ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(16)

Italija je u 2015. znatno reformirala pravila i institucije tržišta rada takozvanom reformom „Jobs act” (zakon o radnim mjestima). Provedba reforme aktivnih politika tržišta rada ključna je za aktivaciju osoba koje su najudaljenije od tržišta rada, posebno dugotrajno nezaposlenih i mladih osoba. Trenutačno postoje brojni administrativni i politički izazovi te izazovi povezani s resursima. Zbog toga je osobito potrebno ojačati javne službe za zapošljavanje te pomno pratiti pružanje usluga. Reformiran je sustav naukovanja kako bi se u njega uključilo i odrasle osobe proglašene viškom i povećalo prilike za mlade, no provedba je još u tijeku. Kad je riječ o pregovorima na drugoj razini, oni u Italiji nisu dovoljno razvijeni, što otežava prihvaćanje inovativnih rješenja na razini poduzeća kojima bi se mogla poboljšati produktivnost i zahvaljujući kojima bi plaće mogle biti prilagodljivije uvjetima na tržištu rada. Za poduzimanje mjera u tom području potrebno se savjetovati sa socijalnim partnerima i one moraju biti u skladu s nacionalnim praksama. Socijalni partneri još se nisu dogovorili u pogledu reforme kolektivnog pregovaranja. U skladu s nacionalnim programom reformi, ona se očekuje krajem 2016. Stopa sudjelovanja žena na tržištu rada jedna je od najnižih u EU-u. Žene prevladavaju u poslovima na netipičnim i nesigurnim radnim mjestima, čine većinu nestandardnih radnika i posebno im prijeti rizik da budu uključene u neslužbeno gospodarstvo. Porezni sustav i sustav socijalnih naknada odvraćaju primatelje drugog dohotka od zaposlenja, a zakonom o radnim mjestima („Jobs act”) nije se učinkovito pristupilo tom problemu. I zbog ograničene dostupnosti pristupačnih usluga skrbi žene s djecom ili starijim članovima obitelji u manjoj mjeri sudjeluju na tržištu rada. Razina siromaštva visoka je; više od četvrtine Talijana prijeti siromaštvo i socijalna isključenost, a pružanje socijalne pomoći i dalje je slabo i fragmentirano. Donošenje i provedba nacionalne strategije za suzbijanje siromaštva i racionalizacija socijalnih izdataka mogli bi biti prvi koraci da se na nacionalnoj razini postupno uvede adekvatan program socijalne pomoći koji bi se temeljio na načelu aktivne uključenosti, i to na način koji općenito ne utječe na proračun. Ostvaren je znatan napredak u pogledu reforme obrazovnog sustava. Reforma školstva donesena je u srpnju 2015., a provedbeni dekreti trebali bi biti doneseni do siječnja 2017.
(10)

Dugoročna fiskalna održivost austrijskog mirovinskog sustava i dalje ima strukturne slabosti. Reforme koje je Austrija provela do danas ne čine se dovoljnima da bi osigurale dugoročnu fiskalnu održivost sustava. Prvo, stvarna dob umirovljenja i dalje je znatno ispod zakonske dobi za umirovljenje. Drugo, zakonska dob za umirovljenje za žene znatno je niža od one za muškarce i neće se povećavati do 2024. Treće, zakonska dob za umirovljenje još nije povezana sa sve duljim očekivanim životnim vijekom. Austrija je poduzela određene mjere za povećanje stvarne dobi umirovljenja koja je sada 59,7 godina (2014.), ali je ispod prosjeka EU-a koji iznosi 63,1 godinu (2013.). Uvedene su mjere kojima se ograničava ostvarivanje prava na prijevremeno umirovljenje i invalidske mirovine, čime se produljuje radni vijek. Isto tako, povećana su smanjenja po godini prijevremenog umirovljenja i razdoblje mirovinskog staža potrebnog za stjecanje prava na takve mirovine. Nije jasno hoće li se ostvariti očekivani pozitivan učinak tih mjera na proračun.
(11)

Složena struktura upravljanja i relativno snažna usmjerenost na velik i skup bolnički sektor onemogućuju učinkovitu raspodjelu sredstava u austrijskom zdravstvenom sustavu. Određene mjere poduzete su u cilju provedbe reforme zdravstvene skrbi i povećanja troškovne učinkovitosti javne potrošnje. Međutim, to možda neće biti dovoljno za rješavanje strukturnih slabosti u sektoru, a i dalje postoji potreba za postavljanjem ambicioznijih ciljeva u pogledu prelaska s bolničke na izvanbolničku njegu i jačanja preventivne zdravstvene skrbi za koje je javna potrošnja ispod prosjeka za EU. Dobrodošle su najavljene mjere za jačanje primarne zdravstvene skrbi i razvoj programa cjelovite skrbi za kronične bolesnike. Privremeno rješenje za financiranje usluga skrbi predstavlja fond za dugotrajnu skrb u okviru kojeg su sredstva povećana za dodatnih 650 milijuna EUR do 2016., a predviđeno je i dodatno povećanje za 700 milijuna EUR do 2018. Financijskoj održivosti dugotrajne skrbi bit će potrebno posvećivati pozornost i nakon ovog razdoblja.
1.

da od 2014. učvrsti proračunsku strategiju, a posebno da preciznije utvrdi mjere na kojima se temelji proračunska strategija za godinu 2015. i kasnije, kako bi osigurala održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2016. ostvarenjem strukturne prilagodbe utvrđene u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; za trajni ispravak fiskalnih neravnoteža potrebno je osigurati vjerodostojnu provedbu ambicioznih strukturnih reformi u cilju povećanja sposobnosti prilagodbe i poticanja rasta i zapošljavanja; da nakon što postigne smanjenje prekomjernog deficita nastavi sa strukturnom prilagodbom u skladu sa srednjoročnim ciljem od najmanje 0,5 % BDP-a na godinu, a i više ako za to postoje povoljni gospodarski uvjeti ili je to potrebno da se osigura sukladnost s pravilom o dugu, kako bi se udio duga opće države održao u stabilnoj silaznoj putanji; da osigura da neovisno fiskalno tijelo što prije preuzme sve svoje funkcije te da na svim državnim razinama osigura punu provedbu preventivnih, korektivnih i provedbenih mjera iz temeljnog zakona o stabilnosti proračuna, uključujući uklanjanje zaostataka u plaćanju javnog sektora; da do veljače 2015. provede sustavno preispitivanje rashoda na svim državnim razinama kako bi poduprla povećanje učinkovitosti i kvalitete javne potrošnje; da nastavi povećavati ekonomičnost sektora zdravstva, posebice daljnjom racionalizacijom potrošnje na farmaceutske proizvode, među ostalim i u bolnicama, te jačajući koordinaciju među raznim vrstama skrbi uz istovremeno osiguravanje njihove dostupnosti za najosjetljivije skupine; da do kraja 2014. donese opsežnu reformu poreznog sustava kako bi se porezni sustav pojednostavnio i bolje prilagodio potrebama rasta i otvaranja radnih mjesta, zaštiti okoliša i stabilnosti prihoda; da u tu svrhu usmjeri prihode prema porezima s manje štetnim učincima, kao što su porez na potrošnju, porez za zaštitu okoliša (npr. na pogonska goriva) i periodični porez na imovinu; da ukloni neučinkovite izdatke poreza na dohodak i poreza na dobit; da razmotri sniženje doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje, posebno za nisko plaćene poslove; da se i dalje bori protiv pristranosti u korist zaduživanja u oporezivanju trgovačkih društava; da poduzme mjere kako oporezivanje ne bi ometalo nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta Španjolske. da pojača borbu protiv utaje poreza;
Na temelju ocjene programa stabilizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da, unatoč značajnim, no kasnim konsolidacijskim nastojanjima koja su smanjila deficit sa 6,2 % BDP-a iz 2009. na 4,0 % BDP-a u 2012., ne očekuje se da će Slovenija ispraviti svoj prekomjeran deficit do 2013. u skladu s preporukom Vijeća s kraja 2009. To je posebno povezano s lošijim gospodarskim okruženjem no što se tada očekivalo. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilizacije uglavnom je vjerojatan za 2013., no optimističan za 2014. Posebno, vlasti očekuju da će nakon pada od 2,3 % u 2012. i 1,9 % u 2013. BDP u 2014. porasti za 0,2 % pod uvjetom da se poduzmu fiskalne mjere za smanjenje deficita opće države s razine od 4,2 % BDP-a (s izuzetkom dokapitalizacije banaka) u 2013. na 2,6 % BDP-a u 2014. Međutim, Komisija predviđa da će na temelju pretpostavke o nepromijenjenoj politici BDP u 2014. pasti za 0,1 %, što je scenarij koji uzima u obzir samo mjere usvojene do sredine travnja 2013., i predviđa deficit od 4,9 % BDP-a za 2014. Glavni ciljevi proračunske strategije utvrđeni programom stabilizacije trebaju ispraviti prekomjerni deficit do 2014., što je godinu dana nakon roka koji je postavilo Vijeće krajem 2009., da bi se do 2017. postigla uravnotežena strukturna pozicija i stabilizirao dug države ispod 55 % BDP-a. Program stabilizacije potvrđuje srednjoročni cilj (MTO) odnosno strukturno uravnotežen proračun. Taj MTO nije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu jer ne uzima na odgovarajući način u obzir implicitne obveze povezane sa starenjem. Planirani ciljevi nominalnog deficita u programu stabilizacije u skladu su s ispravljanjem prekomjernog deficita do 2014.

Međutim s obzirom na optimistične prognoze rasta za tu godinu, značajne rizike vezane uz projekcije prihoda kao i nedovoljno određene rashodovne mjere, Vijeće smatra da nije vjerojatno da će prekomjerni deficit biti ispravljen do 2014. U tim bi okolnostima trebale biti određene, usvojene i provedene dodatne strukturne konsolidacijske mjere kako bi se zajamčilo ispravljanje prekomjernog deficita najkasnije do 2015. na vjerodostojan i održiv način, u skladu s preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. Udio javnog duga opće države u BDP-u više se nego udvostručio s razine od 22,0 % iz 2008. na 54,1 % u 2012. te je u skladu s predviđanjima službi Komisije iz proljeća 2013. da će do 2014. narasti na 66,5 %. Vlasti očekuju da će udio javnog duga u BDP-u doseći svoj vrhunac od 63,2 % u 2014. i 2015. te pasti na 62,8 % u 2016. Rizici povezani s udjelom javnog duga u BDP-u naginju povećanju udjela također zbog velikih nepredviđenih obveza i vjerojatnih prilagodbi toka i stanja uzrokovanih prijenosom imovine na Društvo za upravljanje imovinom banaka („BAMC”) koje nije uključeno u programske projekcije.
(8)

S obzirom na to da CSDB-om zajednički upravljaju sve članice ESSB-a, sve bi one trebale težiti poštovanju istih standarda upravljanja kvalitetom podataka. Ako bi nacionalna središnja banka željela provoditi upravljanje kvalitetom podataka koje utječe na podatke CSDB-a koji se odnose na rezidente u drugim zemljama, trebala bi se koordinirati s nacionalnim središnjim bankama država članica čija je valuta euro i nacionalnim središnjim bankama izvan europodručja te s ESB-om, prema potrebi, kako bi se jasno definirale granice takvog upravljanja kvalitetom podataka. Nadalje, nacionalne središnje banke izvan europodručja u najboljem su položaju da upravljaju kvalitetom podataka koji se odnose na izdavatelje koji su rezidenti u njihovim državama članicama. Iako je poznato da smjernice koje donosi ESB ne mogu nametati obveze nacionalnim središnjim bankama izvan europodručja, članak 5. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke primjenjuje se na nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro i nacionalne središnje banke izvan europodručja. To podrazumijeva obvezu nacionalnih središnjih banaka izvan europodručja da stoga osmisle i provedu sve mjere koje smatraju primjerenima kako bi provele upravljanje kvalitetom podataka izlaznih podataka CSDB-a i agregirane statistike CSEC-a u skladu s ovom Smjernicom. Osim toga, za potrebe omogućavanja ESB-u dobivanja opsežnog pregleda prikupljenih statističkih podataka i radi provođenja potrebnih analiza, od nacionalnih središnjih banaka država članica izvan europodručja koje usvoje euro trebalo bi zahtijevati da dostave ESB-u statističke podatke koji obuhvaćaju određeno razdoblje prije usvajanja eura.
1.

Članak 7. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 7. Pravila vrednovanja bilance 1. Za vrednovanje bilance upotrebljavaju se tekući tržišni tečajevi i cijene, osim ako je u Prilogu IV. drukčije navedeno. 2. Revalorizacija zlata, instrumenata u stranoj valuti, vrijednosnih papira (osim vrijednosnih papira koji su razvrstani kao vrijednosni papiri koji se drže do dospijeća, neutrživih vrijednosnih papira i vrijednosnih papira koji se drže za potrebe monetarne politike koji su evidentirani po amortiziranom trošku), kao i financijskih instrumenata, bilančnih i izvanbilančnih, provodi se na datum tromjesečne revalorizacije po srednjim tržišnim tečajevima i cijenama. To ne sprečava izvještajne subjekte da češće revaloriziraju svoje portfelje za interne potrebe, ako za vrijeme tromjesečja prikazuju stavke u svojim bilancama samo po transakcijskoj vrijednosti. 3. Za zlato se revalorizacijske razlike zbog promjene cijene i tečaja ne tretiraju različito, već se evidentira samo jedna razlika zbog revalorizacije zlata, koja se temelji na cijeni određene jedinice težine zlata u eurima, dobivenoj na temelju tečaja EUR/USD na datum tromjesečne revalorizacije. Za stranu valutu, uključujući bilančne i izvanbilančne transakcije, revalorizacija se provodi za svaku valutu posebno. Za potrebe ovog članka, udjeli u posebnim pravima vučenja, uključujući određene pojedinačne udjele u stranim valutama, koja su osnovica za košaricu valuta za posebna prava vučenja, tretiraju se kao jedan udio. Za vrijednosne papire, revalorizacija se provodi prema pojedinim oznakama, odnosno prema istom broju ISIN/vrsti, pri čemu se ugrađene opcije neće razdvajati za potrebe vrednovanja. Vrijednosni papiri koji se drže za potrebe monetarne politike ili koji su uključeni u stavke ‚Ostala financijska imovina’ ili ‚Razno’ tretiraju se kao zasebni udjeli. 4. Knjiženje revalorizacije poništava se na kraju sljedećeg tromjesečja, osim za nerealizirane gubitke koji se evidentiraju u računu dobiti i gubitka na kraju godine. Tijekom tromjesečja transakcije se iskazuju po transakcijskim cijenama i tečajevima. 5. Vrijednosni papiri koji se razvrstavaju kao oni koji se drže do dospijeća tretiraju se kao zasebni udjeli, koji se vrednuju po amortiziranom trošku i podliježu umanjenju. Isti tretman primjenjuje se na neutržive vrijednosne papire i vrijednosne papire koji se drže za potrebe monetarne politike koji su evidentirani po amortiziranom trošku. Vrijednosni papiri koji su razvrstani u one koji se drže do dospijeća mogu se prodati prije njihova dospijeća u svakom od navedenih slučajeva: (a) ako se smatra da prodana količina nije značajna u usporedbi s ukupnim iznosom portfelja vrijednosnih papira koji se drže do dospijeća; (b) ako se vrijednosni papiri prodaju tijekom mjeseca koji prethodi datumu dospijeća; (c) u iznimnim okolnostima, kao što je značajno pogoršanje kreditne sposobnosti izdavatelja.” ;
(m)

„podatkovni događaj” znači događaj evidentiran u sustavu CIS 2 koji dovodi do slanja obavijesti sustava CIS 2 jednoj nacionalnoj središnjoj banci ili više njih odnosno ESB-u. Do podatkovnog događaja dolazi: i. kada je NSB poslao mjesečnu ili polugodišnju podatkovnu poruku sustavu CIS 2 koja dovodi do povratne poruke tom NSB-u i ESB-u; ii. kada su podatkovne poruke svih nacionalnih središnjih banaka bile uspješno potvrđene za novo izvještajno razdoblje, što dovodi do poruke s izvješćem o statusu koju sustav CIS 2 upućuje nacionalnim središnjim bankama i ESB-u; ili iii. kada je nakon slanja poruke s izvješćem o statusu revidirana podatkovna poruka za NSB uspješno potvrđena od strane sustava CIS 2, što dovodi do obavijesti o revidiranju nacionalnim središnjim bankama i ESB-u.
(5)

Člankom 33.2. Statuta propisano je da se, u slučaju da ESB zabilježi gubitak, manjak nadoknađuje iz fonda opće pričuve ESB-a i, ako je to potrebno, iz monetarnog prihoda dotične financijske godine, razmjerno visini iznosa raspodijeljenih nacionalnim središnjim bankama sudionicama u skladu s člankom 32.5. Statuta i najviše do tih iznosa. U skladu s člankom 32.5. Statuta Upravno Vijeće ESB-a donijelo je Odluku od 3. studenoga 1998.o raspodjeli monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka država članica sudionica i gubicima ESB-a za financijske godine od 1999. do 2001. (1).
Izvještaj o prihodima i rashodima Europske izvršne agencije za klimu, infrastrukturu i okoliš za financijsku godinu 2021. – Amandman proračunu br. 4

(2021/C 485/14)

PRIHODI

Glava Poglavlje Podnaslov Proračun 2021. Izmjena proracuna br. 4 Novi iznos 1 DOPRINOS EUROPSKE ZAJEDNICE 1 0 DOPRINOS EUROPSKE ZAJEDNICE 44 349 455 –4 119 926 40 229 529 Glava 1 - Ukupno 44 349 455 –4 119 926 40 229 529 2 SUDJELOVANJE TREĆIH ZEMALJA 2 0 SUDJELOVANJE TREĆIH ZEMALJA 7 200 545 –2 130 074 5 070 471 Glava 2 - Ukupno 7 200 545 –2 130 074 5 070 471 SVEUKUPNO 51 550 000 –6 250 000 45 300 000

RASHODI

Glava Poglavlje Podnaslov Proračun 2021. Izmjena proracuna br. 4 Novi iznos 1 RASHODI ZA OSOBLJE 1 1 PLAĆE, NAKNADE I DAVANJA 39 180 000 –4 450 000 34 730 000 1 2 RASHODI ZA SOCIJALU, ZDRAVSTVO I OBUKU 2 686 045 – 212 045 2 474 000 Glava 1 - Ukupno 41 866 045 –4 662 045 37 204 000 2 RASHODI ZA INFRASTRUKTURU I POSLOVANJE 2 1 RASHODI ZA ZGRADE 3 103 000 –15 000 3 088 000 2 2 INFORMACIJSKA I KOMUNIKACIJSKA TEHNOLOGIJA (ICT) 2 187 000 –96 000 2 091 000 2 3 POKRETNA IMOVINA I TEKUĆI RASHODI POSLOVANJA 843 500 – 252 000 591 500 Glava 2 - Ukupno 6 133 500 – 363 000 5 770 500 3 RASHODI ZA PROVOĐENJE PROGRAMA 3 1 RASHODI ZA PROVOĐENJE PROGRAMA 3 550 455 –1 224 955 2 325 500 Glava 3 - Ukupno 3 550 455 –1 224 955 2 325 500 SVEUKUPNO 51 550 000 –6 250 000 45 300 000

Sistematizacija radnih mjesta 1

Funkcijske grupe i platni razredi (1) 2021 2020 Odobrena u proračunu Unije Stvarno popunjena na dan 31. prosinca 2019. Odobrena u proračunu Unije Stalna mjesta Privremena mjesta Stalna mjesta Privremena mjesta Stalna mjesta Privremena mjesta AD 16 — — — — — — AD 15 — 1 — — — — AD 14 — 9 — 7 — 7 AD 13 — 12 — 9 — 9 AD 12 — 18 — 5 — 5 AD 11 — 19 — 5 — 5 AD 10 — 12 — 5 — 5 AD 9 — 17 — 7 — 9 AD 8 — 15 — 10 — 12 AD 7 — 11 — 10 — 10 AD 6 — 2 — 2 — 2 AD 5 — — — — — 3 Ukupno AD — 116 — 60 — 67 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — 2 — 1 — 1 AST 6 — 3 — 2 — 2 AST 5 — 4 — 3 — 3 AST 4 — 3 — 3 — 3 AST 3 — 1 — 1 — 2 AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — Ukupno AST — 13 — 10 — 11 AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — Ukupno AST/SC — — — — — — Ukupno — 129 — 70 — 78 Sveukupno 129 70 78 (1)

Procijenjeni broj ugovornog osoblja (izraženo u vidu punog radnog vremena) i upućenih nacionalnih stručnjaka

Radna mjesta ugovornog osoblja 2021 2020 FG IV 266 144 FG III 101 72 FG II 36 33 FG I — — Ukupno 403 249

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
„1.

Podložno člancima od 30. do 36. ove Odluke voditelj obrade može ograničiti primjenu članaka od 14. do 21. te članaka 35. i 36. Uredbe (EU) 2018/1725 kao i njezina članka 4. ako njezine odredbe odgovaraju pravima i obvezama predviđenima u člancima od 14. do 20. te Uredbe ako bi ostvarivanje tih prava ugrozilo svrhu istražnih aktivnosti OLAF-a ili istražnih aktivnosti Europskog parlamenta koje on provodi u suradnji s OLAF-om, među ostalim na temelju otkrivanja njihovih istražnih alata i metoda, ili ako bi negativno utjecalo na prava i slobode ostalih ispitanika.”.
(3)

U skladu s člankom 23. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1308/2013 i člankom 2. stavkom 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/40 (3) države članice trebaju izraditi strategije koje obuhvaćaju šestogodišnje razdoblje od 1. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2029. i dostaviti ih Komisiji do 30. travnja 2023. Kako bi se državama članicama omogućilo učinkovito planiranje provedbe programa tijekom razdoblja obuhvaćenog strategijama, okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije trebala bi se odnositi na isto to razdoblje. Tim okvirnim dodijeljenim sredstvima ne dovode se u pitanje buduće odluke povezane s višegodišnjim financijskim okvirom Unije za razdoblje nakon 2027.
(11)

U nastavku su navedeni lokalni ciljevi performansi povezani sa sigurnošću koje je Latvija predložila u vezi s djelotvornošću upravljanja sigurnošću, raščlanjeni prema cilju upravljanja sigurnošću i izraženi kao razina provedbe: Latvija Ciljevi djelotvornosti upravljanja sigurnošću, izraženi kao razina provedbe (razine od A do D prema EASA-i) Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi Cilj upravljanja sigurnošću 2022. 2023. 2024. Ciljevi na razini Unije (2024.) LGS Politika i ciljevi u pogledu sigurnosti C D D C Upravljanje sigurnosnim rizikom C D D D Osiguranje sigurnosti C D D C Promicanje sigurnosti C D D C Kultura sigurnosti C D D C
7.

Strateški ciljevi: a) koordinirati, kao jedinstvena distribuirana infrastruktura, glavne postojeće objekte za istraživanje i razvoj u Europi i pritom osigurati najpotpuniju i visokokvalitetnu znanstvenu infrastrukturu na međunarodnoj razini za sektor CSP/STE-a; b) uspostaviti jedinstvenu točku putem koje korisnici koji traže usluge povezane sa CSP/STE-om na učinkovit i optimalan način mogu pristupiti visokospecijaliziranim objektima, resursima i uslugama istraživanja; c) ojačati suradnju među znanstvenim institucijama, akademskom zajednicom i industrijom te poticati zajedničko istraživanje među glavnim europskim istraživačkim centrima u sektoru; d) utvrditi nove potrebe za poboljšanjima istraživačkih objekata i za izgradnju novih (kad je to nužno) te optimirati i promicati specijalizaciju postojećih objekata i pritom izbjeći nepotrebno tehnološko udvostručavanje i ponavljanje; e) utvrditi i uspostaviti najbolje istraživačke i pokusne prakse, voditi i koordinirati otvoreno širenje rezultata i eksperimentalnih podataka kad god je to moguće i time doprinijeti jačanju vodećeg položaja Europe na međunarodnoj razini; f) osigurati da Europa ostane na čelu razvoja CSP/STE tehnologija.
(9)

Statistički podaci Eurostata za razdoblje do kraja 2021. pokazuju da se uvoz UAN-a naglo smanjio od uvođenja mjera. Uvoz iz predmetnih zemalja smanjio se za 69 % u usporedbi s početnim RIP-om i samo je djelomično nadoknađen uvozom iz drugih zemalja. To je dovelo do smanjenja uvoza iz svih zemalja podrijetla za gotovo 60 % u usporedbi s obujmom uvoza tijekom početnog RIP-a. Na temelju pretpostavke da je potražnja u Uniji ostala stabilna kako je navela Copa-Cogeca, tržišni udio uvoza također se smanjio s 43 % na 19 %. Usporedi li se početni RIP s 2021., to je dovelo do manjka u opskrbi od 1,14 milijuna tona.
(20)

Rumunjska tvrdi da se kao rezultat smanjenja potražnje za energijom, tehničke dostupnosti sredstava za proizvodnju i privremene nezaposlenosti osoblja proizvodnja električne energije društva CE Oltenia smanjila s 12,4 TWh na 8,2 TWh. Smanjenje potražnje za električnom energijom dovelo je do smanjenja cijena, posebno na tržištu dan unaprijed, koje su povremeno bile niže od 20 EUR/MWh, što je najniža razina zabilježena u posljednjih deset godina. Osim toga, društvo CE Oltenia zbog pandemije pretrpjelo je poremećaje u cijelom lancu vrijednosti, npr. kašnjenja ili otkazivanja dostave rezervnih dijelova i materijala, što je dovelo do smanjenja, a ponekad i do potpunog prekida proizvodnje. Nakon ponovne uspostave proizvodnje rezervnih dijelova njihove su cijene znatno narasle, što je dovelo do raskida ugovora. Primjerice, cijena metalnih rezervnih dijelova povećala se od 100 % do 300 %, dok je cijena metana skočila za više od 700 %. U kontekstu krize korisnik je morao uvesti sigurnosne mjere kako bi ključni zaposlenici mogli nastaviti s radom bez daljnjih prekida u postupku proizvodnje. Zbog toga su suspendirani ugovori otprilike 10 % zaposlenika, što je iznosilo približno 192 500 dana prekida aktivnosti.
(10)

U nastavku su navedeni nacrti ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom sa sigurnosti koje je predložio Portugal u pogledu djelotvornosti upravljanja sigurnosti, raščlanjeni prema cilju upravljanja sigurnosti i izraženi kao razina provedbe: Portugal Ciljevi djelotvornosti upravljanja sigurnosti, izraženi kao razina provedbe (razine od A do D prema EASA-i) Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi Cilj upravljanja sigurnosti 2021. 2022. 2023. 2024. NAV Portugal Politika i ciljevi u pogledu sigurnosti C C C C Upravljanje sigurnosnim rizikom C C C D Osiguranje sigurnosti C C C C Promicanje sigurnosti C C C C Kultura sigurnosti C C C C