenos proizvoda

4.2.2.10. Promjene zaliha

4.2.2.11. Razine početnih zaliha

4.2.2.12. Razine završnih zaliha

4.2.2.13. Promjene zaliha kod proizvođača kojima je to glavna djelatnost

Promjene zaliha koje drže javna poduzeća, a koje nisu negdje drugdje navedene u razinama zaliha i promjenama zaliha. Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj.

4.2.2.14. Prosječne neto kalorične vrijednosti

4.2.3. ISPORUKE SEKTORU PETROKEMIJE

Zabilježena isporuka gotovih naftnih derivata iz primarnih izvora (npr. rafinerije, postrojenja za miješanje itd.) na unutarnje tržište.

4.2.3.1. Bruto isporuke sektoru petrokemije

4.2.3.2. Energija potrošena u sektoru petrokemije

Količine nafte potrošene kao gorivo za petrokemijske procese kao što je parno krekiranje.

4.2.3.3. Neenergetska upotreba u sektoru petrokemije

Količine nafte potrošene u sektoru petrokemije za proizvodnju etilena, propilena, butilena, sintetičkog plina, aromata, butadiena i drugih sirovina na bazi ugljikovodika, u procesima kao što su parno krekiranje i parno reformiranje te u pogonima za proizvodnju aromata. Nisu uključene količine nafte koje se koriste kao gorivo.

4.2.3.4. Povratci iz sektora petrokemije u rafinerije

4.2.4. SEKTOR PRETVORBE

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.4.1. Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost

4.2.4.2. Samo samostalni proizvođači električne energije

4.2.4.3. Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – kogeneracijske jedinice

4.2.4.4. Samostalni proizvođači – kogeneracijske jedinice

4.2.4.5. Samo proizvođači kojima je proizvodnja topline glavna djelatnost

4.2.4.6. Samo samostalni proizvođači topline

4.2.4.7. Plinare/postrojenja za uplinjavanje

4.2.4.8. Miješani prirodni plin

4.2.4.9. Koksare

4.2.4.10. Visoke peći

4.2.4.11. Petrokemijska industrija

4.2.4.12. Postrojenja za proizvodnju briketa

4.2.4.13. Drugdje nespomenuto – pretvorba

4.2.5. ENERGETSKI SEKTOR

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.5.1. Rudnici ugljena

4.2.5.2. Vađenje nafte i plina

4.2.5.3. Koksare

4.2.5.4. Visoke peći

4.2.5.5. Plinare

4.2.5.6. Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane za proizvodnju za vlastitu upotrebu.

4.2.5.7. Drugdje nespomenuto – energetika

4.2.6. GUBITCI U DISTRIBUCIJI

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.7. KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR INDUSTRIJE

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.7.1. Željezo i čelik

4.2.7.2. Kemijska i petrokemijska industrija

4.2.7.3. Obojeni metali

4.2.7.4. Nemetalni minerali

4.2.7.5. Vozila

4.2.7.6. Strojevi

4.2.7.7. Rudarstvo i kamenolomi

4.2.7.8. Hrana, piće i duhan

4.2.7.9. Celuloza, papir i tiskanje

4.2.7.10. Drvo i proizvodi od drva

4.2.7.11. Građevinarstvo

4.2.7.12. Tekstil i koža

4.2.7.13. Drugdje nespomenuto – industrija

4.2.8. KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR PROMETA

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.8.1. Međunarodni zračni promet

4.2.8.2. Unutarnji zračni promet

4.2.8.3. Cestovni promet

4.2.8.4. Željeznica

4.2.8.5. Unutrašnja plovidba

4.2.8.6. Prijevoz cjevovodima

4.2.8.7. Drugdje nespomenuto – promet

4.2.9. KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – DRUGI SEKTORI

Prijavljuju se količine i za energetsku i za neenergetsku upotrebu.

4.2.9.1. Komercijalne i javne usluge

4.2.9.2. Domaćinstva

4.2.9.2.1. Domaćinstva: grijanje prostora

4.2.9.2.2. Domaćinstva: hlađenje prostora

4.2.9.2.3. Domaćinstva: grijanje vode

4.2.9.2.4. Domaćinstva: kuhanje

4.2.9.2.5. Domaćinstva: druge vrste konačne namjene

4.2.9.3. Poljoprivreda/šumarstvo

4.2.9.4. Ribarstvo

4.2.9.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

4.2.10. UVOZ PREMA DRŽAVI PODRIJETLA I IZVOZ PREMA DRŽAVI ODREDIŠTA

Prijavljuju se uvoz prema državi podrijetla i izvoz prema državi odredišta. Primjenjuje se napomena za uvoz (4.2.1.5.).

4.2.11. KAPACITET RAFINERIJE

Izvješćuje se o nacionalnom ukupnom kapacitetu rafinerija i raščlanjuje se godišnji kapacitet po rafineriji u tisućama metričkih tona godišnje. Izvješćuje se o sljedećim stavkama:

4.2.11.1. Naziv/lokacija

4.2.11.2. Atmosferska destilacija

4.2.11.3. Vakuumska destilacija

4.2.11.4. Toplinsko krekiranje

4.2.11.4.1. Od toga visbreaking

4.2.11.4.2. Od toga proizvodnja koksa

4.2.11.5. Katalitičko krekiranje

4.2.11.5.1. Od toga fluid katalitičko krekiranje (FCC)

4.2.11.5.2. Od toga hidrokrekiranje (HCK)

4.2.11.6. Preoblikovanje

4.2.11.7. Odsumporavanje

4.2.11.8. Alkilacija, polimerizacija, izomerizacija

4.2.11.9. Eterifikacija

4.3. Mjerne jedinice

Količine o kojima se izvješćuje moraju se prijaviti u kilotonama (kt). Kalorične vrijednosti moraju se prijaviti u megadžulima po toni (MJ/t).

4.4. Izuzeća

Cipar je izuzet iz obveze izvješćivanja o agregatima definiranima u odjeljku 4.2.9. (Krajnja potrošnja energije – drugi sektori); primjenjuju se samo ukupne vrijednosti. Cipar je izuzet iz obveze izvješćivanja o neenergetskoj upotrebi iz odjeljaka 4.2.4. (Sektor pretvorbe), 4.2.5. (Sektor energetike), 4.2.7. (Industrija), 4.2.7.2. (Sektor industrije – kemijska i petrokemijska industrija), 4.2.8. (Prijevoz) i 4.2.9. (Drugi sektori).

5. OBNOVLJIVA ENERGIJA I ENERGIJA IZ OTPADA

5.1. Primjenjivi energenti

Osim ako je navedeno drukčije, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve energetske proizvode navedene u poglavlju 3.5. Priloga A. OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE I OTPAD. Izvješćuje se samo o količinama goriva upotrijebljenima za energetske potrebe (na primjer: proizvodnja električne energije i topline, sagorijevanje s oporabom energije, upotreba u mobilnim motorima u sektoru prijevoza i kao fitilj u stacionarnim motorima). Iz izvješćivanja se isključuju količine upotrijebljene za neenergetske potrebe (na primjer: drvo u građevinarstvu i za proizvodnju namještaja, upotreba bioloških maziva za podmazivanje, upotreba biološkog bitumena za površinski sloj cesta). Pasivna toplinska energija isto je tako isključena iz izvješćivanja (na primjer: pasivna solarna toplinska energija zgrada).

5.2. Popis agregata

Osim ako je navedeno drukčije, sljedeći popis agregata prijavljuje se za sve energente navedene u prethodnom stavku. Okolna toplina (toplinske crpke) navodi se samo za sljedeće sektore: sektor pretvorbe (samo za agregate u vezi s prodanom toplinom), sektor energetike (samo ukupna količina, bez potkategorija), ukupno u industrijskom sektoru (samo ukupna količina, bez potkategorija), komercijalne i javne usluge, domaćinstva i drugdje nespomenuti drugi sektori.

5.2.1. BRUTO PROIZVODNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE I TOPLINE

Primjenjuju se definicije iz poglavlja 3.2.1. Agregate iz poglavlja 5.2.1.1. do 5.2.1.18. treba prijaviti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače. U okviru tih dviju vrsta postrojenja, bruto proizvodnja električne energije i bruto proizvodnja topline moraju se prijaviti zasebno za elektrane, za toplane i za kogeneracijske jedinice, kad god je primjenjivo.

5.2.1.1. Konvencionalne hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju)

5.2.1.2. Mješovite hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju)

5.2.1.3. Isključivo crpne hidroelektrane (primjenjuje se samo za električnu energiju)

5.2.1.4. Geotermalna energija

5.2.1.5. Postrojenja za solarnu fotonaponsku energiju (primjenjuje se samo za električnu energiju)

5.2.1.6. Solarna toplinska energija

5.2.1.7. Energija plime i oseke, valova i oceana (primjenjuje se samo za električnu energiju)

5.2.1.8. Energija vjetra (primjenjuje se samo za električnu energiju)

5.2.1.9. Kopnene vjetroelektrane

5.2.1.10. Priobalne vjetroelektrane

5.2.1.11. Obnovljivi komunalni otpad

5.2.1.12. Neobnovljivi komunalni otpad

5.2.1.13. Kruta biogoriva

5.2.1.14. Bioplinovi

5.2.1.15. Biodizel

5.2.1.16. Biobenzin

5.2.1.17. Druga tekuća biogoriva

5.2.1.18. Toplinske crpke (primjenjuje se samo za toplinu)

5.2.2. OPSKRBA

5.2.2.1. Proizvodnja

5.2.2.2. Uvoz

5.2.2.3. Izvoz

5.2.2.4. Promjene zaliha

5.2.3. SEKTOR PRETVORBE

5.2.3.1. Samo proizvođači kojima je proizvodnja električne energije glavna djelatnost

5.2.3.2. Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – jedinice za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

5.2.3.3. Samo proizvođači kojima je proizvodnja topline glavna djelatnost

5.2.3.4. Samo samostalni proizvođači električne energije

5.2.3.5. Samostalni proizvođači – jedinice za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

5.2.3.6. Samo samostalni proizvođači topline

5.2.3.7. Postrojenja za proizvodnju briketa

5.2.3.8. Postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

5.2.3.9. Plinare

5.2.3.10. Visoke peći

5.2.3.11. Postrojenja za miješanje s prirodnim plinom

5.2.3.12. Za miješanje s motornim benzinom/dizelom/kerozinom

5.2.3.13. Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena

5.2.3.14. Drugdje nespomenuto – pretvorba

5.2.4. ENERGETSKI SEKTOR

5.2.4.1. Postrojenja za uplinjavanje (bioplin)

5.2.4.2. Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane

5.2.4.3. Rudnici ugljena

5.2.4.4. Postrojenja za proizvodnju briketa

5.2.4.5. Koksare

5.2.4.6. Rafinerije nafte

5.2.4.7. Postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)

5.2.4.8. Plinare

5.2.4.9. Visoke peći

5.2.4.10. Postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena

5.2.4.11. Drugdje nespomenuto – energetika

5.2.5. GUBITCI U DISTRIBUCIJI

5.2.6. KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR INDUSTRIJE

5.2.6.1. Željezo i čelik

5.2.6.2. Kemijska i petrokemijska industrija

5.2.6.3. Obojeni metali

5.2.6.4. Nemetalni minerali

5.2.6.5. Vozila

5.2.6.6. Strojevi

5.2.6.7. Rudarstvo i kamenolomi

5.2.6.8. Hrana, piće i duhan

5.2.6.9. Celuloza, papir i tiskanje

5.2.6.10. Drvo i proizvodi od drva

5.2.6.11. Građevinarstvo

5.2.6.12. Tekstil i koža

5.2.6.13. Drugdje nespomenuto – industrija

5.2.7. KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – SEKTOR PROMETA

5.2.7.1. Željeznica

5.2.7.2. Cestovni promet

5.2.7.3. Unutrašnja plovidba

5.2.7.4. Drugdje nespomenuto – promet

5.2.8. KRAJNJA POTROŠNJA ENERGIJE – DRUGI SEKTORI

5.2.8.1. Komercijalne i javne usluge

5.2.8.2. Domaćinstva

5.2.8.2.1. Domaćinstva: grijanje prostora

5.2.8.2.2. Domaćinstva: hlađenje prostora

5.2.8.2.3. Domaćinstva: grijanje vode

5.2.8.2.4. Domaćinstva: kuhanje

5.2.8.2.5. Domaćinstva: druge vrste konačne namjene

5.2.8.3. Poljoprivreda/šumarstvo

5.2.8.4. Ribarstvo

5.2.8.5. Drugdje nespomenuto – ostalo

5.2.9. INSTALIRANA ELEKTRIČNA SNAGA

Instalirana električna snaga prijavljuje se kao stanje na 31. prosinca odgovarajuće izvještajne godine. Uključena je električna snaga elektrana i kogeneracijskih jedinica. Instalirana električna snaga jest zbroj instaliranih električnih snaga svih pojedinačnih postrojenja tijekom određenog razdoblja rada. Razdoblje rada uređaja koje se pretpostavlja u svrhu ovih statistika traje neprekidno: u praksi je to 15 sati dnevno ili više. Instalirana snaga najveća je snaga koja se u punom pogonu postrojenja neprekidno isporučuje na izlazu iz elektrane.

5.2.9.1. Konvencionalne hidroelektrane

5.2.9.2. Mješovite hidroelektrane

5.2.9.3. Isključivo crpne hidroelektrane

5.2.9.4. Geotermalna energija

5.2.9.5. Solarna fotovoltaična energija

5.2.9.6. Solarna toplinska energija

5.2.9.7. Energija plime i oseke, valova i oceana

5.2.9.8. Kopnene vjetroelektrane

5.2.9.9. Priobalne vjetroelektrane

5.2.9.10. Industrijski otpad

5.2.9.11. Komunalni otpad

5.2.9.12. Kruta biogoriva

5.2.9.13. Bioplinovi

5.2.9.14. Biodizel

5.2.9.15. Biobenzin

5.2.9.16. Druga tekuća biogoriva

5.2.10. TEHNIČKE ZNAČAJKE

5.2.10.1. Površina solarnih kolektora

Treba prijaviti ukupnu površinu pod solarnim kolektorima. Površina solarnih kolektora odnosi se na proizvodnju solarne toplinske energije; površine solarnih kolektora upotrijebljene za proizvodnju električne energije ne prijavljuju se ovdje (solarna fotonaponska energija i koncentrirana solarna energija). Površina svih solarnih kolektora; uključeni su kolektori s ostakljenjem i bez njega, pločasti kolektori i kolektori s vakuumskim cijevima s tekućinom ili zrakom kao vodičem energije.

5.2.10.2. Kapacitet proizvodnje biobenzina

5.2.10.3. Kapacitet proizvodnje biodizela

5.2.10.4. Kapacitet proizvodnje biološkog mlaznog kerozina

5.2.10.5. Kapacitet proizvodnje drugih tekućih biogoriva

5.2.10.6. Prosječna neto kalorijska vrijednost biobenzina

5.2.10.7. Prosječna neto kalorijska vrijednost bioetanola

5.2.10.8. Prosječna neto kalorijska vrijednost biodizela

5.2.10.9. Prosječna neto kalorijska vrijednost biološkog mlaznog kerozina

5.2.10.10. Prosječna neto kalorijska vrijednost drugih tekućih biogoriva

5.2.10.11. Prosječna neto kalorijska vrijednost drvenog ugljena

5.2.11. PROIZVODNJA KRUTIH BIOGORIVA I BIOPLINOVA

Ukupna proizvodnja krutih biogoriva (isključujući drveni ugljen) dijeli se između sljedećih goriva:

5.2.11.1. Ogrjevno drvo, drvni ostatci i nusproizvodi

5.2.11.1.1. Drvene pelete kao dio ogrjevnog drva, drvni ostatci i nusproizvodi

5.2.11.2. Crni lug

5.2.11.3. Otpaci šećerne trske

5.2.11.4. Otpad životinjskog podrijetla

5.2.11.5. Ostali biljni materijali i ostaci

5.2.11.6. Obnovljivi dio industrijskog otpada

Ukupna proizvodnja bioplina dijeli se između sljedećih načina proizvodnje:

5.2.11.7. Bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom: deponijski plin

5.2.11.8. Bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom: plin kanalizacijskog mulja

5.2.11.9. Bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom: drugi bioplinovi dobiveni anaerobnom fermentacijom

5.2.11.10. Bioplinovi dobiveni toplinskim procesima

5.2.12. UVOZ PREMA DRŽAVI PODRIJETLA I IZVOZ PREMA DRŽAVI ODREDIŠTA

Prijavljuje se uvoz prema državi podrijetla i izvoz prema državi odredišta. Primjenjuje se za biobenzine, bioetanol, biološki mlazni kerozin, biodizele, druga tekuća biogoriva, drvene pelete.

5.3. Mjerne jedinice

Električna energija prijavljuje se u gigavat satima (GWh), toplina u teradžulima (TJ), a električna snaga u megavatima (MW).

Količine se prijavljuju u teradžulima na temelju neto kalorične vrijednosti (TJ NCV), osim u slučaju drvenog ugljena, biobenzina, bioetanola, biološkog mlaznog kerozina, biodizela i drugih tekućih biogoriva koji se prijavljuju u kilotonama (kt).

Kalorične vrijednosti moraju se prijaviti u megadžulima po toni (MJ/t).

Površine prekrivene solarnim kolektorima prijavljuju se u 1 000 m2.

Kapacitet proizvodnje prijavljuje se u kilotonama (kt) po godini.

6. GODIŠNJE STATISTIKE O NUKLEARNOJ ENERGIJI

Moraju se prijaviti sljedeći podaci o civilnoj upotrebi nuklearne energije:

6.1. Popis agregata

6.1.1. KAPACITET OBOGAĆIVANJA

Godišnji separacijski radni kapacitet operativnih postrojenja za obogaćivanje (izotopska separacija urana).

6.1.2. PROIZVODNI KAPACITET SVJEŽIH GORIVNIH ELEMENATA

Godišnji proizvodni kapacitet postrojenja za proizvodnju goriva. Nisu uključena postrojenja za proizvodnju goriva MOX.

6.1.3. PROIZVODNI KAPACITET POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU GORIVA MOX

Godišnji proizvodni kapacitet postrojenja za proizvodnju goriva MOX. Gorivo MOX sadrži mješavinu plutonija i urana (miješani oksid).

6.1.4. PROIZVODNJA SVJEŽIH GORIVNIH ELEMENATA

Proizvodnja gotovih svježih gorivnih elemenata u postrojenjima za proizvodnju nuklearnoga goriva. Gorivne šipke i drugi nedovršeni proizvodi nisu uključeni. Također nisu uključena postrojenja za proizvodnju goriva MOX.

6.1.5. PROIZVODNJA GORIVNIH ELEMENATA MOX-A

Proizvodnja gotovih svježih gorivnih elemenata u postrojenjima za proizvodnju goriva MOX. Gorivne šipke i drugi nedovršeni proizvodi nisu uključeni.

6.1.6. PROIZVODNJA NUKLEARNE TOPLINE

Ukupna količina topline proizvedene u nuklearnim reaktorima za proizvodnju električne energije ili za drugu korisnu uporabu topline.

6.1.7. PROSJEČNO GODIŠNJE IZGARANJE KONAČNO ISTROŠENIH OZRAČENIH GORIVNIH ELEMENATA

Izračunano prosječno izgaranje gorivnih elemenata koji su konačno istrošeni u nuklearnim reaktorima tijekom dotične referentne godine. Ne uključuje privremeno istrošene gorivne elemente koji će kasnije vjerojatno biti ponovno napunjeni.

6.1.8. PROIZVODNJA URANA I PLUTONIJA U POSTROJENJIMA ZA PRERADU

Uran i plutonij proizvedeni tijekom referentne godine u postrojenjima za preradu.

6.1.9. KAPACITET (URAN I PLUTONIJ) POSTROJENJA ZA PRERADU

Godišnji kapacitet prerade urana i plutonija.

6.2. Mjerne jedinice

tSWU (tone separacijskih radnih jedinica) za 6.1.1.

tHM (tone teških metala) za 6.1.4., 6.1.5., 6.1.8.

tHM (tone teških metala) godišnje za 6.1.2., 6.1.3., 6.1.9.

TJ (teradžuli) za 6.1.6.