2.

Provedba godišnjih i višegodišnjih nacionalnih veterinarskih i fitosanitarnih programa 2.1 Godišnji i višegodišnji nacionalni veterinarski i fitosanitarni programi za iskorjenjivanje, kontrolu i nadzor bolesti životinja i zoonoza navedenih u Prilogu III. i organizama štetnih za bilje moraju se provesti u skladu s odredbama relevantnog prava Unije. Uvjeti za dodjelu financijskih sredstava za djelovanja utvrđuju se u programu rada iz članka 16. Nacionalni programi se podnose Komisiji do 31. svibnja godine koja prethodi planiranom razdoblju provedbe. Do 30. studenoga svake godine Komisija državama članicama priopćava: (a) popis nacionalnih programa koji su tehnički odobreni i predloženi za sufinanciranje; (b) privremeni iznos dodijeljen svakom programu; (c) privremenu najvišu razinu financijskog doprinosa Unije za svaki program; i (d) sve privremene uvjete kojima može podlijegati financijski doprinos Unije. Komisija odobrava nacionalne programe i povezano financiranje do 31. siječnja svake godine sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava koji se odnosi na provedene mjere i nastale troškove. Nakon što korisnici podnesu privremena financijska izvješća do 31. kolovoza godine provedbe, Komisija može, prema potrebi, izmijeniti sporazume o dodjeli bespovratnih sredstava u odnosu na cijelo razdoblje prihvatljivosti. 2.2 Prihvatljivi troškovi 2.2.1 Sljedeći troškovi koji nastaju za države članice provedbom nacionalnih veterinarskih programa mogu biti prihvatljivi za sufinanciranje sredstvima Unije: (a) troškovi uzorkovanja životinja; (b) troškovi ispitivanja, pod uvjetom da su ograničeni na: i. troškove pribora za ispitivanje, reagensa i potrošnog materijala koje je moguće utvrditi i posebno su upotrijebljeni za provedbu tih ispitivanja; ii. troškove osoblja, bez obzira na status, izravno uključenog u provedbu ispitivanja; (c) naknada štete vlasnicima životinja koje su zaklane ili izdvojene za klanje u iznosu koji je u granicama tržišne vrijednosti koju bi takve životinje imale da nisu pogođene bolešću; (d) troškovi klanja ili izdvajanja za klanje životinja; (e) naknada štete vlasnicima za vrijednost njihovih uništenih proizvoda životinjskog podrijetla u iznosu koji je u granicama tržišne vrijednosti tih proizvoda neposredno prije pojavljivanja ili potvrđivanja bilo kakve sumnje na bolest; (f) troškovi nabave, skladištenja, distribucije doza cjepiva ili cjepiva i mamaca upotrijebljenih u programima ili troškovi upravljanja njima ili troškovi cijepljenja; (g) troškovi čišćenja, dezinfekcije i dezinsekcije gospodarstava i opreme utemeljeni na epidemiologiji i svojstvima patogena; i (h) u iznimnim i propisno opravdanim slučajevima troškovi nastali provedbom potrebnih mjera osim onih iz točaka od (a) do (g). Za potrebe točke (c) preostala vrijednost životinja, ako postoji, oduzima se od naknade. Za potrebe točke (d) preostala vrijednost toplinski obrađenih neinkubiranih jaja oduzima se od naknade. 2.2.2 Sljedeći troškovi koji nastaju za države članice provedbom nacionalnih fitosanitarnih programa mogu biti prihvatljivi za sufinanciranje Unije: (a) troškovi uzorkovanja; (b) troškovi vizualnih pregleda; (c) troškovi ispitivanja, pod uvjetom da su ograničeni na: i. troškove pribora za ispitivanje, reagensa i potrošnog materijala koje je moguće utvrditi i posebno su upotrijebljeni za provedbu ispitivanja; ii. troškove osoblja, bez obzira na status, izravno uključenog u provedbu ispitivanja; (d) troškovi osoblja, bez obzira na status, izravno uključenog u mjere, kao i troškovi najma opreme, potrošnog materijala i svih drugih potrebnih materijala, proizvoda za obradu, uzorkovanja i laboratorijskih ispitivanja; (e) troškovi ugovora o uslugama s trećim stranama za provedbu dijela mjera; (f) troškovi naknade dotičnim subjektima ili vlasnicima za tretiranje, uništenje i naknadno uklanjanje bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta te za čišćenje i dezinfekciju poslovnih prostorija, zemljišta, vode, tla, uzgojnih supstrata, pogona, strojeva i opreme; (g) troškovi naknade dotičnim vlasnicima za vrijednost uništenog bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta koji podliježu mjerama iz članka 17., članka 28. stavka 1., članka 29. stavka 1. i članka 30. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/2031, u granicama tržišne vrijednosti koju bi takvo bilje, biljni proizvodi i drugi predmeti imali da nisu bili pogođeni tim mjerama; preostala vrijednost, ako je ima, oduzima se od naknade; i (h) u iznimnim i propisno opravdanim slučajevima troškovi nastali provedbom potrebnih mjera osim onih iz točaka od (a) do (g). Naknada subjektima i vlasnicima iz točke (f) prihvatljiva je samo ako su mjere provedene pod nadzorom nadležnog tijela. 2.3 Ako bi pojava ili razvoj jedne od životinjskih bolesti ili zoonoza iz Priloga III. mogla predstavljati prijetnju stanju zdravlja u Uniji te u cilju zaštite Unije od unošenja jedne od tih bolesti ili zoonoza ili ako su potrebne zaštitne mjere za potporu stanju zdravlja bilja u Uniji, države članice mogu u svoje nacionalne programe uključiti mjere koje treba provoditi na državnim područjima trećih zemalja u suradnji s tijelima tih zemalja. Alternativno, financijska sredstva Unije mogu se, pod istim okolnostima i za isti cilj, izravno dodijeliti nadležnim tijelima trećih zemalja. 2.4 Kad je riječ o fitosanitarnim programima, financijska sredstva Unije mogu se dodijeliti državama članicama za sljedeće mjere: (a) istraživanja, tijekom određenih razdoblja, kojima se provjerava barem prisutnost: — bilo kojeg karantenskog štetnog organizma Unije i znakova ili simptoma bilo kojeg štetnog organizma na koji se primjenjuju mjere iz članka 29. Uredbe (EU) 2016/2031 ili mjere donesene na temelju članka 30. stavka 1. te uredbe, na temelju članka 22. stavka 1. te uredbe ili, ako je primjenjivo, na temelju članaka od 47. do 77. Uredbe (EU) 2017/625; — prioritetnih štetnih organizama na temelju članka 24. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/2031; (b) istraživanja, tijekom određenih razdoblja, kojima se provjerava barem prisutnost bilo kakvih štetnih organizama, osim štetnih organizama iz točke (a), koji bi mogli predstavljati novi rizik za Uniju te čije bi unošenje ili širenje moglo imati znatan utjecaj na područje Unije; (c) mjere za iskorjenjivanje i sprečavanje karantenskog štetnog organizma Unije koje poduzima nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2016/2031 ili u skladu s mjerama Unije donesenima u skladu s člankom 28. stavkom 1. ili 3. te Uredbe; (d) mjere za iskorjenjivanje i sprečavanje koje poduzima nadležno tijelo države članice na temelju članka 29. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/2031 protiv štetnog organizma koji nije uvršten na popis karantenskih štetnih organizama Unije, a koji se može smatrati karantenskim štetnim organizmom Unije u skladu s kriterijima iz te Uredbe; (e) dodatne zaštitne mjere poduzete protiv širenja štetnog organizma, protiv kojeg su donesene mjere Unije u skladu s člankom 28. stavkom 1. i člankom 30. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/2031, osim mjera za iskorjenjivanje i sprečavanje iz točaka (c) i (d) ove točke i mjera za ograničavanje širenja iz točke (f) ove točke, ako su te mjere nužne kako bi se Unija zaštitila od daljnjeg širenja toga štetnog organizma; (f) mjere za ograničavanje širenja štetnog organizma, protiv kojeg su donesene mjere Unije za ograničavanje širenja u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/2031 ili člankom 30. stavkom 3. te Uredbe, na zaraženom području iz kojega se taj štetni organizam ne može iskorijeniti, ako su te mjere nužne kako bi se Unija zaštitila od daljnjeg širenja toga štetnog organizma. U programima rada iz članka 16. stavka 4. utvrđuje se popis organizama štetnih za bilje koji će biti obuhvaćeni tim mjerama.