6.

Države članice trebaju definirati uzajamne fondove i odrediti još neke uvjete utvrđene u članku 33. stavku 3. prvom podstavku točki (d) Uredbe o ZOT-u: (a) „uzajamni fond” uključen je i u odredbe Uredbe (EU) br. 1305/2013 i u odredbe Uredbe o ZOT-u. U članku 36. stavku 3. Uredbe (EU) br. 1305/2013 on je definiran kao program osiguranja udruženih poljoprivrednika koji su države članice odobrile, a koji omogućuje isplatu naknada udruženim poljoprivrednicima za materijalne gubitke uzrokovane nepovoljnim klimatskim prilikama ili bolestima životinja ili biljaka ili najezdom nametnika ili okolišnim incidentom ili za značajan pad u njihovim prihodima. U usporedbi s uzajamnim fondovima u okviru Uredbe (EU) br. 1305/2013 Uredbom o ZOT-u ne propisuje se odobrenje uzajamnih fondova. Odobrenje može biti korisno i za uzajamne fondove u okviru Uredbe o ZOT-u jer među ostalim može pridonijeti smanjenju rizika dvostrukog financiranja; (b) „znatan pad prihoda” – države članice mogle bi umjesto prihoda koristiti vrijednost proizvodnje koju su na tržište stavili organizacija proizvođača ili udruženje organizacija proizvođača u kojima su se nekim ili svim članovima proizvođačima ili članovima udruženja organizacija proizvođača znatno smanjili prihodi. U tu svrhu vrijednost proizvodnje stavljene na tržište izračunava se na temelju cijena „franko organizacija proizvođača”, za svaki proizvod. Međutim, to ne znači da pad prihoda proizvođača treba zanemariti pri utvrđivanju detaljnih pravila o potpori za uzajamne fondove. Posebno treba obratiti pozornost na slučajeve u kojima su se prihodi znatno smanjili samo dijelu članova proizvođača organizacije proizvođača ili članova udruženja organizacija proizvođača zato što se, primjerice, nepovoljni tržišni uvjeti odnose samo na dio proizvoda za koje je priznata organizacija proizvođača ili udruženje organizacija proizvođača. U tim okolnostima plaćanja iz uzajamnog fonda onima kojima se prihodi nisu znatno smanjili zbog nepovoljnih tržišnih uvjeta ne bi bila prihvatljiva za financijsku pomoć Unije na temelju članka 33. stavka 3. prvog podstavka točke (d) Uredbe o ZOT-u. S druge strane, ne bi trebalo odbijati prihvatljivost plaćanja iz uzajamnih fondova onima kojima su prihodi znatno smanjili zbog nepovoljnih tržišnih uvjeta samo na temelju činjenice da se ukupna vrijednost proizvodnje koju su organizacija proizvođača ili udruženje organizacija proizvođača stavili na tržište nije smanjila, odnosno da se nije dovoljno smanjila. Potrebna je procjena na pojedinačnoj osnovi, u kojoj se uzimaju u obzir specifične okolnosti organizacija proizvođača, udruženja organizacija proizvođača i njihovih članova te tržišni uvjeti koji su uzrokovali znatan pad prihoda. Uredbom (EU) br. 1305/2013 predviđeno je da se naknada poljoprivrednicima u određenom sektoru za znatan pad prihoda dodjeljuje samo u propisno opravdanim slučajevima i ako pad prihoda premašuje prag od najmanje 20 % prosječnog godišnjeg prihoda pojedinačnog poljoprivrednika u prethodnom trogodišnjem razdoblju ili prosječnog trogodišnjeg prihoda u proteklom petogodišnjem razdoblju, ne uzimajući u obzir najveću i najmanju vrijednost. Uredba o ZOT-u ne sadržava takve pragove. Kako bi se osigurala ujednačena i nediskriminirajuća primjena tih mjera, države članice trebale bi primjenjivati pristup sličan onome koji je utvrđen u Uredbi (EU) br. 1305/2013 i dodjeljivati potporu za popunjavanje uzajamnih fondova kad pad prihoda organizacije proizvođača (tj. njezina vrijednost proizvodnje stavljene na tržište po proizvodu) premaši 20 % prihoda koji je utvrdila država članica, ovisno o situaciji (npr. pad prihoda svih članova proizvođača ili druge situacije), tijekom prethodnog trogodišnjeg razdoblja ili prosječnog trogodišnjeg prihoda u proteklom petogodišnjem razdoblju, ne uzimajući u obzir najveću i najmanju vrijednost; (c) „nepovoljni tržišni uvjeti” trebali bi se odnositi na objektivno postojeće stanje na tržištu određenog proizvoda koje uzrokuje pad prihoda članova proizvođača. Pad koji premašuje 20 % prosječne cijene pogođenog proizvoda u prethodnom trogodišnjem razdoblju ili prosječnih trogodišnjih prihoda u proteklom petogodišnjem razdoblju, ne uzimajući u obzir najveću i najmanju vrijednost, mogao bi biti pokazatelj nepovoljnih tržišnih uvjeta. Nepovoljni tržišni uvjeti mogu se utvrditi i na temelju promjene reprezentativne tržišne cijene predmetnih proizvoda ili iznosa potpore za povlačenje s tržišta (vidjeti stavak 7. točku (b) u nastavku).