HR Službeni list Europske unije 120

32006R1083



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 11.07.2006.

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 1083/2006

od 11. srpnja 2006.

o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1260/1999

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 161.,

uzimajući u obzir prijedlog Komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3),

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda (4),

budući da:

(1) Članak 158. Ugovora predviđa da, u svrhu jačanja gospodarske i socijalne kohezije, Zajednica treba nastojati smanjiti razlike na razini razvoja različitih regija i zaostalost regija ili otoka u najnepovoljnijem položaju, uključujući ruralna područja. Članak 159. Ugovora zahtijeva da se ovo djelovanje podupire kroz strukturne fondove, Europsku investicijsku banku (EIB) i druge postojeće financijske instrumente.

(2) Kohezijska politika trebala bi doprinijeti povećanju rasta, konkurentnosti i zapošljavanja uključivanjem prioriteta Zajednice za održivi razvoj kako je definirano na Europskom vijeću od 23. i 24. ožujka 2000. u Lisabonu i na Europskom vijeću od 15. i 16. ožujka 2001. u Göteborgu.

(3) Gospodarske, socijalne i teritorijalne nejednakosti na regionalnoj i na nacionalnoj razini su se u proširenoj Europskoj uniji povećale. Stoga je potrebno diljem Zajednice pojačati djelovanja za veću konvergenciju, konkurentnost i zapošljavanje.

(4) Povećanje broja kopnenih i morskih granica Zajednice i proširenje njezina područja znači da bi trebalo povećati dodane vrijednosti prekogranične, transnacionalne i međuregionalne suradnje.

(5) Kohezijski je fond potrebno uključiti u programiranje strukturne pomoći radi bolje usklađenosti intervencija različitih fondova.

(6) Trebalo bi točno odrediti ulogu instrumenata koji pružaju potporu za ruralni razvoj, to jest ulogu Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj sukladno Uredbi Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (5), i za područje ribarstva, to jest, Europskog fonda za ribarstvo (EFR). Navedene instrumente trebalo bi uključiti u instrumente u okviru zajedničke poljoprivredne politike i zajedničke ribarstvene politike te ih uskladiti s onima u okviru kohezijske politike.

(7) Fondovi koji pružaju pomoć u okviru kohezijske politike su stoga ograničeni na Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF) i Kohezijski fond. Potrebno je utvrditi pravila za svaki fond u okviru provedbenih propisa koji se donose u skladu s člancima 148., 161. i 162. Ugovora.

(8) Prema članku 55. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1260/1999 od 21. lipnja 1999. o utvrđivanju općih odredaba o strukturnim fondovima (6), Vijeće treba preispitati navedenu Uredbu na osnovi prijedloga Komisije najkasnije do 31. prosinca 2006. Radi provedbe reforme fondova, koju predlaže ova Uredba, trebalo bi staviti izvan snage Uredbu Vijeća (EZ) br. 1260/1999.

(9) Da bi se povećala dodana vrijednost kohezijske politike Zajednice potrebno je usredotočiti i pojednostaviti rad strukturnih fondova i Kohezijskog fonda te bi u skladu s tim trebalo ponovno odrediti ciljeve iz Uredbe (EZ) br. 1260/1999 u smislu postizanja konvergencije država članica i regija, regionalne konkurentnosti i zapošljavanja te europske teritorijalne suradnje.

(10) U okviru navedena tri cilja trebali bi na odgovarajući način u obzir uzeti gospodarska i socijalna te teritorijalna obilježja.

(11) Najudaljenije regije trebale bi imati koristi od posebnih mjera i dodatnog financiranja kako bi se nadoknadila ograničenja koja su posljedica čimbenika iz članka 299. stavka 2. Ugovora.

(12) Problemi dostupnosti i udaljenosti od velikih tržišta s kojima se suočavaju područja s izuzetno niskom gustoćom naseljenosti, kao što je navedeno u Protokolu 6 o posebnim odredbama za cilj 6. u okviru strukturnih fondova u Finskoj i Švedskoj u Aktu o pristupanju iz 1994., zahtijevaju odgovarajući financijski tretman kako bi se nadoknadili učinci navedenih ograničenja.

(13) S obzirom na značaj održivog urbanog razvoja i doprinosa gradova regionalnom razvoju, osobito gradova srednje veličine, potrebno je o njima voditi više računa razvojem njihove uloge u programiranju promicanja urbane regeneracije.

(14) U okviru fondova, potrebno je donijeti posebno i komplementarno djelovanje povrh EPFRR-a i EFR-a radi promicanja gospodarske diversifikacije ruralnih područja i područja koja ovise o ribarstvu.

(15) Potrebno je pojačati djelovanje za područja s prirodnim ograničenjima, npr. za određene otoke, planinska područja i područja niske gustoće naseljenosti, kao i za određena pogranična područja Zajednice nakon proširenja, kako bi im se pomoglo u prevladavanju njihovih posebnih razvojnih poteškoća.

(16) Potrebno je utvrditi objektivne kriterije za određivanje prihvatljivih regija i područja. U tu svrhu, određivanje prioritetnih regija i područja na razini Zajednice trebalo bi se temeljiti na zajedničkom sustavu klasifikacije regija koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (7).

(17) Cilj konvergencije je obuhvatiti države članice i regije koje zaostaju u razvoju. Regije na koje je usmjeren cilj konvergencije su one čiji je bruto domaći proizvod (BDP) po glavi stanovnika, mjeren u paritetima kupovne moći, manji od 75 % prosjeka Zajednice. Regije koje je pogodio statistički učinak vezan uz smanjenje prosjeka Zajednice nakon proširenja Europske unije iz tog bi razloga trebale dobiti značajnu prijelaznu potporu kako bi dovršile proces konvergencije. Ova potpora prestaje 2013. i ne slijedi ju daljnji prijelazni period. Države članice na koje se odnosi cilj konvergencije i čiji bruto nacionalni dohodak (BND) po glavi stanovnika iznosi manje od 90 % prosjeka Zajednice, imaju pravo na pomoć iz Kohezijskog fonda.

(18) Cilj regionalne konkurentnosti i zapošljavanja obuhvaća područje Zajednice izvan cilja konvergencije. Prihvatljive regije su regije u okviru cilja 1. u programskom razdoblju od 2000. do 2006. koje više ne ispunjavaju kriterij regionalne prihvatljivosti za cilj konvergencije i koje stoga dobivaju prijelaznu potporu, kao i sve druge regije Zajednice.

(19) Cilj europske teritorijalne suradnje je obuhvatiti regije koje su povezane kopnenim ili morskim granicama, gdje su područja transnacionalne suradnje definirana u smislu djelovanja koja promiču integrirani teritorijalni razvoj i potpore međuregionalnoj suradnji i razmjeni iskustava.

(20) Unaprjeđenje i pojednostavljenje suradnje duž vanjskih granica Zajednice povlači za sobom uporabu instrumenata vanjske pomoći Zajednice, osobito Instrumenta za europsko susjedstvo i partnerstvo te Instrumenta pretpristupne pomoći uspostavljenog Uredbom Vijeća (EZ) br. 1085/2006 (8).

(21) Doprinos iz EFRR-a takvoj suradnji duž vanjskih granica Zajednice pomaže u otklanjanju glavnih regionalnih neuravnoteženosti u Zajednici i time u jačanju gospodarske i socijalne kohezije Zajednice.

(22) Aktivnosti fondova i operacije koje fondovi pomažu financirati trebali bi biti u skladu s drugim politikama Zajednice i udovoljavati zakonodavstvu Zajednice.

(23) Djelovanje Zajednice trebalo bi biti komplementarno s djelovanjima koja provode države članice ili im doprinositi. Trebalo bi ojačati partnerstvo kroz dogovore o sudjelovanju različitih vrsta partnera, osobito regionalnih i lokalnih tijela vlasti, uz puno poštovanje institucionalnog uređenja država članica.

(24) Višegodišnje programiranje treba biti usmjereno k ostvarivanju ciljeva u okviru fondova tako da se zajamči dostupnost potrebnih financijskih sredstava te dosljednost i stalnost zajedničkog djelovanja Zajednice i država članica.

(25) Budući da same države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve konvergencije, regionalne konkurentnosti i zapošljavanja te europske teritorijalne suradnje zbog razmjera nejednakosti i ograničenosti financijskih sredstava država članica i regija prihvatljivih u okviru cilja konvergencije, te se oni stoga mogu bolje ostvariti na razini Zajednice, višegodišnjim jamstvom financiranja Zajednice što omogućuje usredotočenje kohezijske politike na prioritete Zajednice, Zajednica može donijeti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je navedeno u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti, kao što je navedeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je nužno za ostvarivanje tih ciljeva.

(26) Primjereno je odrediti mjerljive ciljeve za države koje su bile članice Europske unije prije 1. svibnja 2004. koje će one nastojati postići uz pomoć izdataka u okviru ciljeva konvergencije i regionalne konkurentnosti i zapošljavanja radi poticanja konkurentnosti i otvaranja novih radnih mjesta. Potrebno je odrediti odgovarajuće načine mjerenja i izvješćivanja o ostvarivanju navedenih ciljeva.

(27) Primjereno je ojačati supsidijarnost i proporcionalnost intervencija strukturnih fondova i Kohezijskog fonda.

(28) Prema članku 274. Ugovora, u smislu podjele upravljanja, trebalo bi utvrditi uvjete kojima se Komisiji omogućuje izvršavanje njenih dužnosti u vezi s izvršenjem općega proračuna Europske unije te je potrebno pojasniti odgovornosti suradnje država članica. Primjena navedenih uvjeta trebala bi omogućiti Komisiji da se uvjeri kako države članice koriste fondove na zakonit i pravilan način te u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja u smislu Financijske uredbe.

(29) Kako bi se zajamčio istinski gospodarski učinak, doprinosi iz strukturnih fondova ne bi trebali zamijeniti javne izdatke država članica prema uvjetima ove Uredbe. Provjera, kroz partnerstva, načela aditivnosti treba se usredotočiti na regije u okviru cilja konvergencije zbog opsega financijskih sredstava koja su im dodijeljena, a može dovesti i do financijskih ispravaka ako se aditivnost ne poštuje.

(30) U smislu napora usmjerenih na poticanje gospodarske i socijalne kohezije, Zajednica, u svim fazama provedbe fondova, za cilj ima ukidanje nejednakosti i promicanje jednakosti između žena i muškaraca kako je utvrđeno u člancima 2. i 3. Ugovora, kao i borbu protiv diskriminacije na osnovi spola, rase ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije.

(31) Komisija bi trebala ustanoviti okvirnu godišnju raspodjelu raspoloživih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza koristeći objektivne i transparentne metode, uzimajući u obzir prijedlog Komisije, zaključke Europskog vijeća od 15. i 16. prosinca 2005. i Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (9), kako bi se ostvarila značajna koncentracija u regijama koje zaostaju u razvoju, uključujući i one koje primaju prijelaznu pomoć zbog statističkog učinka.

(32) Trebalo bi povećati koncentraciju financiranja na cilj konvergencije zbog velikih nejednakosti u okviru proširene Europske unije, te zadržati napore u korist ciljeva regionalne konkurentnosti i zapošljavanja kako bi se poboljšala konkurentnost i zapošljavanje u ostalom dijelu Zajednice, te bi trebalo povećati sredstva za cilj europske teritorijalne suradnje zbog njegove posebne dodane vrijednosti.

(33) Za godišnja odobrena sredstva dodijeljena iz strukturnih fondova određenoj državi članici trebala bi se odrediti gornja granica koja se utvrđuje prema njezinoj sposobnosti apsorpcije.

(34) Tri posto odobrenih sredstava dodijeljenih državama članicama iz strukturnih fondova u okviru ciljeva konvergencije te regionalne konkurentnosti i zapošljavanja može se odvojiti u nacionalnu pričuvu za nagrađivanje postignutih rezultata.

(35) Raspoloživa odobrena sredstva unutar strukturnih fondova trebala bi se indeksirati po jednakoj osnovi za potrebe programiranja.

(36) Za potrebe povećanja strateškog sadržaja i promicanja transparentnosti kohezijske politike kroz integraciju s prioritetima Zajednice, Vijeće bi trebalo donijeti strateške smjernice na prijedlog Komisije. Na osnovi strateškog izvješćivanja Komisije, Vijeće bi trebalo preispitati kako države članice provode navedene smjernice.

(37) Na osnovi strateških smjernica koje je donijelo Vijeće, primjereno je da svaka država članica, u dijalogu s Komisijom, priredi nacionalni referentni dokument o svojoj razvojnoj strategiji koji bi trebao predstavljati okvir za pripremu operativnih programa. Na osnovi nacionalne strategije Komisija bi trebala primiti na znanje nacionalni strateški referentni okvir i odlučiti o određenim dijelovima tog dokumenta.

(38) Programiranje i upravljanje strukturnim fondovima trebalo bi pojednostaviti uzimajući u obzir njihove posebne značajke tako da se omogući da operativne programe financira ili EFRR ili ESF, tako da svaki od njih na komplementaran i ograničen način može financirati mjere koje pripadaju opsegu drugog fonda.

(39) Radi poboljšanja komplementarnosti i pojednostavljenja realizacije, pomoć iz Kohezijskog fonda i EFRR-a, u slučaju operativnih programa za promet i okoliš,trebala bi biti zajednički programirana i imati nacionalnu zemljopisnu pokrivenost.

(40) Programiranje bi trebalo zajamčiti međusobnu koordinaciju fondova i njihovu usklađenost s drugim postojećim financijskim instrumentima, EIB-om i Europskim investicijskim fondom (EIF-om). Navedena koordinacija trebala bi obuhvaćati i pripremu složenih financijskih shema i javno-privatna partnerstva.

(41) Primjereno je osigurati poboljšani pristup financiranju i inovativnom financijskom inženjeringu, prvenstveno za mikro, mala i srednja poduzeća te za ulaganja u javno-privatna partnerstva i druge projekte koji su uključeni u integrirani plan za održivi urbani razvoj. Države članice mogu odlučiti osnovati holding fond kroz sklapanjem javnih ugovora prema pravu o javnoj nabavi, uključujući odstupanja u nacionalnom pravu koja su u skladu s pravom Zajednice. U ostalim slučajevima, ako državama članicama odgovara da se ne primjenjuje pravo o javnoj nabavi, definicija zadataka EIB-a i EIF-a dopušta da im države članice dodijele bespovratna sredstva koja predstavljaju izravni financijski doprinos iz operativnih programa. Pod istim uvjetima nacionalno pravo može zajamčiti mogućnost dodjele bespovratnih sredstava drugim financijskim institucijama bez poziva za podnošenje prijedloga.

(42) Pri procjeni velikih projekata ulaganja u proizvodnju, Komisija bi trebala na raspolaganju imati sve potrebne informacije kako bi razmotrila nema li financijski doprinos iz fondova za posljedicu značajan gubitak radnih mjesta na postojećim lokacijama unutar Europske unije, kako bi osigurala da financiranje Zajednice ne podupire premještanje proizvodnje unutar Europske unije.

(43) Razdoblje programiranja obuhvaća jedinstveno razdoblje od sedam godina kako bi se održalo pojednostavljenje sustava upravljanja u smislu Uredbe (EZ) br. 1260/1999.

(44) Države članice i upravljačka tijela mogu unutar operativnog programa sufinanciranog iz EFRR-a organizirati pretpostavke međuregionalne suradnje te mogu u obzir uzeti osobita obilježja područja s prirodnim ograničenjima.

(45) U cilju zadovoljenja potrebe za pojednostavljenjem i decentralizacijom, programiranje i financijsko upravljanje trebali bi se obavljati samo na razini operativnih programa i prioritetnih osi; trebalo bi ukinuti okvir za potporu Zajednice i dopunu programa koji su predviđeni Uredbom (EZ) 1260/1999.

(46) U okviru operativnih programa sufinanciranih iz EFRR-a u sklopu ciljeva konvergencije te regionalne konkurentnosti i zapošljavanja, države članice, regije i upravljačka tijela mogu organizirati daljnju delegaciju ovlasti na gradske vlasti kad se radi o prioritetima koji se odnose na regeneraciju gradova.

(47) Dodatne alokacije u svrhu kompenziranja dodatnih troškova s kojima se suočavaju najudaljenije regije trebalo bi uključiti u operativne programe koje u tim regijama financira EFRR.

(48) Trebalo bi dogovoriti posebne postupke za provedbu cilja europske teritorijalne suradnje koji financira EFRR.

(49) Komisija bi trebala biti u stanju odobriti velike projekte koji su uključeni u operativne programe, ako je potrebno kroz savjetovanje s EIB-om, kako bi ocijenila njihovu svrhu i učinak, kao i rješenja za planiranu uporabu sredstava Zajednice.

(50) Korisno je naznačiti vrstemjera koje bi fondovi trebali podržati kroz tehničku pomoć.

(51) Potrebno je osigurati da se dovoljno sredstava dodijeli za pomoć državama članicama za pripremu i procjenu projekata. EIB ima ulogu u pružanju takve pomoći i Komisija mu u tu svrhu može dodijeliti bespovratna sredstva.

(52) Također je primjereno predvidjeti da Komisija može EIF-u dodijeliti bespovratna sredstva u svrhu procjene potreba za instrumentima inovativnog financijskog inženjeringa dostupnih mikro, malim i srednjim poduzećima.

(53) Iz istih gore navedenih razloga, Komisija može EIB-u i EIF-u dodijeliti bespovratna sredstva za poduzimanje mjera tehničke pomoći u područjima održivog urbanog razvoja ili za potporu mjerama restrukturiranja s ciljem postizanja održive gospodarske aktivnosti u regijama koje su značajno pogođene gospodarskom krizom.

(54) Učinkovitost pomoći iz fondova ovisi i o ugradnji pouzdane evaluacije u programiranje i praćenje. U tom bi pogledu trebalo odrediti odgovornosti država članica i Komisije.

(55) Države članice mogu u okviru svojih nacionalnih omotnica za ciljeve konvergencije te regionalne konkurentnosti i zapošljavanja osigurati određene male pričuve za brzi odgovor na neočekivane sektorske ili lokalne šokove koji su posljedica socijalno-gospodarskog restrukturiranja ili učinaka trgovačkih sporazuma.

(56) Primjereno je odrediti koliko se izdataka u državi članici može izjednačiti s javnim izdacima u svrhu izračuna ukupnog nacionalnog javnog doprinosa operativnome programu; u tom je smislu primjereno navesti doprinose „tijela javnog prava” u smislu direktiva Zajednice o javnoj nabavi, budući da takva tijela obuhvaćaju nekoliko vrsta javnih ili privatnih tijela koja su ustanovljena u posebnu svrhu zadovoljavanja potreba od općeg interesa i nemaju ni industrijski niti trgovački značaj, a nadziru ih država, regionalne ili lokalne vlasti.

(57) Potrebno je odrediti elemente za moduliranje doprinosa iz fondova operativnim programima, osobito radi povećanja multiplikatorskog učinka sredstava Zajednice. Također je primjereno na osnovi vrste fonda i cilja ustanoviti gornje granice iznosa koje doprinosi iz fondova ne smiju premašiti.

(58) Također je potrebno odrediti pojam projekta koji ostvaruje prihode i utvrditi načela i pravila Zajednice za izračun doprinosa iz fondova; za neka ulaganja objektivno nije moguće procijeniti prihode unaprijed te je stoga potrebno utvrditi metodologiju kojom se jamči da su navedeni prihodi isključeni iz javnog financiranja.

(59) Potebno je utvrditi početne i završne datume prihvatljivosti izdataka kako bi se osiguralo ujednačeno i pravedno pravilo koje će se primjenjivati na provedbu fondova diljem Zajednice. Radi lakše realizacije operativnih programa, primjereno je utvrditi da početni datum prihvatljivosti izdataka može biti i prije 1. siječnja 2007. ako predmetna država članica dostavi operativni program prije tog datuma.

(60) U skladu s načelom supsidijarnosti i podložno iznimkama koje su predviđene Uredbom (EZ) 1080/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskom fondu za regionalni razvoj (10), Uredbom (EZ) br. 1081/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskom socijalnom fondu (11) i Uredbom Vijeća (EZ) br. 1084/2006 od 11. srpnja 2006. o osnivanju Kohezijskog fonda (12), potrebno je donijeti nacionalna pravila o prihvatljivosti izdataka.

(61) Da bi se osigurala učinkovitost, pravednost i održivost učinka intervencije fondova, potrebne su odredbe koje jamče da su ulaganja u poduzeća dugotrajna i koje sprečavaju uporabu fondova za uvođenje nedopuštene prednosti. Trebalo bi osigurati da se ulaganja koja uživaju pomoć iz fondova mogu otpisati tijekom dovoljno dugog razdoblja.

(62) Države članice trebale bi donijeti prikladne mjere kojima se jamči pravilno djelovanje njihovih sustava upravljanja i kontrole. U tu je svrhu potrebno utvrditi opća načela i potrebne funkcije koje sustavi kontrola svih operativnih programa trebaju ispunjavati na osnovi prava Zajednice na snazi tijekom programskog razdoblja od 2000. do 2006.

(63) Stoga je potrebno imenovati jedinstveno upravljačko tijelo za svaki operativni program i pojasniti njegove odgovornosti kao i dužnosti tijela za reviziju. Potrebno je također zajamčiti ujednačene standarde kakvoće za potvrdu izdataka i zahtjeva za plaćanje prije nego što se pošalju Komisiji. Potrebno je pojasniti prirodu i kakvoću podataka na kojima se temelje navedeni zahtjevi i za te potrebe odrediti dužnosti tijela za ovjeravanje.

(64) Praćenje operativnih programa potrebno je kako bi se osigurala kakvoća njihove provedbe. Radi toga bi trebalo osnovati odbore za praćenje i odrediti njihove odgovornosti, kao i podatke koji se trebaju dostaviti Komisiji te okvir za pregled tih podataka. Kako bi se poboljšala razmjena podataka o provedbi operativnih programa, trebalo bi utvrditi načelo razmjene podataka elektroničkim putem.

(65) U skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, države članice trebale bi imati primarnu odgovornost provedbe i kontrole intervencija.

(66) Trebalo bi odrediti obveze država članica u pogledu sustava upravljanja i kontrole, ovjeravanja izdataka te sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja nepravilnosti te kršenja prava Zajednice, kako bi se zajamčila učinkovita i pravilna provedba operativnih programa. Posebno je po pitanju upravljanja i kontrole bitno utvrditi postupke kojima država članica daje jamstva da su sustavi uspostavljeni i da funkcioniraju na zadovoljavajući način.

(67) Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije u pogledu financijske kontrole, trebalo bi povećati suradnju između država članica i Komisije na tom području i utvrditi kriterije prema kojima Komisija može, u smislu vlastite strategije kontrole nacionalnih sustava, odrediti razinu jamstava koje može dobiti od nacionalnih tijela za reviziju.

(68) Opseg i intenzitet kontrola Zajednice trebali bi biti razmjerni opsegu doprinosa Zajednice. Kad je država članica glavni izvor financiranja programa, primjereno je da država članica ima mogućnost organizirati određene elemente postupaka kontrole u skladu s nacionalnim pravilima. U istim je uvjetima potrebno utvrditi da Komisija razlikuje načine na koje bi države članice trebale ispuniti zadaću potvrde izdataka i provjere sustava upravljanja i kontrole te utvrditi uvjete pod kojima Komisija ima pravo ograničiti vlastitu reviziju i osloniti se na jamstva nacionalnih tijela.

(69) Avansno plaćanje na početku operativnih programa jamči normalan novčani tijek što olakšava isplate korisnicima u provedbi operativnog programa. Stoga je potrebno donijeti odredbe o avansnom plaćanju za strukturne fondove od 5 % (za države koje su bile članice Europske unije prije 1. svibnja 2004.) i 7 % (za države koje su pristupile Europskoj uniji na dan ili nakon 1. svibnja 2004.), te za Kohezijski fond 7,5 % (za države koje su bile članice Europske unije prije 1. svibnja 2004.) i 10,5 % (za države koje su pristupile Europskoj uniji na dan ili nakon 1. svibnja 2004.), kako bi se pomoglo bržoj provedbi operativnih programa.

(70) Pored suspenzije plaćanja u slučajevima kad se otkriju ozbiljni nedostaci u sustavima upravljanja i kontrole, potrebne su mjere koje bi omogućile dužnosniku za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti da prekine plaćanja kad postoje dokazi koji upućuju na značajne nedostatke u pogledu ispravnog djelovanja navedenih sustava.

(71) Pravila o automatskom opozivu izdvojenih sredstava ubrzat će provedbu programa. Radi toga, promjereno je utvrditi način na koja se ona primjenjuju i dijelove proračunskih obveza koji se mogu isključiti iz njih, osobito kad je zaostajanje u provedbi posljedica neuobičajenih ili nepredvidivih okolnosti na koje dotična stranka nema upliva i čije posljedice nije moguće izbjeći unatoč pokazanoj revnosti.

(72) Postupke za zaključenje trebalo bi pojednostaviti kroz davanje mogućnosti onim državama članicama koje to žele da, u skladu s vremenskim rasporedom koji odaberu, djelomično zaključe operativni program vezano uz završene operacije; za to bi trebalo osigurati odgovarajući okvir.

(73) Mjere potrebne za provedbu ove Uredbe trebalo bi donijeti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (13). Komisija treba donijeti mjere za provedbu ove Uredbe kako bi se zajamčila transparentnost i pojasnile odredbe koje se primjenjuju na upravljanje operativnim programima u pogledu kategorizacije izdataka, financijskog inženjeringa, upravljanja i kontrole, elektroničke razmjene podataka i promidžbe po primitku mišljenja Odbora za koordinaciju fondova u ulozi upravnog odbora. Primjereno je da Komisija objavi popis privatljivih područja u okviru cilja europske teritorijalne suradnje, primjenjujući kriterije utvrđene u ovoj Uredbi, okvirne smjernice o analizi troškova i koristi koje su potrebne za pripremu i dostavu velikih projekata i projekata koji ostvaruju prihode, okvirne smjernice za evaluaciju i popis mjera koje su prihvatljive za tehničku pomoć na inicijativu Komisije, nakon savjetovanja s Odborom za koordinaciju fondova u ulozi savjetodavnog odbora,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

CUPRINS

GLAVA I. CILJEVI I OPĆA PRAVILA O POMOĆI

POGLAVLJE I. PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1. Predmet

Članak 2. Definicije

POGLAVLJE II. CILJEVI I ZADACI

Članak 3. Ciljevi

Članak 4. Instrumenti i zadaci

POGLAVLJE III. ZEMLJOPISNA PRIHVATLJIVOST

Članak 5. Konvergencija

Članak 6. Regionalna konkurentnost i zapošljavanje

Članak 7. Europska teritorijalna suradnja

Članak 8. Prijelazna potpora

POGLAVLJE IV. NAČELA POMOĆI

Članak 9. Komplementarnost, dosljednost, koordinacija i usklađenost

Članak 10. Programiranje

Članak 11. Partnerstvo

Članak 12. Teritorijalna razina provedbe

Članak 13. Proporcionalna intervencija

Članak 14. Podijeljeno upravljanje

Članak 15. Aditivnost

Članak 16. Jednakost između žena i muškaraca i nediskriminacija

Članak 17. Održivi razvoj

POGLAVLJE V. FINANCIJSKI OKVIR

Članak 18. Ukupna sredstva

Članak 19. Sredstva za cilj konvergencije

Članak 20. Sredstva za cilj regionalne konkurentnosti i zapošljavanja

Članak 21. Sredstva za cilj europske teritorijalne suradnje

Članak 22. Neprenosivost sredstava

Članak 23. Sredstva za pričuvu na osnovi postignutih rezultata

Članak 24. Sredstva za tehničku pomoć

GLAVA II. STRATEŠKI PRISTUP KOHEZIJI

POGLAVLJE I. STRATEŠKE SMJERNICE ZAJEDNICE ZA KOHEZIJU

Članak 25. Sadržaj

Članak 26. Donošenje i revidiranje

POGLAVLJE II. NACIONALNI STRATEŠKI REFERENTNI OKVIR

Članak 27. Sadržaj

Članak 28. Priprema i donošenje

POGLAVLJE III. STRATEŠKO PRAĆENJE

Članak 29. Strateška izvješća država članica

Članak 30. Strateška izvješća Komisije i rasprava o kohezijskoj politici

Članak 31. Kohezijsko izvješće

GLAVA III. PROGRAMIRANJE

POGLAVLJE I. OPĆE ODREDBE O STRUKTURNIM FONDOVIMA I KOHEZIJSKOM FONDU

Članak 32. Priprema i odobravanje operativnih programa

Članak 33. Revizija operativnih programa

Članak 34. Posebno svojstvo fondova

Članak 35. Zemljopisni opseg

Članak 36. Sudjelovanje Europske investicijske banke i Europskog investicijskog fonda

POGLAVLJE II. SADRŽAJ PROGRAMA

ODJELJAK 1. OPERATIVNI PROGRAMI

Članak 37. Operativni programi za ciljeve konvergencije i regionalne konkurentnosti i zapošljavanja

Članak 38. Operativni programi za cilj europske teritorijalne suradnje

ODJELJAK 2. VELIKI PROJEKTI

Članak 39. Sadržaj

Članak 40. Podaci koji se dostavljaju Komisiji

Članak 41. Odluka Komisije

ODJELJAK 3. GLOBALNA BESPOVRATNA SREDSTVA

Članak 42. Opće odredbe

Članak 43. Provedbena pravila

ODJELJAK 4. FINANCIJSKI INŽENJERING

Članak 44. Instrumenti financijskog inženjeringa

ODJELJAK 5. TEHNIČKA POMOĆ

Članak 45. Tehnička pomoć na inicijativu Komisije

Članak 46. Tehnička pomoć država članica

GLAVA IV. UČINKOVITOST

POGLAVLJE I. EVALUACIJA

Članak 47. Opće odredbe

Članak 48. Odgovornost država članica

Članak 49. Odgovornost Komisije

POGLAVLJE II. PRIČUVE

Članak 50. Nacionalna pričuva na osnovi postignutih rezultata

Članak 51. Nacionalna pričuva za nepredviđene izdatke

GLAVA V. FINANCIJSKI DOPRINOS IZ FONDOVA

POGLAVLJE I. DOPRINOS IZ FONDOVA

Članak 52. Podešavanje stopa doprinosa

Članak 53. Doprinos iz fondova

Članak 54. Druge odredbe

POGLAVLJE II. PROJEKTI KOJI OSTVARUJU PRIHODE

Članak 55. Projekti koji ostvaruju prihode

POGLAVLJE III. PRIHVATLJIVOST IZDATAKA

Članak 56. Prihvatljivost izdataka

POGLAVLJE IV. TRAJNOST OPERACIJA

Članak 57. Trajnost operacija

GLAVA VI. UPRAVLJANJE, PRAĆENJE I KONTROLA

POGLAVLJE I. SUSTAVI UPRAVLJANJA I KONTROLE

Članak 58. Opća načela sustava upravljanja i kontrole

Članak 59. Imenovanje nadležnih tijela

Članak 60. Zadaci upravljačkog tijela

Članak 61. Zadaci tijela za ovjeravanje

Članak 62. Zadaće tijela za reviziju

POGLAVLJE II. PRAĆENJE

Članak 63. Odbor za praćenje

Članak 64. Sastav

Članak 65. Zadaci

Članak 66. Organizacija praćenja

Članak 67. Godišnje izvješće i završno izvješće o provedbi

Članak 68. Godišnji pregled programa

POGLAVLJE III. INFORMIRANJE I PROMIDŽBA

Članak 69. Informiranje i promidžba

POGLAVLJE IV. ODGOVORNOSTI DRŽAVA ČLANICA I KOMISIJE

ODJELJAK 1. ODGOVORNOSTI DRŽAVA ČLANICA

Članak 70. Upravljanje i kontrola

Članak 71. Uspostava sustava upravljanja i kontrole

ODJELJAK 2. ODGOVORNOSTI KOMISIJE

Članak 72. Odgovornosti Komisije

Članak 73. Suradnja s tijelima za reviziju država članica

ODJELJAK 3. PROPORCIONALNOST U KONTROLI OPERATIVNIH PROGRAMA

Članak 74. Organizacija proporcionalne kontrole

GLAVA VII. FINANCIJSKO UPRAVLJANJE

POGLAVLJE I. FINANCIJSKO UPRAVLJANJE

ODJELJAK 1. PRORAČUNSKA IZDVAJANJA

Članak 75. Proračunska izdvajanja

ODJELJAK 2. OPĆA PRAVILA PLAĆANJA

Članak 76. Opća pravila plaćanja

Članak 77. Opća pravila za izračun privremenih plaćanja i konačnih isplata

Članak 78. Izjava o izdacima

Članak 79. Akumulacija pretfinanciranja i privremenih plaćanja

Članak 80. Cjelovitost plaćanja korisnicima

Članak 81. Uporaba eura

ODJELJAK 3. PRETFINANCIRANJE

Članak 82. Plaćanje

Članak 83. Kamate

Članak 84. Obračun

ODJELJAK 4. PRIVREMENA PLAĆANJA

Članak 85. Privremena plaćanja

Članak 86. Prihvatljivost zahtjeva za plaćanje

Članak 87. Datum za dostavu zahtjeva za plaćanje i odgode plaćanja

ODJELJAK 5. ZAKLJUČENJE PROGRAMA I KONAČNA ISPLATA

Članak 88. Djelomično zaključenje

Članak 89. Uvjeti za konačnu isplatu

Članak 90. Dostupnost dokumenata

ODJELJAK 6. PREKID ROKA PLAĆANJA I SUSPENZIJA PLAĆANJA

Članak 91. Prekid roka plaćanja

Članak 92. Suspenzija plaćanja

ODJELJAK 7. AUTOMATSKI OPOZIV IZDVOJENIH SREDSTAVA

Članak 93. Načela

Članak 94. Razdoblje prekida za velike projekte i sheme potpore

Članak 95. Razdoblje prekida zbog sudskih postupaka i upravnih žalbi

Članak 96. Iznimke od automatskog opoziva izdvajanja

Članak 97. Postupak

POGLAVLJE II. FINANCIJSKI ISPRAVCI DRŽAVA ČLANICA

ODJELJAK 1. FINANCIJSKI ISPRAVCI DRŽAVA ČLANICA

Članak 98. Financijski ispravci država članica

ODJELJAK 2. FINANCIJSKI ISPRAVCI KOMISIJE

Članak 99. Kriteriji za ispravke

Članak 100. Postupak

Članak 101. Obveze država članica

Članak 102. Povrat sredstava

GLAVA VIII. ODBORI

POGLAVLJE I. ODBOR ZA KOORDINACIJU FONDOVA

Članak 103. Odborska procedura

POGLAVLJE II. ODBOR PREMA ČLANKU 147. UGOVORA

Članak 104. Odbor prema članku 147. Ugovora

GLAVA IX. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 105. Prijelazne odredbe

Članak 106. Klauzula o preispitivanju

Članak 107. Stavljanje izvan snage

Članak 108. Stupanje na snagu

PRILOG I. Godišnja raspodjela odobrenih sredstava za preuzete obveze u razdoblju od 2007. do 2013.

PRILOG II. Financijski okvir

PRILOG III. Gornje granice koje se primjenjuju na stope sufinanciranja

PRILOG IV. Kategorije izdataka

GLAVA I.

CILJEVI I OPĆA PRAVILA O POMOĆI

POGLAVLJE I.

Područje primjene i definicije

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju opća pravila koja uređuju Europski fond za regionalni razvoj (EFFR), Europski socijalni fond (ESF) (dalje u tekstu: strukturni fondovi) i Kohezijski fond, ne dovodeći u pitanje posebne odredbe utvrđene Uredbom (EZ) br. 1080/2006, (EZ) br. 1081/2006 i (EZ) br. 1084/2006.

Ovom se Uredbom određuju ciljevi kojima doprinose strukturni fondovi i Kohezijski fond (dalje u tekstu: fondovi), kriteriji prema kojima se utvrđuje prihvatljivost država članica i regija za navedene fondove, raspoloživa financijska sredstva i kriteriji za njihovu dodjelu.

Ovom se Uredbom određuje kontekst kohezijske politike, uključujući metodu utvrđivanja strateških smjernica Zajednice za koheziju, nacionalnog strateškog referentnog okvira i postupka provjere na razini Zajednice.

U tu svrhu, ovom se Uredbom utvrđuju načela i pravila partnerstva, programiranja, evaluacije, upravljanja, uključujući financijsko upravljanje, praćenja i kontrole na osnovi podjele odgovornosti između država članica i Komisije.

Članak 2.

Definicije

U smislu ove Uredbe, sljedeći izrazi imaju sljedeća značenja:

1. „operativni program”: dokument koji podnosi država članica i usvaja Komisija za utvrđivanje strategije razvoja s usklađenim nizom prioriteta koje je potrebno ostvariti uz pomoć jednog od fondova, ili, u slučaju cilja konvergencije, uz pomoć Kohezijskog fonda i EFRR-a;

2. „prioritetna os”: jedan od prioriteta strategije u operativnom programu koji obuhvaća skupinu povezanih operacija sa posebnim mjerljivim ciljevima;

3. „operacija”: projekt ili skupina projekata koje odabire upravljačko tijelo predmetnog operativnog programa ili koje se odabiru u okviru njegove odgovornosti prema kriterijima koje utvrđuje odbor za praćenje, a provode ih jedan ili više korisnika radi postizanja ciljeva pripadajuće prioritetne osi;

4. „korisnik”: gospodarski subjekt, tijelo ili tvrtka, javna ili privatna, koja je odgovorna za pokretanje ili za pokretanje i provedbu operacija. U smislu shema potpore iz članka 87. Ugovora, korisnici su javne ili privatne tvrtke koje provode pojedinačni projekt i primaju javnu potporu;

5. „javni izdatak”: svaki javni doprinos financiranju operacija koji potječe iz proračuna države, regionalnih i lokalnih vlasti, Europskih zajednica u vezi sa strukturnim fondovima i Kohezijskim fondom i slični izdaci. Svaki doprinos financiranju operacija koji potječe iz proračuna tijela ustanovljenih na temelju javnog prava, ili udruženja jednog ili više regionalnih ili lokalnih vlasti, ili tijela ustanovljenih na temelju javnog prava koja djeluju u skladu s Direktivom 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama (14), smatra se sličnim izdatkom;

6. „posredničko tijelo”: svako javno ili privatno tijelo ili služba koja djeluje pod nadležnošću upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje, ili koje izvršava dužnosti u ime tog tijela vis-à-vis korisnika koji provode operacije;

7. „nepravilnost”: svako kršenje odredaba prava Zajednice koje je posljedica djelovanja ili propusta gospodarskog subjekta i šteti, ili bi štetilo općem proračunu Europske unije, tako da tereti opći proračun neopravdanim izdatkom.

POGLAVLJE II.

Ciljevi i zadaci

Članak 3.

Ciljevi

1. Djelovanje koje Zajednica poduzima na temelju članka 158. Ugovora namijenjena je jačanju gospodarske i socijalne kohezije proširene Europske unije s ciljem promicanja skladnoga, uravnoteženog i održivog razvoja Zajednice. Ovo se djelovanje provodi uz potporu fondova, Europske investicijske banke i drugih postojećih financijskih instrumenata. Cilj djelovanja je smanjiti nastale gospodarske, socijalne i teritorijalne nejednakosti osobito u zemljama i regijama koje zaostaju u razvoju i u vezi s gospodarskim i socijalnim restrukturiranjem i starenjem stanovništva.

Djelovanje u okviru fondova uključuje, na nacionalnoj i regionalnoj razini, prioritete Zajednice u korist održivog razvoja jačanjem rasta, konkurentnosti, zapošljavanja i socijalne uključenosti te zaštitom i poboljšanjem kakvoće okoliša.

2. Radi toga EFRR, ESF, Kohezijski fond, Europska investicijska banka i drugi postojeći financijski instrumenti Zajednice svaki na odgovarajući način doprinose postizanju sljedeća tri cilja:

(a) cilj konvergencije, koji je usmjeren na ubrzanje konvergencije najnerazvijenijih država članica i regija poboljšanjem uvjeta za rast i zapošljavanje kroz povećanje i poboljšanje kakvoće ulaganja u fizički i ljudski kapital, razvoj inovacija i društva znanja, prilagodljivost gospodarskim i socijalnim promjenama, zaštitu i unaprjeđenje okoliša i administrativnu učinkovitost. Ovaj cilj predstavlja prioritet fondova;

(b) cilj regionalne konkurentnosti i zapošljavanja koji je, izvan najnerazvijenijih regija, usmjeren na jačanje konkurentnosti i privlačnosti regija kao i zaposlenosti, uz predviđanje gospodarskih i socijalnih promjena, uključujući i one vezane uz otvaranje trgovine, kroz povećanje i poboljšanje kakvoće ulaganja u ljudski kapital, inovacije i promicanje društva znanja, poduzetništvo, zaštitu i unaprjeđenje okoliša te unaprjeđenje dostupnosti, prilagodljivosti radnika i poduzeća kao i razvoj uključivih tržišta rada; i

(c) cilj europske teritorijalne suradnje, koji je usmjeren na jačanje prekogranične suradnje kroz zajedničke lokalne i regionalne inicijative, jačanje transnacionalne suradnje putem djelovanja za poticanje integriranog teritorijalnog razvoja vezanog uz prioritete Zajednice te jačanje međuregionalne suradnje i razmjenu iskustava na odgovarajućoj teritorijalnoj razini.

3. U okviru tri cilja iz stavka 2., pomoć iz fondova, u skladu s njihovom prirodom, vodi računa o posebnim gospodarskim i socijalnim obilježjima s jedne strane, te posebnim teritorijalnim obilježjima s druge strane. Pomoć na odgovarajući način, putem gospodarske diversifikacije, osobito podupire održivi urbani razvoj kao dio regionalnog razvoja, kao i obnovu ruralnih područja te područja koja ovise o ribarstvu. Pomoć podupire i područja sa zemljopisnim ili prirodnim ograničenjima koja produbljuju razvojne probleme, osobito najudaljenije regije iz članka 299. stavka 2. Ugovora kao i sjeverna područja s vrlo niskom gustoćom naseljenosti, određene otoke i otočne države članice te planinska područja

Članak 4.

Instrumenti i zadaci

1. Fondovi, svaki u skladu s posebnim odredbama koje ga uređuju, doprinose postizanju triju ciljeva iz članka 3. stavka 2. na sljedeći način:

(a) cilj konvergencije: EFRR, ESF i Kohezijski fond;

(b) cilj regionalne konkurentnosti i zapošljavanja: EFRR i ESF; i

(c) cilj europske teritorijalne suradnje: EFRR.

2. Kohezijski fond djeluje i u regijama koje prema kriterijima koji su utvrđeni člankom 5. stavkom 1. nisu prihvatljive za potporu iz cilja konvergencije, a koje pripadaju:

(a) državi članici prihvatljivoj za potporu iz Kohezijskog fonda prema kriterijima koji su utvrđeni člankom 5. stavkom 2; i

(b) državi članici prihvatljivoj za potporu iz Kohezijskog fonda prema kriterijima koji su utvrđeni člankom 8. stavkom 3.

3. Fondovi doprinose financiranju tehničke pomoći na inicijativu države članice i Komisije.

POGLAVLJE III.

Zemljopisna prihvatljivost

Članak 5.

Konvergencija

1. Regije prihvatljive za financiranje iz strukturnih fondova u okviru cilja konvergencije su regije koje odgovaraju drugoj razini zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (dalje u tekstu: druga razina NUTS-a) u smislu Uredbe (EZ) br. 1059/2003 čiji bruto domaći proizvod (BDP) po glavi stanovnika, koji se mjeri u paritetima kupovne moći i izračunava na osnovi podataka Zajednice za razdoblje od 2000. do 2002., iznosi manje od 75 % prosjeka BDP-a EU-25 za isto referentno razdoblje.

2. Države članice koje su prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda su one čiji bruto nacionalni dohodak (BND) po glavi stanovnika, koji se mjeri u paritetima kupovne moći i izračunava na osnovi podataka Zajednice za razdoblje od 2001. do 2003., iznosi manje od 90 % prosjeka BND-a EU-25 te koje imaju program za ostvarenje uvjeta gospodarske konvergencije iz članka 104. Ugovora.

3. Odmah po stupanju na snagu ove Uredbe, Komisija donosi popis regija koje ispunjavaju kriterije iz stavka 1. i država članica koje ispunjavaju kriterije iz stavka 2. Ovaj popis vrijedi od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013.

Prihvatljivost država članica za Kohezijski fond preispitat će se 2010. na osnovi podataka Zajednice o BND-u za EU-25.

Članak 6.

Regionalna konkurentnost i zapošljavanje

Regije koje su prihvatljive za financiranje iz strukturnih fondova u okviru cilja regionalne konkurentnosti i zapošljavanja su one koje nisu obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. i člankom 8. stavkom 1. i 2.

Pri predstavljanju nacionalnog strateškog referentnog okvira iz članka 27., svaka dotična država članica mora naznačiti regije prve razine NUTS-a i druge razine NUTS-a za koje će predstaviti program za financiranje iz EFRR-a.

Članak 7.

Europska teritorijalna suradnja

1. U svrhu prekogranične suradnje, regije Zajednice treće razine NUTS-a duž svih unutarnjih i određenih vanjskih kopnenih granica, i sve regije Zajednice treće razine NUTS-a duž morskih granica koje su u pravilu odvojene najviše 150 kilometara, imaju pravo na financiranje uzimajući u obzir moguće prilagodbe koje su potrebne kako bi se osigurali usklađenost i kontinuitet djelovanja suradnje.

Odmah po stupanju na snagu ove Uredbe, Komisija, u skladu s postupkom iz članka 103. stavka 2., donosi popis prihvatljivih regija. Ovaj popis vrijedi od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013.

2. U svrhu transnacionalne suradnje, Komisija, u skladu s postupkom iz članka 103. stavka 2., donosi popis transnacionalnih regija raščlanjenih po programima. Ovaj popis vrijedi od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013.

3. U svrhu međuregionalne suradnje, mreža suradnje i razmjene iskustava, prihvatljivo je cijelo područje Zajednice.

Članak 8.

Prijelazna potpora

1. Regije druge razine NUTS-a koje bi bile prihvatljive za status cilja konvergencije prema članku 5. stavku 1. da je prag prihvatljivosti ostao 75 % prosjeka BDP-a EU-15, ali koje gube pravo na prihvatljivost jer nominalna razina njihova BDP-a po glavi stanovnika prelazi 75 % prosjeka BDP-a EU-25, mjereno i izračunano u skladu s člankom 5. stavkom 1., imaju pravo, na prijelaznoj i posebnoj osnovi, na financiranje iz strukturnih fondova u okviru cilja konvergencije.

2. Regije druge razine NUTS-a koje su u potpunosti obuhvaćene ciljem 1 u 2006. prema članku 3. Uredbe (EZ) br. 1260/1999 čija nominalna razina BDP-a po glavi stanovnika, mjereno i izračunano u skladu s člankom 5. stavkom 1., prelazi 75 % prosjeka BDP-a EU-15, imaju pravo, na prijelaznoj i posebnoj osnovi, na financiranje iz strukturnih fondova u okviru cilja regionalne konkurentnosti i zapošljavanja.

Prihvaćajući, na osnovi izmijenjenih podataka za razdoblje od 1997. do 1999., da je Cipar trebao biti prihvatljiv za cilj 1 od 2004. do 2006., od 2007. do 2013. Cipar ima pravo na prijelazno financiranje koje se primjenjuje na regije iz prvog podstavka.

3. Države članice prihvatljive za financiranje iz Kohezijskog fonda u 2006., koje bi i nadalje bile prihvatljive da je prag prihvatljivosti ostao na razini 90 % prosjeka BND-a EU-15, ali koje gube pravo na prihvatljivost jer njihov nominalni BND-a po glavi stanovnika prelazi 90 % prosjeka BND-a EU-25, mjereno i izračunano u skladu s člankom 5. stavkom 2., imaju pravo, na prijelaznoj i posebnoj osnovi, na financiranje iz Kohezijskog fonda u okviru cilja konvergencije.

4. Odmah po stupanju na snagu ove Uredbe, Komisija donosi popis regija koje ispunjavaju kriterije iz stavaka 1. i 2. i država članica koje ispunjavaju kriterije iz stavka 3. Ovaj popis vrijedi od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013.

POGLAVLJE IV.

Načela pomoći

Članak 9.

Komplementarnost, dosljednost, koordinacija i usklađenost

1. Fondovi pružaju pomoć koja dopunjuje nacionalna djelovanja, uključujući djelovanja na regionalnoj i lokalnoj razini, integrirajući u njih prioritete Zajednice.

2. Komisija i države članice osiguravaju da je pomoć iz fondova dosljedna aktivnostima, politikama i prioritetima Zajednice i komplementarna drugim financijskim instrumentima Zajednice. Navedena dosljednost i komplementarnost naznačuje se osobito u strateškim smjernicama Zajednice za koheziju, u nacionalnom strateškom referentnom okviru i u operativnim programima.

3. Pomoć koju sufinanciraju fondovi se usmjerava na prioritete Europske unije za promicanje konkurentnosti i stvaranja radnih mjesta, uključujući postizanje ciljeva Integriranih smjernica za rast i radna mjesta (od 2005. do 2008.) kako je utvrđeno Odlukom Vijeća 2005/600/EZ od 12. srpnja 2005. (15). U tu svrhu, u skladu sa svojim odgovornostima, Komisija i države članice osiguravaju da se za gore navedene prioritete namijeni 60 % izdataka za cilj konvergencije i 75 % izdataka za cilj regionalne konkurentnosti i zapošljavanja svih država koje su bile članice Europske unije prije 1. svibnja 2004. Ovi ciljevi, na osnovi kategorija izdataka u Prilogu IV., primjenjuju se kao prosjek za cijelo programsko razdoblje.

Da bi se zajamčilo poštovanje posebnih nacionalnih okolnosti, uključujući prioritete navedene u nacionalnom programu reformi svake predmetne države članice, Komisija i predmetna država članica mogu odlučiti na odgovarajući način dopuniti popis kategorija u Prilogu IV.

Svaka predmetna država članica doprinosi ovim ciljevima.

Na vlastitu inicijativu, države članice koje su pristupile Europskoj uniji na dan ili nakon 1. svibnja 2004. mogu odlučiti primjenjivati ove odredbe.

4. U skladu sa svojim odgovornostima, Komisija i države članice osiguravaju koordinaciju pomoći iz fondova, EPFRR-a, EFR-a te intervencija EIB-a i ostalih postojećih financijskih instrumenata.

5. Operacije koje se financiraju iz fondova moraju biti usklađene s odredbama Ugovora i akata koji su doneseni u skladu s njime.

Članak 10.

Programiranje

Ciljevi fondova ostvaruju se u okviru višegodišnjeg sustava programiranja koji je organiziran u nekoliko faza i koji obuhvaća utvrđivanje prioriteta, financijskih sredstava i sustava upravljanja i kontrole.

Članak 11.

Partnerstvo

1. Ciljevi fondova se ostvaruju u okviru bliske suradnje, (dalje u tekstu: partnerstvo), između Komisije i svake pojedine države članice. Svaka država članica, prema potrebi i u skladu s važećim nacionalnim pravilima i praksom, organizira partnerstvo s tijelima kao što su:

(a) nadležna regionalna, lokalna, urbana i druga javna tijela;

(b) gospodarski i socijalni partneri;

(c) svako drugo odgovarajuće tijelo koje predstavlja civilno društvo, partnere iz područja zaštite okoliša, nevladine organizacije i tijela koja su odgovorna za promicanje jednakosti između muškaraca i žena.

Svaka država članica imenuje najreprezentativnije partnere na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te u gospodarskom i socijalnom području, području zaštite okoliša i drugim područjima (dalje u tekstu: partneri), u skladu s nacionalnim pravilima i praksom, poštujući potrebu promicanja jednakosti između muškaraca i žena i promicanja održivog razvoja uključivanjem zahtjeva za zaštitu i unaprjeđenje okoliša.

2. Partnerstvo se odvija uz puno poštovanje odgovarajućih institucionalnih, pravnih i financijskih ovlasti svake kategorije partnera u smislu stavka 1.

Partnerstvo obuhvaća pripremu, provedbu, praćenje i evaluaciju operativnih programa. Prema potrebi, države članice uključuju svakog relevantnog partnera, osobito regije, u različite faze programiranja u okviru vremenskih rokova koji su određeni za svaku fazu.

3. Svake godine Komisija se o pomoći iz fondova savjetuje s organizacijama koje predstavljaju gospodarske i socijalne partnere na europskoj razini.

Članak 12.

Teritorijalna razina provedbe

Provedba operativnih programa iz članka 32. je u odgovornosti država članica na odgovarajućoj teritorijalnoj razini, u skladu s institucionalnim sustavom koji je specifičan za svaku državu članicu. Navedena odgovornost provodi se u skladu s ovom Uredbom.

Članak 13.

Proporcionalna intervencija

1. Financijski i administrativni resursi koje Komisija i države članice koriste u provedbi fondova u vezi s:

(a) odabirom indikatora koji su predviđeni člankom 37. stavkom 1. točkom (c);

(b) evaluacijom iz članaka 47. i 48.;

(c) općim načelima sustava upravljanja i kontrole iz članka 58. točaka (e) i (f);

(d) izvješćivanjem iz članka 67.,

proporcionalni su ukupnom iznosu izdataka koji je dodijeljen operativnom programu.

2. Nadalje, u članku 74. ove Uredbe utvrđene su posebne odredbe koje se odnose na proporcionalnost u vezi s kontrolama.

Članak 14.

Podijeljeno upravljanje

1. Proračun Europske unije koji je dodijeljen fondovima izvršava se u okviru podjele upravljanja između država članica i Komisije, u skladu s člankom 53. stavkom 1. točkom (b) Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi primjenjivoj na opći proračun Europskih zajednica (16), uz iznimku tehničke pomoći iz članka 45. ove Uredbe.

Načelo dobrog financijskog upravljanja primjenjuje se u skladu s člankom 48. stavkom 2. uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002.

2. Komisija izvršava svoju odgovornost za izvršenje općega proračuna Europske unije na sljedeće načine:

(a) Komisija provjerava postojanje i pravilno funkcioniranje sustava upravljanja i kontrole u državama članicama u skladu s postupcima koji su opisani u člancima 71., 72. i 73.;

(b) Komisija ukida rok za plaćanje ili suspendira dio ili sva plaćanja u skladu s člancima 91. i 92., u slučaju kad nacionalni sustavi upravljanja i kontrole ne funkcioniraju, te primjenjuje i druge potrebne financijske ispravke, u skladu s postupcima koji su opisani u člancima 100. i 101.;

(c) Komisija provjerava nadoknadu avansnih plaćanja i automatski opoziva proračunsko izdvajanje u skladu s postupcima koji su utvrđeni člankom 82. stavkom 2. i člancima 93. do 97.

Članak 15.

Aditivnost

1. Doprinosi iz strukturnih fondova ne zamjenjuju javne ili istovrsne strukturne izdatke države članice.

2. Za regije koje su obuhvaćene ciljem konvergencije, Komisija i država članica određuju razinu javnih ili istovrsnih strukturnih izdataka koje država članica održava u svim predmetnim regijama tijekom programskog razdoblja.

Razina izdataka države članice je jedno od pitanja koje obuhvaća odluka Komisije o nacionalnom strateškom referentnom okviru iz članka 28. stavka 3. Metodološki dokument Komisije koji se donosi u skladu s postupkom iz članka 103. stavka 3., daje smjernice.

3. U pravilu, razina izdataka iz stavka 2. ne smije biti manja od realnog iznosa prosjeka godišnjih izdataka koji su ostvareni u prethodnom programskom razdoblju.

Nadalje, razina izdataka se određuje u pogledu općih makroekonomskih uvjeta u kojima se vrši financiranje i uzimajući u obzir određene posebne ili iznimne gospodarske situacije, kao što je privatizacija, kao i iznimnu razinu javnih ili istovrsnih strukturnih izdataka države članice tijekom prethodnog programskog razdoblja.

4. Komisija u suradnji sa svakom državom članicom provjerava aditivnost za cilj konvergencije sredinom razdoblja, u 2011. Kao dio provjere u sredini razdoblja, Komisija nakon savjetovanja s državom članicom može odlučiti izmijeniti traženu razinu strukturnih izdataka, ako se gospodarska situacija u predmetnoj državi članici značajno izmijenila u odnosu na situaciju u trenutku određivanja razine javnih ili istovrsnih strukturnih izdataka iz stavka 2. Odluka Komisije iz članka 28. stavka 3. mijenja se u skladu s ovom izmjenom.

Komisija u suradnji sa svakom državom članicom provjerava aditivnost za cilj konvergencije ex post31. prosinca 2016.

Država članica dostavlja Komisiji tražene podatke kako bi omogućila provjeru poštovanja razine javnih ili istovrsnih strukturnih izdataka određenih ex ante. Prema potrebi se koriste metode statističke procjene.

Komisija objavljuje rezultate o provjeri aditivnosti po državi članici, uključujući metodologiju i izvore podataka, po zaključenju svake od tri faze provjere.

Članak 16.

Jednakost između žena i muškaraca i nediskriminacija

Države članice i Komisija osiguravaju da se u različitim fazama provedbe fondova promiče jednakost između muškaraca i žena i uključivanje pitanja jednakosti među spolovima.

Države članice i Komisija poduzimaju u raznim fazama provedbe fondova, a osobito po pitanju dostupnosti fondova, odgovarajuće korake kako bi spriječile svaku diskriminaciju na osnovi spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije. Jedan od kriterija koji se osobito moraju poštovati pri određivanju operacija sufinanciranih iz fondova i koji se mora uzeti u obzir tijekom različitih faza provedbe, je dostupnost osobama s invaliditetom.

Članak 17.

Održivi razvoj

Ciljevi fondova ostvaruju se u okviru održivog razvoja i djelovanju Zajednice u promicanju cilja zaštite i unaprjeđenja okoliša kako je utvrđeno člankom 6. Ugovora.

POGLAVLJE V.

Financijski okvir

Članak 18.

Ukupna sredstva

1. Sredstva na raspolaganju za izdvajanje iz fondova za razdoblje od 2007. do 2013. iznose 308 041 000 000 EUR prema cijenama iz 2004. u skladu s godišnjom raspodjelom prikazanom u Prilogu I.

U svrhu programiranja i kasnijeg uključivanja u opći proračun Europske unije, iznos iz prvog podstavka indeksira se na 2 % godišnje.

Raspodjela proračunskih sredstava prema ciljevima u smislu članka 3. stavka 2., je takva da se njome postiže značajna koncentracija na regije koje su obuhvaćene ciljem konvergencije.

2. Komisija priređuje okvirne godišnje raspodjele po državama članicama u skladu s kriterijima i metodologijom koja je utvrđena u Prilogu II., ne dovodeći u pitanje odredbe iz članaka 23. i 24.

3. Iznosi iz stavaka 12. do 30. u Prilogu II. uključuju se u iznose iz članaka 19., 20. i 21. i moraju biti jasno naznačeni u programskim dokumentima.

Članak 19.

Sredstva za cilj konvergencije

Ukupna sredstva za cilj konvergencije iznose 81,54 % sredstava iz članka 18. stavka 1. (tj. ukupno 251 163 134 221 EUR) i raspodjeljuje se na različite komponente na sljedeći način:

(a) 70,51 % (tj. ukupno 177 083 601 004 EUR) za financiranje iz članka 5. stavka 1., uz korištenje prihvatljivog broja stanovnika, regionalnog blagostanja, nacionalnog blagostanja i stope nezaposlenosti kao kriterija za izračun okvirne raspodjele po državi članici;

(b) 4,99 % (tj. ukupno 12 521 289 405 EUR) za prijelaznu i posebnu potporu iz članka 8. stavka 1., uz korištenje prihvatljivog broja stanovnika, regionalnog blagostanja, nacionalnog blagostanja i stope nezaposlenosti kao kriterija za izračun okvirne raspodjele po državi članici;

(c) 23,22 % (tj. ukupno 58 308 243 811 EUR) za financiranje iz članka 5. stavka 2., uz korištenje broja stanovnika, nacionalnog blagostanja i površine kao kriterija za izračun okvirne raspodjele po državi članici;

(d) 1,29 % (tj. ukupno 3 250 000 000 EUR) za prijelaznu i posebnu potporu iz članka 8. stavka 3.

Članak 20.

Sredstva za cilj regionalne konkurentnosti i zapošljavanja

Ukupna sredstva za cilj regionalne konkurentnosti i zapošljavanja iznose 15,95 % sredstava iz članka 18. stavka 1. (tj. ukupno 49 127 784 318 EUR) i raspodjeljuje se na različite komponente na sljedeći način:

(a) 78,86 % (ukupno 38 742 477 688 EUR) za financiranje iz članka 6., uz korištenje prihvatljivog broja stanovnika, regionalnog blagostanja, stope nezaposlenosti, stope zaposlenosti i gustoće naseljenosti kao kriterija za izračun okvirne raspodjele po državi članici; i

(b) 21,14 % (tj. ukupno 10 385 306 630 EUR) za prijelaznu i posebnu potporu iz članka 8. stavka 2., uz korištenje prihvatljivog broja stanovnika, regionalnog blagostanja, nacionalnog blagostanja i stope nezaposlenosti kao kriterija za izračun okvirne raspodjele po državi članici.

Članak 21.

Sredstva za cilj europske teritorijalne suradnje

1. Ukupna sredstva za cilj europske teritorijalne suradnje iznose 2,52 % sredstava iz članka 18. stavka 1. (tj. ukupno 7 750 081 461 EUR) i, isključujući iznos iz Priloga II. stavka 22., raspodjeljuju se na različite komponente na sljedeći način:

(a) 73,86 % (tj. ukupno 5 576 358 149 EUR) za financiranje prekogranične suradnje iz članka 7. stavka 1., uz korištenje prihvatljivog broja stanovnika kao kriterija za izračun okvirne raspodjele po državi članici;

(b) 20,95 % (tj. ukupno 1 581 720 322 EUR) za financiranje transnacionalne suradnje iz članka 7. stavka 2., uz korištenje prihvatljivog broja stanovnika kao kriterija za izračun okvirne raspodjele po državi članici;

(c) 5,19 % (tj. ukupno 392 002 991 EUR) za financiranje međuregionalne suradnje, mreža suradnje i razmjene iskustava iz članka 7. stavka 3.

2. Doprinos iz EFRR-a za prekogranične programe i programe zajedničkog morskog bazena u okviru Instrumenta za europsko susjedstvo i partnerstvo te za prekogranične programe u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći prema Uredbi (EZ) br. 1085/2006 iznosi 813 966 000 EUR, a proizlazi iz indikacija svake od dotičnih država članica te se oduzima od njihovih alokacija iz stavka 1. točke (a). Navedeni doprinosi iz EFRR-a nisu podložni raspodjeli među dotičnim državama članicama.

3. Doprinos iz EFRR-a za svaki prekogranični program i program zajedničkog morskog bazena u okviru instrumenata navedenih u stavku 2. daje se pod uvjetom da je doprinos iz tih instrumenata najmanje istovrsan doprinosu iz EFRR-a. Međutim, navedena jednakovrijednost iznosi najviše 465 690 000 EUR u okviru Instrumenta za europsko susjedstvo i partnerstvo i 243 782 000 EUR u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći.

4. Godišnja odobrena sredstva koja odgovaraju doprinosu iz EFRR-a iz stavka 2. unose se u odgovarajuće proračunske stavke prekogranične komponente instrumenata iz stavka 2. u okviru proračunskih aktivnosti za 2007. godinu

5. U 2008. i 2009., godišnji doprinos iz EFRR-a naveden u stavku 2. za koji Komisiji u okviru prekogranične komponente i komponente zajedničkog morskog bazena nije podnesen ni jedan operativni program najkasnije do 30. lipnja, u okviru instrumenata iz stavka 2. stavit će se na raspolaganje državi članici za prekograničnu suradnju iz stavka 1. točke (a), uključujući i suradnju po pitanju vanjskih granica.

Ako najkasnije do 30. lipnja 2010. još uvijek postoje operativni programi u okviru prekograničnog komponente i komponente zajedničkog morskog bazena u okviru instrumenata iz stavka 2. koji nisu podneseni Komisiji, cjelokupni doprinos iz EFRR-a naveden u stavku 2. za preostale godine do 2013. stavlja se na raspolaganje dotičnim državama članicama za financiranje prekogranične suradnje iz stavka 1. točke (a), uključujući suradnju po pitanju vanjskih granica.

6. Ako je nakon donošenja prekograničnih programa i programa zajedničkog morskog bazena od strane Komisije navedenih u stavku 2., potrebno prekinuti navedene programe jer:

(a) država partnerica nije potpisala financijski sporazum do kraja godine koja slijedi nakon godine donošenja programa; ili

(b) se program ne može provesti zbog problema koji su nastali u odnosima država sudionica,

doprinos iz EFRR-a naveden u stavku 2. koji odgovara godišnjim obrocima koji još nisu izdvojeni, stavlja se na raspolaganje dotičnim državama članicama na njihov zahtjev, za financiranje prekogranične suradnje iz stavka 1. točke (a), uključujući suradnju po pitanju vanjskih granica.

Članak 22.

Neprenosivost sredstava

Ukupna odobrena sredstva po državi članici u okviru svakog od ciljeva fondova i njihovih komponenti ne smiju se međusobno prenositi.

Odstupajući od prvog podstavka, svaka država članica u okviru cilja europske teritorijalne suradnje može prenijeti do 15 % finacijske alokacije jedne sastavnice iz članka 21. stavka 1. točke (a) i (b) na drugu sastavnicu.

Članak 23.

Sredstva za pričuvu na osnovi postignutih rezultata

Tri posto sredstava iz članka 19. točke (a) i (b) i članka 20. može se dodijeliti u skladu s člankom 50.

Članak 24.

Sredstva za tehničku pomoć

Iznos od 0,25 % sredstava iz članka 18. stavka 1. dodjeljuje se za tehničku pomoć Komisiji u smislu članka 45.

GLAVA II.

STRATEŠKI PRISTUP KOHEZIJI

POGLAVLJE I.

Strateške smjernice Zajednice za koheziju

Članak 25.

Sadržaj

Vijeće na razini Zajednice utvrđuje sažete strateške smjernice za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju kojima određuje okvir za intervencije fondova, poštujući druge odgovarajuće politike Zajednice.

Za svaki od ciljeva fondova, navedene smjernice osobito uvažavaju prioritete Zajednice s ciljem promicanja usklađenoga, uravnoteženog i održivog razvoja Zajednice iz članka 3. stavka 1.

Navedene se smjernice utvrđuju uzimajući u obzir integrirane smjernice koje sadrže opće smjernice za gospodarsku politiku i smjernice za zapošljavanje, a koje donosi Vijeće u skladu s postupcima utvrđenim člancima 99. i 128. Ugovora.

Članak 26.

Donošenje i revidiranje

Komisija u bliskoj suradnji s državama članicama predlaže strateške smjernice Zajednice za koheziju iz članka 25. ove Uredbe. Do 1. veljače 2007. donose se strateške smjernice Zajednice za koheziju u skladu s postupkom koji je utvrđen člankom 161. Ugovora. Strateške smjernice Zajednice za koheziju objavljuju se u Službenom listu Europske unije.

Strateške smjernice Zajednice za koheziju mogu se u bliskoj suradnji s državama članicama sredinom razdoblja revidirati u skladu s postupkom utvrđenim u prvom podstavku, ako je to potrebno radi usklađivanja sa značajnim promjenama u prioritetima Zajednice.

Srednjoročno revidiranje strateških smjernica Zajednice za koheziju ne obvezuje države članice na izmjenu ni operativnih programa niti svojh nacionalnih strateških referentnih okvira.

POGLAVLJE II.

Nacionalni strateški referentni okvir

Članak 27.

Sadržaj

1. Država članica predstavlja nacionalni strateški referentni okvir koji osigurava dosljednost pomoći iz fondova sa strateškim smjernicama Zajednice za koheziju i koji utvrđuje vezu između prioriteta Zajednice s jedne strane, i nacionalnog programa reforme države članice s druge strane.

2. Svaki nacionalni strateški referentni okvir predstavlja referentni instrument za pripremu postupka programiranja fondova.

3. Nacionalni strateški referentni okvir primjenjuje se na cilj konvergencije i cilj regionalne konkurentnosti i zapošljavanja. Ako država članica tako odluči, može se primijeniti i na cilj europske teritorijalne suradnje, ne dovodeći u pitanje buduće odluke drugih predmetnih država članica.

4. Nacionalni strateški referentni okvir sadrži sljedeće elemente:

(a) analizu razvojnih nejednakosti, slabosti i mogućnosti, poštujući kretanja europskog i svjetskoga gospodarstva;

(b) strategiju koja je odabrana na osnovi navedene analize, uključujući tematske i teritorijalne prioritete. Ako je potrebno, navedeni prioriteti uključuju djelovanja koja se odnose na održivi urbani razvoj, diversifikaciju ruralnih gospodarstava i područja koja ovise o ribarstvu;

(c) popis operativnih programa za ciljeve konvergencije i regionalne konkurentnosti i zapošljavanja;

(d) opis načina na koji izdaci za cilj konvergencije i regionalne konkurentnosti i zapošljavanja doprinose prioritetima Europske unije za promicanje konkurentnosti i otvaranje novih radnih mjesta, uključujući i postizanje ciljeva Integriranih smjernica za rast i radna mjesta (od 2005. do 2008.) kako je utvrđeno člankom 9. stavkom 3.;

(e) okvirnu godišnju alokaciju iz svakog fonda po programima;

(f) samo za regije u okviru cilja konvergencije: i. djelovanja predviđena za jačanje administrativne učinkovitosti države članice; ii. iznos ukupnih godišnjih odobrenih sredstava u okviru EFRR-a i EFR-a; iii. podatke koji su potrebni za ex ante provjeru poštovanja načela aditivnosti iz članka 15.;

(g) za države članice koje imaju pravo na sredstva iz Kohezijskog fonda prema članku 5. stavku 2. i članku 8. stavku 3., podatke o mehanizmima kojima će se osigurati koordinacija između samih operativnih programa te između njih i EPFRR-a, EFR-a i, prema potrebi, intervencija EIB-a te drugih postojećih financijskih instrumenata.

5. Pored toga, nacionalni strateški referentni okvir može, prema potrebi, sadržavati sljedeće elemente:

(a) postupak koordinacije između kohezijske politike Zajednice i odgovarajućih nacionalnih, sektorskih i regionalnih politika predmetne države članice;

(b) za države članice koje nisu navedene u stavku 4. točki (g), podatke o mehanizmima koji jamče koordinaciju između samih operativnih programa te između njih i EPFRR-a, EFR-a i, intervencija EIB-a te drugih postojećih financijskih instrumenata.

6. Podaci koje sadrži nacionalni strateški referentni okvir poštuju posebna institucionalna uređenja svake države članice.

Članak 28.

Priprema i donošenje

1. Država članica priprema nacionalni strateški referentni okvir nakon savjetovanja s odgovarajućim partnerima kako je navedeno u članku 11., u skladu s postupkom koji smatra najprimjerenijim i u skladu sa svojom institucionalnom strukturom. On obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013.

Država članica priprema nacionalni strateški referentni okvir u dijalogu s Komisijom kako bi se zajamčio zajednički pristup.

2. Svaka država članica dostavlja Komisiji nacionalni strateški referentni okvir u roku od pet mjeseci nakon donošenja strateških smjernica Zajednice za koheziju. Komisija se upoznaje s nacionalnom strategijom i prioritetnim temama koje su odabrane za pomoć iz fondova te daje odgovarajuća opažanja, ako to smatra primjerenim, u roku od tri mjeseca od datuma primitka okvira.

Država članica može istodobno predstaviti nacionalni strateški referentni okvir i operativne programe iz članka 32.

3. Prije ili istodobno s donošenjem operativnih programa iz članka 32. stavka 5., Komisija, nakon savjetovanja s državom članicom, donosi odluku koja obuhvaća:

(a) popis operativnih programa iz članka 27. stavka 4. točke (c);

(b) okvirnu godišnju alokaciju iz svakog fonda po programu iz članka 27. stavka 4. točke (e); i

(c) samo za cilj konvergencije, visinu izdataka koja jamči poštovanje načela aditivnosti iz članka 15. i djelovanje predviđeno za poboljšanje administrativne učinkovitosti kako je navedeno u članku 27. stavku 4. točki (f) podtočki i.

POGLAVLJE III.

Strateško praćenje

Članak 29.

Strateška izvješća država članica

1. Prvi put u 2007., svaka država članica uključuje u godišnje izvješće o provedbi svojeg nacionalnog programa reformi sažet odjeljak o doprinosu operativnih programa, koji se sufinanciraju iz fondova, provedbi nacionalnog programa reformi.

2. Najkasnije do kraja 2009. i 2012., države članice dostavljaju sažeto izvješće koje sadrži podatke o doprinosu programa koji se sufinanciraju iz fondova:

(a) u pogledu provedbe ciljeva kohezijske politike kako je utvrđeno Ugovorom;

(b) u pogledu ostvarenja zadaća fondova kako je utvrđeno ovom Uredbom;

(c) u pogledu provedbe prioriteta koji su podrobno utvrđeni strateškim smjernicama Zajednice za koheziju iz članka 25. i koji su točno utvrđeni u prioritetima nacionalnog strateškog referentnog okvira iz članka 27; i

(d) u pogledu postizanja cilja promicanja konkurentnosti i otvaranja novih radnih mjesta i nastojanja pri ostvarivanju ciljeva Integriranih smjernica za rast i radna mjesta (od 2005. do 2008) kako je utvrđeno člankom 9. stavkom 3.

3. Svaka država članica određuje sadržaj izvješća iz stavka 2., s ciljem određivanja:

(a) socijalno-gospodarsko stanje i kretanja;

(b) postignuća, izazova i budućih očekivanja u vezi s provedbom dogovorene strategije; i

(c) primjera dobre prakse.

4. Pozivanja na nacionalni program reformi u ovom članku vezano je na Integrirane smjernice za rast i radna mjesta (od 2005. do 2008.) i jednako se primjenjuje na sve istovrsne smjernice koje utvrdi Europsko vijeće.

Članak 30.

Strateška izvješća Komisije i rasprava o kohezijskoj politici

1. Po prvi put u 2008., i nadalje svake godine, Komisija u svoje Godišnje izvješće o napretku koje podnosi proljetnom Europskom vijeću uključuje odjeljak u kojem sažima izvješća država članica iz članka 29. stavka 1., osobito napredak u pogledu ostvarenja prioriteta Europske unije u promicanju konkurentnosti i otvaranju novih radnih mjesta uključujući ostvarenje ciljeva Integriranih smjernica za rast i radna mjesta (od 2005. do 2008) kako je utvrđeno člankom 9. stavkom 3.

2. U 2010. i 2013., najkasnije do 1. travnja, Komisija priprema strateško izvješće u kojem sažima izvješća država članica iz članka 29. stavka 2. Prema potrebi, ovo izvješće se uključuje kao poseban odjeljak u izvješće iz članka 159. Ugovora.

3. Vijeće pregledava strateško izvješće iz stavka 2. što prije nakon njegove objave. Izvješće se podnosi Europskom parlamentu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija i navedene institucije su pozvane da o njemu rasprave.

Članak 31.

Kohezijsko izvješće

1. Izvješće Komisije iz članka 159. Ugovora uključuje osobito:

(a) opis napretka koji je postignut u pogledu gospodarske i socijalne kohezije, uključujući socijalno-gospodarsko stanje i razvoj regija, kao i integraciju prioriteta Zajednice;

(b) evidenciju uloge fondova, EIB-a i drugih financijskih instrumenata, kao i učinak drugih politika Zajednice i nacionalnih politika na postignuti napredak.

2. Prema potrebi, izvješće sadrži i:

(a) prijedloge mjera i politika Zajednice koje bi trebalo donijeti kako bi se ojačala gospodarska i socijalna kohezija;

(b) predložene izmjene strateških smjernica Zajednice za koheziju koje su potrebne kako bi se smjernice uskladile s promjenama u politici Zajednice.

GLAVA III.

PROGRAMIRANJE

POGLAVLJE I.

Opće odredbe o strukturnim fondovima i Kohezijskom fondu

Članak 32.

Priprema i odobravanje operativnih programa

1. Aktivnosti fondova u državama članicama su u obliku operativnih programa u okviru nacionalnog strateškog referentnog okvira. Svaki operativni program obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. Operativni program obuhvaća samo jedan od tri cilja iz članka 3., osim ako Komisija i država članica dogovore drukčije.

2. Svaki operativni program izrađuje država članica ili tijelo koje imenuje država članica, u suradnji s partnerima koji su navedeni u članku 11.

3. Država članica dostavlja Komisiji prijedlog operativnog programa koji sadrži sve sastavnice iz članka 37. što prije, a najkasnije 5 mjeseci od donošenja strateških smjernica Zajednice za koheziju iz članka 26.

4. Komisija ocjenjuje predloženi operativni program kako bi utvrdila doprinosi li ciljevima i prioritetima nacionalnog strateškog referentnog okvira i strateških smjernica Zajednice za koheziju. Ako Komisija, u roku od dva mjeseca od primitka operativnog programa, utvrdi da operativni program ne doprinosi postizanju ciljeva nacionalnog strateškog referentnog okvira i strateških smjernica Zajednice za koheziju, ona može pozvati državu članicu da dostavi sve potrebne dodatne podatke i, prema potrebi, u skladu s tim izmijeni predloženi program.

5. Komisija donosi svaki operativni program što je prije moguće, a najkasnije u roku četiri mjeseca od datuma na koji je država članica službeno dostavila program, te ne prije 1. siječnja 2007.

Članak 33.

Revizija operativnih programa

1. Na inicijativu države članice ili Komisije, u dogovoru s predmetnom državom članicom, operativni programi se mogu preispitati i, ako je potrebno, ostatak programa se može revidirati u jednom ili više sljedećih slučajeva:

(a) zbog značajnih socijalno-gospodarskih promjena;

(b) kako bi se bolje ili na drugi način poštovale značajne promjene u prioritetima Zajednice, nacionalnim ili regionalnim prioritetima;

(c) slijedom evaluacije iz članka 48. stavka 3.; ili

(d) zbog poteškoća u provedbi.

Operativni se programi, prema potrebi, revidiraju nakon dodjele pričuve iz članaka 50. i 51.

2. Komisija donosi odluku o zahtjevu za revizijom operativnog programa što je prije moguće, a najkasnije u roku tri mjeseca od službenog podnošenja zahtjeva od strane države članice.

3. Revizija operativnih programa ne zahtijeva reviziju odluke Komisije iz članka 28. stavka 3.

Članak 34.

Posebno svojstvo fondova

1. Operativni programi financiraju se samo iz jednog fonda, osim ako je drukčije predviđeno stavkom 3.

2. Ne dovodeći u pitanje odstupanja koja su utvrđena posebnim uredbama fondova, EFRR i ESF mogu, na komplementaran način i do granice od 10 % financijskih sredstava Zajednice po svakoj prioritetnoj osi operativnog programa, financirati djelovanja koja su u opsegu pomoći iz drugog fonda, ako su neophodne za uspješnu provedbu operacije i ako su s njom u izravnoj vezi.

3. U državi članici koja prima potporu iz Kohezijskog fonda, EFRR i Kohezijski fond zajednički pružaju pomoć za operativne programe prometne infrastrukture i okoliša, uključujući i velike projekte.

Članak 35.

Zemljopisni opseg

1. Operativni programi koji se predlažu u okviru cilja konvergencije izrađuju se na odgovarajućoj zemljopisnoj razini i najmanje na drugoj razini NUTS-a.

Operativni programi koji se predlažu u okviru cilja konvergencije s doprinosom iz Kohezijskog fonda izrađuju se na nacionalnoj razini.

2. Operativni programi koji se predlažu u okviru cilja regionalne konkurentnosti i zapošljavanja izrađuju se na prvoj razini NUTS-a ili na drugoj razini NUTS-a, u skladu s posebnim institucionalnim sustavom svake države članice, za regije koje primaju financijska sredstva iz EFRR-a, osim ako Komisija i država članice ne dogovore drukčije. Ako se financiraju iz ESF-a, izrađuje ih država članica na odgovarajućoj razini.

3. Operativni programi koji se predlažu u okviru cilja europske teritorijalne suradnje za prekograničnu suradnju izrađuju se u pravilu za svaku granicu ili skupinu granica po odgovarajućem grupiranju na trećoj razini NUTS-a, uključujući i enklave. Operativni programi koji se predlažu u okviru cilja europske teritorijalne suradnje za transnacionalnu suradnju izrađuju se na razini svakog područja transnacionalne suradnje. Programi međuregionalne suradnje i razmjene iskustava odnose se na cjelokupno područje Zajednice.

Članak 36.

Sudjelovanje Europske investicijske banke i Europskog investicijskog fonda

1. EIB i EIF mogu sudjelovati u programiranju pomoći iz fondova, u skladu s načinima koji su utvrđeni njihovim statutima.

2. EIB i EIF mogu, na zahtjev država članica, sudjelovati u pripremi nacionalnog strateškog referentnog okvira i operativnih programa, kao i u aktivnostima koje se odnose na pripremu projekata, osobito velikih projekata, organiziranje financiranja i javno-privatnog partnerstva. U dogovoru s EIB-om i EIF-om, država članica može usmjeriti dodijeljene zajmove na jedan ili više prioriteta operativnog programa, osobito u području projekata inovacija i gospodarstva znanja, ljudskog kapitala, okoliša i osnovne infrastrukture.

3. Komisija se može savjetovati EIB-om i EIF-om prije donošenja odluke iz članka 28. stavka 3. i prije donošenja odluke o programima. Savjetovanje se osobito odnosi na operativne programe koji sadrže okvirni popis velikih projekata ili programe koji su, po prirodi svojih prioriteta, pogodni za mobiliziranje zajmova ili druge vrste tržišnog financiranja.

4. Ako to smatra potrebnim za ocjenu velikih projekata, Komisija može zatražiti od EIB-a da ispita tehničku kakvoću i financijsku održivost predmetnih projekata, osobito u pogledu instrumenata financijskog inženjeringa koji se provode ili razvijaju.

5. Pri provedbi odredaba ovog članka, Komisija može dodijeliti bespovratna sredstva EIB-u i EIF-u.

POGLAVLJE II.

Sadržaj programa

Odjeljak 1.

Operativni programi

Članak 37.

Operativni programi za ciljeve konvergencije i regionalne konkurentnosti i zapošljavanja

1. Operativni programi koji se odnose na ciljeve konvergencije i regionalne konkurentnosti i zapošljavanja sadrže:

(a) analizu stanja prihvatljivog područja ili sektora u smislu prednosti i slabosti te odabrane strategije kojom bi se reagiralo na njih;

(b) obrazloženje odabranih prioriteta uzimajući u obzir strateške smjernice Zajednice za koheziju, nacionalni strateški referentni okvir, kao i rezultate prethodne evaluacije iz članka 48;

(c) podatke o prioritetnim osima i njihovim posebnim ciljevima. Navedeni ciljevi se izražavaju brojčano korištenjem ograničenog broja pokazatelja neposrednih i krajnjih rezultata, poštujući načelo proporcionalnosti. Pokazatelji omogućuju mjerenje napretka u odnosu na početno stanje i ostvarenje ciljeva prioritetne osi;

(d) u informativne svrhe, okvirnu raspodjelu planiranog korištenja sredstava iz fondova za operativni program, prema kategorijama i u skladu s provedbenim pravilima ove Uredbe koje donosi Komisija u skladu s postupkom iz članka 103. stavka 3.;

(e) financijski plan koji sadrži dvije tablice: i. tablicu u kojoj je, u skladu s člancima 52., 53. i 54., za svaku godinu raščlanjen ukupni iznos odobrenih financijskih sredstava za doprinos iz svakog fonda. Financijski plan prikazuje odvojeno, u okviru ukupnoga godišnjeg doprinosa iz strukturnih fondova, odobrena financijska sredstva namijenjena regijama koje primaju prijelaznu potporu. Ukupni godišnji doprinos iz fondova sukladan je važećem financijskom okviru, i poštuje postepeno smanjivanje koje je utvrđeno stavkom 6. u Prilogu II.; ii. tablicu koja za cjelokupno programsko razdoblje, za operativni program i svaku prioritetnu os, utvrđuje iznos ukupno odobrenih financijskih sredstava Zajednice i nacionalnih sredstava te stopu doprinosa iz fondova. Kad u skladu s člankom 53., nacionalni dio sredstava čine javni i privatni izdaci, tablica daje orijentacijsku raspodjelu između javnih i privatnih sastavnica. Kad u skladu s člankom 53. nacionalni dio čine javni izdaci, tablica navodi iznos nacionalnog javnog doprinosa. U informativne svrhe tablica prikazuje doprinose iz Europske investicijske banke i drugih postojećih financijskih instrumenata;

(f) podatke o komplementarnosti s mjerama koje financira EPFRR i mjerama koje financira EFR, prema potrebi;

(g) odredbe o provedbi operativnog programa, uključujući: i. imenovanje svih tijela iz članka 59. koje je odredila država članica ili, ako država članica koristi mogućnost iz članka 74., imenovanje drugih tijela i postupaka u skladu s pravilima koja su utvrđena člankom 74.; ii. opis sustava praćenja i evaluacije; iii. podatke o tijelu koje je ovlašteno primati uplate Komisije i tijelu ili tijelima koja su odgovorna za plaćanja korisnicima; iv. opis postupka za pokretanje i daljnji tijek financijskih sredstava kako bi se zajamčila njihova transparentnost; v. elemente kojima je cilj promidžba i informiranje o operativnom programu iz članka 69.; vi. opis postupaka koje dogovore Komisija i država članica za razmjenu računalnih podataka kako bi se ispunili uvjeti plaćanja, praćenja i evaluacije koji su utvrđeni ovom Uredbom;

(h) okvirni popis velikih projekata u smislu članka 39., koji bi se trebali dostaviti Komisiji na odobravanje u okviru programskog razdoblja.

2. Operativni programi koje zajednički financiraju EFRR i Kohezijski fond u dijelu prometa i okoliša sadrže prioritetnu os posebno za svaki fond i posebna izdvajanja po fondu.

3. Ne dovodeći u pitanje članak 5. drugi podstavak Uredbe (EZ) br. 1080/2006, svaki operativni program u okviru cilja regionalne konkurentnosti i zapošljavanja uključuje obrazloženje tematske, zemljopisne i financijske koncentracije prioriteta kako je utvrđeno člankom 5. navedene Uredbe i člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1081/2006.

4. Operativni programi koje financira EFRR sadrže pored tog za cilj konvergencije i regionalne konkurentnosti i zapošljavanja:

(a) podatke o pristupu održivom urbanom razvoju, prema potrebi;

(b) posebnu prioritetnu os za mjere koje se financiraju iz dodatne alokacije iz stavka 20. Priloga II., kod operativnih programa koji pružaju pomoć u najudaljenijim regijama.

5. Operativni programi na koje se odnosi jedna ili više posebnih alokacija navedenih u dodatnim odredbama Priloga II. sadrže podatke o postupcima koji su predviđeni za dodjelu i praćenje tih posebnih alokacija.

6. Na inicijativu države članice, operativni programi koje financira EFRR mogu za cilj konvergencije i regionalne konkurentnosti i zapošljavanja sadržavati i:

(a) popis gradova koji su odabrani za rješavanje urbanih problema i postupke za daljnje delegiranje ovlasti na gradske vlasti, po mogućnosti u obliku globalno dodijeljenih bespovratnih sredstava;

(b) djelovanja za međuregionalnu suradnju s najmanje jednim regionalnim ili lokalnim tijelom vlasti druge države članice.

7. Na inicijativu odnosnih država članica, operativni programi za ESF mogu za cilj konvergencije i regionalne konkurentnosti i zapošljavanja sadržavati horizontalan pristup ili prioritetnu os za međuregionalne i transnacionalna djelovanja koje uključuju nacionalna, regionalna ili lokalna tijela vlasti još najmanje jedne države članice.

Članak 38.

Operativni programi za cilj europske teritorijalne suradnje

Posebna pravila za operativne programe u okviru cilja europske teritorijalne suradnje utvrđena su Uredbom (EZ) br. 1080/2006.

Odjeljak 2.

Veliki projekti

Članak 39.

Sadržaj

Kao dio operativnog programa, EFRR i Kohezijski fond mogu financirati izdatke operacije koja sadrži niz radova, aktivnosti ili usluga u svrhu izvršenje nedjeljive zadaće precizne gospodarske ili tehničke prirode, koja ima jasno utvrđene ciljeve i čiji ukupni troškovi prelaze 25 milijuna EUR u slučaju okoliša i 50 milijuna EUR u drugim područjima (dalje u tekstu: veliki projekti).

Članak 40.

Podaci koji se dostavljaju Komisiji

Država članica ili upravljačko tijelo dostavlja Komisiji sljedeće podatke o velikim projektima:

(a) podatke o tijelu koje je odgovorno za provedbu;

(b) podatke o prirodi ulaganja i njegov opis, o financijskom opsegu i lokaciji;

(c) rezultate studija izvedivosti;

(d) vremenski raspored za provedbu projekta i, kad se očekuje da će razdoblje provedbe predmetne operacije biti duže od programskog razdoblja, faze za koje se traži sufinanciranje Zajednice tijekom programskog razdoblja od 2007. do 2013.;

(e) analizu troškova i koristi, uključujući procjenu rizika i predviđeni učinak na predmetni sektor i na socijalno-gospodarsko stanje u državi članici i/ili regiji i, gdje je moguće i potrebno, u drugim regijama Zajednice;

(f) analizu učinka na okoliš;

(g) opravdanje za javni doprinos;

(h) plan financiranja koji prikazuje ukupno planirana financijska sredstva i planirani doprinos fondova, EIB-a, EIF-a i svih drugih izvora financijskih sredstava Zajednice, uključujući okvirni godišnji plan financijskog doprinosa iz EFRR-a ili iz Kohezijskog fonda za velike projekte.

Komisija donosi okvirne smjernice za metodologiju koja je potrebno koristiti u provođenju analize troškova i koristi iz gore navedene točke (e) u skladu s postupkom iz članka 103. stavka 2.

Članak 41.

Odluka Komisije

1. Komisija ocjenjuje veliki projekt, prema potrebi uz savjetovanje s vanjskim stručnjacima, uključujući Europsku investicijsku banku, u svjetlu čimbenika iz članka 40., njegovu dosljednost prioritetima operativnog programa, njegov doprinos ostvarenju ciljeva navedenih prioriteta i njegovu dosljednost drugim politikama Zajednice.

2. Komisija donosi odluku što je prije moguće i najkasnije tri mjeseca nakon što država članica ili upravljačko tijelo predloži veliki projekt, pod uvjetom da je prijedlog u skladu s člankom 40. Navedena odluka određuje fizički objekt, iznos na koji se odnosi stopa financiranja za prioritetnu os i godišnji plan financijskog doprinosa iz EFRR-a ili iz Kohezijskog fonda.

3. Kad Komisija odbije iz fondova financijski doprinjeti velikom projektu, izvještava državu članicu o svojim razlozima u vremenskom roku i prema uvjetima koji su utvrđeni stavkom 2.

Odjeljak 3.

Globalna bespovratna sredstva

Članak 42.

Opće odredbe

1. Država članica ili upravljačko tijelo može ovlastiti jedno ili više posredničkih tijela koje imenuje država članica ili upravljačko tijelo, za upravljanje i provedbu dijela operativnog programa, uključujući lokalna tijela vlasti, regionalna razvojna tijela ili nevladine organizacije, u skladu s odredbama sporazuma koji zaključuju država članica ili upravljačko tijelo i navedeno tijelo.

Takvo delegiranje ovlasti ne dovodi u pitanje financijsku odgovornost upravljačkog tijela i države članice.

2. Posredničko tijelo koje je odgovorno za upravljanje globalnim bespovratnim sredstvima jamči svoju solventnost i stručnost za predmetno područje kao i za administrativno i financijsko upravljanje. Uobičajeno, u trenutku imenovanja, posredničko tijelo je ustanovljeno ili ima predstavništvo u regiji ili regijama koje su obuhvaćene operativnim programom.

Članak 43.

Provedbena pravila

Sporazum iz članka 42. stavka 1. prvog podstavka podrobno uređuje sljedeće:

(a) vrste operacija koje pokrivaju globalna bespovratna sredstva;

(b) kriterije za odabir korisnika;

(c) stope pomoći iz fondova i pravila koja uređuju pomoć, uključujući i u pogledu uporabe nastalih kamata;

(d) organizaciju praćenja, evaluacije i jamčenje financijske kontrole nad globalnim bespovratnim sredstavima iz članka 59. stavka 1. vis-a-vis upravljačkog tijela, uključujući načine povrata nepropisno plaćenih sredstava i dostavljanje financijskih izvješća;

(e) prema potrebi, svaku uporabu financijskog jamstva ili istovrsnog instrumenta, osim ako država članica ili upravljačko tijelo pruža takvo jamstvo u skladu s institucionalnim uređenjem svake države članice.

Odjeljak 4.

Financijski inženjering

Članak 44.

Instrumenti financijskog inženjeringa

Iz strukturnih se fondova, kao dio operativnog programa, mogu financirati izdaci u vezi s operacijom koja uključuju doprinose kojima se podupiru instrumenti financijskog inženjeringa za poduzeća, prvenstveno mala i srednje-velika poduzeća, kao što su na primjer fondovi poduzetničkog kapitala, jamstveni i kreditni fondovi, te za fondove za urbani razvoj, to jest, fondove koji ulažu u javno-privatna partnerstva te druge projekte uključene u integrirani plan za održivi urbani razvoj.

Kad su takve operacije organizirane putem holding fondova, odnosno fondova koji su ustanovljeni za ulaganje u nekoliko fondova poduzetničkog kapitala, jamstvenih fondova, kreditnih fondova i fondova za urbani razvoj, država članica ili upravljačko tijelo ih provode u jednom ili više sljedećih oblika:

(a) sklapanjem javnog ugovora u skladu s pravom o javnoj nabavi koje se primjenjuje;

(b) u drugim primjerima, kad sporazum nije u obliku ugovora o javnoj usluzi u smislu prava o javnoj nabavi, dodjelom bespovratnih sredstava, koja su u ovu svrhu definirana kao izravni financijski doprinos putem donacije: i. EIB-u ili EIF-u; ili ii. financijskoj instituciji bez natječaja, ako je to prema nacionalnom pravu u skladu s Ugovorom.

Komisija u skladu s postupkom iz članka 103. stavka 3. donosi provedbena pravila za ovaj članak.

Odjeljak 5.

Tehnička pomoć

Članak 45.

Tehnička pomoć na inicijativu Komisije

1. Na inicijativu i/ili u ime Komisije, podložno gornjoj granici od 0,25 % vlastite godišnje alokacije, fondovi mogu financirati podršku pri pripremi i praćenju, administrativnu i tehničku podršku, te mjere evaluacije, revizije i inspekcije potrebne za provedbu ove Uredbe.

Te mjere uključuju osobito:

(a) pomoć za pripremu i ocjenu projekta, uključujući i uz pomoć Europske investicijske banke kroz dodjelu bespovratnih sredstava ili druge oblike suradnje, prema potrebi;

(b) studije koje su vezane uz izradu strateških smjernica Zajednice za koheziju, izvješće Komisije o kohezijskoj politici i trogodišnje kohezijsko izvješće;

(c) evaluacije, izvješća stručnjaka, statistike i studije, uključujući i one opće prirode koje se odnose na poslovanje fondova, koje prema potrebi može izraditi EIB ili EIF kroz dodjelu bespovratnih sredstava ili druge oblike suradnje;

(d) mjere koje su usmjerene na partnere, korisnike pomoći iz fondova i javnost, uključujući i mjere informiranja;

(e) mjere širenja informacija, umrežavanja, osvješćivanja, promicanja suradnje i razmjene iskustava diljem Zajednice;

(f) instaliranje, rad i međusobno povezivanje računalnih sustava za upravljanje, praćenje, inspekcijske preglede i evaluaciju;

(g) poboljšanje metoda evaluacije i razmjenu informacija o praksama u ovom području.

2. Ako je predviđen doprinos iz EFRR-a ili Kohezijskog fonda, Komisija donosi odluku u pogledu vrsta mjera koje su navedene u stavku 1. ovog članka, u skladu s postupkom iz članka 103. stavka 2.

3. Ako je predviđen doprinos iz ESF-a, Komisija donosi odluku u pogledu vrsta mjera koje su navedene u stavku 1. ovog članka, nakon savjetovanja s odborom iz članka 104., u skladu s postupkom iz članka 103. stavka 2.

Članak 46.

Tehnička pomoć država članica

1. Na inicijativu države članice, fondovi mogu financirati aktivnosti pripreme, upravljanja, praćenja, evaluacije, informiranja i kontrole operativnih programa zajedno s aktivnostima za jačanje administrativne sposobnosti za provedbu fondova unutar sljedećih ograničenja:

(a) 4 % ukupnog iznosa koji je dodijeljen u okviru ciljeva konvergencije i regionalne konkurentnosti i zapošljavanja;

(b) 6 % ukupnog iznosa koji je dodijeljen u okviru cilja europske teritorijalne suradnje.

2. Mjere tehničke pomoći, unutar ograničenja utvrđenih stavkom 1., za sva tri navedena cilja načelno se provode u okviru svakog operativnog programa. Dodatno se, međutim, takve mjere mogu provoditi djelomično i podložno općim ograničenjima za tehničku pomoć iz stavka 1., u obliku posebnog operativnog programa.

3. Ako država članica odluči provesti mjere tehničke pomoći u okviru svakog operativnog programa, udio ukupnih izdataka za tehničku pomoć svakog operativnog programa ne smije prelaziti gornju granicu utvrđenu stavkom 1.

U slučaju kada se mjere tehničke pomoći provode i u obliku posebnog operativnog programa, ukupni iznos izdataka za tehničku pomoć u takvom posebnom programu ne smije dovesti do tog da ukupni udio sredstava koja su dodijeljena za tehničku pomoć prelaze ograničenja utvrđena stavkom 1.

GLAVA IV.

UČINKOVITOST

POGLAVLJE I.

Evaluacija

Članak 47.

Opće odredbe

1. Cilj evaluacija je poboljšanje kakvoće, učinkovitosti i dosljednosti pomoći iz fondova te strategije i provedbe operativnih programa u pogledu posebnih strukturnih problema koji pogađaju predmetne države članice i regije, uz poštovanje cilja održivog razvoja i odgovarajućega zakonodavstva Zajednice vezano uz utjecaj na okoliš i stratešku procjenu učinka na okoliš.

2. Evaluacije mogu biti strateške prirode kako bi se ispitao razvoj programa ili skupine programa u pogledu prioriteta Zajednice i nacionalnih prioriteta, ili operativne prirode u svrhu podrške pri praćenju operativnog programa. Evaluacije se provode prije, tijekom i nakon programskog razdoblja.

3. Evaluacije se provode u okviru odgovornosti države članice ili Komisije, prema potrebi, u skladu s načelom proporcionalnosti koje je utvrđeno člankom 13.

Evaluacije provode stručnjaci ili tijela, unutarnja ili vanjska, koja su funkcionalno neovisna o tijelima iz članka 59. točke (b) i (c). Rezultati se objavljuju u skladu s pravilima koja vrijede za pristup dokumentima.

4. Evaluacije se financiraju iz proračuna za tehničku pomoć.

5. Komisija donosi okvirne smjernice za metodu evaluacije, uključujući standarde kakvoće, u skladu s postupkom koji je utvrđen člankom 103. stavkom 2.

Članak 48.

Odgovornost država članica

1. Države članice osiguravaju potrebne resurse za provedbu evaluacija, organiziraju pripravu i prikupljanje potrebnih podataka te koriste različite vrste informacija koje pruža sustav praćenja.

Prema potrebi, u okviru cilja konvergencije, u skladu s načelom proporcionalnosti koje je utvrđeno člankom 13., države članice mogu izraditi plan evaluacije koji predstavlja okvirne evaluacijske aktivnosti koje država članica namjerava izvršiti u različitim fazama provedbe.

2. Države članice provode ex ante evaluaciju odvojeno za svaki operativni program u okviru cilja konvergencije. U opravdanim slučajevima, i uz poštovanje načela proporcionalnosti kako je utvrđeno člankom 13. te prema dogovoru između Komisije i države članice, država članica može provesti jedinstvenu ex ante evaluaciju koja obuhvaća više od jednog operativnog programa.

Države članice za cilj regionalne konkurentnosti i zapošljavanja provode ili ex ante evaluaciju koja obuhvaća sve operativne programe ili evaluaciju za svaki fond posebno ili evaluaciju za svaki prioritet ili evaluaciju za svaki operativni program.

Države članice za cilj europske teritorijalne suradnje zajednički provode ex ante evaluaciju koja obuhvaća ili svaki operativni program posebno ili više operativnih programa.

Ex ante evaluacije se provode u okviru odgovornosti tijela koje je nadležno za pripremu programskih dokumenata.

Ex ante evaluacije imaju za cilj optimizaciju dodjele proračunskih sredstava u okviru operativnih programa i poboljšanje kakvoće programiranja. One utvrđuju i ocjenjuju nejednakosti, jaz i mogućnosti razvoja, ciljeve koje je potrebno ostvariti, očekivane rezultate, mjerljive ciljeve, prema potrebi skladnost strategije koja je predložena za regiju, dodanu vrijednost Zajednice, opseg u kojem se poštuju prioriteti Zajednice, znanja stečena iz prethodnog programiranja i kakvoću postupaka provedbe, praćenja, evaluacije i financijskog upravljanja.

3. Tijekom programskog razdoblja, države članice provode evaluacije u vezi s praćenjem operativnih programa, osobito kad se kroz praćenje otkrije znatno odstupanje od prvotno postavljenih ciljeva ili kad su podneseni prijedlozi za reviziju operativnih programa, iz članka 33. Rezultati se šalju odboru za praćenje operativnog programa i Komisiji.

Članak 49.

Odgovornost Komisije

1. Komisija može provesti strateške evaluacije.

2. Komisija može, na vlastitu inicijativu i u partnerstvu s predmetnom državom članicom, provesti evaluacije u vezi s praćenjem operativnih programa kad se kroz praćenje programa otkrije znatno odstupanje od prvotno postavljenih ciljeva. Rezultati se šalju odboru za praćenje operativnog programa.

3. Komisija provodi ex post evaluaciju za svaki cilj u bliskoj suradnji s državom članicom i upravljačkim tijelima.

Ex post evaluacija obuhvaća sve operativne programe u okviru svakog od ciljeva i ispituje u kojem su opsegu iskorištena sredstva, učinkovitost i ekonomičnost programiranja fonda te socijalno-gospodarski učinak.

Evaluacija se provodi za svaki od ciljeva s namjerom donošenja zaključaka za politiku gospodarske i socijalne kohezije.

Evaluacija utvrđuje čimbenike koji doprinose uspjehu ili neuspjehu provedbe operativnog programa i određuje primjere dobre prakse.

Ex post evaluacija će biti dovršena do 31. prosinca 2015.

POGLAVLJE II.

Pričuve

Članak 50.

Nacionalna pričuva na osnovi postignutih rezultata

1. Na vlastitu inicijativu, država članica može odlučiti da ustanovi nacionalnu pričuvu na osnovi postignutih rezultata za cilj konvergencije i/ili cilj regionalne konkurentnosti i zapošljavanja, koja se sastoji od 3 % njezine ukupne alokacije za svaki cilj.

2. Kad država članica odluči ustanoviti takvu pričuvu, ona u okviru svakog od ciljeva procjenjuje postignute rezultate svojih operativnih programa najkasnije do 30. lipnja 2011.

3. Najkasnije do 31. prosinca 2011., na osnovi prijedloga svake predmetne države članice i u bliskom savjetovanju s njom, Komisija dodjeljuje sredstva nacionalne pričuve na osnovi postignutih rezultata.

Članak 51.

Nacionalna pričuva za nepredviđene izdatke

Na vlastitu inicijativu, država članica može staviti u pričuvu iznos od 1 % godišnjeg doprinosa strukturnih fondova za cilj konvergencije i 3 % godišnjeg doprinosa strukturnih fondova za cilj regionalne konkurentnosti i zapošljavanja za pokrivanje nepredviđenih lokalnih ili sektorskih kriznih stanja koja su u vezi s gospodarskim i socijalnim restrukturiranjem ili u vezi s posljedicama otvaranja trgovine.

Države članice mogu dodijeliti pričuvu za svaki od ciljeva određenom nacionalnom programu ili u okviru operativnih programa.

GLAVA V.

FINANCIJSKI DOPRINOS IZ FONDOVA

POGLAVLJE I.

Doprinos iz fondova

Članak 52.

Podešavanje stopa doprinosa

Doprinos iz fondova može se podešavati u pogledu sljedećega:

(a) težine određenih problema, osobito gospodarske, socijalne ili teritorijalne prirode;

(b) važnosti svake prioritetne osi u pogledu prioriteta Zajednice kako je utvrđeno strateškim smjernicama Zajednice za koheziju, kao i u pogledu nacionalnih i regionalnih prioriteta;

(c) zaštite i unaprjeđenja okoliša, uglavnom primjenom načela predostrožnosti, načela preventivnog djelovanja i načela „onečišćivač plaća”;

(d) stope mobilizacije privatnog financiranja, osobito u okviru javno-privatnog partnerstva, u predmetnim područjima;

(e) uključenja međuregionalne suradnje iz članka 37. stavka 6. točke (b) u okviru ciljeva konvergencije i regionalne konkurentnosti i zapošljavanja;

(f) u okviru cilja regionalne konkurentnosti i zapošljavanja, u pogledu pokrivenosti područja sa zemljopisnim ili prirodnim ograničenjima koja su utvrđena na sljedeći način: i. otočne države članice koje su prihvatljive za Kohezijski fond i drugi otoci osim onih na kojima je smješten glavni grad države članice ili koji imaju čvrstu vezu s kopnom; ii. planinska područja koja su određena nacionalnim zakonodavstvom države članice; iii. rijetko (s manje od 50 stanovnika po kvadratnom kilometru) i vrlo rijetko (s manje od 8 stanovnika po kvadratnom kilometru) naseljena područja; iv. područja koja su na dan 30. travnja 2004. predstavljala vanjske granice Zajednice i koja su to prestala biti dan nakon toga.

Članak 53.

Doprinos iz fondova

1. Doprinos iz fondova se na razini operativnih programa izračunava u pogledu:

(a) ili ukupnih prihvatljivih izdataka, uključujući javne i privatne izdatke;

(b) ili prihvatljivih javnih izdataka.

2. Doprinos iz fondova na razini operativnih programa u okviru ciljeva konvergencije i regionalne konkurentnosti i zapošljavanja podložan je gornjim granicama iznosa koji su utvrđeni u Prilogu III.

3. Za operativne programe u okviru cilja europske teritorijalne suradnje u kojima najmanje jedan sudionik pripada državi članici čiji je prosjek BDP-a po glavi stanovnika za razdoblje od 2001. do 2003. bio ispod 85 % prosjeka EU-25 u istom razdoblju, doprinos iz EFRR-a ne smije biti viši od 85 % prihvatljivih izdataka. Za sve ostale operativne programe, doprinos iz EFRR-a ne smije biti viši od 75 % prihvatljivih izdataka koje sufinancira EFRR.

4. Doprinos iz fondova na razini prioritetnih osi nije podložan gornjim granicama iznosa koji su utvrđeni stavkom 3. i Prilogom III. Međutim, doprinos se utvrđuje kako bi se zajamčilo poštovanje najviših iznosa doprinosa iz fondova i najviše stope doprinosa po fondu koje se utvrđuju na razini operativnog programa.

5. Za operativne programe koji se financiraju zajednički:

(a) iz EFRR-a i Kohezijskog fonda; ili

(b) iz dodatne alokacije za najudaljenije regije iz Priloga II., iz EFRR-a i/ili Kohezijskog fonda,

odluka kojom se usvaja operativni program utvrđuje najvišu stopu i najviši iznos doprinosa za posebno za svaki fond i alokaciju.

6. Odluka Komisije kojom se usvaja operativni program utvrđuje najvišu stopu i najviši iznos doprinosa iz fonda za svaki operativni program i za svaku prioritetnu os. Odluka odvojeno prikazuje odobrena sredstva za regije koje primaju prijelaznu potporu.

Članak 54.

Druge odredbe

1. Doprinos fondova za svaku prioritetnu os ne smije biti manji od 20 %