ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
„41

Olovo u lemu i završnim obradama električnih i elektroničkih komponenti i obradama tiskanih pločica koje se koriste u modulima paljenja i drugim sustavima kontrole za električne i elektroničke motore s unutarnjim izgaranjem koji zbog tehničkih razloga moraju biti postavljeni izravno na ili u kućište ili cilindar ručnih motora s unutarnjim izgaranjem (klase SH:1, SH:2 i SH:3 Direktive 97/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*1))
(15)

Ova bi se Direktiva trebala primjenjivati na ugovore o kupoprodaji robe, uključujući robu s digitalnim elementima ako bi odsutnost ugrađenog ili povezanog digitalnog sadržaja ili digitalne usluge onemogućivala funkcioniranje robe i ako su taj digitalni sadržaj ili ta digitalna usluga isporučeni s robom u sklopu ugovora o kupoprodaji te robe. Sadržaj tog ugovora trebao bi određivati čini li isporuka ugrađenog ili povezanog digitalnog sadržaja ili digitalne usluge dio ugovora o kupoprodaji s prodavateljem. To bi trebalo uključivati ugrađeni ili povezani digitalni sadržaj ili digitalne usluge čija se isporuka izričito zahtijeva ugovorom. Također bi trebalo uključivati ugovore o kupoprodaji za koje se podrazumijeva da obuhvaćaju isporuku određenog digitalnog sadržaja ili određene digitalne usluge jer je to uobičajeno za robu iste vrste i potrošač bi ih mogao razumno očekivati s obzirom na prirodu robe i uzimajući u obzir javne izjave koje su dali prodavatelj ili druge osobe u prethodnim fazama lanca transakcija, što uključuje proizvođača, ili koje su dane u njihovo ime. Ako je, primjerice, u oglasu za pametni televizor bilo naznačeno da uključuje posebnu videoaplikaciju, ta bi se videoaplikacija smatrala dijelom ugovora o kupoprodaji. To bi se trebalo primjenjivati bez obzira na to jesu li digitalni sadržaj ili digitalna usluga prethodno instalirani u samu robu ili ih se naknadno treba preuzeti na drugom uređaju i s robom su samo povezani. Primjerice, pametni telefon mogao bi sadržavati standardiziranu prethodno instaliranu aplikaciju obuhvaćenu ugovorom o kupoprodaji, kao što su aplikacije za budilicu ili kameru. Drugi eventualni primjer odnosi se na pametne satove. U takvom bi se slučaju sam sat smatrao robom s digitalnim elementima koja može funkcionirati isključivo s aplikacijom obuhvaćenom ugovorom o kupoprodaji, ali je potrošač mora preuzeti na svoj pametni telefon; u tom bi slučaju aplikacija bila povezani digitalni element. To bi se također trebalo primjenjivati ako ugrađeni ili povezani digitalni sadržaj ili digitalnu uslugu ne isporučuje sam prodavatelj, već ih prema ugovoru o kupoprodaji isporučuje treća strana. Kako bi se izbjegla nesigurnost i za prodavatelje i za potrošače, u slučaju dvojbe o tome čini li isporuka digitalnog sadržaja ili digitalne usluge dio ugovora o kupoprodaji, trebala bi se primjenjivati pravila iz ove Direktive. Nadalje, na utvrđivanje bilateralnog ugovornog odnosa između prodavatelja i potrošača čiji je dio isporuka ugrađenog ili povezanog digitalnog sadržaja ili digitalne usluge ne bi trebala utjecati sama činjenica da potrošač mora biti suglasan sa sporazumom o licenciranju s trećom stranom kako bi se mogao koristiti digitalnim sadržajem ili digitalnom uslugom.
(47)

Za učinkovito otkrivanje i sprječavanje povreda prava Unije neophodno je da relevantne informacije brzo stignu do osoba koje su najbliže izvoru problema, najsposobnije provoditi istragu i koje imaju ovlasti ispraviti problem, ako je to moguće. Stoga bi u načelu trebalo poticati prijavitelje da prvo iskoriste kanale za unutarnje prijavljivanje i obavijeste svojeg poslodavca, ako im su takvi kanali dostupni i ako se može razumno očekivati da oni funkcioniraju. To se osobito odnosi na slučajeve u kojima prijavitelji smatraju da se povreda može učinkovito ukloniti unutar dotične organizacije i da ne postoji rizik od osvete. Pravni subjekti u privatnom i javnom sektoru trebali bi zbog toga uspostaviti odgovarajuće unutarnje postupke za zaprimanje prijava i daljnje postupanje na temelju njih. Zviždače bi se slično trebalo poticati i u slučajevima kada su ti kanali uspostavljeni, a da se to ne zahtijeva pravom Unije ili nacionalnim pravom. To bi načelo trebalo doprinijeti poticanju kulture dobre komunikacije i korporativne društvene odgovornosti u organizacijama, u kojoj se smatra da prijavitelji znatno doprinose samoregulaciji i izvrsnosti u organizaciji.
(52)

Takva se praksa stoga može smatrati protivnom Direktivi 2005/29/EZ na temelju ocjene relevantnih elemenata u svakom pojedinačnom slučaju. Kako bi se tijelima država članica za zaštitu potrošača i hranu olakšala primjena postojećeg prava Unije, u Obavijesti Komisije od 29. rujna 2017. „o primjeni zakonodavstva EU-a o hrani i zaštiti potrošača na pitanja dvojne kvalitete proizvoda – Konkretni slučaj prehrambenih proizvoda” dane su smjernice za primjenu postojećih pravila Unije u slučajevima dvojne kvalitete prehrambenih proizvoda. U tom kontekstu Zajednički istraživački centar Komisije 25. travnja 2018. predstavio je „Okvir za izbor i ispitivanje prehrambenih proizvoda radi procjene obilježja povezanih s kvalitetom: EU-ova usklađena metodologija ispitivanja” („Framework for selecting and testing of food products to assess quality related characteristics: EU harmonised testing methodology”).
6.

članak 12. mijenja se kako slijedi: (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Svaki zapovjednik, časnik i radiooperater koji posjeduje svjedodžbu izdanu ili priznatu na temelju bilo kojeg poglavlja Priloga I., osim pravila V/3 iz poglavlja V. ili poglavlja VI., i koji plovi ili se namjerava vratiti na more nakon određenog razdoblja provedenog na kopnu, a kako bi i dalje bio sposoban za plovidbu, najmanje svakih pet godina mora: (a) ispuniti standarde zdravstvene spremnosti propisane člankom 11. i (b) dokazati svoju stalnu stručnu sposobnost u skladu s odjeljkom A-I/11 Kodeksa STCW.”; (b) umeće se sljedeći stavak: „2.b Svaki zapovjednik ili časnik, radi nastavka pomorske službe na brodovima koji plove polarnim vodama, mora ispuniti zahtjeve iz stavka 1. ovog članka i najmanje svakih pet godina mora dokazati svoju stalnu stručnu sposobnost za rad na brodovima koji plove polarnim vodama u skladu sa stavkom 4. odjeljka A-I/11 Kodeksa STCW.”; (c) stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Svaka država članica uspoređuje standarde osposobljenosti koji se zahtijevaju od kandidata za svjedodžbe o osposobljenosti i/ili svjedodžbe o stručnoj osposobljenosti izdane do 1. siječnja 2017. s onima koji se za dobivanje odgovarajuće svjedodžbe o osposobljenosti i/ili stručnoj osposobljenosti navode u dijelu A Kodeksa STCW i utvrđuje treba li od vlasnika takvih svjedodžbi o osposobljenosti i/ili stručnoj osposobljenosti zahtijevati odgovarajuću dopunu ili obnavljanje osposobljavanja ili procijeniti njihovu osposobljenost.”; (d) umeće se sljedeći stavak: „3.a Svaka država članica uspoređuje standarde osposobljenosti koji se zahtijevaju od osoba koje služe na brodovima na plin koji su se primjenjivali prije 1. siječnja 2017. sa standardima osposobljenosti iz odjeljka A-V/3 Kodeksa STCW i utvrđuje je li potrebno zahtijevati da te osobe obnove svoje kvalifikacije.”;
(5)

Budući da za primjene u kategorijama od 1. do 7. i 10. trenutačno ne postoje dovoljno pouzdana zamjenska rješenja te se ne očekuje da će ona biti dostupna u skoroj budućnosti, opravdano je produljenje razdoblja valjanosti izuzeća do 21. srpnja 2021., dok bi kraće razdoblje i sporedne izmjene u tekstu mogle stvoriti nepotrebno administrativno opterećenje za industriju. Kako bi se izbjeglo preklapanje područja primjene izuzeća u Prilogu III. Direktivi 2011/65/EU, u predloženom se tekstu objašnjava da su primjene obuhvaćene izuzećem iz točke 24 (lemovi za lemljenje diskoidalnih i ravnih višeslojnih keramičkih kondenzatora s izvodima) isključene iz izuzeća iz točke 7(a). Za kategorije osim kategorija od 1. do 7. i kategorije 10. postojeće se izuzeće nastavlja primjenjivati u razdobljima valjanosti utvrđenima u članku 5. stavku 2. drugom podstavku Direktive 2011/65/EU.
(41)

S obzirom na to da cilj ove Direktive, to jest uspostavu zajedničkog okvira za priznavanje minimalnih stručnih kvalifikacija za unutarnju plovidbu, ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se zbog njegova opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
2.

U članku 308.b stavak 15. zamjenjuje se sljedećim: „15. Ako na dan stupanja na snagu ove Direktive, matične države članice primjenjuju odredbe iz članka 4. Direktive (EU) 2016/2341, te matične države članice mogu nastaviti primjenjivati zakone i druge propise koje su donijele radi usklađivanja s člancima od 1. do 19., člancima od 27. do 30., člancima od 32. do 35. i člancima od 37. do 67. Direktive 2002/83/EZ koji su na snazi 31. prosinca 2015. tijekom prijelaznog razdoblja koje ističe 31. prosinca 2022. Ako matična država članica nastavi primjenjivati navedene zakone i druge propise, društva za osiguranje u toj matičnoj državi članici izračunavaju svoj potrebni solventni kapital kao zbroj sljedećeg: (a) nominalnog potrebnog solventnog kapitala s obzirom na njihove djelatnosti osiguranja, izračunanog bez poslova strukovnog mirovinskog osiguranja na temelju članka 4. Direktive (EU) 2016/2341; (b) granice solventnosti u pogledu poslova strukovnog mirovinskog osiguranja, izračunane u skladu sa zakonima i drugim propisima koji su doneseni radi usklađivanja s člankom 28. Direktive 2002/83/EZ. Komisija do 31. prosinca 2017. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o tome treba li produljiti razdoblje iz prvog podstavka, uzimajući u obzir promjene prava Unije ili nacionalnog prava koje proizlaze iz ove Direktive.”
(8)

„najveći dopušteni tlak PS” znači najveći tlak za koji je oprema projektirana, a utvrđuje ga proizvođač, a on je definiran na mjestu koje je on utvrdio te to mjesto mora biti ili priključak zaštitnog uređaja i/ili uređaja za ograničavanje ili najviše mjesto na opremi ili, ako to nije prikladno, bilo koje drugo utvrđeno mjesto;
(46)

Sezonskim radnicima koji su državljani trećih zemalja trebalo bi zajamčiti jednako postupanje u vezi s granama socijalne sigurnosti navedenima u članku 3. Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (13). Ovom se Direktivom ne usklađuje zakonodavstvo o socijalnoj sigurnosti država članica niti pokriva socijalnu pomoć. Ona je ograničena na primjenu načela jednakog postupanja u području socijalne sigurnosti na osobe na koje se odnosi njezino područje primjene. Ovom se Direktivom ne bi smjelo državljanima trećih zemalja, koji ostvaruju prava u više država članica, dodijeliti veća prava od onih koja su već predviđena postojećim zakonodavstvom Unije u području socijalne sigurnosti. Zbog privremene naravi boravka sezonskih radnika i ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 1231/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (14), države članice trebale bi moći isključiti obiteljske naknade i naknade za nezaposlenost iz jednakog postupanja između sezonskih radnika i njihovih vlastitih državljana te bi trebale moći ograničiti primjenu jednakog postupanja u pogledu obrazovanja i strukovnog osposobljavanja, kao i poreznih olakšica. Ovom se Direktivom ne predviđa spajanje obitelji. Nadalje, ovom se Direktivom ne dodjeljuju prava za slučajeve koji su izvan područja primjene prava Unije, kao što su to, na primjer, slučajevi kada članovi obitelji borave u trećoj zemlji. Međutim, to ne bi smjelo utjecati na prava nadživjelih osoba koje su stekle pravo od sezonskih radnika na primanje mirovine za nadživjele osobe tijekom boravka u trećoj zemlji. To ne bi smjelo dovoditi u pitanje nediskriminirajuću primjenu nacionalnog prava država članica kojim se predviđaju pravila de minimis za doprinose mirovinskim sustavima. Trebalo bi uspostaviti mehanizme kako bi se osiguralo, prema potrebi, učinkovito pokriće socijalne sigurnosti tijekom boravka i prijenos stečenih prava sezonskih radnika.
(52)

Komisija bi trebala pratiti razvoj događaja u vezi s provedbom i utjecajem ove Direktive i podnijeti izvješće do 21. svibnja 2021. te bi potom trebala podnositi izvješće prema potrebi, kako bi se procijenilo jesu li ovoj Direktivi potrebne izmjene. Izvješće bi trebalo uključivati i podatke o površinama pakiranja duhanskih proizvoda koja nisu uređena ovom Direktivom, razvoju tržišta u vezi s novim duhanskih proizvodima, razvoju tržišta koji dovodi do značajne promjene u okolnostima, razvoju tržišta tankih cigareta, duhana za vodene lule te elektroničkih cigareta i spremnika za ponovno punjenje i percepcijom koju potrošači imaju o njima. Komisija bi prilikom pripreme izvješća o izvedivosti, koristima i učinku europskog sustava za regulaciju sastojaka u duhanskim proizvodima, uključujući izvedivost i koristi stvaranja popisa sastojaka na razini Unije koji mogu biti korišteni u duhanskim proizvodima, koji su prisutni u njima ili se u njih dodaju (takozvani „pozitivni popis”). Pripremajući to izvješće, Komisija bi trebala procijeniti, između ostalog, dostupne znanstvene dokaze o svojstvima toksičnosti sastojaka i ovisnosti o njima.
(2)

Ručno izrađene svjetleće tinjalice (HLDT-ovi) jesu ručno izrađene svjetiljke za posebne namjene kojih postoji puno vrsta. One se koriste na primjer u neonskim znakovima, kao zasebna arhitektonska rasvjeta i posebni odašiljači svjetlosti u istraživanjima koja se bave kemijskom analizom. S obzirom na to da se ručno izrađene svjetleće tinjalice koriste za primjenu u zatvorenom i na otvorenom i imaju zaseban sastav spektra boja, one moraju pouzdano raditi u osjetljivim i hladnim uvjetima, s vrlo dugačkim očekivanim vijekom trajanja, jer ih je često teško doseći. Kako bi mogle ispravno raditi u takvim uvjetima, ručno izrađenim svjetlećim tinjalicama potrebna je minimalna količina žive.
„64

Alkil (C12-16) dimetilbenzil amonijev klorid; C12-16-ADBAC

IUPAC naziv: ne primjenjuje se EC br.: 270-325-2 CAS br.: 68424-85-1

Masa suhe tvari: 940 g/kg

1. veljače 2015.

31. siječnja 2017.

31. siječnja 2025.

8
(24)

Pravično uređenje financiranja sustava povezivanja registara zahtijeva sudjelovanje i same Unije i njezinih država članica u financiranju toga sustava. Države članice trebale bi snositi troškove prilagodbe svojih nacionalnih registara tom sustavu, dok bi se središnji elementi sustava – platforma i portal koji služe kao europska točka elektronskog pristupa – trebali financirati iz odgovarajuće stavke općeg proračuna Unije. Radi dopune elemenata ove Direktive koji nisu ključni, trebalo bi Komisiji delegirati ovlasti donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s zaračunavanjem naknada za dobivanje podataka o trgovačkim društvima. To ne utječe na mogućnost nacionalnih registara da zaračunavaju naknade, ali može uključivati dodatnu naknadu za sufinanciranje održavanja i funkcioniranja platforme. Od osobite je važnosti da Komisija prilikom svojih pripremnih aktivnosti izvrši odgovarajuće konzultacije, uključujući i one na stručnoj razini. Komisija bi prilikom pripreme i sastavljanja delegiranih akata trebala osigurati istovremenu, pravovremenu i odgovarajuću dostavu svih relevantnih dokumenata Europskome parlamentu i Vijeću.
„45

Kreozot

Kreozot EZ br.: 232-287-5 CAS br.: 8001-58-9

Kreozot klase B ili klase C u skladu s europskom normom EN 13991:2003

1. svibnja 2013.

30. travnja 2015.

30. travnja 2018.

8
„990 ml/l

1. studenoga 2012.

31. listopada 2014.

31. listopada 2022.

18
(5)

Europsko je vijeće u ožujku 2007. naglasilo potrebu povećanja energetske učinkovitosti u Uniji, kako bi Unija postigla svoj cilj 20 %-tnog smanjenja potrošnje energije do 2020. godine, i pozvalo na temeljitu i brzu provedbu prioriteta utvrđenih u komunikaciji Komisije pod naslovom,Plan djelovanja za energetsku učinkovitost: ostvarivanje potencijala'. U tom je planu djelovanja utvrđen značajan potencijal troškovno učinkovitih ušteda energije u zgradarstvu. Europski je parlament u svojoj rezoluciji od 31. siječnja 2008. pozvao na jačanje odredaba Direktive 2002/91/EZ te je u više navrata pozvao da se cilj od 20 % u vezi s energetskom učinkovitosti za 2020. godinu učini obvezujućim, posljednji put u svojoj rezoluciji od 3. veljače 2009. o drugom strateškom pregledu energetske politike. Povrh toga, Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o mjerama država članica za smanjivanje njihovih emisija stakleničkih plinova s ciljem ispunjavanja obveza Zajednice u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020. (6) utvrđeni su obvezujući nacionalni ciljevi za smanjenje CO2 za koje će biti ključna energetska učinkovitost u zgradarstvu, dok se Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju korištenja energije iz obnovljivih izvora (7) predviđa promicanje energetske učinkovitosti u kontekstu obvezujućeg cilja da se do 2020. godine iz obnovljivih izvora pokriva 20 % ukupne potrošnje energije Unije.
(9)

Sustav bonitetnog nadzora institucija za elektronički novac treba preispitati i bolje uskladiti s rizicima s kojima se te institucije suočavaju. Taj sustav također treba uskladiti sa sustavom bonitetnog nadzora koji se primjenjuje na institucije za platni promet prema Direktivi 2007/64/EZ. U tom pogledu, odgovarajuće odredbe Direktive 2007/64/EZ treba primjenjivati mutatis mutandis na institucije za elektronički novac, ne dovodeći u pitanje odredbe ove Direktive. Upućivanje na „instituciju za platni promet” u Direktivi 2007/64/EZ stoga treba čitati kao upućivanje na instituciju za elektronički novac; upućivanje na „platne usluge” treba čitati kao upućivanje na aktivnost platnih usluga i izdavanja elektroničkog novca; upućivanje na „korisnika platnih usluga ‚ treba čitati kao upućivanje na korisnika platnih usluga i imatelja elektroničkog novca; upućivanje na ’ovu Direktivu” treba čitati kao upućivanje i na Direktivu 2007/64/EZ i na ovu Direktivu; upućivanje na glavu II. Direktive 2007/64/EZ treba čitati kao upućivanje na glavu II. Direktive 2007/64/EZ i glavu II. ove Direktive; upućivanje na članak 6. Direktive 2007/64/EZ treba čitati kao upućivanje na članak 4. ove Direktive; upućivanje na članak 7. stavak 1. Direktive 2007/64/EZ treba čitati kao upućivanje na članak 5. stavak 1. ove Direktive; upućivanje na članak 7. stavak 2. Direktive 2007/64/EZ treba čitati kao upućivanje na članak 5. stavak 6. ove Direktive; upućivanje na članak 8. Direktive 2007/64/EZ treba čitati kao upućivanje na članak 5. stavke 2. do 5. ove Direktive; upućivanje na članak 9. Direktive 2007/64/EZ treba čitati kao upućivanje na članak 7. ove Direktive; upućivanje na član 16. stavak 1. Direktive 2007/64/EZ treba čitati kao upućivanje na članak 6. stavak 1. točke (c) do (e) ove Direktive; i upućivanje na članak 26. Direktive 2007/64/EZ treba čitati kao upućivanje na članak 9. ove Direktive.
6.

Od 1. prosinca 2010. u odjeljku 4. Priloga IV., naslov i točka (a) zamjenjuju se sljedećim: „4. Igračke koje sadrže tvari ili smjese koje su same po sebi opasne. Kemijske igračke (a) Ne dovodeći u pitanje primjenu odredbi predviđenih Uredbom (EZ) br. 1272/2008, upute za uporabu igračaka koje sadrže smjese koje su same po sebi opasne ili tvari koje ispunjavaju kriterije za bilo koji od sljedećih razreda ili kategorija opasnosti navedenih u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1272/2008: i. razredi opasnosti od 2.1 do 2.4, 2.6 i 2.7, 2.8 vrste A i B, 2.9, 2.10, 2.12, 2.13 kategorije 1 i 2, 2.14 kategorije 1 i 2, 2.15 vrste od A do F; ii. razredi opasnosti od 3.1. do 3.6, 3.7 nepoželjni učinci na spolnu funkciju i plodnost ili na razvoj, 3.8. učinci osim narkotičkih učinaka, 3.9. i 3.10; iii. razred opasnosti 4.1; iv. razred opasnosti 5.1; nose upozorenje o opasnoj prirodi tih tvari ili smjesa i naznaku opreza koji korisnik treba poduzeti kako bi izbjegao opasnosti vezane uz njih, koje se sažeto navode u skladu s vrstom igračke. Potrebno je spomenuti i prvu pomoć koja se daje u slučaju ozbiljnih nezgoda koje proizlaze iz uporabe ove vrste igračke. Potrebno je navesti i da se igračke moraju držati izvan dosega vrlo male djece.”
(1)

Prilog III. dio 1. mijenja se kako slijedi: Dodaju se referentni brojevi od 98 do 101: Referentni br. Tvar Ograničenja Uvjeti za uporabu i upozorenja koja moraju biti tiskana na naljepnici Područje primjene i/ili uporabe Najveća dopuštena koncentracija u gotovom kozmetičkom proizvodu Ostala ograničenja i uvjeti a b c d e f „98 Salicilna kiselina (1) (CAS br. 69-72-7) a) Proizvodi za kosu koji se ispiru b) Ostali proizvodi a) 3,0 % b) 2,0 % Ne rabiti u proizvodima namijenjenima djeci mlađoj od tri godine osim u šamponima. Ne rabiti u proizvodima namijenjenima djeci mlađoj od tri godine (2) 99 Anorganski sulfiti i bisulfiti (3) a) Oksidacijski proizvodi za bojenje kose b) Proizvodi za ravnanje kose c) proizvodi za samotamnjenje lica d) Ostali proizvodi za samotamnjenje a) 0,67 % izraženo kao slobodni SO2 b) 6,7 % izraženo kao slobodni SO2 c) 0,45 % izraženo kao slobodni SO2 d) 0,40 % izraženo kao slobodni SO2 Za druge namjene osim onih za sprečavanje razvoja mikroorganizama u proizvodu. Svrha mora biti razvidna na opremi proizvoda. 100 Triklokarban (4) (CAS br. 101-20-2) Proizvodi koji se ispiru 1,5 % Kriteriji čistoće: 3,3’,4,4’-tetrakloroazobenzen ≤ 1 ppm 3,3’,4,4’-tetrakloroazoksibenzen ≤ 1 ppm Za druge namjene osim onih za sprečavanje razvoja mikroorganizama u proizvodu. Svrha mora biti razvidna na opremi proizvoda. 101 Cinkov pirition (5) (CAS br. 13463-41-7) Proizvodi koji ostaju na kosi 0,1 % Za druge namjene osim onih za sprečavanje razvoja mikroorganizama u proizvodu Svrha mora biti razvidna na opremi proizvoda
(a)

nije obuhvaćen člankom 4. stavkom 1. točkom 18. podtočkom (c) Direktive 2004/39/EZ ili točkama od 4. do 10. odjeljka C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ;
4.

U Prilogu IV. dio B mijenja se kako slijedi: (a) u točki 20.1. trećem stupcu slova „LT” brišu se; (b) u točki 20.2. trećem stupcu slova „LT” brišu se; (c) u točki 21. trećem stupcu riječi „Trentino-Južni Tirol: autonomna pokrajina Trento;” brišu se; (d) u točkama 21. do 21.3. trećem stupcu: 1. riječi „(osim pokrajinskog područja sjeverno od državne ceste br. 9. – Via Emilia)” dodaju se nakon riječi „Forlì-Cesena” i „Rimini”; 2. sljedeće se riječi dodaju nakon riječi „SI”: „(osim regija Gorenjska i Maribor)”; 3. sljedeće se riječi dodaju nakon riječi „SK”: „(osim općina Blahová, Horné Mýto i Okoč (okrug Dunajská Streda), Hronovce i Hronské Kľačany (okrug Levice), Veľké Ripňany (okrug Topoľčany), Málinec (okrug Poltár), Hrhov (okrug Rožňava), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše i Zatín (okrug Trebišov))”; (e) u točki 22. trećem stupcu slova „LT” brišu se; (f) u točki 23. trećem stupcu slova „LT” brišu se; (g) u točkama 24.1., 24.2. i 24.3. trećem stupcu: riječi unutar zagrada iza slova „P” zamjenjuju se sljedećim: „Azores, Beira Interior, Beira Litoral, Entre Douro e Minho, Madeira, Ribatejo e Oeste (općine Alcobaça, Alenquer, Bombarral, Cadaval, Caldas da Rainha, Lourinhã, Nazaré, Obidos, Peniche i Torres Vedras) i Trás-os-Montes”; (h) u točki 25. trećem stupcu slova „LT” brišu se; (i) u točki 26. trećem stupcu slova „LT” brišu se; (j) u točki 27.1. trećem stupcu slova „LT” brišu se; (k) u točki 27.2. trećem stupcu slova „LT” brišu se; (l) u točki 30. trećem stupcu slova „LT” brišu se.