PRILOG

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„CIDRE DE NORMANDIE”/„CIDRE NORMAND”

EU br.: PGI-FR-00089-AM01 — 4.1.2017.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1. Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Naziv: Organisme de défense et de gestion des cidres sous indicationgéographique protégée (Nadležno tijelo za zaštitu jabukovača i upravljanje jabukovačama sa ZOZP-om) Adresa: 123 rue Saint-Lazare 75008 Pariz FRANCUSKA Tel. +33 145222432 Faks +33 145222485 E-pošta: contact@odgcidresigp.com

Skupina je udruženje uređeno zakonom od 1. srpnja 1901. Sastoji se od proizvođača voća za proizvodnju jabukovače i prerađivača, stoga ima pravo tražiti izmjene specifikacije.

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

— ☐ Naziv proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☒ Zemljopisno područje — ☒ Dokaz o podrijetlu — ☒ Metoda proizvodnje — ☒ Povezanost — ☒ Označivanje — ☒ Ostalo: [Ažuriranje podataka za kontakt nadležne službe države članice i skupine koja podnosi zahtjev, podataka za kontakt kontrolnog tijela, nacionalnih zahtjeva, prilogâ.]

4. Vrsta izmjene

— ☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 — ☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5. Izmjene

5.1. Opis proizvoda

— Točka „Jabukovače ‚Cidre de Normandie’ nastaju fermentacijom mošta od svježeg ‚voća za jabukovaču’ proizvedenog i prerađenog u Normandiji” zamijenjena je točkom: „Jabukovača ‚Cidre de Normandie’/‚Cidre normand’ jest pjenušava jabukovača koja nastaje fermentacijom mošta od svježeg voća (jabuke ili kruške) za jabukovaču ili kruškovaču, proizvedenog i prerađeno na zemljopisnom području definiranom u ovoj specifikaciji”. U toj se definiciji jasno navodi da jabukovača mora biti pjenušava i da se može proizvesti samo od voća za jabukovaču. Jabukovača „Cidre de Normandie” oduvijek se proizvodila isključivo od voća za jabukovaču zbog voćnjaka posađenih na zemljopisnom području. To se ograničenje u važećoj specifikaciji spominje u točki o sirovinama. Taj se precizni izraz koji otklanja neodređenost o prisutnosti drugog voća nalazi već u opisu proizvoda.

— Dodana je točka u kojoj se definira voće za jabukovaču: riječ je o jabukama za jabukovaču ili kruškama za kruškovaču koje daju sok s udjelom tanina (polifenola) od najmanje 0,6 g/l ukupnih taninskih kiselina, čistih ili oksidiranih. U važećoj specifikaciji upućuje se na popis preporučenih sorti voća naveden u prilogu. Taj popis nije iscrpan i sorte voća podložne su promjeni. Taj se okvirni popis zamjenjuje definicijom voća za jabukovaču koje se od stolnog voća razlikuje po udjelu tanina.

— Točke o prezentiranju proizvoda izbrisane su. Naime, navedena su pakiranja općenita i najčešće se upotrebljavaju, dakle dopuštene su sve vrste prezentiranja proizvoda.

— Odredbe o sirovinama prenesene su u dio „Opis metode proizvodnje”. Posljednja točka o sortnom sastavu normandijskih voćnjaka zamijenjena je sljedećom točkom: „Raznolikost sortnog sastava voćnjaka omogućuje postizanje uravnoteženosti među različitim sortama na razini zemljopisnog područja. Više od trećine voćnjaka zauzimaju gorke i slatko-gorke sorte, više od trećine slatke sorte, a ostatak kiselkaste i trpke sorte jabuka, stoga ih proizvođači mogu kombinirati kako bi pronašli najprikladnije spojeve.” Postoci koji se odnose na zasađene voćnjake također su izbrisani („Normandijski visoko rezani voćnjak uglavnom se sastoji od slatkih (44 %) i slatko-gorkih sorti (37 %). Novi nisko rezani voćnjaci također se sastoje od 60 % slatkih i slatko-gorkih sorti”) jer su se odnosili na dio normandijskih voćnjaka koji su u danom trenutku obrađivali gospodarski subjekti iz skupine koja je podnijela zahtjev za ZOZP. Iako uravnoteženost među sortama nije dovedena u pitanje, postoci su se promijenili.

— Točka o vrsti i svojstvima sastojaka (pitka voda, šećer, aditivi, konzervansi, zaslađivači, CO2) izbrisana je, osim rečenice o karamelu, koja je prenesena u dio „Opis metode dobivanja proizvoda”. Karamel je i dalje jedino dopušteno bojilo. Ti su dijelovi izbrisani kako bi se specifikacija ažurirala s obzirom na nacionalne i europske propise koji se odnose na prehrambene aditive.

— Točke o fizičko-kemijskim i organoleptičkim svojstvima preformulirane su kako bi njihov opis bio čitkiji te kako bi ga se uskladilo s opisom proizvoda i izbjegla ponavljanja. Preostale su tri kategorije svojstava: glavna fizička svojstva, kemijska svojstva i organoleptička svojstva.

— Navedena su glavna fizičko-kemijska svojstva jabukovače „Cidre de Normandie” ili „Cidre normand”: „bistro ili mutno piće dobiveno fermentacijom mošta od prešane pulpe voća za jabukovaču s dodatkom vode ili bez dodatka vode. Jabukovača ima mjehuriće i tanku pjenu”. U važećoj specifikaciji ta su svojstva navedena kao organoleptička svojstva. Nadalje, dodano je sljedeće: „Količine namijenjene industrijskoj upotrebi i proizvodnji mješovitih proizvoda mogu se stavljati na tržište i nepjenušave.” Naime, jabukovača se može upotrebljavati u industrijske svrhe, na primjer u proizvodnji octa ili mješovitih proizvoda kao što su sokovi. Iako ova upotreba nije izričito navedena u važećoj specifikaciji, utvrđeno je da se nepjenušava jabukovače „Cidre de Normandie” kontinuirano upotrebljava.

— Kad je riječ o kemijskim svojstvima jabukovače „Cidre de Normandie”, zadržane su samo tri ciljne vrijednosti: ukupni volumni udio alkohola, stvarni najmanji ukupni volumni udio alkohola i najveći ukupni udio hlapivih kiselina. Kad je riječ o najmanjem ukupnom volumnom udjelu alkohola, zadržana je samo vrijednost od 5,0 %, primjenjiva na sve jabukovače „Cidre de Normandie”, dok je vrijednost od 5,5 %, za jabučna vina izbrisana. Ostale vrijednosti (najveći udio željeza, najveći udio etanala, ukupni najveći udio sumpornog dioksida) izbrisane su jer su obuhvaćene nacionalnim propisima (zakon 53-978 od 30. rujna 1953.) koji se primjenjuju na sve jabukovače te stoga nisu specifične za „Cidre de Normandie”.

— Organoleptička svojstva „Cidre de Normandie” nisu u bitnome izmijenjena, a predmetne su točke radi čitkosti spojene u jednu: „Jabukovaču ‚Cidre de Normandie’ ili ‚Cidre normand’ karakteriziraju snažne i raznolike, pretežno voćne arome (jabuka, agrumi, breskva, marelica …). Boja jabukovače ‚Cidre de Normandie’ ili ‚Cidre normand’ proteže se od ‚svijetložute’ do ‚tamnonarančaste’. Jabukovače prilično naglašene boje česte su, a boja proizlazi iz spajanja sorti voća bogatih polifenolima (slatko, slatko-gorko …) koje oksidiraju, primjerice u slučaju vrenja pulpe. Jabukovača ‚Cidre de Normandie’ poznata je po uravnoteženom omjeru kiselosti, gorčine i slatkoće.” Navodi o aromama, okusima i bojama odražavaju prirodnu promjenjivost jabukovača ovisno o spajanju sorti: opis pokriva sva postojeća svojstva, koja ne moraju obvezno biti prisutna u svakoj jabukovači.

— Sve odredbe koje nisu prethodno spomenute izbrisane su (najveći udio željeza, etanala, dioksida, posebna svojstva određenih vrsta jabukovače). Te su odredbe obuhvaćene općim propisima primjenjivima na jabukovače u kojima su među ostalim definirane razne vrste jabukovače (jabučna vina, slatka, suha, polusuha).

5.2. Zemljopisno područje

U točki „Jabukovače ‚Cidre de Normandie’ (jabukovače i koncentrirani mošt) proizvode se isključivo u Normandiji” tekst „Normandija znači regija koja se sastoji od sljedećih departmana” zamijenjen je sljedećim tekstom:

„Berba voća za jabukovaču i proizvodnja jabukovače ‚Cidre de Normandie’, osim postupka pakiranja, provode se na zemljopisnom području koje čine općine navedene u nastavku. Zemljopisno područje temelji se na povijesnoj regiji Normandiji i manjim pridruženim područjima (Perche, Domfrontais, Plaine d’Alençon, Pays de Bray). Prostire se kroz departmane administrativne regije Normandije i jedan dio susjednih departmana, Mayenne, Sarthe, Eure-et-Loir i Oise.”

Definicija zemljopisnog područja u važećoj specifikaciji odnosi se na departmane i kantone. Kantoni su zamijenjeni popisom općina koje ih čine jer su one manje podložne promjenama.

Dodana je karta zemljopisnog područja.

Unatoč tim formalnim izmjenama, definicija zemljopisnog područja ostala je nepromijenjena.

5.3. Dokaz o podrijetlu

— Točka „Proizvodnja jabukovača ‚Cidre de Normandie’ može se odvijati, osim pakiranja, samo u proizvodnim jedinicama koje se nalaze na zemljopisnom području.” izbrisana je. Odredbe iz te točke opisuju faze koje se obvezno moraju odvijati na zemljopisnom području te su stoga prenesene u točku „Definicija zemljopisnog područja”.

— Rubrika „Dokaz o podrijetlu” dopunjena je kako bi se pojačala sljedivost podrijetla. Stoga je navedeno da gospodarski subjekti obavezno moraju provoditi sljedivost i da se moraju identificirati pri relevantnoj skupini.

— Unesene su izmjene u sljedeće točke: — Elementi koji se nalaze na pakiranju: točka je izbrisana jer sadržava opće obveze koje se odnose na označivanje proizvoda, a ne na sljedivost. — Elementi koji se odnose na sljedivost proizvodnje: riječ „izrada” zamijenjena je riječju „proizvodnja”, koja je odgovarajući termin u kontekstu jabukovače. Pojam „informacijski list” izbrisan je jer je riječ o vrsti dokumenta koji se može uključiti u stanje robnih zaliha, što omogućuje sljedivost odgovarajućih informacija.

— Sirovine: Riječi „iz regije koja nije Normandija” zamjenjuju se riječima „izvan zemljopisnog područja” kako bi se napravila jasna razlika između voća koje se smije koristiti za proizvodnju jabukovače „Cidre de Normandie” i drugog voća. Izraz „dozvola za transport” zamijenjen je izrazom „nalog za isporuku” za svaku isporučenu seriju. Na tom je nalogu navedena vrsta voća („voće za jabukovaču”). Time je nalog za isporuku precizniji.

— Izrada (preimenovana u „Proizvodnja”): ta je točka spojena s točkom Pakiranje i distribucija. Tekst je izmijenjen kako bi se pojasnile odredbe: Riječi „prethodno definirani dokumenti” zamjenjuju se riječima „robne zalihe”.

— Svi elementi točke „Pakiranje i distribucija”, osim sljedivosti, izbrisani su jer su se odnosili na fazu pakiranja, koja se ne provodi nužno na zemljopisnom području.

— Dodana je odredba o deklaraciji proizvedenih količina te obvezi vođenja registra za proizvođače voća za jabukovaču (lokalizacija parcela, pripadajuće sorte, razlikovanje kategorija voća za jabukovaču od stolnog voća) te stanja robnih zaliha ili svih drugih jednakovrijednih dokumenata za sve druge gospodarske subjekte (ulaz i izlaz voća za preradu, mošta i koncentriranog mošta te jabukovače).

— Dodan je sažeti prikaz sljedivosti u tabličnom obliku.

5.4. Metoda proizvodnje

— Sirovine: Ta je točka dodana u opisu metode proizvodnje. U njoj su navedeni elementi iz rubrike „Opis proizvoda” iz važeće specifikacije (kategorije sorta voća za jabukovaču prema njihovim svojstvima – udio tanina, kiselost). Upućivanje na popis preporučenih sorti voća za jabukovaču zamjenjuje se definicijom voća za jabukovaču (jabuke i kruške koje daju sok s količinom tanina (polifenola) od najmanje 0,6 g/l ukupnih taninskih kiselina, čistih ili oksidiranih). Pri proizvodnji jabukovače „Cidre de Normandie” upotrebljava se velik broj sorti voća za jabukovaču čiji se okusi upotpunjuju. Te su sorte u važećoj specifikaciji samo djelomično navedene na popisu „preporučenih” sorti, koji je ograničavajući i neusklađen. Na primjer, sorte preporučene odlukama od 20. travnja 1967. i 30. svibnja 1980., od kojih su sve obuhvaćene danom definicijom sirovina, ne nalaze se na tom popisu. Osim toga, na popisu se ne nalaze ni tradicionalne lokalne sorte, iako su izrazito brojne. Radi postizanja usklađenosti i točnosti te zbog toga što je teško sastaviti potpuni popis sorti, odabran je analitički razlikovni kriterij voća za jabukovaču. Tanini su jedno od svojstava voća za jabukovaču koji se, uz kiselost, upotrebljavaju za klasificiranje sorti po skupinama okusa u svrhu spajanja. U okviru definiranog skupa klasičnom podjelom voće za jabukovaču dijeli se u pet kategorija, s pomoću kojih ih voćari mogu klasificirati. Prema tome, u rečenici: „Sorte voća za jabukovaču podijeljene su u šest kategorija od kojih su glavne sljedeće”, brojka šest zamijenjena je brojkom pet kako bi se ispravila pogreška.

— Faze proizvodnje: U točki „varenje i prešanje voća” dodano je da voće za jabukovaču koje dolazi iz zemljopisnog područja zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla mora biti čisto na početku lanca prerade. Taj je zahtjev povezan s brisanjem obveze pranja voća; pranje nije potrebno u slučaju ručnog branja i/ili ako voće ne dođe u kontakt s tlom. U točki „Bistrenje prije fermentacije” navedene metode (bistrenje, izdvajanje pektina, postupci odvajanja …) zamijenjene su izrazom „prakse i obrada koje su dozvoljene i potvrđene u upotrebi”. Naime, nisu sve navedene radnje obvezne. Njihovo provođenje ovisi o znanju i iskustvu uključenih gospodarskih subjekata. U točki „Fermentacija” izbrisane su dopuštene prakse (kupaža, zaslađivanje, upotreba šećera u jabučnom vinu) jer su obuhvaćene općim propisima. U točki „Bistrenje nakon fermentacije” točno je utvrđeno slijedi li nakon bistrenja centrifugiranje i/ili filtracija „ili ne slijedi”. Centrifugiranje i filtracija namijenjeni su ubrzavanju taloženja lebdećih čestica odnosno njihovu zadržavanju kako bi proizvod bio bistriji. Ti postupci utječu na izgled jabukovače, no ne i na njezin okus. Stoga nepostojanje obveze njihova provođenja nakon bistrenja ne utječe znatno na proizvod. U naslovu točke „Fermentacija ili karbonizacija” riječ „karbonizacija” zamijenjena je riječju „gaziranje”. Gaziranje je već dopušteno u skladu s važećom specifikacijom. Tom izmjenom nastoji se otkloniti dvojba u pogledu dvaju istovrijednih termina: gaziranje pića odnosi se na prehrambenu industriju, točnije na dodavanje CO2 (karbonizacija) kako bi se dobilo pjenušavo (gazirano) piće. Odredbe o pakiranju i skladištenju izbrisane su jer ne uvjetuju dodatne zahtjeve. Dodan je sažet prikaz vijeka proizvoda s različitim fazama proizvodnje jabukovače „Cidre de Normandie”/„Cidre normand”.

5.5. Povezanost

Poglavlje „uzročna povezanost” podijeljeno je na tri dijela kako bi se bolje definirale specifičnosti zemljopisnog područja, specifičnosti proizvoda i uzročna povezanost. Riječ je o izmjenama teksta koje ne podrazumijevaju izmjenu biti.

5.6. Označivanje

Specifični elementi označivanja ograničeni su na naziv pića, a to je: „Cidre de Normandie”/„Cidre normand”.

Ostale odredbe iz te točke važeće specifikacije izbrisane su. Većinom su obuhvaćene nacionalnim propisima koji se primjenjuju na jabukovače (neobvezni uvjeti za jabučno vino, čisti sok, prirodnu pjenušavost, prirodnu fermentaciju …) ili kategoriju većih proizvoda (certifikat o sukladnosti). Ostale odredbe nisu obvezujuće (mogućnost obavješćivanja potrošača o vrsti, podrijetlu, izradi, posebnostima i organoleptičkim svojstvima proizvoda).

Izbrisana je obveza navođenja kontrolnog tijela na oznaci proizvoda. Podaci o kontrolnom tijelu dostupni su iz drugih izvora, a tijelo se može i promijeniti.

Budući da je od 4. siječnja 2016. stavljanje loga ZOZP-a obvezno, povučena je i obveza stavljanja oznake „ZOZP i/ili Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”.

5.7. Ostalo

— Ažuriranje podataka

U skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 dodani su podaci francuskog nacionalnog zavoda za podrijetlo i kvalitetu proizvoda (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) kao nadležne službe države članice. Nadalje, zbog promjena u strukturi sektora izmijenjeni su naziv i podaci za kontakt skupine.

— Kontrolno tijelo

Podaci za kontakt kontrolnog tijela zamijenjeni su podacima nadležnog tijela u području kontrole. Tom se izmjenom želi izbjeći izmjenu specifikacije u slučaju promjene kontrolnog tijela.

— Nacionalni zahtjevi

Dodana je tablica s glavnim kontrolnim točkama.

— Prilozi

Prilozi važeće specifikacije izbrisani su. Naime, sastavljeni su od obvezujućih odredbi o zemljopisnom području, koje su već navedene u specifikaciji, ili od neobvezujućih informacija.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„CIDRE DE NORMANDIE”/„CIDRE NORMAND”

EU br.: PGI-FR-00089-AM01 — 4.1.2017.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1. Naziv

„Cidre de Normandie”/„Cidre normand”

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi iz Priloga I. Ugovoru (začini itd.)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Jabukovača „Cidre de Normandie”/„Cidre normand” jest pjenušava jabukovača koja nastaje fermentacijom mošta od svježeg voća (jabuke ili kruške) za jabukovaču ili kruškovaču, proizvedenog i prerađenog na definiranom zemljopisnom području.

Mošt od voća za jabukovaču može dijelom biti dobiven od koncentriranog mošta pod uvjetom da njegov udio u ukupnom volumenu mošta ne prelazi 40 % ukupnog upotrijebljenog mošta (izraženo u rekonstituiranom moštu).

Raznolikost sortnog sastava voćnjaka omogućuje postizanje uravnoteženosti među različitim sortama na razini zemljopisnog područja. Više od trećine voćnjaka zauzimaju gorke i slatko-gorke sorte, više od trećine slatke sorte, a ostatak kiselkaste i trpke sorte jabuka, stoga ih proizvođači mogu kombinirati kako bi pronašli najprikladnije spojeve.

Jabukovača „Cidre de Normandie”/„Cidre normand” jest bistro ili mutno piće dobiveno fermentacijom mošta od prešane pulpe voća za jabukovaču s dodatkom vode ili bez dodatka vode. Jabukovača ima mjehuriće i tanku pjenu.

Pjenušavost proizlazi iz prisutnosti plina CO2 koji nastaje fermentacijom i/ili se dodaje u proizvod.

Količine namijenjene industrijskoj upotrebi i proizvodnji mješovitih proizvoda mogu se na tržište stavljati i nepjenušave.

Boja jabukovače „Cidre de Normandie” ili „Cidre normand” proteže se od „svijetlo žute” do „narančaste”. Aroma joj je snažna i osebujna, pretežno voćna (jabuka, agrumi, breskva, marelica …), s uravnoteženim omjerom gorčine, kiselosti i slatkoće.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Za proizvodnju jabukovače „Cidre de Normandie”/„Cidre normand” upotrijebljeno je voće za jabukovaču. U tu kategoriju ne pripada stolno voće. Pod voćem za jabukovaču podrazumijeva se da jabuke i kruške koje su upotrijebljene za proizvodnju jabukovače daju sok s udjelom tanina (polifenola) od najmanje 0,6 g/l ukupnih taninskih kiselina, čistih ili oksidiranih.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Proizvodnja voća i njihova prerada u jabukovaču (proizvodnja mošta prešanjem voća, proizvodnja jabukovače fermentacijom mošta). Sirup dobiven upotrebom negrijane vode, hladnom fermentacijom ili fermentacijom na sobnoj temperaturi, jedino dopušteno bojilo: karamel.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi naziv

Obvezno navođenje naziva pića: „Cidre de Normandie”/„Cidre normand”.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

— Departman Seine Maritime: sve općine,

— Departman Eure: sve općine,

— Departman Calvados: sve općine,

— Departman La Manche: sve općine,

— Departman Orne: sve općine,

— Departman Oise, sljedeće općine: Blacourt, Le Coudray-Saint-Germer, Cuigy-en-Bray, Espaubourg, Flavacourt, Hodenc-en-Bray, Labosse, Lachapelle-aux-Pots, Lalande-en-Son, Lalandelle, Puiseux-en-Bray, Saint-Aubin-en-Bray, Saint-Germer-de-Fly, Saint-Pierre-es-Champs, Sérifontaine, Talmontiers, Le Vaumain, Le Vauroux, Abancourt, Blargies, Boutavent, Bouvresse, Broquiers, Campeaux, Canny-sur-Thérain, Escles-Saint-Pierre, Formerie, Fouilloy, Gourchelles, Héricourt-sur-Thérain, Lannoy-Cuillère, Moliens, Monceaux-l’Abbaye, Mureaumont, Omécourt, Quincampoix-Fleuzy, Romescamps, Saint-Arnoult, Saint-Samson-la-Poterie, Saint-Valery, Villers-Vermont, Elencourt, Beaudéduit, Briot, Brombos, Cempuis, Daméraucourt, Dargies, Feuquières, Grandvilliers, Grez, Halloy, Le Hamel, Hautbos, Lavacquerie, Laverrière, Le Mesnil-Conteville, Offoy, Saint-Maur, Saint-Thibault, Sarcus, Sarnois, Sommereux, Thieuloy-Saint-Antoine, Achy, Blicourt, Bonnières, Fontaine-Lavaganne, Gaudechart, Haute-Épine, Hétomesnil, Lihus, Marseille-en-Beauvaisis, Milly-sur-Thérain, La Neuville-sur-Oudeuil, La Neuville-Vault, Oudeuil, Pisseleu, Prévillers, Rothois, Roy-Boissy, Saint-Omer-en-Chaussée, Villers-sur-Bonnières, Bazancourt, Buicourt, Crillon, Ernemont-Boutavent, Escames, Fontenay-Torcy, Gerberoy, Glatigny, Grémévillers, Hannaches, Hanvoile, Haucourt, Hécourt, Lachapelle-sous-Gerberoy, Lhéraule, Loueuse, Martincourt, Morvillers, Saint-Deniscourt, Saint-Quentin-des-Prés, Senantes, Songeons, Sully, Thérines, Villembray, Villers-sur-Auchy, Vrocourt, Wambez,

— Departman Eure et Loir, sljedeće općine: Argenvilliers, (Les) Autels-Villevillon, Authon-du-Perche, (La) Bazoche-Gouet, Beaumont-les-Autels, Béthonvilliers, Brunelles, Champrond-en-Perchet, Chapelle-Guillaume, Chapelle-Royale, Charbonnières, Coudray-au-Perche, (Les) Étilleux, (La) Gaudaine, Luigny, Margon Miermaigne, Moulhard, Nogent-le-Rotrou, Saint-Bomer, Saint-Jean-Pierre-Fixte, Soizé, Souancé-au-Perche, Trizay-Coutretot-Saint-Serge, Vichères,

— Departman Mayenne, sljedeće općine: Ambrières-les-Vallées, Chantrigné, Couesmes-Vaucé, La Haie-Traversaine, Le Pas, St-Loup-du-Gast, Soucé, Le Housseau-Brétignolles, Lassay-les-Châteaux, Rennes-en Grenouilles, St-Julien-du-Terroux, Ste-Marie-du-Bois, Thuboeuf, Gorron, Hercé, Lesbois, St-Aubin-Fosse-Louvain, Vieuvy, Désertines, Boulay-les-Ifs, Champfremont, Ravigny, St-Pierre-des-Nids, Champéon, Charchigné, Le Horps, Montreuil-Poulay, Le Ribay,

— Departman Sarthe, sljedeće općine: Nogent-le-Bernard, Avezé, Dehault, La-Chapelle-du-Bois, La-Ferté-Bernard, Préval, St-Aubin-des-Coudrais, Louzes, Neufchâtel-en-Saosnois, Assé-le-Boisne, Douillet-le-Joly, Montreuil-le-Chétif, St-Aubin-de-Locquenay, St-Georges-le-Gaultier, St-Léonard-des-Bois, St-Paul-le-Gaultier, Sougé-le-Ganelon, Ancinnes, Gesnes-le-Gandelin, Moulins-le-Carbonnel.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

S geološkoga gledišta, zapad Normandije pripada Armoričkom masivu, a njezin istok pariškom bazenu. Normandiju obilježava blaga i vlažna klima, uz znatne količine ljetnih oborina. Normandijska klima oceanskog je tipa. Na obali su zime razmjerno blage, dok su u unutrašnjosti oštrije. Ljeta su svježa i vlažna. Padaline su razmjerno obilne. Zbog geološke raznolikosti pejzaži su raznoliki, no njihova je raznolikost ipak ograničena zajedničkom blagom i vlažnom klimom. Stoga se u brojnim dijelovima Normandije nalaze identični livadni i šumski pejzaži.

Zahvaljujući povoljnim prirodnim uvjetima, u prvom redu u pogledu oborina, voćnjaci za uzgoj voća za jabukovaču, koji se još od srednjeg vijeka zasađuju sortama koje dolaze iz Španjolske (Biskaj), proširili su se cijelim normandijskim krajem.

Tako je Normandija postala prvi voćnjak za uzgoj voća za jabukovaču u Francuskoj (jabuke za jabukovaču i kruške za kruškovaču).

Voće koje se prerađuje potječe sa zemljopisnog područja, koje je kroz povijest bilo i do danas ostalo najvažnije područje za proizvodnju jabukovače u Europi i u kojem se razvilo bogato i priznato znanje i iskustvo u proizvodnji jabukovače.

Proizvođači, a kasnije i lokalni uzgajivači novih sorti i rasadničari odabrali su, poboljšali i prilagodili biljni materijal normandijskim pedoklimatskim uvjetima te dobili velik broj sorti jabuka za jabukovaču i krušaka za kruškovaču koje se ističu količinom tanina i specifičnim tehnološkim mogućnostima. Dobivanjem ili uvođenjem novih sorti koje se pokažu prilagođenima lokalnim uvjetima proizvodnje i prerade taj broj i dalje raste, čime se održava bioraznolikost genetskog resursa.

Normandija je bogata znanjem i iskustvom i u području prerade.

Nadalje, u Normandiji je jabukovača istinska kulinarska i povijesna referenca, sveprisutna u gastronomiji.

Ubrzano širenje jabukovače tijekom vremena dovelo je do promjena u metodi proizvodnje. Jabukovača se do sredine 19. stoljeća proizvodila na farmama. Kasnije su se, s povećanjem potrošnje, proizvodnjom tog pića počeli baviti obrtnici i industrijski proizvođači, koji su usavršili postupak prerade (tehnike bistrenja, skladištenje na hladnom, pasterizacija, gaziranje itd.).

Tehnike mehaničkog prešanja omogućile su bolji prinos soka bez narušavanja specifičnih svojstava voća.

Od početka 20. stoljeća postupno se razvila filtracija kojom se postiže bolja stabilnost jabukovače. Pedesetih godina prošlog stoljeća veliki proizvođači jabukovače počeli su pasterizirati slatke jabukovače kako bi ih dulje očuvali, spriječili razvoj mikroorganizama te smanjili rizik pri dostavi na udaljena odredišta.

To priznato znanje i iskustvo, primijenjeno na prerađene sirovine, omogućilo je razvoj proizvodnje renomirane jabukovače, čija se konzumacija ukorijenila u regionalnoj baštini, a zatim proširila i izvan regije.

Prema normandijskoj predaji, tajnu proizvodnje jabukovače donijeli su pomorci s Biskaja u 6. stoljeću. No upotreba jabukovače uistinu se proširila tek u 12. stoljeću, i to prvo u dolinama rijeka Touques i Risle, pa u području Cotentin, a naposljetku i u području Caux. U 14. stoljeću jabukovača je počela zamjenjivati ječmeno pivo (cervoise), a u Normandiji su se vino i jabukovača prodavali u gotovo jednakim količinama. U 15. stoljeću, nakon stogodišnjeg rata, jabukovača je postala zajedničko piće donje i srednje Normandije. U 16. stoljeću došlo je do velikog napretka u proizvodnji jabukovače, zahvaljujući dolasku Guillaumea de Dursusa iz Biskaja u područje Cotentin. On je poboljšao sorte voćaka jabuka za jabukovaču koje se tamo uzgajaju. Prema njegovu primjeru, i drugi lokalni veleposjednici počeli su odabirati i održavati sorte. Za vrijeme Luja XIII., zbog nameta na vino, u Normandiji su uništeni gotovo svi vinogradi, no kultura jabuka nastavila se razvijati. Rasla je i konzumacija jabukovače. No nakon toga, zbog ratova, nameta i općeg siromaštva, zanimanje za jabuke i jabukovaču smanjilo se.

Od 18. stoljeća kraljevski službenici (intendants), poljoprivredna poduzeća i državno vijeće zajednički rade na poboljšanju i poticanju kulture stabala jabuke. U 19. stoljeću proizvodnja jabukovače ponovno raste, a njezina se potrošnja razvija osobito nakon 1870.

Proizvodnja i prerada jabukovače uzele su maha u 19. i početkom 20. stoljeća te su se do drugog svjetskog rata osnovala brojna poduzeća koja su se ubirala korist od tadašnjeg sustava destilacije (u prvom redu zahvaljujući prihodima od proizvodnje alkohola za državne potrebe).

U dvadesetim godinama 20. stoljeća nacionalna proizvodnja jabukovače premašila je proizvodnju piva. U najproduktivnijim godinama proizvodnja u departmanima La Manche, Calvados, Seine-Inférieure i Orne uvelike premašuje milijun hektolitara. Od dvadesetih godina 20. stoljeća do danas Normandija je prva regija po proizvodnji jabuka za jabukovaču.

U Normandiji se danas proizvodi gotovo 45 % ukupne jabukovače proizvedene u Francuskoj.

Jabukovača „Cidre de Normandie”/„Cidre normand” proizvodi se od posebnog voća, jabuka za jabukovaču ili krušaka za kruškovaču, koje karakteriziraju posebna svojstva u pogledu polifenola i koje nije stolno voće; kruške za kruškovaču dopuštene su: tradicionalno se upotrebljavaju zbog svoje kiselosti. Ovisno o stupnju filtracije jabukovača je bistra ili mutna, a boja joj je svijetlo žuta do narančasta ovisno o sortama voća i primijenjenim postupcima. Odlikuje se širokim rasponom okusa, čija se ravnoteža postiže usklađivanjem okusa raznih sorti voća i slatkoće koja proizlazi iz nefermentiranih šećera. Pjenušavost, koju karakteriziraju sitni mjehurići, nije intenzivna.

Jabukovača „Cidre de Normandie”/„Cidre normand” uživa velik ugled koji se temelji na snažnom regionalnom identitetu i na razvoju sektora specifičnog za tu regiju.

Lokalni proizvođači odavno se bave raznolikom proizvodnjom jabukovače čija originalnost proizlazi iz korištenja voća za jabukovaču, jabuka, a ponekad i krušaka, koje se u Normandiji mogu upotrijebiti za uravnoteživanje kiselosti, te iz vrhunskog znanja i iskustva u uzgoju jabukovače.

Fizički uvjeti koji pogoduju uzgoju jabukovače (a ne vinogradarstvu), blaga i vlažna klima te znatne količine ljetnih oborina omogućili su razvoj stabala jabuka za jabukovaču i krušaka za kruškovaču.

Upravo u Normandiji nalaze se voćnjaci za uzgoj jabuka za jabukovaču koji je, od početka 20. stoljeća pa sve do danas, i to najveći takvi u Francuskoj, po kojima je i sama regija prepoznata kao domovina stabla jabuke za jabukovaču. Zahvaljujući vrhunskom znanju i iskustvu u proizvodnji jabukovače te upotrebi prilagođenih i priznatih sorti s posebnim udjelom tanina razvio se specifičan proizvod koji potrošači prepoznaju.

Zahvaljujući tehnici mehaničkog prešanja, bistrenja prije i nakon fermentacije, fermentaciji te znanju i iskustvu uloženima u kombiniranje sorti tijekom vremena uspjelo se izvući ono najbolje iz voća i time održati specifična svojstva proizvoda.

Konačno, s razvojem znanja i iskustva u području stabilizacije i konzerviranja jabukovača (stavljanje u boce, filtriranje, pasterizacija …) te prilagodbom novim tehnikama, jabukovača „Cidre de Normandie” postupno se proširila.

Spoj svih tih elemenata omogućio je proizvodnju kvalitetne jabukovače, koja je prepoznata kao dio kulturne i kulinarske baštine.

Konzumiranje jabukovače „Cidre de Normandie”„de-regionaliziralo se” te se ona sada konzumira na cijelom nacionalnom području, očuvavši pritom svoju regionalnu svojstvenost i pojačavši svoj ugled.

S kulturnog i gastronomskog gledišta, u shvaćanju potrošača postoji snažna veza između slike stabala jabuke i normandijskog pejzaža. Stoga je jabukovača „Cidre de Normandie” u potpunosti integrirana u nacionalni imaginarij, a jabukovača je normandijsko piće par excellence.

Manifestacije kao što su „dani jabukovače” (u mjestima Barenton, Beuvron-en-Auge, Vimoutiers, Le Sap, Auffay, Forges-les-Eaux …) i razna natjecanja (na regionalnoj razini u Saint-Jeanu ili na lokalnoj razini, primjerice u području Pays de Caux) svjedoče o tome da je se taj proizvod nalazi u samom srcu Normandije i njezina ugleda.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-830d0e1e-32b9-4d63-82b9-f99ef2dce5d5/telechargement