32012L0046  
L 353/80  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  21.12.2012.  
DIREKTIVA KOMISIJE 2012/46/EU  
od 6. prosinca 2012.  
o izmjeni Direktive 97/68/EZ Europskog parlamenta i Vije ća o uskla đivanju zakonodavstava država 
članica u odnosu na mjere protiv emisije plinovitih i krutih one čišćuju ćih tvari iz motora s 
unutarnjim izgaranjem koji se ugra đuju u izvancestovne pokretne strojeve  
(Tekst zna čajan za EGP)  
EUROPSKA KOMISIJA,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,  
uzimaju ći u obzir Direktivu 97/68/EZ Europskog parlamenta i 
Vije ća od 16. prosinca 1997. o uskla đivanju zakonodavstava 
država članica u odnosu na mjere protiv emisije plinovitih i 
krutih one čišćuju ćih tvari iz motora s unutarnjim izgaranjem 
koji se ugra đuju u izvancestovne pokretne strojeve (  1 ), a 
posebno njezin članak 14.,  
budu ći da:  
(1) Direktiva 2004/26/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 
21. travnja 2004. o izmjeni Direktive 97/68/EZ o uskla ­ 
đivanju zakonodavstava država članica u odnosu na 
mjere protiv emisije plinovitih i krutih one čišćuju ćih 
tvari iz motora s unutarnjim izgaranjem koji se ugra đuju 
u izvancestovne pokretne strojeve (  2 ) je u svrhu pove ­ 
ćanja zaštite okoliša i o čuvanja zdravlja ljudi u Direktivu 
97/68/EZ uvela nove faze grani čnih vrijednosti emisija 
III.A, III.B i IV. Sukladno tome su izmijenjene i ispitne 
metode, prvo Direktivom 2004/26/EZ i kasnije Direk ­
tivom Komisije 2010/26/EU od 31. ožujka 2010. o 
izmjeni Direktive 97/68/EZ Europskog parlamenta i 
Vije ća o uskla đivanju zakonodavstava država članica u 
odnosu na mjere protiv emisije plinovitih i krutih one či­ 
šćuju ćih tvari iz motora s unutarnjim izgaranjem koji se 
ugra đuju u izvancestovne pokretne strojeve (  3 ). 
(2) Grani čne vrijednosti faze IV. postaju obvezne za homo ­
logacije izdane od 1. sije čnja 2013. za motore kategorije 
Q i od 1. listopada 2013. za motore kategorije R. Na 
osnovi iskustava ste čenih s motorima teških vozila Euro 
V i VI u skladu s Uredbom (EZ) br. 595/2009 Europskog 
parlamenta i Vije ća od 18. lipnja 2009. o homologaciji motornih vozila i motora s obzirom na emisije iz teških 
vozila (Euro VI) i o pristupu informacijama za popravak i 
održavanje vozila i izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 i 
Direktive 2007/46/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 
80/1269/EEZ, 2005/55/EZ i 2005/78/EZ (  4 ), u ispitnim 
zahtjevima za motore faze IV. uo čeni su odre đeni nedo ­
staci. S ciljem omogu ćavanja homologacije motora faze 
IV. kategorija Q i R, vode ći ra čuna o tehni čkom napre ­
tku, te s ciljem pove ćanja uskla đenosti na globalnoj 
razini, potrebno je revidirati i dopuniti odre đene 
odredbe Direktive 97/68/EZ. To je potrebno i zbog 
smanjenja razli čitih tuma čenja rezultata ispitivanja i 
zbog ograni čavanja grešaka u ocjeni emisija motora.  
(3) Direktiva 2010/26/EU uvela je odredbe o kontroli emisija 
NO  x koje su potrebne kako bi se osigurao pravilan rad 
složenih sustava naknadne obrade koji su potrebni za 
ispunjenje novih grani čnih vrijednosti emisija za motore 
faze III.B i IV. Pobliže, kako bi se sprije čilo da operateri 
izbjegnu sukladnost s grani čnim vrijednostima emisija, 
prikladno je dopuniti odredbe o kontroli emisija NO  x 
uvo đenjem sustava upozorenja za operatere na temelju 
odgovaraju ćih odredbi Uredbe (EZ) br. 595/2009 za 
teška vozila (Euro VI) u kombinaciji s dvostupanjskim 
sustavom prisile koji zna čajno smanjuje u činkovitost 
opreme i tako osigurava sukladnost.  
(4) Zbog uvo đenja elektroni čki kontroliranih motora 
potrebno je prilagoditi postupak ispitivanja kako bi se 
osiguralo da ispitivanja motora bolje odražavaju uvjete 
stvarne uporabe čime se nadalje spre čava neispunjavanje 
zahtjeva u vezi s emisijama ( cycle beating ). Prema tome, 
tijekom homologacije tipa trebalo bi dokazati sukladnost 
u radnom podru čju ispitanog motora koji je odabran na 
temelju standarda ISO 8178. Tako đer je potrebno navesti 
radne uvjete motora pod kojima su ta ispitivanja prove ­
dena i promijeniti metode za izra čun specifi čnih emisija 
kako bi odgovarale onima koje se zahtijevaju za teška 
vozila (Euro VI), te ih uskladiti s odredbama glavnih 
trgovinskih partnera Unije.HR 124 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30  
( 1 ) SL L 59, 27.2.1998., str. 1.  
( 2 ) SL L 146, 30.4.2004., str. 1.  
( 3 ) SL L 86, 1.4.2010., str. 29.  (  4 ) SL L 188, 18.7.2009., str. 1.
 (5) Direktiva 97/68/EZ zahtijeva da proizvo đač navede 
emisije motora pod posebnim kontrolnim uvjetima okru ­ 
ženja koji se odnose na nadmorsku visinu ili tlak i 
temperaturu. S ciljem boljeg odražavanja stvarne 
uporabe motora, prikladno je kriterije za temperaturu/ 
tlak i nadmorsku visinu proširiti preciznijim uskla điva ­
njem odredaba sa zahtjevima za motore za teška vozila 
Euro VI.  
(6) Tako đer bi trebalo izmijeniti zahtjeve u vezi s trajnoš ću 
kako bi se osigurala u činkovitost smanjenja emisija 
tijekom rada motora. Zbog tehnoloških promjena pove ­
zanih s motorima faze IV. i njihovim sustavima 
naknadne obrade, odredbe o trajnosti iz Direktive 
97/68/EZ nisu primjerene za navedene motore te bi 
stoga trebalo u Direktivu 97/68/EZ uklju čiti odredbe 
temeljene na odredbama Uredbe (EZ) br. 595/2009 o 
motorima za teška vozila Euro VI.  
(7) Na razini Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za 
Europu usvojen je globalno uskla đeni postupak ispiti ­
vanja za motore faze IV. (Pravilnik UNECE br. 96, 
izmjene 03). Prikladno je odlu čiti da se navedeni 
postupak tako đer može koristiti za ispitivanje tih 
motora u Uniji.  
(8) Direktiva 97/68/EZ navodi da su homologacije izdane na 
temelju drugog posebnog zakonodavstva Unije ili 
UNECE-a istovrijedne homologacijama izdanima na 
temelju navedene Direktive. Upu ćivanja na pravne akte 
koji se smatraju istovrijednima trebala bi biti prilago đena 
trenuta čno važe ćim verzijama. U vezi s motorima za 
teška vozila Euro VI potrebno je navesti da se istovrijed ­
nost može posti ći samo ako su ispunjeni odre đeni 
zahtjevi u vezi prisile.  
(9) Izvješ ćivanje o emisijama ugljikovog dioksida (CO  2 ) je 
daljnji pokazatelj u činkovitosti motora. Izvješ ćivanje o 
emisijama CO  2 u ciklusima ispitivanja motora je dio 
odredbi Uredbe (EZ) br. 595/2009 za teška vozila (Euro 
VI i standardi za emisije stakleni čkih plinova 40CFR 
Agencije za zaštitu okoliša (EPA)). Stoga je prikladno 
takve odredbe uklju čiti i u Direktivu 97/68/EZ.  
(10) Direktiva 97/68/EZ ne sadrži posebne zahtjeve za emisije 
iz ku ćišta motora koje su sekundarne emisije motora. U 
svrhu izbjegavanja problema u vezi tuma čenja, potrebno 
je razjasniti kako su emisije iz ku ćišta motora uzete u 
obzir u prosudbi uspješnosti ispitivanja emisija. Te bi 
odredbe trebale biti uskla đene s odredbama za motore 
teških vozila Euro VI i za stupanj 4. SAD-a (EPA 40CFR, 
dio 1039).  
(11) Direktiva 97/68/EZ navodi da su motori razvrstani u 
razli čite raspone snage motora zbog neto snage 
motora, a stoga su i zahtjevi u vezi s grani čnim vrijedno ­
stima emisija razli čiti. Kod novih elektroni čki kontroli ­
ranih motora maksimalna snaga motora može biti 
razli čita od nazivne snage motora. Kako bi se osiguralo 
ispunjavanje zahtjeva u vezi s emisijama, trebalo bi kao 
snagu motora smatrati maksimalnu snagu motora.  
(12) Informacijski dokumenti utvr đeni u Direktivi 97/68/EZ 
trebali bi biti ažurirani kako bi odražavali tehni čki napredak i uvedene promjene. Novi dokumenti trebali bi 
omogu ćiti potpuno izvješ ćivanje.  
(13) Direktivu 97/68/EZ trebalo bi stoga na odgovaraju ći 
na čin izmijeniti.  
(14) U skladu sa Zajedni čkom politi čkom izjavom od 
28. rujna 2011. država članica i Komisije o dokumen ­
tima za pojašnjenje, države članice se obvezuju da u 
opravdanim slu čajevima uz obavijest o mjerama za 
prijenos prilože jedan ili više dokumenata koji objašnja ­
vaju odnose izme đu sastavnica neke direktive i odgova ­
raju ćih dijelova nacionalnih instrumenata za prijenos.  
(15) Mjere navedene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem 
Tehni čkog odbora za motorna vozila nadležnog u skladu 
s člankom 15. Direktive 97/68/EZ,  
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:  
Članak 1.  
Izmjene Direktive 97/68/EZ  
Direktiva 97/68/EZ mijenja se kako slijedi:  
1. Prilog I. izmjenjuje se u skladu s Prilogom I. ovoj Direktivi;  
2. Prilog II. izmjenjuje se u skladu s Prilogom II. ovoj Direktivi;  
3. Prilog III. izmjenjuje se u skladu s Prilogom III. ovoj Direk ­
tivi; 
4. Prilog VI. izmjenjuje se u skladu s Prilogom IV. ovoj Direk ­
tivi; 
5. Prilog VII. izmjenjuje se u skladu s Prilogom V. ovoj Direk ­
tivi; 
6. Prilog XI. zamjenjuje se tekstom iz Priloga VI. ovoj Direktivi;  
7. Prilog XII. zamjenjuje se tekstom iz Priloga VII. ovoj Direk ­
tivi. 
Članak 2.  
Prijenos direktive  
1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za 
uskla đivanje s ovom Direktivom najkasnije do 21. prosinca 
2013. Komisiju obavješ ćuju o tekstu tih propisa.  
Kada države članice donose ove odredbe, te mjere prilikom 
njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili 
se uz njih navodi takva uputa. Na čine tog upu ćivanja odre đuju 
države članice.  
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba 
nacionalnog prava koje donesu u podru čju obuhva ćenom na 
koje se odnosi ova Direktiva.HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 125
 
Članak 3.  
Stupanje na snagu  
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u  Službenom listu Europske unije . 
Članak 4.  
Adresati  
Ova je Direktiva upu ćena državama članicama.  
Sastavljeno u Bruxellesu 6. prosinca 2012.  
Za Komisiju  
Predsjednik  
José Manuel BARROSOHR 126 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
PRILOG I.  
Prilog I. Direktivi 97/68/EZ mijenja se kako slijedi:  
1. Dodaju se sljede ći odjeljci 3.2.3. i 3.2.4.:  
„3.2.3. Rimski broj faze grani čnih vrijednosti emisija u zagradi, koji mora biti jasno vidljiv i smješten u blizini 
homologacijskog broja.  
3.2.4. Slova SV u zagradi koji se odnose na male proizvo đače motora i koja moraju biti jasno vidljiva i smještena u 
blizini homologacijskog broja na svakom motoru stavljenom na tržište u sklopu izuze ća za male koli čine iz 
članka 10. stavka 4.”  
2. Odjeljak 8.3.2.2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„8.3.2.2. Kontrolni uvjeti koji se primjenjuju za fazu III.B i fazu IV. su sljede ći: 
(a) Kontrolni uvjeti za motore faze III.B:  
i. nadmorska visina ne prelazi 1 000 metara (ili istovrijedni atmosferski tlak od 90 kPa);  
ii. temperatura okoliša izme đu 275 K i 303 K (2 °C do 30 °C);  
iii. temperatura rashladne teku ćine iznad 343 K (70 °C).  
Kada se pomo ćna strategija kontrole emisija aktivira dok motor radi unutar kontrolnih uvjeta iz to čaka i., 
ii. i iii., ta strategija se aktivira samo iznimno.  
(b) Kontrolni uvjeti za motore faze IV.:  
i. atmosferski tlak ve ći ili jednak 82,5 kPa;  
ii. temperatura okoliša u sljede ćem rasponu:  
— jednaka ili iznad 266 K (– 7 °C),  
— niža ili jednaka temperaturi koja se utvr đuje sljede ćom jednadžbom pri odre đenom atmosferskom 
tlaku:  T c ¼ –0; 4514 ·ð101 ;3 – p b Þ þ 311, gdje je:  T c izra čunata temperatura okolnog zraka u K, a  
P b je atmosferski tlak u kPa;  
iii. temperatura rashladne teku ćine iznad 343 K (70 °C).  
Kad se pomo ćna strategija kontrole emisija aktivira dok motor radi unutar kontrolnih uvjeta iz to čaka i., 
ii. i iii., ta strategija se aktivira samo ako se dokaže da je potrebna za namjene iz odjeljka 8.3.2.3. te je 
odobrena od homologacijskog tijela.  
(c) Rad na niskim temperaturama  
Odstupaju ći od zahtjeva to čke (b), pomo ćna strategija kontrole emisija može se koristiti za motore faze 
IV. koji su opremljeni recirkulacijom ispušnih plinova (EGR) kada je temperatura okoliša ispod 275 K 
(2 °C) i ako je ispunjen jedan od sljede ća dva kriterija:  
i. temperatura usisne cijevi je niža ili jednaka temperaturi koja se utvr đuje sljede ćom jednadžbom:  
IMT  c ¼ P  IM=15;75 þ 304 ; 4 gdje je:  IMT  c izra čunana temperatura usisne cijevi u K, a  P IM je 
apsolutni tlak usisne cijevi u kPa;  
ii. temperatura rashladne teku ćine je niža ili jednaka temperaturi koja se utvr đuje sljede ćom 
jednadžbom:  ECT  c ¼ P  IM=14;004 þ 325 ; 8, gdje je:  ECT  c izra čunata temperatura rashladne teku ­ 
ćine u K, a  P IM je apsolutni tlak usisne cijevi u kPa.”  
3. U odjeljku 8.3.2.3. to čka (b) zamjenjuje se sljede ćim: 
„(b) za sigurnost rada;”.  
4. Naslov odjeljka 8.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Zahtjevi za mjere kontrole emisija NO  x za motore faze III.B”.  
5. Dodaju se sljede ći odjeljci 8.5., 8.6. i 8.7.:  
„8.5.  Zahtjevi za mjere kontrole emisija NO  x za motore faze IV.  
8.5.1. Proizvo đač dostavlja podatke koji u potpunosti opisuju funkcionalne radne karakteristike mjera kontrole 
emisija NO  x korištenjem dokumenata iz odjeljka 2. Dodatka 1. Prilogu II. i iz odjeljka 2. Dodatka 3. 
Prilogu II.HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 127
 
8.5.2. Strategija kontrole emisija motora je operativna pod svim okolišnim uvjetima do kojih može do ći na 
teritoriju Unije, posebno pri niskim temperaturama okoliša. Ovaj zahtjev nije ograni čen na uvjete pod 
kojima se koristi osnovna strategija kontrole emisija kao što je utvr đeno u odjeljku 8.3.2.2.  
8.5.3. Pri korištenju reagensa proizvo đač dokazuje da emisije amonijaka tijekom necestovnog prijelaznog ciklusa 
(NRTC) pri toplom startu ili necestovnog stacionarnog ciklusa (NRSC) u okviru homologacijskog postupka ne 
prelaze srednju vrijednost od 10 ppm.  
8.5.4. Ako su na necestovni pokretni stroj ugra đeni ili povezani spremnici reagensa, potrebno je uklju čiti instru ­
ment za uzimanje uzorka reagensa u spremnicima. Mjesto uzorkovanja mora biti lako dostupno bez potrebe 
korištenja bilo kojeg specijaliziranog alata ili ure đaja. 
8.5.5. U skladu s člankom 4. stavkom 3., homologacija tipa je uvjetovana sljede ćim: 
(a) pružanjem pisanih uputa za održavanje svakom operateru necestovnih pokretnih strojeva;  
(b) pružanjem dokumentacije o ugradnji motora, uklju čuju ći sustav kontrole emisija koji je dio homologi ­
ranog tipa motora, proizvo đaču originalne opreme;  
(c) pružanjem uputa za sustav upozorenja operatera, sustav prisile te (gdje je primjenjivo) zaštitu od zamr ­
zavanja reagensa proizvo đaču originalne opreme;  
(d) primjenom odredaba o uputama za operatera, dokumentaciji o ugradnji, sustavu upozorenja operatera, 
sustavu prisile i zaštiti od zamrzavanja reagensa koje su utvr đene u Dodatku 1. ovom Prilogu.  
8.6.  Kontrolno podru čje za fazu IV.  
U skladu sa stavkom 4.1.2.7. ovog Priloga, za motore faze IV. emisije uzorkovane u kontrolnom podru čju 
utvr đenom u Dodatku 2. Prilogu I. ne smiju za više od 100 % prekora čiti grani čne vrijednosti emisija iz 
tablice 4.1.2.6. ovog Priloga. 
8.6.1. Zahtjevi za dokazivanje 
Tehni čka služba u kontrolnom podru čju za ispitivanje nasumi čno odabire do tri to čke optere ćenja i broja 
okretaja. Tehni čka služba tako đer utvr đuje nasumi čan redoslijed ispitnih to čaka. Ispitivanje se provodi u 
skladu s glavnim zahtjevima za NRSC ispitivanje, ali je potrebno svaku ispitnu to čku zasebno ocijeniti. Svaka 
ispitna to čka ispunjava grani čne vrijednosti iz odjeljka 8.6. 
8.6.2. Zahtjevi za ispitivanje 
Ispitivanje se provodi odmah nakon ciklusa ispitivanja u zasebnom na činu rada kako je opisano u Prilogu III. 
Me đutim, ako proizvo đač u skladu s to čkom 1.2.1. Priloga III. odabere korištenje postupka iz Priloga 4.B 
Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03, ispitivanje se provodi na sljede ći na čin: 
(a) ispitivanje se provodi odmah nakon ciklusa ispitivanja u zasebnom na činu rada kako je opisano u 
to čkama (a) do (e) stavka 7.8.1.2. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03, ali prije postupaka 
poslije ispitivanja (f) ili nakon stupnjevanog modalnog ciklusa (RMC ispitivanje) iz to čaka (a) do (d) stavka 
7.8.2.2. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03, ali prije postupaka poslije ispitivanja (e), kako 
je primjenjivo;  
(b) ispitivanja se provode na na čin utvr đen u to čkama (b) do (e) stavka 7.8.1.2. Priloga 4.B Pravilniku UNECE 
br. 96, izmjene 03, korištenjem metode višestrukih filtara (jedan filtar za svaku ispitnu to čku) za svaku od 
tri odabrane ispitne to čke; 
(c) za svaku ispitnu to čku se izra čunava specifi čna vrijednost emisije (u g/kWh);  
(d) vrijednosti emisije mogu se izra čunati na molarnoj osnovi korištenjem Dodatka A.7. ili na masenoj 
osnovi korištenjem Dodatka A.8., ali u skladu s metodom koja je korištena za zasebni na čin rada ili 
RMC ispitivanje;  
(e) za izra čun zbroja plinova, N  mode  iznosi 1 te se upotrebljava faktor mjerenja 1;  
(f) za izra čun čestica koristi se metoda višestrukih filtara, dok za izra čun zbroja N  mode  iznosi 1 te se 
upotrebljava faktor mjerenja 1.  
8.7.  Provjera emisija plinova iz ku ćišta motora za motore faze IV.  
8.7.1. Emisije iz ku ćišta motora ne smiju se ispuštati izravno u okoliš, osim iznimaka navedenih u stavku 8.7.3.HR 128 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
8.7.2. Motori tijekom cijelog rada mogu ispuštati emisije iz ku ćišta motora u ispušnu cijev prije bilo kojeg ure đaja 
za naknadnu obradu ispušnih plinova.  
8.7.3. Motori opremljeni s turbopunja čima, crpkama, ventilatorima ili tla čnim punja čima za uvo đenje zraka mogu 
ispuštati emisije iz ku ćišta motora u okoliš. U ovom slu čaju se emisije iz ku ćišta motora dodaju emisijama 
ispušnih plinova (fizi čki ili matemati čki) tijekom svih ispitivanja emisija u skladu sa stavkom 8.7.3.1. ovog 
odjeljka. 
8.7.3.1. Emisije iz ku ćišta motora 
Emisije iz ku ćišta motora ne smiju se ispuštati izravno u okoliš, osim sljede ćih iznimaka: motori opremljeni 
s turbopunja čima, crpkama, ventilatorima ili tla čnim punja čima za uvo đenje zraka mogu ispuštati emisije iz 
ku ćišta motora u okoliš ako se emisije dodaju emisijama ispušnih plinova (fizi čki ili matemati čki) tijekom 
svih ispitivanja emisija. Proizvo đači koji se koriste ovim izuze ćem ugra đuju motore tako da se sve emisije iz 
ku ćišta motora mogu preusmjeriti u sustav uzorkovanja emisija. U smislu ovog stavka, emisije iz ku ćišta 
motora koje su preusmjerene u ispuh prije naknadne obrade ispušnih plinova tijekom cijelog rada se ne 
smatraju ispuštenima izravno u okoliš. 
Otvorene emisije iz ku ćišta motora se preusmjeravaju u ispušni sustav za mjerenje emisija na sljede ći na čin: 
(a) materijali za cijevi imaju glatke stjenke, biti elektri čno provodljivi i ne smiju reagirati s emisijama iz 
ku ćišta motora. Dužine cijevi su skra ćene što je više mogu će; 
(b) broj lukova u laboratorijskim cijevima ku ćišta motora je što manji, dok je polumjer svakog neizbježnog 
luka što ve ći; 
(c) laboratorijske cijevi za ispušne plinove iz ku ćišta motora su sukladne specifikacijama proizvo đača za 
protutlak ku ćišta motora;  
(d) cijevi za ispušne plinove iz ku ćišta motora su povezane s neobra đenim ispušnim plinovima iza svakog 
sustava naknadne obrade, iza svakog ugra đenog ograni čenja ispuha te dovoljno prije svake sonde za 
uzorkovanje kako bi se osiguralo potpuno miješanje s ispuhom motora prije uzorkovanja. Cijev za 
ispušne plinove iz ku ćišta motora se proteže do slobodnog protoka ispušnih plinova kako bi se izbjegli 
učinci grani čnog sloja i potaknulo miješanje. Izlaz cijevi za ispušne plinove iz ku ćišta motora može biti 
usmjeren u bilo kojem smjeru koji se odnosi na protok neobra đenih ispušnih plinova.”  
6. Dodaje se sljede ći odjeljak 9.:  
„9. ODABIR KATEGORIJE SNAGE MOTORA 
9.1. Zbog uspostavljanja sukladnosti motora s promjenjivim brojem okretaja iz odjeljka 1.A. to čka i. i odjeljka 1.A. 
to čka iv. ovog Priloga s grani čnim vrijednostima emisija iz odjeljka 4. ovog Priloga, potrebno ih je razvrstati u 
raspone snage na temelju najviše vrijednosti neto snage izmjerene u skladu sa stavkom 2.4. Priloga I. 
9.2. Za druge tipove motora se koristi nazivna neto snaga.”  
7. Dodaju se sljede ći dodaci 1. i 2.:  
„Dodatak 1.  
Zahtjevi za osiguranje pravilnog djelovanja mjera kontrole emisija NO  x 
1. Uvod  
Ovaj Prilog utvr đuje zahtjeve za osiguranje pravilnog djelovanja mjera kontrole emisija NO  x . Prilog uklju čuje 
zahtjeve za motore koji se za smanjenje emisija oslanjaju na uporabu reagensa.  
1.1. Definicije i kratice  
‚Dijagnosti čki sustav za kontrolu emisija NO  x (NCD)’ zna či sustav u motoru koji može:  
(a) otkriti grešku u kontroli emisija NO  x ; 
(b) utvrditi vjerojatni uzrok grešaka u kontroli emisija NO  x pomo ću podataka pohranjenih u ra čunalnoj 
memoriji i/ili dostavom tih podataka vanjskom ure đaju.HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 129
 
‚Greška u kontroli emisija NO  x (NCM)’ zna či pokušaj neovlaštenog zahvata u sustav kontrole emisija NO  x 
motora ili grešku koja utje če na taj sustav i koja može biti posljedica neovlaštenog zahvata, a za koju je 
prema ovoj Direktivi nakon otkrivanja potrebno aktivirati sustav upozorenja ili prisile.  
‚Dijagnosti čka oznaka greške (DTC)’ zna či numeri čki ili alfanumeri čki identifikator koji utvr đuje ili ozna čava 
grešku u kontroli emisija NO  x . 
‚Potvr đen i aktivan DTC’ zna či DTC koji je pohranjen u trenutku kada je sustav NCD zaklju čio da postoji 
greška.  
‚Dijagnosti čki alat’ zna či vanjska oprema za ispitivanje koja se koristi za vanjsku komunikaciju sa sustavom 
NCD.  
‚Obitelj motora NCD’ zna či proizvo đačevi grupirani sustavi motora koji imaju zajedni čke metode pra ćenja/ 
dijagnosticiranja grešaka u kontroli emisija NO  x . 
2. Op ći zahtjevi  
Sustav motora je opremljen dijagnosti čkim sustavom za kontrolu emisija NO  x (NCD) koji može utvrditi 
greške u kontroli emisija NO  x (NCM) razmatrane u ovom Prilogu. Svaki sustav motora naveden u ovom 
odjeljku je dizajniran, konstruiran i ugra đen tako da može ispuniti ove zahtjeve tijekom cijelog normalnog 
vijeka trajanja motora pri normalnim uvjetima korištenja. U postizanju ovog cilja prihvatljivo je da motori 
koji su korišteni duže od njihovog vijeka trajanja, kao što je utvr đeno u odjeljku 3.1. Dodatka 5. Prilogu III. 
ovoj Direktivi, pokažu odre đeno pogoršanje u činkovitosti i osjetljivosti dijagnosti čkog sustava za kontrolu 
emisija NO  x (NCD) koje je takvo da grani čne vrijednosti iz ovog Priloga mogu biti prekora čene prije nego se 
aktiviraju sustavi upozorenja i/ili prisile.  
2.1.  Tražene informacije  
2.1.1. Ako sustav kontrole emisija zahtijeva reagens, proizvo đač u odjeljku 2.2.1.13. Dodatka 1. i u odjeljku 
2.2.1.13. Dodatka 3. Prilogu II. navodi karakteristike i vrstu tog reagensa, podatke o koncentraciji kada je 
reagens u otopini, uvjete radne temperature i uputu na me đunarodne standarde o sastavu i kvaliteti.  
2.1.2. Pri homologaciji tipa se homologacijskom tijelu dostavljaju detalje pisane informacije koje u cijelosti opisuju 
funkcionalne radne karakteristike sustava upozorenja operatera iz stavka 4. i sustava prisile operatera iz 
stavka 5.  
2.1.3. Proizvo đač dostavlja dokumentaciju o ugradnji koja, kada ju upotrijebi proizvo đač originalne opreme, osigu ­
rava da motor, uklju čuju ći sustav kontrole emisija koji je dio homologiranog tipa motora, nakon ugradnje u 
stroj radi zajedno s potrebnim dijelovima stroja na na čin koji je u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga. Ta 
dokumentacija uklju čuje detaljne tehni čke zahtjeve i odredbe sustava motora (softvera, hardvera, i komuni ­
kacije) potrebne za pravilnu ugradnju sustava motora u stroj.  
2.2.  Radni uvjeti  
2.1.1. Dijagnosti čki sustav za kontrolu emisija NO  x je operativan u sljede ćim uvjetima:  
(a) pri temperaturi okoliša izme đu 266 K i 308 K (- 7 °C i 35 °C);  
(b) na svim nadmorskim visinama ispod 1 600 m;  
(c) pri temperaturi rashladne teku ćine iznad 343 K (70 °C).  
Ovaj odjeljak se ne primjenjuje u slu čaju pra ćenja razine reagensa u spremniku kada se pra ćenje provodi pod 
svim uvjetima u kojima je mjerenje tehni čki izvedivo (npr. pod svim uvjetima kada teku ći reagens nije 
zamrznut).  
2.3. Zaštita od zamrzavanja reagensa  
2.3.1. Dozvoljena je uporaba grijanog ili negrijanog spremnika i sustava doziranja reagensa. Grijani sustav ispunjava 
zahtjeve iz stavka 2.3.2. Negrijani sustav ispunjava zahtjeve iz stavka 2.3.3.  
2.3.1.1. Uporaba negrijanog spremnika i sustava doziranja reagensa navedena je u pisanim uputama za vlasnika stroja.  
2.3.2. Negrijani spremnik i sustav doziranja reagensa  
2.3.2.1. Ako se reagens zamrznuo, reagens je dostupan za uporabu u roku od najviše 70 minuta nakon pokretanja 
motora pri temperaturi okoliša od 266 K (– 7 °C).HR 130 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
2.3.2.2. Kriteriji konstrukcije grijanog sustava  
Grijani sustav je konstruiran tako da pri ispitivanju korištenjem utvr đenog postupka ispunjava zahtjeve 
učinkovitosti iz ovog odjeljka.  
2.3.2.2.1. Spremnik i sustav doziranja reagensa nama ču se 72 sata pri temperaturi od 255 K (– 18 °C) ili dok se reagens 
ne stvrdne, ovisno o tome što ranije nastupi.  
2.3.2.2.2. Nakon razdoblja namakanja iz stavka 2.3.2.2.1., stroj/motor se pokre će i radi pri temperaturi okoliša od 266 
K (– 7 °C) ili nižoj kako slijedi:  
(a) 10 do 20 minuta u praznom hodu;  
(b) nakon toga do 50 minuta pri najviše 40-postotnom nazivnom optere ćenju.  
2.3.2.2.3. Na kraju postupka ispitivanja iz stavka 2.3.2.2.2. sustav doziranja reagensa je potpuno funkcionalan.  
2.3.2.3. Ocjena kriterija konstrukcije može se provesti u hladnoj komori ure đaja za ispitivanje korištenjem cijelog 
stroja ili dijelova koji su reprezentativni za dijelove koji će biti ugra đeni u stroj ili na temelju terenskih 
ispitivanja.  
2.3.3. Aktivacija sustava upozorenja ili prisile operatera za negrijane sustave  
2.3.3.1. Sustav upozorenja operatera opisan u stavku 4. se aktivira ako ne do đe do doziranja reagensa pri temperaturi 
okoliša od 266 K (– 7 °C).  
2.3.3.2. Sustav visokog stupnja prisile opisan u stavku 5.4. se aktivira ako ne do đe do doziranja reagensa u roku od 
najviše 70 minuta nakon pokretanja motora pri temperaturi okoliša od 266 K (– 7 °C).  
2.4.  Dijagnosti čki zahtjevi  
2.4.1. Dijagnosti čki sustav za kontrolu emisija NO  x (NCD) je sposoban utvrditi greške u kontroli emisija NO  x (NCM) 
razmatrane u ovom Prilogu pomo ću dijagnosti čkih oznaka grešaka (DTC) pohranjenih u ra čunalnoj memoriji 
i na zahtjev dostaviti te podatke vanjskom ure đaju. 
2.4.2. Zahtjevi za bilježenje dijagnosti čkih oznaka grešaka (DTC).  
2.4.2.1. Sustav NCD bilježi DTC za svaku razli čitu grešku u kontroli emisija NO  x (NCM).  
2.4.2.2. Sustav NCD u 60 minuta rada motora zaklju čuje da li je prisutna prepoznatljiva greška. U tom trenutku se 
pohranjuje ‚potvr đen i aktivan’ DTC te se aktivira sustav upozorenja u skladu sa stavkom 4.  
2.4.2.3. U slu čajevima kada je instrumentima za pra ćenje potrebno više od 60 minuta rada da to čno utvrde i potvrde 
NCM (npr. instrumenti za pra ćenje koji koriste statisti čke modele ili prate potrošnju teku ćine u stroju), 
homologacijsko tijelo može dozvoliti duže razdoblje pra ćenja pod uvjetom da proizvo đač opravda potrebu 
za dužim razdobljem (npr. tehni čkim razlozima, eksperimentalnim rezultatima, internim iskustvom itd.).  
2.4.3. Zahtjevi za brisanje dijagnosti čkih oznaka grešaka (DTC):  
(a) Sustav NCD ne smije sâm izbrisati DTC iz ra čunalne memorije sve dok kvar povezan s tim DTC-om nije 
otklonjen;  
(b) Sustav NCD može izbrisati sve DTC-ove na zahtjev vlasni čkog dijagnosti čkog alata ili alata za održavanje 
koji je na zahtjev dostavio proizvo đač motora ili korištenjem zaporke koju je dostavio proizvo đač motora.  
2.4.4. Sustav NCD ne smije biti programiran ili konstruiran tako da se djelomi čno ili potpuno deaktivira na temelju 
starosti stroja tijekom stvarnog vijeka trajanja stroja, niti smije sadržavati bilo kakav algoritam ili strategiju za 
postupno smanjivanje u činkovitosti sustava NCD.  
2.4.5. Svi ra čunalni kodovi koji se mogu reprogramirati ili radni parametri sustava NCD su zašti ćeni od neovlaštenih 
zahvata.  
2.4.6. Obitelj motora NCD  
Proizvo đač je odgovoran za utvr đivanje sastava obitelji motora NCD. Grupiranje sustava motora unutar 
obitelji motora NCD temelji se na dobroj inženjerskoj prosudbi i podliježe odobrenju homologacijskog tijela.HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 131
 
Motori koji ne pripadaju istoj obitelji motora još uvijek mogu pripadati istoj obitelji motora NCD.  
2.4.6.1. Parametri za utvr đivanje obitelji motora NCD  
Obitelj motora NCD karakterizirana je osnovnim parametrima konstrukcije koji su zajedni čki sustavima 
motora unutar obitelji.  
Kako bi se za sustave motora smatralo da pripadaju istoj obitelji motora NCD, potrebno je da sljede ći popis 
osnovnih parametara bude sli čan: 
(a) sustavi kontrole emisija;  
(b) metode pra ćenja NCD-a;  
(c) kriteriji pra ćenja NCD-a;  
(d) parametri pra ćenja (npr. u čestalost).  
Proizvo đač dokazuje te sli čnosti pomo ću relevantne tehni čke analize ili drugim prikladnim postupcima koje 
odobrava homologacijsko tijelo.  
Proizvo đač može zatražiti da homologacijsko tijelo odobri manje razlike u metodama pra ćenja/dijagnostici ­
ranja sustava NCD zbog razli čite konfiguracije sustava motora, a kada proizvo đač te metode smatra sli čnima 
te kada se one razlikuju samo kako bi odgovarale specifi čnim karakteristikama sastavnih dijelova koji se 
razmatraju (npr. veli čini, protoku ispušnih plinova itd.); ili su njihove sli čnosti utemeljene na dobroj inženjer ­
skoj prosudbi.  
3. Zahtjevi za održavanje  
3.1. Proizvo đač dostavlja ili nalaže dostavu pisanih uputa o sustavu kontrole emisija i njegovom pravilnom radu 
svim vlasnicima novih motora ili strojeva.  
Te upute navode da sustav upozorenja operatera obavješ ćuje operatera o problemu ako sustav kontrole 
emisija ne radi pravilno, te da aktivacija sustava prisile operatera kao posljedice ignoriranja tog upozorenja 
čini stroj nesposobnim da provede svoju zada ću. 
3.2. Upute sadrže zahtjeve za pravilno korištenje i održavanje motora kako bi se zadržala njihova u činkovitost 
emisija, uklju čuju ći prema potrebi pravilnu uporabu potrošnih reagensa.  
3.3. Upute su napisane na jasan i netehni čki na čin korištenjem istog jezika koji je korišten u priru čniku za 
operatere necestovnog pokretnog stroja ili motora.  
3.4. Upute navode da li operater treba dopunjavati potrošne reagense izme đu redovitih intervala održavanja. 
Upute tako đer navode potrebnu kvalitetu reagensa. Navode i na koji na čin operater treba dopuniti spremnik 
s reagensom. Informacije tako đer uklju čuju vjerojatni omjer potrošnje reagensa za tip motora i koliko često 
ga je potrebno nadopuniti.  
3.5. Upute navode da je korištenje i nadopunjavanje potrebnog reagensa pravilnih specifikacija klju čno kako bi 
motor bio u skladu sa zahtjevima za izdavanje homologacije za taj tip motora.  
3.6. Upute objašnjavaju kako rade sustavi upozorenja i prisile operatera. Pored toga, objašnjavaju posljedice u 
smislu u činkovitosti i bilježenja grešaka, ignoriranja sustava upozorenja i propuštanja nadopunjavanja 
reagensa ili rješavanja problema.  
4. Sustav upozorenja operatera  
4.1. Stroj uklju čuje sustav upozorenja operatera pomo ću vizualnih alarma koji obavješ ćuju operatera o niskoj 
razini reagensa, nepravilnoj kvaliteti reagensa, prekidu doziranja ili otkrivanju greške iz stavka 9. koja dovodi 
do aktivacije sustava prisile operatera ako se pravodobno ne otkloni. Sustav upozorenja ostaje aktiviran čak i 
kada se aktivira sustav prisile operatera iz stavka 5.  
4.2. Upozorenje ne smije biti isto kao upozorenje koje se koristi za signalizaciju neispravnog rada ili drugog 
održavanja motora, iako se može koristiti isti sustav upozorenja.  
4.3. Sustav upozorenja operatera može se sastojati od jedne ili više lampica ili prikaza kratkih poruka koje mogu 
uklju čivati, primjerice, poruke koje jasno navode:HR 132 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
— preostalo vrijeme prije aktivacije niskog i/ili visokog stupnja prisile,  
— razinu niskog i/ili visokog stupnja prisile, na primjer razinu smanjenja zakretnog momenta,  
— uvjete pod kojima je mogu će otkloniti onesposobljenost stroja.  
Kod prikazivanja poruka, sustav koji se koristi za prikazivanje tih poruka može biti isti kao i onaj koji se 
koristi za drugo održavanje.  
4.4. Po izboru proizvo đača, sustav upozorenja može uklju čivati zvu čnu komponentu za upozorenje operatera. 
Operater smije isklju čiti zvu čna upozorenja.  
4.5. Sustav upozorenja operatera aktivira se u skladu sa stavcima 2.3.3.1., 6.2., 7.2., 8.4. i 9.3.  
4.6. Sustav upozorenja operatera se deaktivira kada su prestali postojati uvjeti za njegovu aktivaciju. Sustav 
upozorenja operatera se ne smije automatski deaktivirati ako razlog za njegovu aktivaciju nije otklonjen.  
4.7. Sustav upozorenja može se privremeno prekinuti drugim znakovima upozorenja koji daju važne poruke 
vezane za sigurnost.  
4.8. Detalji postupaka za aktivaciju i deaktivaciju sustava upozorenja operatera navedeni su u odjeljku 11.  
4.9. Kao dio zahtjeva za homologaciju tipa u skladu s ovom Direktivom, proizvo đač dokazuje djelovanje sustava 
upozorenja operatera kako je utvr đeno u odjeljku 11.  
5. Sustav prisile operatera  
5.1. Stroj ima ugra đen sustav prisile operatera koji se zasniva na jednom od sljede ćih na čela: 
5.1.1. dvostupanjski sustav prisile koji po činje s niskim stupnjem prisile (ograni čavanje u činkovitosti) nakon kojeg 
slijedi visoki stupanj prisile (onemogu ćavanje rada stroja);  
5.1.2. jednostupanjski sustav visokog stupnja prisile (onemogu ćavanje rada stroja) koji se aktivira pod uvjetima 
prisilnog sustava s niskim stupnjem prisile kako je utvr đeno u stavcima 6.3.1., 7.3.1., 8.4.1. i 9.4.1.  
5.2. Nakon prethodnog odobrenja homologacijskog tijela, u motor se može ugraditi instrument za isklju čivanje 
prisile operatera za vrijeme izvanrednog stanja koje je objavila državna ili regionalna vlada, te njihove hitne ili 
vojne službe.  
5.3. Sustav prisile niskog stupnja  
5.3.1. Sustav prisile niskog stupnja aktivira se nakon nastupanja bilo kojeg od uvjeta utvr đenih u stavcima 6.3.1., 
7.3.1., 8.4.1. i 9.4.1.  
5.3.2. Sustav prisile niskog stupnja postupno smanjuje maksimalni raspoloživi zakretni moment motora u rasponu 
broja okretaja motora za najmanje 25 posto izme đu maksimalnog zakretnog momenta i prekidne to čke 
regulatora kako je prikazano na slici 1. Stopa smanjenja zakretnog momenta iznosi najmanje 1 % u minuti.  
5.3.3. Mogu se koristiti i druge mjere prisile za koje je homologacijskom tijelu dokazano da imaju isti ili viši stupanj 
prisile.  
Slika 1.  
Shema smanjivanja zakretnog momenta kod niskog stupnja prisile
HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 133
 
5.4. Sustav prisile visokog stupnja  
5.4.1. Sustav prisile visokog stupnja se aktivira nakon nastupanja bilo kojeg od uvjeta utvr đenih u stavcima 2.3.3.2., 
6.3.2., 7.3.2., 8.4.2. i 9.4.2.  
5.4.2. Sustav prisile visokog stupnja smanjuje upotrebljivost stroja do razine koja je dovoljno zahtjevna da prisili 
operatera na otklanjanje problema povezanih s odjeljcima 6. do 9. Prihvatljive su sljede će strategije:  
5.4.2.1. Zakretni moment motora izme đu maksimalnog zakretnog momenta i prekidne to čke regulatora se postupno 
smanjuje od zakretnog momenta niskog stupnja prisile iz slike 1. za najmanje 1 posto u minuti do 50 posto 
maksimalnog zakretnog momenta ili niže, a broj okretaja motora se postupno smanjuje do 60 posto 
nazivnog broja okretaja ili niže unutar istog razdoblja u kojem je smanjen zakretni moment, kako je 
prikazano na slici 2.  
Slika 2.  
Shema smanjivanja zakretnog momenta kod visokog stupnja prisile
  
5.4.2.2. Mogu se koristiti i druge mjere prisile za koje je homologacijskom tijelu dokazano da imaju isti ili viši stupanj 
prisile.  
5.5. Zbog sigurnosnih razloga te kako bi se omogu ćila dijagnostika samoobnavljanja, dozvoljena je funkcija 
zaobilaženja prisile za osloba đanje pune snage motora, pod uvjetom da je ona  
— aktivna najviše 30 minuta, i  
— ograni čena na tri aktivacije u svakom razdoblju u kojem je aktiviran sustav prisile operatera.  
5.6. Sustav prisile operatera se deaktivira kad više ne postoje uvjeti za njegovu aktivaciju. Sustav prisile operatera 
se ne smije automatski deaktivirati ako razlog za njegovu aktivaciju nije otklonjen.  
5.7. Detalji postupaka za aktivaciju i deaktivaciju sustava prisile operatera su opisani u odjeljku 11.  
5.8. Kao dio zahtjeva za homologaciju u skladu s ovom Direktivom, proizvo đač je dužan pokazati djelovanje 
sustava prisile operatera kako je navedeno u odjeljku 11.  
6. Dostupnost reagensa  
6.1.  Indikator razine reagensa  
Stroj ima indikator koji operateru jasno pokazuje razinu reagensa u spremniku za reagens. Najniža prihva ­
tljiva razina izvedbe za indikator reagensa je neprekinuto prikazivanje razine reagensa dok je sustav upozo ­
renja operatera iz stavka 4. aktiviran. Indikator razine reagensa može biti u obliku analognog ili digitalnog 
ekrana, i može pokazivati razinu kao udio punog spremnika, koli činu preostalog reagensa ili procjenu 
preostalih sati rada.  
6.2.  Aktivacija sustava upozorenja operatera  
6.2.1. Sustav upozorenja operatera iz stavka 4. aktivira se kada razina reagensa padne ispod 10 % kapaciteta 
spremnika za reagens ili ve ćeg postotka prema izboru proizvo đača.HR 134 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
6.2.2. Prikazano upozorenje je dovoljno jasno kako bi operater u kombinaciji s indikatorom reagensa shvatio da je 
razina reagensa niska. Kada sustav upozorenja sadrži ekran za poruke, vizualno upozorenje prikazuje poruku 
da je razina reagensa niska (npr. ‚niska razina uree’, ‚niska razina AdBlue’ ili ‚niska razina reagensa’).  
6.2.3. U po četku sustav upozorenja operatera nije neprekidno aktiviran (npr. poruka se ne prikazuje stalno), ali se 
intenzitet upozorenja poja čava tako da upozorenje postane neprekidno kako se razina reagensa smanjuje i 
približava trenutku aktivacije sustava prisile operatera (npr. u čestalost bljeskanja svjetlosnog upozorenja). 
Upozorenje operateru završava na razini koju utvr đuje proizvo đač, ali je znatno uo čljivije u trenutku akti ­
vacije sustava prisile operatera iz stavka 6.3. u odnosu na prvo aktiviranje upozorenja.  
6.2.4. Ne smije biti mogu će jednostavno isklju čiti ili zanemariti neprekidno upozorenje. Kada sustav upozorenja 
sadrži ekran za poruke, on prikazuje izri čitu poruku (na primjer ‚nadopunite ureu’, ‚nadopunite AdBlue’ ili 
‚nadopunite reagens’). Neprekidno upozorenje može biti privremeno prekinuto drugim signalima upozorenja 
koji daju važne sigurnosne poruke.  
6.2.5. Sustav upozorenja operatera ne smije biti mogu će isklju čiti sve dok se reagens ne nadopuni do razine koja ne 
zahtijeva njegovu aktivaciju.  
6.3.  Aktivacija sustava prisile operatera  
6.3.1. Sustav niskog stupnja prisile operatera iz stavka 5.3. se aktivira ako razina reagensa u spremniku padne ispod 
2,5 % njegovog nominalno punog kapaciteta ili ispod ve ćeg postotka prema izboru proizvo đača. 
6.3.2. Sustav visokog stupnja prisile iz stavka 5.4. se aktivira ako je spremnik reagensa prazan (odnosno kad sustav 
doziranja ne može povu ći reagens iz spremnika) ili kod bilo koje razine ispod 2,5 % njegovog nominalno 
punog kapaciteta, prema odluci proizvo đača. 
6.3.3. Osim u opsegu koji dozvoljava stavak 5.5., ne smije biti mogu će isklju čiti sustav niskog ili visokog stupnja 
prisile sve dok se reagens ne nadopuni do razine koja ne zahtijeva aktivaciju odgovaraju ćeg sustava prisile.  
7. Pra ćenje kvalitete reagensa  
7.1. Motor ili stroj ima instrument kojim utvr đuje prisutnost neispravnog reagensa u stroju.  
7.1.1. Proizvo đač utvr đuje najmanju prihvatljivu koncentraciju reagensa CD  min , pri kojoj emisije NO  x iz ispušne 
cijevi ne prelaze grani čnu vrijednost od 0,9 g/kWh.  
7.1.1.1. To čna vrijednost CD  min se dokazuje tijekom homologacije tipa prema postupku iz odjeljka 12., i zabilježava u 
proširenom paketu dokumentacije iz odjeljka 8. Priloga I.  
7.1.2. Potrebno je otkriti svaku koncentraciju reagensa manju od CD  min i, u smislu odjeljka 7.1., smatrati je 
neispravnim reagensom.  
7.1.3. Za kvalitetu reagensa se koristi posebni broja č (‚broja č kvalitete reagensa’). Broja č kvalitete reagensa bilježi broj 
sati rada motora s neispravnim reagensom.  
7.1.3.1. Proizvo đač može podatak o neprikladnoj kvaliteti reagensa grupirati zajedno u jedan broja č s jednom ili više 
grešaka iz odjeljaka 8. i 9.  
7.1.4. Detalji o kriterijima i mehanizmima za aktivaciju i deaktivaciju broja ča kvalitete reagensa navedeni su u 
odjeljku 11.  
7.2.  Aktivacija sustava upozorenja operatera  
Kada sustav pra ćenja potvrdi da je kvaliteta reagensa neispravna, aktivira se sustav upozorenja operatera iz 
stavka 4. Kada sustav upozorenja sadrži ekran za poruke, on prikazuje poruku koja navodi razlog za 
upozorenje (na primjer ‚otkrivena neispravna urea’, ‚otkriven neispravni AdBlue’ ili ‚otkriven neispravni 
reagens’).HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 135
 
7.3. Aktivacija sustava prisile operatera  
7.3.1. Sustav niskog stupnja prisile iz stavka 5.3. se aktivira ako se kvaliteta reagensa ne popravi unutar najviše 10 
sati rada motora nakon aktivacije sustava upozorenja operatera iz stavka 7.2.  
7.3.2. Sustav visokog stupnja prisile iz stavka 5.4. se aktivira ako se kvaliteta reagensa ne popravi unutar najviše 20 
sati rada motora nakon aktivacije sustava upozorenja operatera iz stavka 7.2.  
7.3.3. Broj sati koji prethodi aktivaciji sustava prisile se smanjuje u slu čaju ponovne pojave greške u skladu s 
mehanizmom iz odjeljka 11.  
8. Doziranje reagensa  
8.1. Motor ima instrument za utvr đivanje prekida u doziranju.  
8.2. Broja č doziranja reagensa  
8.2.1. Za doziranje reagensa se koristi posebni broja č (‚broja č doziranja’). Broja č bilježi broj sati rada motora kada je 
doziranje reagensa prekinuto. To nije potrebno kada takav prekid zatraži elektroni čka kontrolna jedinica 
(ECU) motora jer uvjeti rada u vezi emisija stroja ne zahtijevaju doziranje reagensa.  
8.2.1.1. Proizvo đač može grešku u doziranju reagensa grupirati zajedno u jedan broja č s jednom ili više grešaka iz 
odjeljaka 7. i 9.  
8.2.2. Detalji o kriterijima i mehanizmima za aktivaciju i deaktivaciju broja ča doziranja reagensa navedeni su u 
odjeljku 11.  
8.3.  Aktivacija sustava upozorenja operatera  
Sustav upozorenja operatera iz stavka 4. se aktivira u slu čaju prekida doziranja koji pokre će broja č doziranja 
u skladu sa stavkom 8.2.1. Kada sustav upozorenja sadrži ekran za poruke, on prikazuje poruku koja navodi 
razlog za upozorenje (npr. ‚greška u doziranju uree’, ‚greška u doziranju AdBlue-a’ ili ‚greška u doziranju 
reagensa’).  
8.4. Aktivacija sustava prisile operatera  
8.4.1. Sustav niskog stupnja prisile iz stavka 5.3. se aktivira ako prekid u doziranju reagensa nije otklonjen u roku 
od najviše 10 sati rada motora nakon aktivacije sustava upozorenja operatera iz stavka 8.3.  
8.4.2. Sustav visokog stupnja prisile iz stavka 5.4. se aktivira ako prekid u doziranju reagensa nije otklonjen u roku 
od najviše 20 sati rada motora nakon aktivacije sustava upozorenja operatera iz stavka 8.3.  
8.4.3. Broj sati koji prethodi aktivaciji sustava prisile se smanjuje u slu čaju ponovne pojave greške u skladu s 
mehanizmom iz odjeljka 11.  
9. Pra ćenje grešaka koje se mogu pripisati neovlaštenom zahvatu  
9.1. Uz pra ćenje razine reagensa u spremniku, kvalitete reagensa i prekida u doziranju, potrebno je pratiti i 
sljede će greške jer bi se one mogle pripisati neovlaštenom zahvatu:  
i. zaprije čen ventil EGR;  
ii. kvarovi dijagnosti čkog sustava za kontrolu emisija NO  x (NCD) iz stavka 9.2.1.  
9.2.  Zahtjevi za pra ćenje 
9.2.1. Dijagnosti čki sustav za kontrolu emisija NO  x (NCD) se nadzire u odnosu na elektri čne kvarove te uklanjanje 
ili deaktivaciju bilo kojeg senzora koji bi sprije čio sustav u dijagnosticiranju drugih grešaka iz stavaka 6. do 8. 
(nadzor sastavnih dijelova).  
Senzori koji utje ču na sposobnost dijagnosticiranja su oni koji neposredno mjere koncentraciju NO  x , senzori 
za kvalitetu uree i senzori koji se koriste za pra ćenje doziranja reagensa, razine reagensa ili potrošnje reagensa.  
9.2.2. Broja č za ventil EGR  
9.2.2.1. Za zaprije čeni ventil EGR se koristi posebni broja č. Broja č za ventil EGR bilježi broj sati rada motora u 
vrijeme kada je potvr đeno da je aktiviran DTC povezan sa zaprije čenim ventilom EGR.HR 136 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
9.2.2.1.1. Proizvo đač može grešku zapre čivanja ventila EGR grupirati zajedno u jedan broja č s jednom ili više grešaka iz 
odjeljaka 7., 8. i 9.2.3.  
9.2.2.2. Detalji o kriterijima i mehanizmima za aktivaciju i deaktivaciju broja ča za ventil EGR navedeni su u 
odjeljku 11.  
9.2.3. Broja č(i) sustava NCD  
9.2.3.1. Koristi se poseban broja č za pra ćenje svake od grešaka iz stavka 9.1. to čke ii. Broja či sustava NCD bilježe broj 
sati rada motora kada je potvr đeno da je aktiviran DTC povezan s greškom u sustavu NCD. Dozvoljeno je 
grupiranje nekoliko grešaka u jedan broja č. 
9.2.3.1.1. Proizvo đač može greške sustava NCD grupirati zajedno u jedan broja č s jednom ili više grešaka iz odjeljaka 
7., 8. i 9.2.2.  
9.2.3.2. Detalji o kriterijima i mehanizmima za aktivaciju i deaktivaciju broja ča sustava NCD navedeni su u 
odjeljku 11.  
9.3.  Aktivacija sustava upozorenja operatera  
Sustav upozorenja operatera iz stavka 4. se aktivira u slu čaju pojave bilo koje od grešaka iz stavka 9.1. te 
upozorava na potrebu hitnog popravka. Kada sustav upozorenja sadrži ekran za poruke, on prikazuje poruku 
koja navodi razlog za upozorenje (npr. ‚odspojen ventil za doziranje reagensa’ ili ‚kriti čna greška u vezi 
emisija’).  
9.4. Aktivacija sustava prisile operatera  
9.4.1. Sustav niskog stupnja prisile iz stavka 5.3. se aktivira ako bilo koja greška iz stavka 9.1. nije otklonjena u 
roku od najviše 36 sati rada motora nakon aktivacije sustava upozorenja operatera iz stavka 9.3.  
9.4.2. Sustav visokog stupnja prisile iz stavka 5.4. se aktivira ako bilo koja greška iz stavka 9.1. nije otklonjena u 
roku od najviše 100 sati rada motora nakon aktivacije sustava upozorenja operatera iz stavka 9.3.  
9.4.3. Broj sati koji prethodi aktivaciji sustava prisile se smanjuje u slu čaju ponovne pojave greške u skladu s 
mehanizmom iz odjeljka 11.  
9.5. Kao alternativu zahtjevima iz stavka 9.2., proizvo đač može koristiti senzor za NO  x smješten u ispušnom 
plinu. U tom slu čaju, 
— vrijednost NO  x ne smije prije ći grani čnu vrijednost od 0,9 g/kWh,  
— dozvoljena je uporaba jedinstvene greške ‚visoka razina NO  x – osnovni uzrok nepoznat’,  
— odjeljak 9.4.1. treba glasiti ‚u roku od 10 sati rada motora’,  
— odjeljak 9.4.2. treba glasiti ‚u roku od 20 sati rada motora’.  
10. Zahtjevi za dokazivanje  
10.1.  Op ćenito  
Sukladnost sa zahtjevima iz ovog Priloga se dokazuje tijekom postupka homologacije tipa u skladu s tablicom 
1. i specifikacijama iz ovog odjeljka:  
(a) dokazivanjem aktivacije sustava upozorenja;  
(b) dokazivanjem aktivacije sustava niskog stupnja prisile, ako je to primjenjivo;  
(c) dokazivanjem aktivacije sustava visokog stupnja prisile.  
Tablica 1.  
Prikaz sadržaja postupka dokazivanja u skladu s odredbama iz odjeljaka 10.3. i 10.4. ovog Dodatka  
Mehanizam  Elementi dokazivanja  
Aktivacija sustava upozorenja 
iz odjeljka 10.3. ovog 
Dodatka  — Dva ispitivanja aktivacije (uklju čuju ći nedostatak reagensa) 
— Prema potrebi dodatni elementi  
Aktivacija sustava prisile 
niskog stupnja iz odjeljka 
10.4. ovog Dodatka  — Dva ispitivanja aktivacije (uklju čuju ći nedostatak reagensa) 
— Prema potrebi dodatni elementi 
— Jedno ispitivanje smanjenja zakretnog momentaHR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 137
 
Mehanizam  Elementi dokazivanja  
Aktivacija sustava prisile 
visokog stupnja iz odjeljka 
10.4.6. ovog Dodatka  — Dva ispitivanja aktivacije (uklju čuju ći nedostatak reagensa) 
— Prema potrebi dodatni elementi  
10.2.  Obitelji motora i obitelji motora NCD  
Sukladnost obitelji motora ili obitelji motora NCD sa zahtjevima iz ovog odjeljka 10. mogu se dokazati 
ispitivanjem jednog od članova razmatrane obitelji, pod uvjetom da proizvo đač homologacijskom tijelu 
dokaže da su sustavi pra ćenja koji su nužni za ispunjavanje zahtjeva iz ovog Priloga sli čni u okviru obitelji.  
10.2.1. Dokazivanje da su sustavi pra ćenja sli čni za druge članove obitelji NCD može se provesti tako da se 
homologacijskom tijelu predstave elementi kao što su algoritmi, funkcionalne analize itd.  
10.2.2. Proizvo đač odabire motor za ispitivanje uz suglasnost homologacijskog tijela. Taj motor može ali i ne mora 
biti osnovni motor razmatrane obitelji.  
10.2.3. Ako motori iz obitelji motora pripadaju obitelji motora NCD koja je ve ć homologizirana sukladno stavku 
10.2.1. (Slika 3.) smatra se da je sukladnost dokazana bez daljnjeg ispitivanja, pod uvjetom da proizvo đač 
homologacijskom tijelu dokaže da su sustavi pra ćenja potrebni za ispunjavanje zahtjeva iz ovog Priloga sli čni 
unutar razmatrane obitelji motora i obitelji motora NCD.  
Slika 3.  
Prethodno dokazana sukladnost obitelji motora NCD
  
10.3.  Dokazivanje aktivacije sustava upozorenja  
10.3.1. Sukladnost aktivacije sustava upozorenja dokazuje se provo đenjem dvaju ispitivanja: nedostatkom reagensa i 
jednom kategorijom grešaka iz odjeljaka 7. do 9. ovog Priloga.  
10.3.2. Izbor grešaka za ispitivanje  
10.3.2.1. Za dokazivanje aktivacije sustava upozorenja u slu čaju nepravilne kvalitete reagensa odabire se reagens čije je 
razrje đenje aktivnog sastojka najmanje onoliko koliko je proizvo đač naveo u skladu sa zahtjevima iz odjeljka 
7. ovog Priloga.HR 138 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
10.3.2.2. Za dokazivanje aktivacije sustava upozorenja u slu čaju grešaka koje se mogu pripisati neovlaštenom zahvatu u 
skladu s odjeljkom 9. ovog Priloga izbor se provodi prema sljede ćim zahtjevima:  
10.3.2.2.1. Proizvo đač homologacijskom tijelu dostavlja popis takvih mogu ćih grešaka.  
10.3.2.2.2. Grešku koja se razmatra u ispitivanju odabire homologacijsko tijelo s popisa iz odjeljka 10.3.2.2.1.  
10.3.3. Dokazivanje  
10.3.3.1. U svrhu ovog dokazivanja potrebno je provesti odvojeno ispitivanje za svaku od grešaka iz odjeljka 10.3.1.  
10.3.3.2. Za vrijeme ispitivanja može biti prisutna samo greška koja se ispituje.  
10.3.3.3. Prije po četka ispitivanja potrebno je obrisati sve DTC-ove.  
10.3.3.4. Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela, greške koje se ispituju mogu se simulirati.  
10.3.3.5. Otkrivanje grešaka osim greške nedostatka reagensa  
Osim greške nedostatka reagensa, otkrivanje grešaka se, nakon njihove ugradnje ili simulacije, provodi na 
sljede ći na čin: 
10.3.3.5.1. sustav NCD odgovara na unošenje greške koju je homologacijsko tijelo odabralo kao prikladnu u skladu s 
odredbama ovog Dodatka. To se smatra dokazanim ako je aktivacija nastupila unutar dva uzastopna ispitna 
ciklusa NCD-a u skladu s odjeljkom 10.3.3.7. ovog Dodatka.  
Kada je u opisu pra ćenja navedeno i s homologacijskim tijelom dogovoreno da odre đeni instrument za 
pra ćenje treba više od dva ispitna ciklusa NCD-a za završetak pra ćenja, broj ispitnih ciklusa NCD-a može 
se pove ćati na tri ispitna ciklusa NCD-a.  
Svaki pojedini ispitni ciklus NCD-a u dokaznom ispitivanju može se razdvojiti gašenjem motora. Razdoblje 
do sljede ćeg pokretanja motora uzima u obzir svako pra ćenje do kojeg može do ći nakon gašenja motora i sve 
potrebne uvjete koji moraju postojati kako bi došlo do pra ćenja pri sljede ćem pokretanju motora.  
10.3.3.5.2. Dokazivanje aktivacije sustava upozorenja smatra se obavljenim ako se na kraju svakog dokaznog ispitivanja 
u skladu s odjeljkom 10.3.2.1. sustav upozorenja ispravno aktivira i ako je DTC za odabranu grešku dobio 
status ‚potvr đen i aktivan’.  
10.3.3.6. Otkrivanje u slu čaju nedostatka reagensa  
Za aktivaciju sustava upozorenja u slu čaju nedostatka reagensa sustav motora radi tijekom jednog ili više 
ispitnih ciklusa NCD-a, prema odluci proizvo đača. 
10.3.3.6.1. Dokazivanje po činje s razinom reagensa u spremniku koju su dogovorili proizvo đač i homologacijsko tijelo, 
pri čemu ta razina ne smije biti manja od 10 posto nominalnog kapaciteta spremnika.  
10.3.3.6.2. Smatra se da sustav upozorenja ispravno radi ako su istodobno ispunjeni sljede ći uvjeti:  
(a) sustav upozorenja se aktivirao s koli činom reagensa koja je ve ća ili jednaka 10 posto kapaciteta spremnika 
reagensa; i  
(b) ‚neprekidni’ sustav upozorenja se aktivirao s koli činom reagensa koja je ve ća ili jednaka onoj vrijednosti 
koju je naveo proizvo đač u skladu s odredbama iz odjeljka 6. ovog Priloga.  
10.3.3.7. Ispitni ciklus NCD-a  
10.3.3.7.1. Ispitni ciklus NCD-a koji se u ovom odjeljku 10. razmatra za dokazivanje ispravnog rada sustava NCD je 
ciklus NRTC pri toplom startu.  
10.3.3.7.2. Na zahtjev proizvo đača i nakon odobrenja homologacijskog tijela, za odre đeni nadzorni ure đaj može se 
koristiti alternativni ispitni ciklus NCD-a (npr. NRSC). Zahtjev sadržava elemente (tehni čka razmatranja, 
simulacije, rezultate ispitivanja itd.) koji dokazuju:HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 139
 
(a) rezultate ispitnog ciklusa u instrumentu za pra ćenje koji će funkcionirati u uvjetima stvarne vožnje; i  
(b) da je mjerodavni ispitni ciklus NCD-a iz stavka 10.3.3.7.1. manje prikladan za razmatrano pra ćenje.  
10.3.4. Dokazivanje aktivacije sustava upozorenja smatra se obavljenim ako se na kraju svakog dokaznog ispitivanja 
u skladu s odjeljkom 10.3.3. sustav upozorenja ispravno aktivirao.  
10.4.  Dokazivanje aktivacije sustava prisile  
10.4.1. Dokazivanje aktivacije sustava prisile izvodi se ispitivanjem na stolu za ispitivanje motora.  
10.4.1.1. Svi dodatni dijelovi ili podsustavi koji nisu fizi čki ugra đeni u sustav motora, poput senzora temperature 
okoliša, senzora razine te sustava upozorenja i obavješ ćivanja operatera, koji su nužni za provedbu dokazi ­
vanja su povezani sa sustavom motora u tu svrhu ili su simulirani u skladu sa zahtjevima homologacijskog 
tijela.  
10.4.1.2. Ako proizvo đač tako odlu či te se homologacijsko tijelo s time složi, dokazna ispitivanja mogu se provesti na 
cijelom stroju ili strojevima tako da se stroj ugradi na odgovaraju će ispitno postolje ili da se pusti u rad na 
ispitnoj stazi pod kontroliranim uvjetima.  
10.4.2. Redoslijedom ispitivanja se dokazuje aktivacija sustava prisile u slu čaju nedostatka reagensa i u slu čaju jedne 
od grešaka iz odjeljaka 7., 8. ili 9. ovog Priloga.  
10.4.3. U svrhu ovog dokazivanja:  
(a) uz grešku nedostatka reagensa, homologacijsko tijelo odabire jednu od grešaka iz odjeljaka 7., 8. ili 9. 
ovog Priloga koja je bila prethodno korištena u dokazivanju aktivacije sustava upozorenja;  
(b) proizvo đač može u dogovoru s homologacijskim tijelom ubrzati ispitivanje simuliranjem dosezanja odre ­ 
đenog broja sati rada;  
(c) postizanje smanjenja zakretnog momenta potrebnog za niski stupanj prisile može se dokazivati istodobno 
s provedbom postupka za odobravanje op će u činkovitosti motora u skladu s ovom Direktivom. U ovom 
slu čaju nije potrebno odvojeno mjerenje zakretnog momenta tijekom dokazivanja aktivacije sustava 
prisile;  
(d) visoki stupanj prisile se dokazuje u skladu sa zahtjevima iz odjeljka 10.4.6. ovog Dodatka.  
10.4.4. Proizvo đač pored toga dokazuje rad sustava prisile i pod uvjetima za greške iz odjeljaka 7., 8. ili 9. ovog 
Priloga koji nisu bili odabrani za dokazna ispitivanja iz odjeljaka 10.4.1. do 10.4.3.  
Ova dodatna dokazivanja mogu se izvesti dostavljanjem tehni čke studije homologacijskom tijelu s dokazima 
kao što su algoritmi, funkcionalne analize i rezultati ranijih ispitivanja.  
10.4.4.1. Ovim dodatnim dokazivanjima posebno se dokazuje da ECU motor sadrži ispravan mehanizam za smanji ­
vanje zakretnog momenta u skladu sa zahtjevima homologacijskog tijela.  
10.4.5. Dokazno ispitivanje sustava niskog stupnja prisile  
10.4.5.1. Ovo dokazivanje po činje kada se aktivira sustav upozorenja ili odgovaraju ći sustav ‚neprekidnog’ upozorenja 
kao rezultat otkrivanja greške koju je odabralo homologacijsko tijelo.  
10.4.5.2. Kod provjere odgovora sustava u slu čaju nedostatka reagensa u spremniku, sustav motora radi sve dok 
raspoloživost reagensa ne dosegne vrijednost od 2,5 posto nominalnog punog kapaciteta spremnika ili 
vrijednost koju je naveo proizvo đač u skladu s odjeljkom 6.3.1. ovog Priloga na kojoj se aktivira sustav 
niskog stupnja prisile.  
10.4.5.2.1. Proizvo đač može u dogovoru s homologacijskim tijelom simulirati neprekidan rad izvla čenjem reagensa iz 
spremnika tijekom rada ili mirovanja motora.  
10.4.5.3. Kod provjere odgovora sustava u slu čaju ostalih grešaka osim nedostatka reagensa u spremniku, sustav 
motora radi odgovaraju ći broj sati naveden u tablici 3. ovog Dodatka ili, po izboru proizvo đača, sve dok 
odgovaraju ći broja č ne dosegne vrijednost na kojoj se aktivira sustav niskog stupnja prisile.HR 140 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
10.4.5.4. Dokazivanje aktivacije sustava niskog stupnja prisile se smatra obavljenim ako je na kraju svakog dokaznog 
ispitivanja izvedenog u skladu s odjeljcima 10.4.5.2. i 10.4.5.3. proizvo đač homologacijskom tijelu dokazao 
da je ECU motora aktivirao mehanizam za smanjivanje zakretnog momenta.  
10.4.6. Dokazno ispitivanje sustava visokog stupnja prisile  
10.4.6.1. Ovo dokazivanje po činje od stanja u kojem je sustav niskog stupnja prisile prethodno aktiviran i može se 
provesti kao nastavak ispitivanja poduzetih za dokazivanje aktivacije sustava niskog stupnja prisile.  
10.4.6.2. Kod provjere odgovora sustava u slu čaju nedostatka reagensa u spremniku, sustav motora radi sve dok se 
spremnik reagensa ne isprazni ili dok ne dosegne razinu ispod 2,5 posto nominalnog punog kapaciteta 
spremnika za koju je proizvo đač naveo da aktivira sustav visokog stupnja prisile.  
10.4.6.2.1. Proizvo đač može u dogovoru s homologacijskim tijelom simulirati neprekidan rad izvla čenjem reagensa iz 
spremnika tijekom rada ili mirovanja motora.  
10.4.6.3. Kod provjere odgovora sustava u slu čaju ostalih grešaka osim nedostatka reagensa u spremniku, sustav 
motora radi odgovaraju ći broj sati naveden u tablici 3. ovog Dodatka ili, po izboru proizvo đača, sve dok 
odgovaraju ći broja č ne dosegne vrijednost na kojoj se aktivira sustav visokog stupnja prisile.  
10.4.6.4. Dokazivanje aktivacije sustava visokog stupnja prisile se smatra obavljenim ako je na kraju svakog dokaznog 
ispitivanja izvedenog u skladu s odjeljcima 10.4.6.2. i 10.4.6.3. proizvo đač homologacijskom tijelu dokazao 
da se aktivirao mehanizam visokog stupnja prisile iz ovog Priloga.  
10.4.7. Ako proizvo đač tako odlu či te se homologacijsko tijelo s time složi, dokazivanje mehanizama prisile može se 
provesti na cijelom stroju u skladu sa zahtjevima iz odjeljka 5.4. tako da se stroj ugradi na odgovaraju će 
ispitno postolje ili da se pusti u rad na ispitnoj stazi pod kontroliranim uvjetima.  
10.4.7.1. Stroj radi sve dok broja č povezan s odabranom greškom ne dosegne odgovaraju ći broj sati rada naveden u 
tablici 3. ovog Dodatka ili, prema potrebi, sve dok se spremnik ne isprazni ili dosegne razinu ispod 2,5 posto 
nominalnog punog kapaciteta spremnika koju je proizvo đač odabrao za aktivaciju sustava visokog stupnja 
prisile.  
11. Opis mehanizama aktivacije i deaktivacije sustava upozorenja i prisile operatera  
11.1. U svrhu dopune zahtjeva iz ovog Priloga koji se odnose na mehanizme aktivacije i deaktivacije sustava 
upozorenja i prisile, ovaj odjeljak 11. utvr đuje tehni čke zahtjeve za primjenu tih mehanizama aktivacije i 
deaktivacije.  
11.2.  Mehanizmi aktivacije i deaktivacije sustava upozorenja  
11.2.1. Sustav upozorenja operatera se aktivira kada dijagnosti čka oznaka greške (DTC) povezana s NCM-om koji 
opravdava njezinu aktivaciju ima status iz tablice 2. ovog Dodatka.  
Tablica 2.  
Aktivacija sustava upozorenja operatera  
Vrsta greške  Status DTC-a za aktivaciju sustava upozorenja  
Slaba kvaliteta reagensa  potvr đen i aktivan  
Prekid doziranja  potvr đen i aktivan  
Zaprije čen ventil EGR  potvr đen i aktivan  
Kvar sustava pra ćenja  potvr đen i aktivan  
Grani čna vrijednost NO  x , ako se koristi  potvr đen i aktivanHR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 141
 
11.2.2. Sustav upozorenja operatera se deaktivira kad dijagnosti čki sustav zaklju či da greška povezana s tim upozo ­
renjem više nije prisutna ili kada dijagnosti čki alat obriše podatke, uklju čuju ći DTC-ove povezane s tim 
greškama, koji su opravdali njegovu aktivaciju.  
11.2.2.1. Zahtjevi za brisanje ‚podataka o kontroli emisija NO  x ’ 
11.2.2.1.1. Brisanje/ponovno postavljanje ‚podataka o kontroli emisija NO  x ’ dijagnosti čkim alatom  
Na zahtjev dijagnosti čkog alata, sljede ći podaci u ra čunalnoj memoriji brišu se ili ponovno postavljaju na 
vrijednost utvr đenu u ovom Dodatku (vidjeti tablicu 3.).  
Tablica 3.  
Brisanje/ponovno postavljanje ‚podataka o kontroli emisija NO  x ’ dijagnosti čkim alatom  
Podaci o kontroli emisija NO  x Izbrisivo  Ponovno 
postavljanje  
Svi DTC-ovi  X  
Vrijednost broja ča s najve ćim brojem sati rada motora  X  
Broj sati rada motora iz broja ča NCD-a  X  
11.2.2.1.2. Podaci o kontroli emisija NO  x ne smiju se obrisati kad se odvoji akumulator stroja.  
11.2.2.1.3. Brisanje ‚podataka o kontroli emisija NO  x ’ omogu ćuje se samo u uvjetima ‚ugašenog motora’.  
11.2.2.1.4. Kada su ‚podaci o kontroli emisija NO  x ’ uklju čuju ći DTC-ove obrisani, svako o čitanje broja ča povezano s 
ovim greškama i utvr đeno u ovom Prilogu ne smije se obrisati, ve ć se ponovno postavlja na vrijednost 
utvr đenu u odgovaraju ćem odjeljku ovog Priloga.  
11.3.  Mehanizam aktivacije i deaktivacije sustava prisile operatera  
11.3.1. Sustav prisile operatera se aktivira kad je sustav upozorenja aktiviran, a broja č povezan s vrstom NCM-a koja 
opravdava njegovu aktivaciju je dosegao vrijednost iz tablice 4. ovog Priloga.  
11.3.2. Sustav prisile operatera se deaktivira kad sustav više ne otkriva grešku koja opravdava njegovu aktivaciju ili 
kada je dijagnosti čki alat ili alat za održavanje obrisao podatke, uklju čuju ći DTC-ove povezane s NCM-ovima 
koji opravdavaju njegovu aktivaciju.  
11.3.3. Sustavi upozorenja i prisile operatera se odmah nakon procjene koli čine reagensa u spremniku aktiviraju ili 
deaktiviraju, kako je potrebno u skladu s odredbama odjeljka 6. ovog Priloga. U tom slu čaju, mehanizmi 
aktivacije ili deaktivacije ne smiju ovisiti o statusu bilo kojeg povezanog DTC-a.  
11.4.  Mehanizam broja ča 
11.4.1. Op ćenito  
11.4.1.1. Za ispunjavanje zahtjeva iz ovog Priloga sustav mora imati najmanje četiri broja ča u koje zapisuje broj sati 
rada motora u kojem je sustav otkrio bilo što od sljede ćeg: 
(a) neispravnu kvalitetu reagensa;  
(b) prekid u doziranju reagensa;  
(c) zaprije čeni ventil EGR;  
(d) grešku sustava NCD u skladu s odjeljkom 9.1. to čkom ii. ovog Priloga.  
11.4.1.1.1. Proizvo đač može iskoristiti jedan ili više broja ča za grupiranje grešaka navedenih u odjeljku 11.4.1.1.HR 142 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
11.4.1.2. Svaki broja č broji do najve će vrijednosti predvi đene broja čem od 2 bajta, uz jednosatnu razlu čivost, i 
zadržava tu vrijednost dok se ne ispune uvjeti koji dozvoljavaju da se broja č ponovno postavi na nulu.  
11.4.1.3. Proizvo đač može koristiti jedan ili više broja ča za sustav NCD. Jedan broja č može prikupljati broj sati za dvije 
ili više razli čitih grešaka povezanih s tom vrstom broja ča, pri čemu niti jedna od njih nije dosegla vrijeme koje 
broja č pokazuje.  
11.4.1.3.1. Kada proizvo đač odlu či koristiti više broja ča za sustav NCD, sustav mora biti sposoban dodijeliti odre đeni 
broja č sustava za pra ćenje svakoj grešci koja je u skladu s ovim Prilogom povezana s tom vrstom broja ča. 
11.4.2. Na čelo mehanizma broja ča 
11.4.2.1. Svaki broja č radi na sljede ći na čin: 
11.4.2.1.1. Ako je po četna vrijednost nula, broja č po činje brojanje odmah nakon otkrivanja greške povezane s tim 
broja čem, a odgovaraju ća dijagnosti čka oznaka greške (DTC) ima status iz tablice 2.  
11.4.2.1.2. U slu čaju ponavljaju ćih grešaka, prema izboru proizvo đača se primjenjuje jedna od sljede ćih odredbi.  
i. Ako tijekom pra ćenja nastupi samo jedan doga đaj, a greška koja je prvobitno aktivirala broja č više nije 
prisutna ili ako je greška obrisana dijagnosti čkim alatom ili alatom za održavanje, broja č se zaustavlja i 
zadržava svoju trenutnu vrijednost. Ako broja č prestaje brojanje kada je aktiviran sustav visokog stupnja 
prisile, broja č se zaustavlja na vrijednosti iz tablice 4. ovog Dodatka ili na vrijednosti koja je ve ća ili 
jednaka vrijednosti broja ča za visoki stupanj prisile, umanjenoj za 30 minuta.  
ii. Broja č ostaje zaustavljen na vrijednosti iz tablice 4. ovog Dodatka ili na vrijednosti ve ćoj ili jednakoj 
vrijednosti broja ča za visoki stupanj prisile, umanjenoj za 30 minuta.  
11.4.2.1.3. U slu čaju korištenja jednog broja ča sustava za pra ćenje, taj broja č nastavlja brojanje ako je otkriven NCM 
povezan s tim broja čem, a njegova dijagnosti čka oznaka greške (DTC) ima status ‚potvr đen i aktivan’. Broja č 
se zaustavlja i zadržava jednu od vrijednosti iz odjeljka 11.4.2.1.2. ako nije otkriven niti jedan NCM koji 
opravdava aktivaciju broja ča ili ako su sve greške povezane s tim broja čem obrisane dijagnosti čkim alatom ili 
alatom za održavanje.  
Tablica 4.  
Broja či i prisila  
Status DTC-a za prvu 
aktivaciju broja ča Vrijednost broja ča za 
niski stupanj prisile  Vrijednost broja ča za 
visoki stupanj prisile  Zaustavljena vrijednost 
koju je zadržao broja č 
Broja č 
kvalitete 
reagensa  potvr đen i aktivan  ≤ 10 sati  ≤ 20 sati  ≥ 90 % vrijednosti 
broja ča za visoki 
stupanj prisile  
Broja č 
doziranja  potvr đen i aktivan  ≤ 10 sati  ≤ 20 sati  ≥ 90 % vrijednosti 
broja ča za visoki 
stupanj prisile  
Broja č 
ventila EGR  potvr đen i aktivan  ≤ 36 sati  ≤ 100 sati  ≥ 95 % vrijednosti 
broja ča za visoki 
stupanj prisile  
Broja č 
nadzornog 
sustava  potvr đen i aktivan  ≤ 36 sati  ≤ 100 sati  ≥ 95 % vrijednosti 
broja ča za visoki 
stupanj prisile  
Grani čna 
vrijednost 
NO  x , ako se 
koristi  potvr đen i aktivan  ≤ 10 sati  ≤ 20 sati  ≥ 90 % vrijednosti 
broja ča za visoki 
stupanj prisileHR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 143
 
11.4.2.1.4. Nakon što je zaustavljen, broja č se postavlja na nulu kada su instrumenti za pra ćenje povezani s tim broja čem 
barem jednom završili ciklus pra ćenja bez otkrivanja greške, te nije otkrivena niti jedna greška povezana s tim 
broja čem tijekom 40 sati rada motora nakon zadnjeg zaustavljanja broja ča (vidjeti sliku 4.).  
11.4.2.1.5. Broja č nastavlja brojanje od to čke na kojoj je bio zaustavljen ako je otkrivena greška povezana s tim broja čem 
tijekom razdoblja kad je broja č zaustavljen (vidjeti sliku 4.).  
11.5.  Ilustracija mehanizama aktivacije i deaktivacije te broja ča 
11.5.1. Ovaj stavak ilustrira mehanizme aktivacije i deaktivacije te broja ča za neke tipi čne slu čajeve. Slike i opisi iz 
stavaka 11.5.2., 11.5.3. i 11.5.4. daju se isklju čivo u svrhu ilustracije u ovom Prilogu i na njih se ne smije 
upu ćivati kao na primjere zahtjeva ove Direktive niti kao na kona čne izjave o uklju čenim postupcima. Sati 
broja ča na slikama 6. i 7. odnose se na maksimalne vrijednosti visokog stupnja prisile u tablici 4. Na primjer, 
u svrhu pojednostavljenja u danim ilustracijama nije navedena činjenica da je sustav upozorenja aktivan kada 
je aktivan i sustav prisile.  
Slika 4.  
Reaktivacija i postavljanje broja ča na nulu nakon razdoblja u kojem je njegova vrijednost bila 
zaustavljena
  
11.5.2. Slika 5. ilustrira rad mehanizama aktivacije i deaktivacije pri nadzoru raspoloživosti reagensa za pet slu čajeva:  
— slu čaj uporabe 1: operater nastavlja upravljati strojem unato č upozorenju do trenutka kada je rad stroja 
onesposobljen,  
— slu čaj nadopunjavanja 1: (‚dostatno’ nadopunjavanje): operater dolijeva reagens u spremnik do razine 
iznad grani čne vrijednosti od 10 %. Upozorenje i prisila se deaktiviraju,  
— slu čajevi nadopunjavanja 2 i 3 (‚nedostatno’ nadopunjavanje): aktivira se sustav upozorenja. Razina 
upozorenja ovisi o koli čini raspoloživog reagensa,  
— slu čaj nadopunjavanja 4 (‚vrlo nedostatno’ nadopunjavanje): odmah se aktivira niski stupanj prisile.HR 144 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
Slika 5.  
Raspoloživost reagensa
  
11.5.3. Slika 6. ilustrira tri slu čaja pogrešne kvalitete reagensa:  
— slu čaj uporabe 1: operater nastavlja upravljati strojem unato č upozorenju do trenutka kada je rad stroja 
onesposobljen,  
— slu čaj popravka 1 (‚loš’ ili ‚nepošten’ popravak): nakon što je stroj onesposobljen, operater mijenja 
kvalitetu reagensa, ali ga uskoro opet zamjenjuje reagensom slabe kvalitete. Sustav prisile se odmah 
reaktivira i rad stroja je onesposobljen nakon 2 sata rada motora,  
— slu čaj popravka 2 (‚dobar’ popravak): nakon što je stroj onesposobljen, operater ispravlja kvalitetu 
reagensa. Me đutim, nakon nekog vremena ponovno upotrebljava reagens slabe kvalitete. Procesi upozore ­
nja, prisile i brojenja ponovno kre ću od nule.HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 145
 
Slika 6.  
Nadopunjavanje reagensom slabe kvalitete
  
11.5.4. Slika 7. ilustrira tri slu čaja kvara sustava doziranja uree. Ova slika tako đer ilustrira proces koji se primjenjuje u 
slu čaju pra ćenja grešaka iz odjeljka 9. ovog Priloga:  
— slu čaj uporabe 1: operater nastavlja upravljati strojem unato č upozorenju do trenutka kada je rad stroja 
onesposobljen,  
— slu čaj popravka 1 (‚dobar’ popravak): nakon što je stroj onesposobljen, operater popravlja sustav dozira ­
nja. Me đutim, nakon nekog vremena sustav doziranja se ponovno kvari. Procesi upozorenja, prisile i 
brojenja ponovno kre ću od nule,  
— slu čaj popravka 2 (‚loš’ popravak): tijekom razdoblja niskog stupnja prisile (smanjenja zakretnog momen ­
ta), operater popravlja sustav doziranja. Me đutim, uskoro se sustav doziranja opet kvari. Sustav niskog 
stupnja prisile se odmah reaktivira i broja č se ponovno pokre će od vrijednosti koju je imao u vrijeme 
popravka.HR 146 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
Slika 7.  
Kvar sustava doziranja reagensa
  
12. Dokazivanje najniže prihvatljive koncentracije reagensa CD  min 
12.1. Proizvo đač dokazuje ispravnu vrijednost CD  min tijekom homologacije tipa izvo đenjem dijela NRTC ciklusa pri 
toplom startu korištenjem reagensa s koncentracijom CD  min . 
12.2. Ispitivanje je potrebno provesti nakon odgovaraju ćeg ili odgovaraju ćih ciklusa NCD-a ili ciklusa predkondi ­
cioniranja kojeg je utvrdio proizvo đač, čime se omogu ćuje sustavu zatvorenog kruga za kontrolu emisija NO  x , 
da provede prilagodbu kvaliteti reagensa s koncentracijom CD  min . 
12.3. Emisije one čišćuju ćih tvari iz ovog ispitivanja moraju biti manje od grani čne vrijednosti NO  x iz odjeljka 7.1.1. 
ovog Priloga.HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 147
 
Dodatak 2.  
Zahtjevi za kontrolno podru čje za motore faze IV.  
1. Kontrolno podru čje motora  
Kontrolno podru čje (vidjeti sliku 1.) je utvr đeno kako slijedi:  
raspon broja okretaja: broj okretaja A do maksimalnog broja okretaja;  
gdje je:  
broj okretaja A = niski broj okretaja + 15 % (visoki broj okretaja – niski broj okretaja).  
Koristi se visoki broj okretaja i niski broj okretaja kako su utvr đeni u Prilogu III. ili, ako proizvo đač na temelju opcije 
iz odjeljka 1.2.1. Priloga III. odabere korištenje postupka iz Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03, koristi se 
definicija iz stavaka 2.1.33. i 2.1.37. Pravilnika UNECE br. 96, izmjene 03.  
Ako je izmjereni broj okretaja motora A unutar ± 3 % broja okretaja motora koju je naveo proizvo đač, koriste se 
navedeni brojevi okretaja motora. Ako bilo koji od ispitanih brojeva okretaja prekora či dozvoljeno odstupanje, koriste 
se izmjereni brojevi okretaja motora.  
2. Sljede ći radni uvjeti motora su isklju čeni iz ispitivanja:  
(a) to čke ispod 30 % maksimalnog zakretnog momenta;  
(b) to čke ispod 30 % maksimalne snage.  
Tijekom certifikacije/homologacije proizvo đač može od tehni čke službe zatražiti isklju čenje radnih to čaka iz 
kontrolnog podru čja utvr đenog u odjeljcima 1. i 2. ovog Dodatka. Nakon dobivanja pozitivnog mišljenja homologacij ­
skog tijela, tehni čka služba može prihvatiti ovo isklju čenje ako proizvo đač može dokazati da motor nikada ne može 
raditi na takvim to čkama u bilo kojoj kombinaciji strojeva.  
Slika 1.  
Kontrolno podru čje
HR 148 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
PRILOG II.  
Prilog II. Direktivi 97/68/EZ mijenja se kako slijedi:  
1. Dodatak 1. mijenja se kako slijedi:  
(a) naslov odjeljka 3 zamjenjuje se sljede ćim: 
‚NAPAJANJE GORIVOM DIZELSKIH MOTORA’;  
(b) odjeljak 4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4. NAPAJANJE GORIVOM BENZINSKIH MOTORA (*)  
4.1. Rasplinja č: ............................................................................................................................. ....................................................  
4.1.1. Izvedba(-e): ........................................................................................................... ....................................................................  
4.1.2. Tip(ovi): .............................................................................................................. .......................................................................  
4.2. Posredno ubrizgavanje goriva: s jednim ili s više ubrizga ča: .....................................................................................  
4.2.1. Izvedba(-e): ........................................................................................................... ....................................................................  
4.2.2. Tip(ovi): .............................................................................................................. .......................................................................  
4.3. Izravno ubrizgavanje goriva: ............................................................................................. ...................................................  
4.3.1. Izvedba(-e): ........................................................................................................... ....................................................................  
4.3.2. Tip(ovi): .............................................................................................................. .......................................................................  
4.4. Protok goriva [g/h] i omjer zrak/gorivo pri nazivnoj brzini i široko otvorenoj zaklopki za snagu:”;  
(c) dodaju su sljede ći odjeljci 5., 6. i 7.:  
„5. RAZVOD VENTILA  
5.1. Najve ći podizaj ventila, kutovi otvaranja i zatvaranja u odnosu na mrtve to čke ili istovrijedni podaci: ......  
5.2. Referentne veli čine i/ili podru čja namještanja (*)  
5.3. Varijabilni razvod ventila (ako je primjenjivo i na mjesto usisa i/ili ispuha)  
5.3.1. Tip: neprekidan ili uklju čivanje/isklju čivanje (*)  
5.3.2. Fazni pomak bregaste osovine ........................................................................................... .................................................  
6. KONFIGURACIJA USISNIH I ISPUŠNIH GRANA  
6.1. Položaj, veli čina i broj:  
7. SUSTAV PALJENJA  
7.1. Navoj paljenja  
7.1.1. Izvedba(-e): ........................................................................................................... ....................................................................  
7.1.2. Tip(ovi): .............................................................................................................. .......................................................................  
7.1.3. Broj: .................................................................................................................. ........................................................................  
7.2. Svje ćice: .......................................................................................................................... ...........................................................  
7.2.1. Izvedba(-e): ........................................................................................................... ....................................................................  
7.2.2. Tip(ovi): .............................................................................................................. .......................................................................  
7.3. Induktor: ................................................................................................................ ...................................................................  
7.3.1. Izvedba(-e): ........................................................................................................... ....................................................................  
7.3.2. Tip(ovi): .............................................................................................................. .......................................................................  
7.4. Vrijeme paljenja: ................................................................................ ........................ .............................................................HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 149
 
7.4.1. Stati čki kut pretpaljenja u odnosu na gornju mrtvu to čku [stupnjevi kuta koljenastog vratila]: ....................  
7.4.2. Krivulja pretpaljenja, ako je primjenjivo: ............................................................................. ............................................  
___________  
(*) Precrtati nepotrebno.”  
2. Dodatak 2. mijenja se kako slijedi:  
(a) odjeljak 1.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„1.8. Sustav naknadne obrade ispušnih plinova (*) ............................................................................. ....................................  
___________  
(*) Ako se ne primjenjuje, ozna čiti n. p.”;  
(b) tablica u odjeljku 2.2. zamjenjuje se sljede ćom:  
„Osnovni 
motor (*)  Motori unutar obitelji (**)  
Tip motora  
Broj cilindara  
Nazivna brzina (min  –1 ) 
Dovod goriva po taktu (mm  3 ) za dizelske motore, 
protok goriva (g/h) za benzinske motore pri nazivnoj 
neto snazi  
Nazivna neto snaga (kW)  
Broj okretaja pri maksimalnoj snazi (min  –1 ) 
Maksimalna neto snaga (kW)  
Maksimalna brzina zakretnog momenta (min  –1 ) 
Dovod goriva po taktu (mm  3 ) za dizelske motore, 
protok goriva (g/h) za benzinske motore pri maksi ­
malnom zakretnom momentu  
Maksimalni zakretni moment (Nm)  
Niska brzina praznog hoda (min  –1 ) 
Zapremnina cilindra (u % osnovnog motora)  100  
(*) Za sve pojedinosti vidjeti Dodatak 1. 
(**) Za sve pojedinosti vidjeti Dodatak 3.”HR 150 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
PRILOG III.  
Prilog III. Direktivi 97/68/EZ mijenja se kako slijedi:  
1. Odjeljak 1.2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„1.2.  Odabir postupka ispitivanja  
Ispitivanje se provodi na motoru postavljenom na stolu za ispitivanje i priklju čenom na dinamometar.  
1.2.1. Postupak ispitivanja za faze I., II., III.A, III.B i IV.  
Ispitivanje se provodi u skladu s postupkom iz ovog Priloga ili se, po izboru proizvo đača, koristi postupak iz 
Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03.  
Pored toga, primjenjuju se sljede ći zahtjevi:  
i. zahtjeve u vezi s trajnoš ću iz Dodatka 5. ovom Prilogu;  
ii. odredbe o kontrolnom podru čju motora iz odjeljka 8.6. Priloga I. (samo motori faze IV.);  
iii. zahtjevi u vezi izvješ ćivanja o emisijama CO  2 iz Dodatka 6. ovom Prilogu za motore koji su ispitani u 
skladu s postupkom iz ovog Priloga. U slu čaju motora koji se ispituju prema postupku iz Priloga 4.B 
Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03 primjenjuje se Dodatak 7. ovom Prilogu;  
iv. za motore koji se ispituju u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga koristi se referentno gorivo iz Priloga V. 
ovoj Direktivi. Referentno gorivo iz Priloga V. ovoj Direktivi koristi se za motore koji se ispituju u skladu 
sa zahtjevima iz Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03.  
1.2.1.1. Ako proizvo đač u skladu s odjeljkom 8.6.2. Priloga I. odlu či upotrijebiti postupak ispitivanja iz Priloga 4.B 
Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03 za ispitivanje motora faze I., II., III.A ili III.B, koriste se ispitni ciklusi iz 
odjeljka 3.7.1.”  
2. Dodatak 5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Dodatak 5.  
Zahtjevi u vezi s trajnoš ću 
1. PROVJERA TRAJNOSTI MOTORA S KOMPRESIJSKIM PALJENJEM FAZE III.A I III.B  
Ovaj Dodatak se primjenjuje samo za motor s kompresijskim paljenjem faze III.A i III.B.  
1.1. Proizvo đači utvr đuju vrijednost faktora pogoršanja (DF) za svaku reguliranu one čišćuju ću tvar za sve 
obitelji motora faze III.A i III.B. Takvi faktori pogoršanja se koriste za homologaciju tipa i ispitivanje na 
proizvodnoj liniji.  
1.1.1. Ispitivanje za utvr đivanje faktora pogoršanja provodi se na sljede ći na čin: 
1.1.1.1. Proizvo đač provodi ispitivanje trajnosti kako bi akumulirao dovoljan broj radnih sati motora u skladu s 
rasporedom ispitivanja koji je odabran na temelju dobre inženjerske prosudbe tako da predstavlja rad 
motora u uporabi s obzirom na karakteristike pogoršanja vrijednosti emisije. Razdoblje ispitivanja trajnosti 
tipi čno je istovrijedno najmanje jednoj četvrtini razdoblja trajnosti emisija (EDP).  
Nakupljanje radnih sati motora može se ostvariti kroz motora na postolju za ispitivanje dinamometrom ili 
stvarnim terenskim radom stroja. Ubrzani postupci ispitivanja trajnosti mogu se koristiti kada se program 
akumulacije radnih sati izvodi s ve ćim faktorom optere ćenja nego što je uobi čajeno na terenu. Faktor 
ubrzanja, koji broj sati ispitivanja trajnosti motora povezuje s jednakim brojem sati razdoblja trajnosti 
emisija utvr đuje proizvo đač motora na temelju dobre inženjerske prosudbe.  
Tijekom razdoblja ispitivanja trajnosti ne smije se servisirati ili zamijeniti niti jedan sastavni dio osjetljiv na 
emisije osim redovnog održavanja kojeg preporu ča proizvo đač.HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 151
 
Ispitni motor, podsustavi ili sastavni dijelovi koji se koriste za utvr đivanje faktora pogoršanja (DF) emisija 
ispušnih plinova za obitelj motora ili za obitelji motora s istovrijednom tehnologijom sustava za kontrolu 
emisija odbire proizvo đač motora na temelju dobre inženjerske prosudbe. Kriterij odabira je da ispitni 
motor predstavlja karakteristike pogoršanja emisija obitelji motora koje će primijeniti dobivene vrijednosti 
faktora pogoršanja za homologaciju. Motori s razli čitim promjerom cilindara i hodom klipa, razli čitom 
konfiguracijom, razli čitim sustavima kontrole protoka zraka, razli čitim sustavima goriva mogu se smatrati 
istovrijednima u pogledu karakteristika pogoršanja emisija ako za to postoji razumna tehni čka osnova.  
Mogu se primijeniti i vrijednosti faktora pogoršanja drugog proizvo đača ako postoji razumna osnova za 
razmatranje tehnološke istovrijednosti u pogledu pogoršanja emisija i dokazi da su ispitivanja provedene u 
skladu s utvr đenim zahtjevima. Ispitivanje emisija provodi se u skladu s postupkom iz ove Direktive za 
ispitni motor nakon po četnog razra đivanja, ali prije ispitivanja akumulacije radnih sati te na završetku 
ispitivanja trajnosti. Ispitivanja emisija mogu se tako đer provoditi u intervalima tijekom ispitivanja akumu ­
lacije radnih sati i upotrijebiti u utvr đivanju trenda pogoršanja.  
1.1.1.2. Ispitivanja akumulacije radnih sati ili ispitivanja emisija koja se provode u svrhu utvr đivanja pogoršanja nije 
potrebno provoditi u prisutnosti homologacijskog tijela.  
1.1.1.3. Utvr đivanje vrijednosti faktora pogoršanja iz ispitivanja trajnosti  
Aditivni faktor pogoršanja se izra čunava oduzimanjem vrijednosti emisije utvr đene na po četku razdoblja 
trajnosti emisija od vrijednosti emisije utvr đene na kraju razdoblja trajnosti emisija.  
Multiplikacijski faktor pogoršanja se izra čunava kao razina emisija utvr đena na kraju razdoblja trajnosti 
emisija podijeljena s vrijednoš ću emisija zabilježene na po četku razdoblja trajnosti emisija.  
Utvr đuju se zasebne vrijednosti faktora pogoršanja za svaku one čišćuju ću tvar obuhva ćenu zakonodav ­
stvom. U slu čaju utvr đivanja vrijednosti faktora pogoršanja u odnosu na standard NO  x + HC, aditivni 
faktor pogoršanja se utvr đuje na temelju zbroja one čišćuju ćih tvari bez obzira na to što negativno 
pogoršanje jedne one čišćuju će tvari ne pokre će i pogoršanje drugog. Za multiplikacijski faktor pogoršanja 
NO  x + HC se utvr đuju zasebni faktori pogoršanja za HC i NO  x te se oni zasebno primjenjuju kod izra čuna 
razina pogoršanih emisija iz rezultata ispitivanja emisija prije kombinacije rezultata pogoršanih vrijednosti 
NO  x i HC radi utvr đivanja uskla đenosti sa standardom.  
U slu čajevima kada se ispitivanje ne provodi za ukupno razdoblje trajnosti emisija, vrijednosti emisije na 
kraju razdoblja trajnosti emisija se utvr đuju ekstrapolacijom trenda pogoršanja emisija utvr đenih za 
razdoblje ispitivanja do ukupnog razdoblja trajnosti emisija.  
Kada su se rezultati ispitivanja emisija bilježili periodi čno tijekom ispitivanja akumulacije radnih sati, tada 
se primjenjuju standardne tehnike statisti čke obrade utemeljene na dobroj praksi za utvr đivanje razina 
emisija na kraju razdoblja trajnosti emisija; za utvr đivanje kona čnih vrijednosti emisije može se koristiti 
ispitivanje statisti čke važnosti.  
Ako se izra čunom dobije vrijednost manja od 1,00 za multiplikacijski faktor pogoršanja, ili manja od 0,00 
za aditivni faktor pogoršanja, tada je faktor pogoršanja 1,00 odnosno 0,00.  
1.1.1.4. Proizvo đač može, uz odobrenje homologacijskog tijela, koristiti vrijednosti faktora pogoršanja utvr đene 
rezultatima ispitivanja trajnosti provedenih za dobivanje vrijednosti faktora pogoršanja potrebnih za 
odgovaraju ću certifikaciju motora s kompresijskim paljenjem cestovnih teških vozila. To je dozvoljeno 
ako postoji tehnološka istovrijednost izme đu ispitivanja motora cestovnih vozila i obitelji motora nece ­
stovnih vozila koje primjenjuju vrijednosti faktora pogoršanja za certifikaciju. Vrijednosti faktora pogor ­ 
šanja dobivene od ispitivanja trajnosti emisija motora cestovnih vozila se izra čunavaju na temelju vrijed ­
nosti razdoblja trajnosti emisija utvr đenih u odjeljku 3.  
1.1.1.5. U slu čaju kada jedna obitelj motora koristi utvr đenu tehnologiju može se koristiti analiza temeljena na 
dobroj inženjerskoj praksi umjesto ispitivanja za utvr đivanje faktora pogoršanja za tu obitelj motora 
podložno odobrenju homologacijskog tijela.  
1.2.  Podaci o faktoru pogoršanja kod prijava za homologaciju tipa  
1.2.1. Aditivni faktori pogoršanja se navode zasebno za svaku one čišćuju ću tvar u prijavi za homologaciju obitelji 
motora za motore s kompresijskim paljenjem koji ne koriste ure đaj za naknadnu obradu.  
1.2.2. Multiplikacijski faktori pogoršanja se navode zasebno za svaku one čišćuju ću tvar u prijavi za homologaciju 
obitelji motora za motore s kompresijskim paljenjem koji koriste ure đaj za naknadnu obradu.  
1.2.3. Na zahtjev homologacijskog tijela, proizvo đač dostavlja informacije kojima podupire vrijednosti faktora 
pogoršanja. To obi čno uklju čuje rezultate ispitivanja emisija, program akumulacije radnih sati, postupke 
održavanja zajedno s podacima koje podupiru inženjersku prosudbu o tehnološkoj istovrijednosti, ako je 
primjenjivo.HR 152 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
2. PROVJERA TRAJNOSTI MOTORA S KOMPRESIJSKIM PALJENJEM FAZE IV.  
2.1.  Op ćenito  
2.1.1. Ovaj odjeljak se odnosi na motore s kompresijskim paljenjem faze IV. Na zahtjev proizvo đača može se 
tako đer primjenjivati na motore s kompresijskim paljenjem faze III.A i III.B umjesto zahtjeva iz odjeljka 1. 
ovog Dodatka.  
2.1.2. Ovaj odjeljak 2. navodi postupke za odabir motora koji se ispituju sukladno programu akumulacije radnih 
sati za utvr đivanje faktora pogoršanja za homologaciju tipa motora faze IV. i uskla đenosti proizvodnih 
procjena. Faktori pogoršanja se primjenjuju u skladu s odjeljkom 2.4.7. za emisije izmjerene u skladu s 
Prilogom 3. ovoj Direktivi.  
2.1.3. Ispitivanja akumulacije radnih sati ili ispitivanja emisija koja se provode u svrhu utvr đivanja pogoršanja nije 
potrebno provoditi u prisutnosti homologacijskog tijela.  
2.1.4. Ovaj odjeljak 2. navodi postupke održavanja povezane s emisijama i nepovezane s emisijama koji se 
trebaju ili mogu provoditi na motorima u programu akumulacije radnih sati. Takvo održavanje je sukladno 
održavanju koje se provodi na motorima u uporabi te se dostavlja vlasnicima novih motora.  
2.1.5. Na zahtjev proizvo đača, homologacijsko tijelo može odobriti korištenje faktora pogoršanja koji su utvr đeni 
korištenjem postupaka koji su alternativni postupcima iz odjeljaka 2.4.1. do 2.4.5. U tom slu čaju proiz ­
vo đač homologacijskom tijelu dokazuje da korišteni alternativni postupci nisu ništa manje strogi od 
postupaka iz odjeljaka 2.4.1. do 2.4.5.  
2.2.  Definicije  
Primjenjuju se na odjeljak 2. Dodatka 5.  
2.2.1. ‚Ciklus starenja’ zna či rad stroja ili motora (broj okretaja, optere ćenje, snaga) tijekom razdoblja akumulacije 
radnih sati.  
2.2.2. ‚Kriti čni sastavni dijelovi povezani s emisijama’ zna če sastavne dijelove koji su primarno namijenjeni 
kontroli emisija odnosno svi sustavi naknadne obrade ispušnih plinova, elektroni čka kontrolna jedinica 
motora i s njom povezani senzori i aktuatori, te sustav EGR sa svim povezanim filtrima, hladnjacima, 
kontrolnim ventilima i cijevima.  
2.2.3. ‚Kriti čno održavanje povezano s emisijama’ zna či održavanje koje se provodi na kriti čnim sastavnim 
dijelovima povezanim s emisijama.  
2.2.4. ‚Održavanje povezano s emisijama’ zna či održavanje koje znatno utje če na emisije ili koje će vjerojatno 
utjecati na pogoršanje emisija vozila ili motora tijekom uobi čajene uporabe.  
2.2.5. ‚Obitelj motora sa sustavom naknadne obrade’ zna či proizvo đačevo grupiranje motora koji su sukladni s 
definicijom obitelji motora, ali koji su daljnje grupirani u obitelj obitelji motora koje koriste sli čne sustave 
naknadne obrade ispušnih plinova.  
2.2.6. ‚Održavanje nepovezano s emisijama’ zna či održavanje koje ne utje če znatno na emisije ili koje nema trajni 
utjecaj na pogoršanje emisija stroja ili motora tijekom uobi čajene uporabe nakon što je održavanje 
provedeno.  
2.2.7. ‚Program akumulacije radnih sati’ zna či ciklus starenja i razdoblje akumulacije radnih sati za utvr đivanje 
faktora pogoršanja za obitelj motora sa sustavom naknadne obrade.  
2.3. Odabir motora za utvr đivanje faktora pogoršanja razdoblja trajnosti emisija  
2.3.1. Motori za ispitivanje emisija u svrhu utvr đivanja faktora pogoršanja razdoblja trajnosti emisija se odabiru iz 
obitelji motora utvr đene u odjeljku 6. Priloga I. ovoj Direktivi.  
2.3.2. Motori iz razli čitih obitelji motora mogu se daljnje grupirati u obitelji na osnovi vrste sustava naknadne 
obrade ispušnih plinova kojeg motor koristi. Kako bi motore s razli čitom konfiguracijom cilindara, ali sa 
sli čnim tehni čkim specifikacijama i sli čnom ugradnjom sustava naknadne obrade ispušnih plinova grupirao 
u istu obitelj motora sa sustavom naknadne obrade, proizvo đač homologacijskom tijelu dostavlja podatke 
koji dokazuju da je smanjenje emisija tih sustava motora sli čno. 
2.3.3. Proizvo đač motora odabire jedan motor koji predstavlja obitelj motora sa sustavom naknadne obrade, 
kako je utvr đeno u skladu s odjeljkom 2.3.2., za ispitivanje po programu akumulacije radnih sati iz 
odjeljka 2.4.2. te o tome obavješ ćuje homologacijsko tijelo prije po četka bilo kojih ispitivanja.HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 153
 
2.3.3.1. Ako homologacijsko tijelo odlu či da najvišu razinu emisija obitelji motora sa sustavom naknadne obrade 
može biti bolje karakterizirana s drugim motorom, ispitni motor odabiru zajedno homologacijsko tijelo i 
proizvo đač motora.  
2.4.  Utvr đivanje faktora pogoršanja razdoblja trajnosti emisija  
2.4.1.  Op ćenito  
Faktori pogoršanja koji su primjenjivi na obitelj motora sa sustavom naknadne obrade utvr đuju se iz 
odabranih motora na temelju programa akumulacije radnih sati koji uklju čuje periodi čko ispitivanje emisija 
plinovitih one čišćiva ča i one čišćuju ćih krutih čestica u ispitivanjima NRSC i NRTC.  
2.4.2.  Program akumulacije radnih sati  
Programi akumulacije radnih sati mogu se po izboru proizvo đača provoditi radom stroja opremljenog s 
odabranim motorom u programu akumulacije radnih sati ‚u uporabi’ ili radom odabranog motora u 
programu akumulacije radnih sati ‚s dinamometrom’.  
2.4.2.1. Program akumulacije radnih sati u uporabi i s dinamometrom  
2.4.2.1.1. Proizvo đač u skladu s dobrom inženjerskom praksom utvr đuje oblik i trajanje akumulacije radnih sati i 
ciklus starenja za motore.  
2.4.2.1.2. Proizvo đač utvr đuje ispitne to čke na kojima se mjere plinoviti one čišćiva či i one čišćuju će krute čestice u 
ciklusima NRTC pri toplom startu i NRSC. Najmanji broj ispitnih to čaka je tri: jedna na po četku, druga 
približno na sredini i tre ća na kraju programa akumulacije radnih sati.  
2.4.2.1.3. Vrijednosti emisija na po četnoj to čki i na kraju razdoblja trajnosti emisija izra čunate u skladu sa stavkom 
2.4.5.2. su unutar grani čnih vrijednosti koje su primjenjive na obitelj motora, ali rezultati pojedinih emisija 
iz ispitnih to čaka mogu prekora čiti te grani čne vrijednosti.  
2.4.2.1.4. Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela se na svakoj ispitnoj to čki provodi samo 
jedan ispitni ciklus (ciklus NRTC pri toplom startu ili ciklus NRSC), dok se drugi ispitni ciklus provodi 
samo na po četku i na kraju programa akumulacije radnih sati.  
2.4.2.1.5. U slu čaju motora sa stalnim brojem okretaja se za motore ispod 19 kW, motore iznad 560 kW, motore za 
plovila na unutarnjim plovnim putovima i motore za pogon vagona i lokomotiva provodi samo ciklus 
NRSC na svakoj ispitnoj to čki. 
2.4.2.1.6. Programi akumulacije radnih sati mogu se razlikovati za razli čite obitelji motora sa sustavom naknadne 
obrade.  
2.4.2.1.7. Programi akumulacije radnih sati mogu biti kra ći od razdoblja trajnosti emisija, ali ne smiju biti kra ći od 
jedne četvrtine relevantnog razdoblja trajnosti emisija iz odjeljka 3. ovog Dodatka.  
2.4.2.1.8. Dopušteno je ubrzano starenje putem prilagodbe programa akumulacije radnih sati na osnovi potrošnje 
goriva. Prilagodba se temelji na omjeru izme đu uobi čajene potrošnje goriva u uporabi i potrošnje goriva u 
ciklusu starenja, pri čemu potrošnja goriva u ciklusu starenja ne smije prekora čiti potrošnju goriva u 
uporabi za više od 30 %.  
2.4.2.1.9. Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela mogu se dopustiti alternativne metode 
ubrzanog starenja.  
2.4.2.1.10. Program akumulacije radnih sati detaljno se opisuje u prijavi za homologaciju tipa te ga je potrebno 
priložiti homologacijskom tijelu prije po četka bilo kojeg ispitivanja.  
2.4.2.2. Ako homologacijsko tijelo odlu či da je potrebno provesti dodatna mjerenje izme đu to čaka koje je odabrao 
proizvo đač, o tome obavješ ćuje proizvo đača. Proizvo đač priprema revidirani program akumulacije radnih 
sati kojeg odobrava homologacijsko tijelo.  
2.4.3.  Ispitivanje motora  
2.4.3.1. Stabilizacija sustava motoraHR 154 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
2.4.3.1.1. Proizvo đač za svaku obitelj motora sa sustavom naknadne obrade utvr đuje broj sati rada stroja ili motora 
nakon kojeg se rad sustava naknadne obrade motora stabilizirao. Na zahtjev homologacijskog tijela 
proizvo đač dostavlja podatke i analizu koja je korištena za to utvr đivanje. Alternativno, proizvo đač 
može odabrati da motor ili stroj radi izme đu 60 i 125 sati ili istovrijedno vrijeme u ciklusu starenja 
kako bi se sustav naknadne obrade motora stabilizirao.  
2.4.3.1.2. Kraj razdoblja stabilizacije iz odjeljka 2.4.3.1.1. smatra se po četkom programa akumulacije radnih sati.  
2.4.3.2. Ispitivanje akumulacije radnih sati  
2.4.3.2.1. Nakon stabilizacije, motor radi u programu akumulacije radnih sati kojeg je odabrao proizvo đač kako je 
opisano u odjeljku 2.3.2. Emisije plinovitih one čišćiva ča i one čišćuju ćih krutih čestica iz motora se ispituju 
u ciklusima NRTC pri toplom startu ili NRSC u periodi čkim intervalima tijekom programa akumulacije 
radnih sati kojeg je utvrdio proizvo đač i, gdje je primjereno, tako đer homologacijsko tijelo u skladu s 
odjeljkom 2.4.2.2.  
Proizvo đač može odlu čiti mjeriti emisije one čišćuju ćih tvari prije sustava naknadne obrade ispušnih plinova 
odvojeno od emisija one čišćuju ćih tvari nakon sustava naknadne obrade ispušnih plinova.  
Ako je u skladu s odjeljkom 2.4.2.1.4. dogovoreno da se na svakoj ispitnoj to čki provodi samo jedan 
ispitni ciklus (NRTC pri toplom startu ili NRSC), drugi ispitni ciklus (NRTC pri toplom startu ili NRSC) se 
provodi na po četku i na kraju programa akumulacije radnih sati.  
U skladu s odjeljkom 2.4.2.1.5., u slu čaju motora sa stalnim brojem okretaja se za motore ispod 19 kW, 
motore iznad 560 kW, motore za plovila na unutarnjim plovnim putovima i motore za pogon vagona i 
lokomotiva provodi samo ciklus NRSC na svakoj ispitnoj to čki. 
2.4.3.2.2. Tijekom programa akumulacije radnih sati se održavanje motora provodi u skladu s odjeljkom 2.5.  
2.4.3.2.3. Tijekom programa akumulacije radnih sati može se provoditi neplanirano održavanje motora ili stroja, 
primjerice ako je uobi čajeni dijagnosti čki sustav proizvo đača otkrio problem koji bi operatera stroja 
obavijestio da je došlo do greške.  
2.4.4.  Izvješ ćivanje  
2.4.4.1. Rezultati svih ispitivanja emisija (NRTC pri toplom startu ili NRSC) koji su provedeni tijekom programa 
akumulacije radnih sati moraju biti na raspolaganju homologacijskom tijelu. Ako se bilo koje ispitivanje 
emisija proglasi ništavnim, proizvo đač dostavlja objašnjenje o razlozima zašto je ispitivanje proglašeno 
ništavnim. U tom slu čaju se u roku od sljede ćih 100 sati akumulacije radnih sati provodi još jedan niz 
ispitivanja emisija.  
2.4.4.2. Proizvo đač je dužan čuvati zapise svih podataka o svim ispitivanjima emisija i održavanju provedenim na 
motoru tijekom rasporeda sveukupnog broja sati rada. Ti se podaci dostavljaju tijelu za homologaciju 
zajedno s rezultatima ispitivanja emisija koja su provedena tijekom programa skupljanja sati rada.  
2.4.5.  Utvr đivanje faktora pogoršanja  
2.4.5.1. Za svaku se one čišćuju ću tvar izmjerenu u ciklusima NRTC pri toplom startu ili NRSC na svakoj ispitnoj 
to čki tijekom programa akumulacije radnih sati provodi ‚najbolja’ analiza linearne regresije na osnovi svih 
rezultata ispitivanja. Rezultati svakog ispitivanja za svaku one čišćuju ću tvar izražavaju se istim brojem 
decimalnih mjesta kao i za grani čnu vrijednost za tu one čišćuju ću tvar koja se primjenjuje za obitelj 
motora, plus jedno dodatno decimalno mjesto.  
U skladu s odjeljkom 2.4.2.1.4. ili odjeljkom 2.4.2.1.5., ako je na svakoj ispitnoj to čki proveden samo 
jedan ispitni ciklus (NRTC pri toplom startu ili NRSC), analiza regresije se provodi samo na osnovi 
rezultata ispitivanja iz ispitnog ciklusa provedenog na svakoj ispitnoj to čki. 
Na zahtjev proizvo đača i uz prethodno odobrenje homologacijskog tijela može se provesti nelinearna 
regresija.  
2.4.5.2. Vrijednosti emisija za svaku one čišćuju ću tvar na po četku programa akumulacije radnih sati i na kraju 
razdoblja trajnosti emisija koje je primjenjivo za motor koji se ispituje izra čunavaju se prema regresijskoj 
jednadžbi. Ako je program akumulacije radnih sati kra ći od razdoblja trajnosti emisija, vrijednosti emisija 
na kraju razdoblja trajnosti emisija utvr đuju se ekstrapolacijom regresijske jednadžbe kako je utvr đeno u 
odjeljku 2.4.5.1.HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 155
 
Ako se koriste vrijednosti emisija za obitelji motora u istoj obitelji motora sa sustavom naknadne obrade, 
ali s razli čitim razdobljima trajnosti emisija, tada se vrijednosti emisija na kraju razdoblja trajnosti emisija 
prera čunavaju za svako razdoblje trajnosti emisija ekstrapolacijom ili interpolacijom regresijske jednadžbe 
kako je utvr đeno u odjeljku 2.4.5.1.  
2.4.5.3. Faktor pogoršanja (DF) za svaku one čišćuju ću tvar utvr đuje se kao omjer izme đu korištenih vrijednosti 
emisija na kraju razdoblja trajnosti emisija i na po četku programa akumulacije radnih sati (multiplikacijski 
faktor pogoršanja).  
Na zahtjev proizvo đača i uz prethodno odobrenje homologacijskog tijela može se koristiti aditivni faktor 
pogoršanja za svaku one čišćuju ću tvar. Aditivni faktor pogoršanja se utvr đuje kao razlika izme đu izra ču­
natih vrijednosti emisija na kraju razdoblja trajnosti emisija i na po četku programa akumulacije radnih sati.  
Primjer utvr đivanja faktora pogoršanja korištenjem linearne regresije prikazan je u slici 1. za emisije NO  x . 
Miješanje multiplikacijskih i aditivnih faktora pogoršanja unutar jednog skupa one čišćuju ćih tvari nije 
dozvoljeno.  
Ako se izra čunom dobije vrijednost manja od 1,00 za multiplikacijski faktor pogoršanja, ili manja od 0,00 
za aditivni faktor pogoršanja, tada je faktor pogoršanja 1,00 odnosno 0,00.  
Ako je u skladu s odjeljkom 2.4.2.1.4. dogovoreno da se na svakoj ispitnoj to čki provodi samo jedan 
ispitni ciklus (NRTC pri toplom startu ili NRSC), a drugi se ispitni ciklus (NRTC pri toplom startu ili NRSC) 
provodi samo na po četku i na kraju programa akumulacije radnih sati, faktor pogoršanja izra čunan za 
ispitni ciklus koji je proveden na svakoj ispitnoj to čki tako đer se može primijeniti za drugi ispitni ciklus.  
Slika 1.  
Primjer utvr đivanja faktora pogoršanja
  
2.4.6.  Dodijeljeni faktori pogoršanja  
2.4.6.1. Umjesto korištenja programa akumulacije radnih sati za utvr đivanje faktora pogoršanja, proizvo đači 
motora mogu odabrati korištenje sljede ćih dodijeljenih multiplikacijskih faktora pogoršanja:  
Ispitni ciklus  CO  HC  NO  x PM 
NRTC  1,3  1,3  1,15  1,05  
NRSC  1,3  1,3  1,15  1,05  
Dodijeljeni aditivni faktori pogoršanja nisu navedeni. Nije dopušteno pretvoriti dodijeljene multiplikacijske 
faktore pogoršanja u aditivne faktore pogoršanja.HR 156 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
Ako se koriste dodijeljeni faktori pogoršanja, proizvo đač homologacijskom tijelu dostavlja čvrste dokaze da 
se može razumno o čekivati da sastavni dijelovi kontrole emisija imaju trajnost emisija povezanu s tim 
dodijeljenim faktorima. Dokazi mogu biti utemeljeni na analizi konstrukcije ili ispitivanjima ili kombinaciji 
istih.  
2.4.7.  Primjena faktora pogoršanja  
2.4.7.1. Motori ispunjavaju odgovaraju će grani čne vrijednosti emisija za svaku one čišćuju ću tvar, koje su primje ­
njive na obitelj motora, nakon primjene faktora pogoršanja na rezultate ispitivanja izmjerene u skladu s 
Prilogom III. (specifi čni prosjek vrijednosti izmjerenih emisija pojedinog ciklusa za krute čestice i svaki 
pojedini plin). Ovisno o vrsti faktora pogoršanja (DF), primjenjuju se sljede će odredbe:  
— Multiplikacijski: (specifi čni prosjek vrijednosti izmjerenih emisija pojedinog ciklusa) * DF ≤ grani čna 
vrijednost emisija,  
— Aditivni: (specifi čni prosjek vrijednosti izmjerenih emisija pojedinog ciklusa) + DF ≤ grani čna vrijednost 
emisija  
Ako proizvo đač na temelju opcije iz odjeljka 1.2.1. ovog Priloga odlu či koristiti postupak iz Priloga 4.B 
Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03, specifi čnog prosjeka vrijednosti izmjerenih emisija pojedinog ciklusa 
mogu uklju čivati prilagodbu za neu čestalu regeneraciju, gdje je to primjenjivo.  
2.4.7.2. Za multiplikacijski faktor pogoršanja NO  x + HC se utvr đuju zasebni faktori pogoršanja za HC i NO  x te se 
oni zasebno primjenjuju kod izra čuna razina pogoršanih emisija iz rezultata ispitivanja emisija prije 
kombinacije rezultata pogoršanih vrijednosti NO  x i HC radi utvr đivanja uskla đenosti s grani čnom vrijed ­
noš ću emisija.  
2.4.7.3. Proizvo đač može odlu čiti prenijeti faktore pogoršanja utvr đene za obitelj motora sa sustavom naknadne 
obrade na sustav motora koji ne pripada istoj obitelji motora sa sustavom naknadne obrade. U takvim 
slu čajevima proizvo đač homologacijskom tijelu dokazuje da sustav motora za koji je obitelj motora sa 
sustavom naknadne obrade prvotno ispitana i sustav motora na koji se prenose faktori pogoršanja imaju 
sli čne tehni čke specifikacije i zahtjeve u vezi ugradnje u stroj te da su emisije takvog motora ili sustava 
motora sli čne. 
Ako se faktori pogoršanja prenose na sustav motora s razli čitim razdobljem trajnosti emisija, tada se 
faktori pogoršanja prera čunavaju za primjenjivo razdoblje trajnosti emisija ekstrapolacijom ili interpola ­
cijom regresijske jednadžbe kako je utvr đeno u odjeljku 2.4.5.1.  
2.4.7.4. Faktor pogoršanja za svaku one čišćuju ću tvar u svakom primjenjivom ispitnom ciklusu se bilježe u 
dokumentu o rezultatima ispitivanja utvr đenom u Dodatku 1. Prilogu VII.  
2.4.8.  Provjera sukladnosti proizvodnje  
2.4.8.1. Sukladnost proizvodnje za poštivanje emisija se provjerava na osnovi odjeljka 5. Priloga I.  
2.4.8.2. Proizvo đač može odlu čiti mjeriti emisije one čišćuju ćih tvari prije sustava naknadne obrade ispušnih plinova 
istodobno s provedbom homologacijskog ispitivanja. Pri tome proizvo đač može razviti neformalne faktore 
pogoršanja zasebno za motor i za sustav naknadne obrade koje proizvo đač može koristiti kao pomo ć za 
završetak revizije proizvodne linije.  
2.4.8.3. Za potrebe homologacije tipa se u dokumentu o rezultatima ispitivanja iz Dodatka 1. Prilogu VII. bilježe 
samo faktori pogoršanja utvr đeni u skladu sa stavkom 2.4.5. ili 2.4.6.  
2.5.  Održavanje  
Za potrebe programa akumulacije radnih sati potrebno je održavanje provoditi u skladu s priru čnikom 
proizvo đača za servisiranje i održavanje.  
2.5.1.  Planirani postupci održavanja povezani s emisijama  
2.5.1.1. Planirani postupci održavanja povezani s emisijama koje se provodi tijekom rada motora u svrhu provedbe 
programa akumulacije radnih sati odvijaju se u intervalima koji su jednaki onima navedenim u proizvo ­ 
đačevim uputama za održavanje namijenjenim vlasniku stroja ili motora. Taj raspored održavanja može se 
prema potrebi ažurirati tijekom programa akumulacije radnih sati pod uvjetom da se iz rasporeda održa ­
vanja ne izbriše niti jedan postupak održavanja nakon što je postupak proveden na ispitnom motoru.  
2.5.1.2. Proizvo đač motora za programe akumulacije radnih sati navodi sve prilagodbe, čišćenje, održavanje (ako je 
potrebno) i predvi đenu zamjenu sljede ćih komponenti:  
— filtra i hladnjaka u sustavu recirkulacije ispušnih plinova,  
— ure đaja za recikliranje plinova iz ku ćišta motora (PCV ventil), ako se koristi,HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 157
 
— vrhova ubrizga ča goriva (dopušteno je samo čišćenje),  
— ubrizga ča goriva,  
— turbopunja ča, 
— elektroni čke kontrolne jedinice motora i povezani senzori i aktuatori,  
— sustava naknadne obrade krutih čestica (uklju čuju ći povezane sastavne dijelove),  
— sustava naknadne obrade NO  x (uklju čuju ći povezane sastavne dijelove),  
— sustava recirkulacije ispušnih plinova, uklju čuju ći sve povezane kontrolne ventile i cijevi,  
— sve druge sustave naknadne obrade ispušnih plinova.  
2.5.1.3. Kriti čni planirani postupci održavanja povezani s emisijama provode se samo ako se mogu obaviti tijekom 
uporabe motora te je o potrebi takvog održavanja obaviješten vlasnik stroja.  
2.5.2.  Promjene planiranih postupaka održavanja  
2.5.2.1. Proizvo đač homologacijskom tijelu podnosi zahtjev za odobrenje svih novih planiranih postupaka održa ­
vanja koje želi provesti tijekom programa akumulacije radnih sati i naknadno ih preporu čiti vlasnicima 
strojeva i motora. Zahtjev sadržava podatke koji potvr đuju potrebu za novim planiranim postupkom 
održavanja te interval održavanja.  
2.5.3.  Planirani postupci održavanja nepovezani s emisijama  
2.5.3.1. Razumni i tehni čki nužni planirani postupci održavanja nepovezani s emisijama (npr. izmjena ulja, izmjena 
filtara za ulje, izmjena filtara za gorivo, izmjena filtara za zrak, održavanje rashladnog sustava, podešavanje 
praznog hoda, regulator, zakretni moment vijaka motora, remen ventila, remen ubrizga ča, podešavanje 
napetosti svakog prijenosnog remena itd.) mogu se na motorima ili strojevima koji su odabrani za 
program akumulacije radnih sati provoditi u najmanje u čestalim intervalima koje proizvo đač preporu čuje 
vlasniku (npr. ne u intervalima preporu čenima za teške uvjete rada).  
2.5.4.  Popravak  
2.5.4.1. Popravci na sastavnim dijelovima sustava motora odabranih za ispitivanje u programu akumulacije radnih 
sati obavljaju se samo kao rezultat kvara nekog dijela ili neispravnosti sustava motora. Popravak samog 
motora, sustava kontrole emisija ili sustava goriva nije dopušten, osim u opsegu dozvoljenom u stavku 
2.5.4.2.  
2.5.4.2. Ako se tijekom programa akumulacije radnih sati pokvari sami motor, sustav kontrole emisija ili sustav 
goriva, tada se program akumulacije radnih sati smatra ništavnim te se na novom sustavu motora 
zapo činje novi program akumulacije radnih sati, osim ako se pokvareni sastavni dijelovi ne zamjene s 
istovrijednim sastavnim dijelovima koji imaju sli čan broj akumuliranih radnih sati.  
3. RAZDOBLJE TRAJNOSTI EMISIJA ZA MOTORE FAZE III.A, III.B I IV.  
3.1. Proizvo đači koriste razdoblje trajnosti emisija iz tablice 1. ovog odjeljka.  
Tablica 1.  
Razdoblje trajnosti emisija za motore s kompresijskim paljenjem faze III.A, III.B i IV. (u satima)  
Kategorija (raspon snage)  Razdoblje trajnosti emisija (u satima)  
≤ 37 kW 
(motori sa stalnim brojem okretaja)  3 000  
≤ 37 kW 
(motori s promjenjivim brojem okretaja)  5 000  
> 37 kW  8 000  
Motori za plovila na unutarnjim plovnim putovima  10 000  
Motori za pogon vagona i lokomotiva  10 000”HR 158 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
3. Dodaju se sljede ći Dodaci 6. i 7.:  
„Dodatak 6.  
Utvr đivanje emisija CO  2 za motore faze I., II., III.A, III.B i IV.  
1. Uvod  
1.1. Ovaj Dodatak utvr đuje odredbe i postupke ispitivanja za izvješ ćivanje o emisijama CO  2 za sve faze I. do IV. Ako 
proizvo đač na temelju opcije iz odjeljka 1.2.1. ovog Priloga odlu či koristiti postupak iz Priloga 4.B Pravilniku 
UNECE br. 96, izmjene 03, primjenjuje se Dodatak 7. ovom Prilogu.  
2. Op ći zahtjevi  
2.1. Emisije CO  2 utvr đuju se na temelju odgovaraju ćih ispitnih ciklusa iz odjeljka 1.1. Priloga III. u skladu s 
odjeljkom 3. (NRSC) odnosno odjeljkom 4. (NRTC pri toplom startu) Priloga III. Emisije CO  2 za fazu III.B 
utvr đuju se ispitnim ciklusom NRTC pri toplom startu.  
2.2. Rezultati ispitivanja izvješ ćuju se kao prosje čne vrijednosti ciklusa specifi čne za ko čenje i izražene u jedinici 
g/kWh.  
2.3. Ako se proizvo đač odlu či da NRSC djeluje kao stupnjevani modalni ciklus, primjenjuju se ili upu ćivanja na 
NRTC utvr đena u ovom Dodatku ili zahtjevi Dodatka 7. Prilogu III.  
3. Utvr đivanje emisija CO  2 
3.1.  Mjerenje neobra đenih ispušnih plinova  
Ovaj se odjeljak primjenjuje kada se CO  2 mjeri u neobra đenim ispušnim plinovima.  
3.1.1. Mjerenje  
CO  2 u neobra đenim ispušnim plinovima koje emitira motor predložen za ispitivanje se mjeri s neraspršuju ćim 
infracrvenim analizatorom (NDIR) u skladu s odjeljkom 1.4.3.2. (NRSC) odnosno odjeljkom 2.3.3.2. (NRTC) 
Dodatka 1. Prilogu III.  
Sustav mjerenja ispunjava zahtjeve u vezi linearnosti iz odjeljka 1.5. Dodatka 2. Prilogu III.  
Sustav mjerenja ispunjava zahtjeve iz odjeljka 1.4.3.2. (NRSC) odnosno odjeljka 2.3.3.2. (NRTC) Dodatka 1. 
Prilogu III.  
3.1.2. Procjena podataka  
Relevantni podaci se bilježe i pohranjuju u skladu s odjeljkom 3.7.4. (NRSC) odnosno odjeljkom 4.5.7.2. 
(NRTC) Priloga III.  
3.1.3. Izra čun prosje čne vrijednosti emisija u ciklusu  
Ako se mjerenje provodi na suhoj osnovi, primjenjuje se suha/vlažna korekcija u skladu s odjeljkom 1.3.2. 
(NRSC) odnosno odjeljkom 2.1.2.2. (NRTC) Dodatka 3. Prilogu III.  
Za NRSC se masa CO  2 (g/h) izra čunava za svaki pojedini na čin rada u skladu s odjeljkom 1.3.4. Dodatka 3. 
Prilogu III. Protoci ispušnih plinova utvr đuju se u skladu s odjeljcima 1.2.1. do 1.2.5. Dodatka 1. Prilogu III.  
Za NRTC se masa CO  2 (g/h) izra čunava u skladu s odjeljkom 2.1.2.1. Dodatka 3. Prilogu III. Protok ispušnih 
plinova utvr đuje se u skladu s odjeljkom 2.2.3. Dodatka 1. Prilogu III.  
3.2. Mjerenje razrije đenih ispušnih plinova  
Ovaj se odjeljak primjenjuje kada se CO  2 mjeri u razrije đenim ispušnim plinovima.  
3.2.1. Mjerenje  
CO  2 u razrije đenim ispušnim plinovima koje emitira motor predložen za ispitivanje se mjeri s neraspršuju ćim 
infracrvenim analizatorom (NDIR) u skladu s odjeljkom 1.4.3.2. (NRSC) odnosno odjeljkom 2.3.3.2. (NRTC) 
Dodatka 1. Prilogu III. Razrje đivanje ispuha se provodi s filtriranim okolišnim zrakom, sinteti čkim zrakom ili 
dušikom. Proto čni kapacitet sustava punog protoka je dovoljno velik da u potpunosti odstrani kondenzaciju 
vode u sustavima razrje đivanja i uzorkovanja.  
Sustav mjerenja ispunjava zahtjeve u vezi linearnosti iz odjeljka 1.5. Dodatka 2. Prilogu III.  
Sustav mjerenja ispunjava zahtjeve iz odjeljka 1.4.1. (NRSC) odnosno odjeljka 2.3.1. (NRTC) Dodatka 1. 
Prilogu III.HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 159
 
3.2.2. Procjena podataka  
Relevantni podaci se bilježe i pohranjuju u skladu s odjeljkom 3.7.4. (NRSC) odnosno odjeljkom 4.5.7.2. 
(NRTC) Priloga III.  
3.2.3. Izra čun prosje čne vrijednosti emisija u ciklusu  
Ako se mjerenje provodi na suhoj osnovi, primjenjuje se suha/vlažna korekcija u skladu s odjeljkom 1.3.2. 
(NRSC) odnosno odjeljkom 2.1.2.2. (NRTC) Dodatka 3. Prilogu III.  
Za NRSC se masa CO  2 (g/h) izra čunava za svaki pojedini na čin rada u skladu s odjeljkom 1.3.4. Dodatka 3. 
Prilogu III. Protoci razrije đenih ispušnih plinova utvr đuju se u skladu s odjeljkom 1.2.6. Dodatka 1. Prilogu III.  
Za NRTC se masa CO  2 (g/h) izra čunava u skladu s odjeljkom 2.2.3. Dodatka 3. Prilogu III. Protok razrije đenih 
ispušnih plinova utvr đuje se u skladu s odjeljkom 2.2.1. Dodatka 3. Prilogu III.  
Pozadinska korekcija se primjenjuje u skladu s odjeljkom 2.2.3.1.1. Dodatka 3. Prilogu III.  
3.3. Izra čun emisija specifi čnih za ko čenje 
3.3.1. NRSC  
Emisije  e CO2 specifi čne za ko čenje (g/kWh) izra čunavaju se na sljede ći na čin: 
e CO2 ¼ X  i ¼ n 
i ¼ 1 Ä 
CO2  mass ;i Ü W  F;i Þ 
X  i ¼ n 
i ¼ 1 Ä 
P i Ü W  F;i Þ 
gdje je:  
P i ¼ P  m;i þ P AE;i 
i 
CO  2 mass,i  masa CO  2 pojedinog na čina rada (g/h)  
P m,i izmjerena snaga pojedinog na čina rada (kW)  
P AE,i snaga dodatne opreme pojedinog na čina rada (kW)  
W F,i faktor mjerenja pojedinog na čina rada.  
3.3.2. NRTC  
Rad ciklusa koji je potreban za izra čun emisija CO  2 specifi čnih za ko čenje utvr đuje se u skladu s odjeljkom 
4.6.2. Priloga III.  
Emisije  e CO2 specifi čne za ko čenje (g/kWh) izra čunavaju se na sljede ći na čin: 
e CO2 ¼ m CO2 ;hot 
W act;hot 
gdje je:  
m CO2, hot  masene emisije CO  2 pri toplom startu NRTC-a (g)  
W act, hot  stvarni rad ciklusa pri toplom startu NRTC-a (kWh).HR 160 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
Dodatak 7.  
Alternativno utvr đivanje emisija CO  2 
1. Uvod  
Ako proizvo đač na temelju opcije iz odjeljka 1.2.1. ovog Priloga odlu či koristiti postupak iz Priloga 4.B 
Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03, primjenjuju se odredbe i postupci isptivanja za izvješ ćivanje o emisijama 
CO  2 iz ovog Dodatka.  
2. Op ći zahtjevi  
2.1. Emisije CO  2 utvr đuju se na temelju ispitnog ciklusa NRTC pri toplom startu u skladu s odjeljkom 9.4.6. Priloga 
4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03.  
2.2. Rezultati ispitivanja izvješ ćuju se kao prosje čne vrijednosti ciklusa specifi čne za ko čenje i izražene u jedinici 
g/kWh.  
3. Utvr đivanje emisija CO  2 
3.1.  Mjerenje neobra đenih ispušnih plinova  
Ovaj se odjeljak primjenjuje kada se CO  2 mjeri u neobra đenim ispušnim plinovima.  
3.1.1. Mjerenje  
CO  2 u neobra đenim ispušnim plinovima koje emitira motor predložen za ispitivanje se mjeri s neraspršuju ćim 
infracrvenim analizatorom (NDIR) u skladu s odjeljkom 9.4.6. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03.  
Sustav mjerenja ispunjava zahtjeve u vezi linearnosti iz odjeljka 8.1.4. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, 
izmjene 03.  
Sustav mjerenja ispunjava zahtjeve iz odjeljka 8.1.9. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03.  
3.1.2. Procjena podataka  
Relevantni podaci se bilježe i pohranjuju u skladu s odjeljkom 7.8.3.2. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, 
izmjene 03.  
3.1.3. Izra čun prosje čne vrijednosti emisija u ciklusu  
Ako se mjerenje provodi na suhoj osnovi, na trenutne vrijednosti koncentracija se prije bilo kojeg daljnjeg 
izra čuna primjenjuje suha/vlažna korekcija u skladu s odjeljkom A.8.2.2. Dodatka 8. ili odjeljkom A.7.3.2. 
Dodatka 7. Prilogu 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03.  
Masa CO  2 (g/ispitivanje) se izra čunava množenjem vremenski uskla đenih trenutnih koncentracija CO  2 i protoka 
ispušnih plinova te njihovom integracijom preko ispitnog ciklusa u skladu s jednim od sljede ćeg: 
(a) odjeljkom A.8.2.1.2. i odjeljkom A.8.2.5. Dodatka 8. Prilogu 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03, 
korištenjem vrijednosti CO  2 iz tablice A.8.1. ili izra čunom vrijednosti ‚u’ u skladu s odjeljkom A.8.2.4.2. 
Dodatka 8. Prilogu 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03;  
(b) odjeljkom A.7.3.1. i odjeljkom A.7.3.3. Dodatka 7. Prilogu 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03.  
3.2.  Mjerenje razrije đenih ispušnih plinova  
Ovaj se odjeljak primjenjuje kada se CO  2 mjeri u razrije đenim ispušnim plinovima.  
3.2.1. Mjerenje  
CO  2 u razrije đenim ispušnim plinovima koje emitira motor predložen za ispitivanje se mjeri s neraspršuju ćim 
infracrvenim analizatorom (NDIR) u skladu s odjeljkom 9.4.6. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03. 
Razrje đivanje ispuha se provodi s filtriranim okolišnim zrakom, sinteti čkim zrakom ili dušikom. Proto čni 
kapacitet sustava punog protoka je dovoljno velik da u potpunosti odstrani kondenzaciju vode u sustavima 
razrje đivanja i uzorkovanja.  
Sustav mjerenja ispunjava zahtjeve u vezi linearnosti iz odjeljka 8.1.4. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, 
izmjene 03.  
Sustav mjerenja ispunjava zahtjeve iz odjeljka 8.1.9. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03.HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 161
 
3.2.2. Procjena podataka  
Relevantni podaci se bilježe i pohranjuju u skladu s odjeljkom 7.8.3.2. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, 
izmjene 03.  
3.2.3. Izra čun prosje čne vrijednosti emisija u ciklusu  
Ako se mjerenje provodi na suhoj osnovi, na trenutne vrijednosti koncentracija se prije bilo kojeg daljnjeg 
izra čuna primjenjuje suha/vlažna korekcija u skladu s odjeljkom A.8.3.2. Dodatka 8. ili odjeljkom A.7.4.2. 
Dodatka 7. Prilogu 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03.  
Masa CO  2 (g/ispitivanje) se izra čunava množenjem koncentracija CO  2 i protoka razrije đenih ispušnih plinova u 
skladu s jednim od sljede ćeg: 
(a) odjeljkom A.8.3.1. i odjeljkom A.8.3.4. Dodatka 8. Prilogu 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03, 
korištenjem vrijednosti CO  2 iz tablice A.8.2. ili izra čunom vrijednosti ‚u’ u skladu s odjeljkom A.8.3.3. 
Dodatka 8. Prilogu 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03;  
(b) odjeljkom A.7.4.1. i odjeljkom A.7.4.3. Dodatka 7. Prilogu 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03.  
Pozadinska korekcija se primjenjuje u skladu s odjeljkom A.8.3.2.4. Dodatka 8. ili odjeljkom A.7.4.1. Dodatka 
8. Prilogu 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03.  
3.3.  Izra čun emisija specifi čnih za ko čenje 
Rad ciklusa koji je potreban za izra čun emisija CO  2 specifi čnih za ko čenje utvr đuje se u skladu s odjeljkom 
7.8.3.4. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03.  
Emisije e  CO2 specifi čne za ko čenje (g/kWh) izra čunavaju se na sljede ći na čin: 
e CO2 ¼ m CO2 ;hot 
W act;hot 
gdje je:  
m CO2,  hot masene emisije CO  2 pri toplom startu NRTC-a (g)  
W act, hot stvarni rad ciklusa pri toplom startu NRTC-a (kWh)”HR 162 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
PRILOG IV.  
U Prilogu VI. Direktivi 97/68/EZ dodaje se sljede ći odjeljak 1.a:  
„1.a Ovaj Prilog se primjenjuje kako slijedi:  
(a) za faze I., II., III.A, III.B i IV. se primjenjuju zahtjevi odjeljka 1. ovog Priloga;  
(b) Ako proizvo đač na temelju opcije iz odjeljka 1.2.1. ovog Priloga odlu či koristiti postupak iz Priloga 4.B 
Pravilniku UNECE br. 96, izmjene 03, primjenjuje se odjeljak 9. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, 
izmjene 03.”HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 163
 
PRILOG V.  
U Prilogu VII. Direktivi 97/68/EZ se Dodatak 1. zamjenjuje sljede ćim: 
„Dodatak 1.  
Izvješ će o rezultatima ispitivanja motora s kompresijskim paljenjem  ( 1 ) 
Podaci o ispitnom motoru  
Tip motora: ................................................................................................................... ....................................................................  
Identifikacijski broj motora: ................................................................................................. ........................................................  
1. Podaci o provo đenju ispitivanja: ............................................................................................................. ....................................  
1.1. Referentno gorivo korišteno za ispitivanje  
1.1.1. Oktanski broj: ......................................................................................................... ..........................................................................  
1.1.2. Sadržaj sumpora: ......................................................................................... .............. .......................................................................  
1.1.3. Gusto ća: ............................................................................................................................ .................................................................  
1.2. Mazivo  
1.2.1. Izvedba(-e): ........................................................................................................... .............................................................................  
1.2.2. Tip(ovi): .............................................................................................................. ................................................................................  
(navedite postotak ulja u mješavina ako su pomiješani mazivo i gorivo)  
1.3. Oprema koja pokre će motor (ako je primjenjivo)  
1.3.1. Popis i identifikacijski detalji: ...................................................................................... .................................................................  
1.3.2. Apsorbirana snaga pri navedenom broju okretaja motora (kako je naveo proizvo đač): 
Snaga P  AE (kW) koja se apsorbira pri razli čitom broju okretaja motora (  1 ) ( 2 ) uz uvažavanje Dodatka 3. 
ovom Prilogu  
Oprema  Srednji broj okretaja 
(ako je primjenjivo)  Broj okretaja na maksimalnoj 
snazi 
(ako je razli čit od nazivne)  Nazivni broj okretaja (  3 ) 
Ukupno:  
( 1 ) Precrtati nepotrebno. 
( 2 ) Ne smije biti ve ći od 10 posto snage izmjerene tijekom ispitivanja. 
( 3 ) Umetnuti vrijednosti pri broju okretaja motora koji odgovara 100 % normaliziranog broja okretaja ako ispitivanje NRSC 
koristi taj broj okretaja.  
1.4. Performanse motora  
1.4.1. Broj okretaja motora:  
Prazni hod: ................................................................................................................... ........................................................ min  –1 
Srednji: ...................................................................................................................... ............................................................. min  –1 
Maksimalna snaga: ...................................................................................... ....................... ................................................. min  –1 
Nazivni (  2 ): ............................................................................................................................ ................................................ min  –1HR 164 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30  
( 1 ) U slu čaju nekoliko osnovnih motora, navesti za svakog posebno.  
( 2 ) Umetnuti broj okretaja motora koji odgovara 100 % normaliziranog broja okretaja ako ispitivanje NRSC koristi taj broj okretaj a.
 1.4.2. Snaga motora (  1 ) 
Postavke snage (kW) pri razli čitom broju okretaja motora  
Stanje  Srednji broj okretaja 
(ako je primjenjivo)  Broj okretaja na 
maksimalnoj snazi 
(ako je razli čit od nazivne)  Nazivni broj okretaja (  1 ) 
Maksimalna snaga izmjerena pri 
utvr đenom ispitnom broju okretaja 
(P M ) (kW) ( a) 
Ukupna snaga koju apsorbira 
oprema koju pokre će motor prema 
odjeljku 1.3.2. ovog Dodatka uz 
uvažavanje Dodatka 3. (kW) ( b) 
Neto snaga motora kako je utvr đena 
u odjeljku 2.4. Priloga I. (kW) ( c) 
c ¼ a þ b 
( 1 ) Nadomjestiti s vrijednostima pri broju okretaja motora koji odgovara 100 % normaliziranog broja okretaja ako ispitivanje 
NRSC koristi taj broj okretaja.  
2. Podaci o provo đenju ispitivanja NRSC:  
2.1. Postavke dinamometra (kW)  
Postavke dinamometra (kW) pri razli čitom broju okretaja motora  
Postotak optere ćenja  Srednji broj 
okretaja 
(ako je 
primjenjivo)  63 % 
(ako je 
primjenjivo)  80 % 
(ako je 
primjenjivo)  91 % 
(ako je 
primjenjivo)  Nazivni broj 
okretaja (  1 ) 
10 
(ako je primjenjivo)  
25 
(ako je primjenjivo)  
50 
75 
(ako je primjenjivo)  
100  
( 1 ) Nadomjestiti s vrijednostima pri broju okretaja motora koji odgovara 100 % normaliziranog broja okretaja ako ispitivanje 
NRSC koristi taj broj okretaja.  
2.2. Rezultati emisija motora/osnovnog motora (  2 ) 
Faktor pogoršanja (DF): izra čunan/fiksan (  2 ) 
Navedite vrijednosti DF-a i rezultate emisija u sljede ćoj tablici (  2 ): 
Ispitivanje NRSC  
DF 
mult./ad.  3 CO HC  NO  x HC + 
NO  x PM 
Emisije  CO 
(g/kWh)  HC 
(g/kWh)  NO  x 
(g/kWh)  HC + NO  x 
(g/kWh)  PM 
(g/kWh)  CO  2 
(g/kWh)  
Rezultat ispitivanja  
Kona čni rezultat ispitivanja s DF-omHR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 165  
( 1 ) Nekorigirana snaga izmjerena u skladu s odjeljkom 2.4. Priloga I.  
( 2 ) Precrtati nepotrebno.
 Dodatne ispitne to čke kontrolnog podru čja (ako je primjenjivo)  
Emisija na ispitnoj to čki Broj okretaja 
motora  Optere ćenje 
(%) CO 
(g/kWh)  HC 
(g/kWh)  NO  x 
(g/kWh)  PM 
(g/kWh)  
Rezultat ispitivanja 1  
Rezultat ispitivanja 2  
Rezultat ispitivanja 3  
2.3. Sustav uzorkovanja koji je korišten za ispitivanje NRSC:  
2.3.1. Plinovite emisije (  1 ): ............................................................................................................................ .............................................  
2.3.2. PM (  1 ): ............................................................................................................................ .....................................................................  
2.3.2.1. Metoda (  2 ): jednostruku/višestruki filtar  
3. Podaci o provo đenju ispitivanja NRSC (ako je primjenjivo):  
3.1. Rezultati emisija motora/osnovnog motora (  2 ) 
Faktor pogoršanja (DF): izra čunan/fiksan (  3 ) 
Navedite vrijednosti DF-a i rezultate emisija u sljede ćoj tablici (  3 ) 
Podaci povezani s regeneracijom mogu se navesti za motore faze IV.  
Ispitivanje NRSC  
DF 
mult./ad. (  3 ) CO HC  NO  x HC + 
NO  x PM 
Emisije  CO 
(g/kWh)  HC 
(g/kWh)  NO  x 
(g/kWh)  HC + NO  x 
(g/kWh)  PM 
(g/kWh)  
Hladni start  
Emisije  CO 
(g/kWh)  HC 
(g/kWh)  NO  x 
(g/kWh)  HC + NO  x 
(g/kWh)  PM 
(g/kWh)  CO  2 
(g/kWh)  
Topli start bez regeneracije  
Topli start s regeneracijom (  3 ) 
kr,u 
(mult./ad.) (  3 ) 
kr,d 
(mult./ad.) (  3 ) 
Prosjek rezultata ispitivanja  
Kona čni rezultat ispitivanja s DF-om  
Rad ciklusa za topli start brz regeneracije kWh  
3.2. Sustav uzorkovanja koji je korišten za ispitivanje NRSC:  
Plinovite emisije (  4 ): ............................................................................................................................ .............................................  
PM (  4 ): ............................................................................................................................ .....................................................................  
Metoda (  5 ): jednostruku/višestruki filtarHR 166 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30  
( 1 ) Navedite vrijednosti korištenog sustava kako je utvr đeno u odjeljku 1. Priloga VI. ili odjeljku 9. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, 
izmjene 03, kako je primjenjivo.  
( 2 ) Precrtati nepotrebno. 
( 3 ) Precrtati nepotrebno.  
( 4 ) Navedite vrijednosti korištenog sustava kako je utvr đeno u odjeljku 1. Priloga VI. ili odjeljku 9. Priloga 4.B Pravilniku UNECE br. 96, 
izmjene 03, kako je primjenjivo.  
( 5 ) Precrtati nepotrebno.”
 PRILOG VI.  
„PRILOG XI.  
TEHNI ČKI LIST HOMOLOGACIJE TIPA MOTORA  
1. Motori s vanjskim izvorom paljenja
  
Prijavljena homologacija tipa motora  1  2  3  4  
Broj homologacije  
Datum odobrenja  
Naziv proizvo đača 
Tip/obitelj motora  
Opis motora  Op ći podaci (  1 ) 
Rashladni medij (  1 ) 
Broj cilindara  
Radni obujam (cm  3 ) 
Tip sustava naknadne 
obrade (  2 ) 
Nazivni broj okretaja (min  –1 ) 
Nazivna neto snaga (kW)  
Emisije (g/kWh)  CO  
HC 
NO  x 
PM 
( 1 ) Teku ćina ili zrak. 
( 2 ) Kratice: CAT = katalizator, PT = filtar za čestice, SCR = selektivna kataliti čka redukcija.HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 167
 
2. Motori s kompresijskim paljenjem  ( 1 ) ( 2 )
 
2.1.  Op ći podaci o motoru  
Prijavljena homologacija tipa motora  1  2  3  4  
Broj homologacije  
Datum odobrenja  
Naziv proizvo đača 
Tip/obitelj motora  
Opis motora  Op ći podaci (  1 ) 
Rashladni medij (  2 ) 
Broj cilindara  
Radni obujam (cm  3 ) 
Tip sustava naknadne obrade (  3 ) 
Nazivni broj okretaja (min  –1 ) 
Broj okretaja pri maksimalnoj 
snazi (min  –1 ) 
Nazivna neto snaga (kW)  
Maksimalna neto snaga (kW)  
( 1 ) Kratice: DI = neposredno ubrizgavanje, PC = pred/vrtložna komora, NA = prirodno usisavanje, TC = turbopunjenje, TCA = 
turbopunjenje uklju čuju ći naknadno hla đenje, EGR – recirkulacija ispušnih plinova. Primjeri: PC NA, DI TCA EGR. 
( 2 ) Teku ćina ili zrak. 
( 3 ) Kratice: DOC = dizelski oksidacijski katalizator, PT = filtar za čestice, SCR = selektivna kataliti čka redukcija.  
2.2. Kona čni rezultat emisija  
Prijavljena homologacija tipa motora  1  2  3  4  
Kona čni rezultat 
ispitivanja NRSC 
uklju čuju ći DF 
(g/kWh)  CO 
HC 
NO  x 
HC + NO  x 
PMHR 168 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30  
( 1 ) Ispuniti sve stavke koje se primjenjuju na tip/obitelj motora.  
( 2 ) U slu čaju obitelji motora unijeti detalje o osnovnom motoru.
 Prijavljena homologacija tipa motora  1  2  3  4  
NRSC CO  2 (g/kWh)  
Kona čni rezultat 
ispitivanja NRTC 
uklju čuju ći DF 
(g/kWh)  CO 
HC 
NO  x 
HC + NO  x 
PM 
CO  2 (g/kWh) ciklusa NRTC pri toplom startu  
Rad ciklusa NRTC pri toplom startu (kWh)  
2.3.  Faktori pogoršanja NRSC-a i rezultati ispitivanja emisija  
Prijavljena homologacija tipa motora  1  2  3  4  
DF mult./ad. (  1 ) CO  
HC 
NO  x 
HC + NO  x 
PM 
Rezultat ispiti ­
vanja NRSC isklju ­ 
čuju ći DF (g/kWh)  CO 
HC 
NO  x 
HC + NO  x 
PM 
( 1 ) Precrtati nepotrebno.  
2.4.  Faktori pogoršanja NRTC-a i rezultati ispitivanja emisija  
Prijavljena homologacija tipa motora  1  2  3  4  
DF mult./ad. (  1 ) CO  
HC 
NO  x 
HC + NO  x 
PM 
Rezultat ispiti ­
vanja NRTC s 
hladnim startom 
isklju čuju ći DF 
(g/kWh)  CO 
HC 
NO  x 
HC + NO  x 
PMHR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 169
 
Prijavljena homologacija tipa motora  1  2  3  4  
Rezultat ispiti ­
vanja NRTC s 
toplim startom 
isklju čuju ći DF 
(g/kWh)  CO 
HC 
NO  x 
HC + NO  x 
PM 
( 1 ) Precrtati nepotrebno.  
2.5.  Rezultati ispitivanja NRTC pri toplom startu  
Podaci povezani s regeneracijom mogu se navesti za motore faze IV.  
Prijavljena homologacija tipa motora  1  2  3  4  
NRTC pri toplom 
startu bez rege ­
neracije (g/kWh)  CO 
HC 
NO  x 
HC + NO  x 
PM 
NRTC pri toplom 
startu s regenera ­
cijom (g/kWh)  CO 
HC 
NO  x 
HC + NO  x 
PM”HR 170 Službeni list Europske unije 15/Sv. 30
 
PRILOG VII.  
„PRILOG XII.  
PRIZNAVANJE ALTERNATIVNIH HOMOLOGACIJA  
1. Sljede će homologacije i, gdje je primjenjivo, pripadaju će homologacijske oznake priznaju se kao istovrijedne homo ­
logaciji prema ovoj Direktivi za motore kategorija A, B i C, kako su utvr đene u članku 9. stavku 2.:  
1.1. homologacije prema Direktivi 2000/25/EZ;  
1.2. homologacije prema Direktivi 88/77/EEZ, u skladu sa zahtjevima faza A ili B u vezi s člankom 2. i odjeljkom 6.2.1. 
Priloga I. Direktivi 88/77/EEZ, ili homologacije prema Pravilniku UNECE br. 49., izmjene 02., ispravci I/2.;  
1.3. homologacije u skladu s Pravilnikom UNECE br. 96.  
2. Sljede će homologacije i, gdje je primjenjivo, pripadaju će homologacijske oznake priznaju se kao istovrijedne homo ­
logaciji prema ovoj Direktivi za motore kategorija D, E, F i G (faza II.), kako su utvr đene u članku 9. stavku 3.:  
2.1. homologacije faze II. prema Direktivi 2000/25/EZ;  
2.2. homologacije prema Direktivi 88/77/EEZ kako je izmijenjena Direktivom 99/96/EZ koje su u skladu s fazama A, 
B1, B2 ili C iz članka 2. i odjeljka 6.2.1. Priloga I. navedenoj Direktivi;  
2.3. homologacije prema Pravilniku UNECE br. 49., izmjene 03.;  
2.4. homologacije faza D, E, F i G prema Pravilniku UNECE br. 96., sukladno stavku 5.2.1. izmjena 01. Pravilnika br. 96.  
3. Sljede će homologacije i, gdje je primjenjivo, pripadaju će homologacijske oznake priznaju se kao istovrijedne homo ­
logaciji prema ovoj Direktivi za motore kategorija H, I, J i K (faza III.A), kako su utvr đene u članku 9. stavku 3.a. i 
članku 9. stavku 3.b.:  
3.1. homologacije prema Direktivi 2005/55/EZ kako je izmijenjena direktivama 2005/78/EZ i 2006/51/EZ, koje su u 
skladu s fazama B.1, B2 ili C iz članka 2. i odjeljka 6.2.1. Priloga I. navedenoj Direktivi;  
3.2. homologacije prema Pravilniku UNECE br. 49., izmjene 05., koje su u skladu s fazama B1, B2 i C iz stavka 5.2. tog 
Pravilnika;  
3.3. homologacije faza H, I, J i K prema Pravilniku UNECE br. 96., sukladno stavku 5.2.1. izmjena 02. Pravilnika br. 96.  
4. Sljede će homologacije i, gdje je primjenjivo, pripadaju će homologacijske oznake priznaju se kao istovrijedne homo ­
logaciji prema ovoj Direktivi za motore kategorija L, M, N i P (faza III.B), kako su utvr đene u članku 9. stavku 3.c.:  
4.1. homologacije prema Direktivi 2005/55/EZ kako je izmijenjena direktivama 2005/78/EZ i 2006/51/EZ, koje su u 
skladu s fazama B2 ili C iz članka 2. i odjeljka 6.2.1. Priloga I. navedenoj Direktivi;  
4.2. homologacije prema Pravilniku UNECE br. 49., izmjene 05., koje su u skladu s fazama B2 ili C iz stavka 5.2. 
navedenog Pravilnika;  
4.3. homologacije faza L, M, N i P prema Pravilniku UNECE br. 96., sukladno stavku 5.2.1. izmjena 03. Pravilnika br. 96.  
5. Sljede će homologacije i, gdje je primjenjivo, pripadaju će homologacijske oznake priznaju se kao istovrijedne homo ­
logaciji prema ovoj Direktivi za motore kategorija Q i R, kako su utvr đene u članku 9. stavku 3.d.:  
5.1. homologacije prema Uredbi (EZ) br. 595/2009 i njenim provedbenim mjerama, ako tehni čka služba potvrdi da 
motor ispunjava zahtjeve iz odjeljka 8.5. Priloga I. ovoj Direktivi;  
5.2. homologacije prema Pravilniku UNECE br. 49, izmjene 06, ako tehni čka služba potvrdi da motor ispunjava zahtjeve 
iz odjeljka 8.5. Priloga I. ovoj Direktivi.”HR 15/Sv. 30 Službeni list Europske unije 171