HR Službeni list Europske unije C 261/1

MIŠLJENJE KOMISIJE

оd 7. kolovoza 2015.

o nacrtu Uredbe Europske središnje banke o prikupljanju granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku

(2015/C 261/01)

1. Uvod

Komisija je 26. lipnja 2015. zaprimila zahtjev Europske središnje banke (ESB) za mišljenje o nacrtu Uredbe o prikupljanju granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku („nacrt Uredbe ESB-a”).

Komisija pozdravlja taj zahtjev i potvrđuje da ESB djeluje u skladu sa svojim obvezama da se s Komisijom savjetuje o nacrtu uredbi ESB-a u svim slučajevima gdje postoje veze sa statističkim zahtjevima Komisije, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2533/98 o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), kako bi se zajamčila usklađenost potrebna za izradu statistika kojima se ispunjuju odgovarajući zahtjevi ESB-a i Komisije za informacije. Dobra suradnja ESB-a i Komisije korisna je za obje institucije te za korisnike i ispitanike jer se njome omogućuje učinkovitija izrada europskih statistika.

Komisija u potpunosti podržava potrebu za prikupljanjem podataka na mikrorazini o kreditima i o kreditnom riziku, uz upotrebu usklađenog pristupa. Vrijednost prijedloga je nesumnjiva i značajna, kao i njegova važnost za razne dionike i različite namjene, uključujući monetarnu politiku, makrobonitetnu politiku, nadzorne zadaće banaka i analizu kreditnog tržišta.

2. Napomene o zakonodavnom prijedlogu i predložene izmjene

Kad je riječ o definiranju institucijskih sektora i financijskih instrumenata, Komisija primjećuje da se u nacrtu Uredbe ESB-a dužna pozornost posvećuje Europskom sustavu računa (ESA 2010.) koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (2).

Kao budući potencijalni korisnik skupova statističkih podataka koji proizlaze iz nacrta Uredbe ESB-a, Komisija želi iznijeti sljedeće napomene:

2.1. Područje prikupljanja podataka

S obzirom na ambiciozno područje prikupljanja podataka i na opseg u kojem bi se time unaprijedilo odlučivanje u različitim fazama zakonodavnog postupka (procjene utjecaja u trenutku predlaganja novog zakonodavstva, ex post evaluacije kako je obično propisano zakonodavstvom), ključno je da Komisija ima pristup i granularnim i agregiranim podacima.

Komisija predlaže proširenje područja prikupljanja uključivanjem podataka o potrošačkim kreditima, ako je moguće od svih zajmodavaca (ne samo od monetarnih financijskih institucija), kao i o prekograničnim kreditima. To bi popunilo praznine u postojećim kreditnim statistikama. Prikupljanje tih podataka bit će od ključne važnosti kako bi Komisija mogla pratiti situaciju na tržištu potrošačkih kredita te ispuniti svoje obveze utvrđene člankom 27. Direktive 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) o ugovorima o potrošačkim kreditima. Kategorija potrošačkih kredita trebala bi obuhvatiti prekoračenja računa, kreditne kartice, kreditne linije i druge potrošačke kredite kao potkategorije.

Nadalje, kako bi se dobio širok i potpun pregled kreditnih izloženosti financijskog sektora i povezanih kreditnih rizika, izvještajnu populaciju trebalo bi proširiti, kada to bude moguće, na „ostala financijska društva koja se bave kreditiranjem”.

Naposljetku, Komisija želi napomenuti da bi podatke kad god je to moguće trebalo dobivati iz postojećih baza podataka kako bi se troškovi njihova prikupljanja smanjili. Na primjer, mnogo dodatnih informacija o MSP-ovima koje nisu povezane s kreditima (uključujući adresu sjedišta, veličinu i broj zaposlenika) može se dobiti iz baze podataka RIAD.

2.2. Posebne napomene o zaštiti osobnih podataka

Komisija smatra da bi tekst nacrta Uredbe ESB-a trebao sadržavati više odredbi o zaštiti osobnih podataka. Kad god mjere predviđene u nacrtu Uredbe ESB-a podrazumijevaju obradu osobnih podataka, potrebno ih je provoditi u skladu sa zakonodavstvom EU-a o zaštiti takvih podataka, a posebno s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (4) i povezanim nacionalnim provedbenim mjerama te s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (5). Komisija stoga predlaže da se u uvodne izjave nacrta Uredbe ESB-a uključi upućivanje na ovo općenito primjenjivo zakonodavstvo te da se izmijeni tekst članka 13. tako da se unese jasna obveza poštovanja zakonodavstva EU-a o zaštiti osobnih podataka, a posebno Direktive 95/46/EZ i Uredbe (EZ) br. 45/2001, čime bi se zamijenio predloženi članak 13. stavak 2.

Članak 13. stavak 1. trebao bi glasiti: „Mjere predviđene ovom Uredbom provode se u skladu sa zakonodavstvom EU-a o zaštiti osobnih podataka, a posebno s Direktivom 95/46/EZ o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka i povezanim nacionalnim provedbenim mjerama te s Uredbom (EZ) br. 45/2001 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka.”

Komisija nadalje savjetuje oprezniji pristup kad se trećim stranama omogućuje pristup osobnim podacima. S obzirom na uvodnu izjavu 18. nacrta Uredbe ESB-a, Komisija smatra da nije primjereno u bazama podataka o kreditima osim središnjih kreditnih registara dopustiti ponovnu uporabu podataka bez dodatne specifikacije tih trećih strana, osobito ne bez pristanka drugih ugovornih strana. Stoga Komisija predlaže brisanje riječi „and other relevant credit datasets established by the public sector” (i druge relevantne skupove podataka o kreditima koje utvrdi javni sektor) u uvodnoj izjavi 18. Isto tako, Komisija predlaže brisanje riječi „and grant access to such data for third parties” (i omogućiti trećim stranama pristup takvim podacima) u članku 11. stavku 1. nacrta Uredbe ESB-a. Nadalje, članak 11. stavak 3. trebalo bi izmijeniti tako da obuhvati ne samo pravne nego i fizičke osobe.

2.3. Ostale napomene

Komisija smatra da bi se pitanja odgovornosti s obzirom na prikupljene podatke mogla bolje objasniti. Na primjer, nije jasno tko je odgovoran za razvoj i održavanje spomenutih sigurnih kanala te postoji li već potrebna infrastruktura. Nadalje, nije potpuno jasno hoće li podaci (o kućanstvima) biti anonimizirani na izvoru, na razini središnje baze podataka prije pohranjivanja u bazu podataka AnaCredit ili pri izdvajanju podataka za petlju povratne veze.

Ako dođe do stvaranja petlji povratne veze, prema javnim i privatnim davateljima kredita trebalo bi postupati jednako. Takvim će se postupanjem spriječiti moguće narušavanje tržišnog natjecanja koje bi nastalo primjerice davanjem prednosti javnom središnjem registru tako da mu se osiguraju podaci koji nisu dostupni konkurentskim privatnim pružateljima usluga kreditnog izvješćivanja.

Komisija se slaže da je za petlje povratne veze potrebno osigurati dovoljno fleksibilnosti. Međutim, previše nacionalne slobode može dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja diljem EU-a te se tako može nanijeti šteta postojećem ekosustavu kreditnih informacija. Kako bi se to spriječilo, može biti opravdano da se na središnjoj razini izrade pravila o petljama povratnih veza. Iz nacrta Uredbe ESB-a nije jasno je li državama članicama dopušteno primjenjivati niže pragove i potiče li ih se na to. Općenito, ciljeve AnaCredita trebalo bi bolje definirati. Trenutačno je skup potencijalnih namjena vrlo širok. Razinu dostupnosti informacija (npr. anonimizirane, pravodobne, agregirane itd.) trebalo bi jasno navesti za svaku kategoriju korisnika.

Trebalo bi dodati upućivanja na analizu troškova i koristi. Takvim bi se upućivanjima povećala vjerodostojnost prijedloga, a ujedno bi on postao uravnoteženiji u pogledu utjecaja.

3. Zaključak

Komisija podržava nacrt Uredbe ESB-a jer bi se takvom uredbom omogućila dostupnost podataka o kreditima i kreditnom riziku na mikrorazini, što je od velike važnosti za dionike i samu Komisiju.

Komisija međutim smatra da navedena pitanja treba razmotriti.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. kolovoza 2015. Za Komisiju Marianne THYSSEN Članica Komisije

(1) SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

(2) SL L 174, 26.6.2013., str. 1.

(3) SL L 133, 22.5.2008., str. 66.

(4) SL L 281, 23.11.1995., str. 31.

(5) SL L 8, 12.1.2001., str. 1.