PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2239

оd 15. prosinca 2021.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih velikih čeličnih stupova vjetroturbina podrijetlom iz Narodne Republike Kine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

budući da:

1. POSTUPAK

1.1. Pokretanje postupka

(1) Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 21. listopada 2020. antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom u Uniju određenih čeličnih stupova vjetroturbina („proizvod iz ispitnog postupka”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („predmetna zemlja” ili „Kina” ili „NRK”) na temelju članka 5. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća („osnovna uredba”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

(2) Komisija je ispitni postupak pokrenula nakon pritužbe koju je 9. rujna 2020. podnijelo Europsko udruženje proizvođača stupova vjetroturbina („podnositelj pritužbe” ili „EWTA”). Pritužba je upućena u ime industrije Unije koja proizvodi čelične stupove vjetroturbina u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.

1.2. Zainteresirane strane i primjedbe na pokretanje postupka

(3) Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju postupka posebno obavijestila i pozvala na sudjelovanje podnositelja pritužbe, druge proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati, kineska nadležna tijela te uvoznike i korisnike koji su joj poznati.

(4) Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Komisija je u ožujku 2021. održala saslušanja s tri korisnika.

(5) U svojim primjedbama na pokretanje postupka kineska industrijska organizacija Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”) ustvrdila je da podnositelj pritužbe nije dostavio smislen sažetak povjerljivih informacija upotrijebljenih u pritužbi, posebice u odnosu na priloge od 2.1. do 2.4. pritužbe. CCCME smatra da zbog pretjerane upotrebe povjerljivih podataka nije mogao razumjeti situaciju u razdoblju ispitnog postupka. Te je tvrdnje ponovio u svojim primjedbama i saslušanju nakon privremene faze.

(6) Komisija je istaknula da je u predmetnim prilozima podnositelj pritužbe kao povjerljive označio samo informacije specifične za određeno društvo, kao što su promet, dobit te obujam proizvodnje i prodaje svakog društva koje je dostavilo podatke radi pripreme pritužbe. Ukupni podaci za svaki pokazatelj dostavljeni su u otvorenoj verziji pritužbe. Protivno tvrdnjama CCCME-a, informacije koje se nalaze u otvorenoj verziji pritužbe bile su stoga dovoljne da bi CCCME mogao dostaviti detaljne primjedbe o izračunu marže štete u pritužbi. Kao odgovor naprimjedbe CCCME-a EWTA je navela da nije u interesu proizvođača iz Unije da daju detaljne informacije, čak i indeksirane, o svojim rezultatima u razmatranom razdoblju (3). Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

1.3. Odabir uzorka

(7) U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.3.1. Odabir uzorka proizvođača iz Unije

(8) Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju obujma proizvodnje i obujma prodaje u Uniji koje su prijavili proizvođači iz Unije u okviru analize reprezentativnosti prije pokretanja postupka, uzimajući u obzir i njihov zemljopisni položaj. Taj se uzorak sastojao od triju proizvođača iz Unije iz dviju država članica, koji su u fazi pokretanja postupka činili približno 38 % procijenjenog obujma prodaje i proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nijedna strana nije dostavila primjedbe.

(9) Stoga se smatralo da je privremeni uzorak od triju proizvođača iz Unije reprezentativan za industriju Unije te je potvrđen kao konačni uzorak.

(10) CCCME i udruženje za energiju vjetra u Europi „WindEurope” doveli su u pitanje reprezentativnost podnositeljâ pritužbe znatno nakon što je prošao rok za dostavu primjedaba na uzorak proizvođača iz Unije. Primjedbe nijedne strane nisu mogle promijeniti odluku o uzorku proizvođača iz Unije i stoga su odbačene.

1.3.2. Odabir uzorka uvoznika

(11) Pri pokretanju postupka jedna strana koja je tvrdila da je nepovezani uvoznik dostavila je informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka i pristala je da je se uključi u uzorak. Ispostavilo se da je ta strana dio skupine čiji su glavni interesi istovjetni onima korisnika čeličnih stupova vjetroturbina. Stoga je Komisija odlučila da odabir uzorka nije potreban. Nije bilo primjedbi na tu odluku.

1.3.3. Odabir uzorka proizvođača izvoznika u Kini

(12) Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da stupi u kontakt s njima.

(13) Sedam proizvođača iz predmetne zemlje dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. Samo je njih šest u razdoblju ispitnog postupka izvozilo čelične stupove vjetroturbina u Uniju. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu. Privremeni uzorak sastojao se od društava Chengxi Shipyard Co., Ltd. („Chengxi Shipyard”), CS WIND China Co., Ltd. („CS Wind”) i Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd. („Suzhou Titan”). U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s tijelima predmetne zemlje.

(14) Jedan proizvođač izvoznik koji surađuje dostavio je primjedbe o odabiru privremenog uzorka. Društvo Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd. („Penglai Dajin”) zatražilo je da ga se uključi u uzorak i tvrdilo da privremeni uzorak nije reprezentativan zbog nekoliko razloga. Prvo, društvo je tvrdilo da uzorak nije zemljopisno reprezentativan jer se sva društva u uzorku nalaze u pokrajini Jiangsu. Drugo, Penglai Dajin istaknuo je da je jedno od društava u uzorku poduzeće u državnom vlasništvu, a drugo je društvo kći jednog stranog društva. Treće, društvo je tvrdilo da bi se ono, za razliku od nekih proizvođača izvoznika u uzorku sa složenom grupnom strukturom, razumno moglo ispitati u raspoloživom vremenu. Na kraju, Penglai Dajin naveo je da dva proizvođača izvoznika u uzorku nisu reprezentativni za proizvodnju jer proizvode samo čelične stupove velikog promjera.

(15) Komisija je napomenula da je, u skladu s odredbama članka 17. osnovne uredbe, privremeni uzorak uključivao društva s najvećim reprezentativnim obujmom proizvodnje, prodaje ili izvoza koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu. Osim toga, Penglai Dajin nije iznio nikakve uvjerljive razloge zbog kojih bi trebala zamijeniti bilo kojeg proizvođača izvoznika odabranog u privremenom uzorku. Stoga je Komisija odbila zahtjev društva Penglai Dajin i potvrdila uzorak.

(16) Ubrzo nakon toga jedan od proizvođača izvoznika u uzorku, društvo CS Wind, prestao je surađivati. Komisija je uzela u obzir tu odluku i obavijestila društvo o svojoj namjeri utvrđivanja bilo kakvih potencijalnih antidampinških pristojbi za to društvo na temelju odredaba članka 18. osnovne uredbe. Komisija je isto tako obavijestila Misiju Narodne Republike Kine o situaciji.

(17) Komisija je nakon toga dopunila uzorak proizvođača izvoznika društvom Penglai Dajin, koje je među društvima koja surađuju bilo drugo po obujmu izvoza i koje bi se razumno moglo ispitati uzimajući u obzir vremenska ograničenja.

1.4. Pojedinačno ispitivanje

(18) U početku su četiri proizvođača izvoznika iz NRK-a koja su ispunila obrazac za odabir uzorka zatražila pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe. Na dan pokretanja postupka Komisija je objavila upitnike na internetu (4). Pri objavi uzorka Komisija je obavijestila proizvođače izvoznike koji nisu odabrani u uzorak da trebaju dostaviti odgovor na upitnik ako žele da ih se pojedinačno ispita. Međutim, nijedno od tih društava nije dostavilo odgovor na upitnik. Stoga nijedno pojedinačno ispitivanje nije odobreno.

1.5. Odgovori na upitnike

(19) Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

(20) Komisija je upitnike za proizvođače iz Unije, nepovezane uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike objavila na internetu (5) na dan pokretanja postupka. Zainteresirane strane obaviještene su u Obavijesti o pokretanju postupka o tome gdje se upitnici nalaze te o tome kad je Komisija najavila uzorak ili odluku o odustajanju od odabira uzorka.

(21) Odgovore na upitnik dostavila su tri proizvođača izvoznika u uzorku, tri proizvođača iz Unije u uzorku i dva korisnika. Od kineske vlade nije zaprimljen nikakav odgovor. Nakon toga Komisija je obavijestila kinesku vladu o tome da namjerava primijeniti članak 18. osnovne uredbe u vezi sa svim potencijalnim nalazima o postojanju znatnih poremećaja.

(22) Zbog aktualne pandemije bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu unakrsno provjerila informacije koje su strane dostavile u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (6).

(23) Komisija je zatražila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. U tom pogledu Komisija je provela provjere na daljinu društava/strana u nastavku: proizvođači iz Unije i njihovo udruženje — GRI Renewable Industries S.L., Madrid, Španjolska, — Welcon A/S, Give, Danska, — Windar Renovables S.L., Avilés, Španjolska, — EWTA, Bruxelles, Belgija, korisnici — GE Wind Energy GmbH, Salzbergen, Njemačka („GE”), — Vestas Wind Systems A/S, Aarhus N, Danska i povezana društva („Vestas”), proizvođači izvoznici iz NRK-a — Chengxi Shipyard Co., Ltd., grad Jiangyin i njegov povezani domaći proizvođač CSSC Guangxi Shipbuilding & Offshore Engineering Co., Ltd., grad Qinzhou, — Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd., Penglai i njegov povezani domaći proizvođač Liaoning Dajin Heavy Industry Corporation, Fuxin, — Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd., grad Taicang i njegovi povezani domaći proizvođači Baotou Titan Wind Power Energy Equipment Co., Ltd., Baotou Rare Earth High-tech Zone i Heze Titan New Energy Equipment Co., Ltd., grad Heze.

1.6. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

(24) Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

1.7. Neuvođenje privremenih mjera

(25) Na temelju članka 7. stavka 1. osnovne uredbe rok za uvođenje privremenih mjera bio je 18. lipnja 2021. Komisija je 21. svibnja 2021. u skladu s člankom 19.a stavkom 2. osnovne uredbe obavijestila zainteresirane strane da nema namjeru uvesti privremene mjere.

(26) Komisija je 18. lipnja 2021. potvrdila svoju odluku o neuvođenju privremenih mjera i dala zainteresiranim stranama priliku da dostave dodatne informacije i/ili budu saslušane. CCCME je zatražio saslušanje i dostavio primjedbe. Primjedbe i tvrdnje iznesene za vrijeme saslušanja te u podnesku odgovarajuće su razmotrene u određenim odjeljcima ove Uredbe.

(27) Budući da nisu uvedene nikakve privremene antidampinške mjere, nije provedeno evidentiranje uvoza.

1.8. Daljnji postupak

(28) Komisija je nastavila prikupljati i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Pri utvrđivanju svojih konačnih nalaza razmotrila je primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane.

(29) Komisija je obavijestila sve zainteresirane strane o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz čeličnih stupova vjetroturbina podrijetlom iz Kine („konačna objava”). Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na konačnu objavu.

(30) Stranama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Saslušanje s EWTA-om održano je 23. rujna 2021. Saslušanja s CCCME-om i društvom Suzhou Titan održana su 27. rujna 2021.

(31) Nakon konačne objave i za vrijeme spomenutog saslušanja pred službama Komisije CCCME je ponovio svoje navode sažete u uvodnoj izjavi 5. prema kojima se EWTA pretjerano oslanjala na povjerljive informacije. To se odnosi ne samo na informacije navedene u pritužbi već i one koje su dostavljene zainteresiranim stranama nakon konačne objave. Kad je riječ o potonjima, CCCME i Suzhou Titan naročito su ustvrdili da objava izračuna sniženja ciljnih cijena namijenjena proizvođačima izvoznicima nije bila dovoljno detaljna u pogledu izračuna ciljnih cijena. Chengxi Shipyard dostavio je slične primjedbe nakon konačne objave. Komisija je pregledala objavljene podatke i, iako se točne ciljne cijene po vrsti proizvoda industrije Unije nisu mogle navesti zbog povjerljivosti, istog je dana dostavila trima proizvođačima izvoznicima u uzorku dodatne informacije o izračunima sniženja cijena i sniženja ciljnih cijena.

(32) Neovisno o navedenom, CCCME i Suzhou Titan zatražili su intervenciju službenika za saslušanje u vezi s: i. time da su smatrali da bi Komisija trebala bolje provjeriti određene podatke o industriji Unije (što je razmotreno u uvodnoj izjavi 307.), ii. njihovom željom da službenik za saslušanje iznese svoje mišljenje o izvoru koji je Komisija iskoristila za utvrđivanje kineskih uvoznih cijena čeličnih stupova vjetroturbina (što je razmotreno u uvodnim izjavama 317. i 318.), iii. neusklađenostima utvrđenima pri usporedbi triju podnesaka podnositelja pritužbe (što je razmotreno u uvodnim izjavama 306. i 307.) te iv. znatnim razlikama između dampinških marži i marži štete (što je razmotreno u uvodnim izjavama od 292. do 295.). Saslušanje pred službenikom za saslušanje održano je 14. listopada 2021. i tom je prilikom Komisija razjasnila ta pitanja. Službenik za saslušanje zaključio je da nije došlo do povrede prava na obranu.

(33) Nakon konačne objave EWTA je ustvrdila da su postupovni problemi u ispitnom postupku narušili pravo podnositeljâ pritužbe na obranu i otežali procjenu i razmatranje podnesaka kineskih izvoznika i korisnika. EWTA je tvrdila da su za vrijeme ispitnog postupka kineski izvoznici i druge zainteresirane strane pretjerano upotrebljavali povjerljive informacije, a da pritom nisu pružali smislene sažetke svojih povjerljivih podnesaka. Zbog toga podnositelji pritužbe navodno nisu mogli procijeniti relevantne podatke i navode te iznijeti smislene primjedbe o njima, što čini povredu njihova prava na pravičan postupak.

(34) Komisija je odbacila tu tvrdnju jer nije dodatno potkrijepljena. Štoviše, Komisija je napomenula da su sve informacije dostavljene kao povjerljive isto tako navedene u otvorenoj dokumentaciji kad god njihova objava nije narušavala interese povjerljivosti strane koja ih je dostavila.

(35) Primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir u ovoj Uredbi.

(36) Nakon konačne objave nekoliko strana smatralo je da bi Komisija trebala obustaviti mjere na temelju članka 14. stavka 4. osnovne uredbe. Podnositelji pritužbe i nekoliko proizvođača iz Unije protivili su se bilo kakvoj obustavi mjera. Komisija je potvrdila primitak informacija koje su dostavile te strane i podsjetila ih da, ako to bude smatrala primjerenim, može odlučiti obustaviti mjere ako se tržišni uvjeti privremeno promijene u mjeri u kojoj ne bi bilo vjerojatno da će se šteta nastaviti kao posljedica obustave te ako bi to bilo u interesu Unije.

2. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1. Predmetni proizvod

(37) Nakon preispitivanja opisa proizvoda u Obavijesti o pokretanju postupka te kako bi se izbjegli nesporazumi za nacionalna carinska tijela, Komisija je smatrala primjerenim ponešto izmijeniti opis proizvoda kako je objavljen u toj obavijesti. Promjene nisu zahtijevale izmjenu Obavijesti niti su utjecale na zainteresirane strane u postupku. Te su promjene označene kosim slovima u nastavku.

(38) Predmetni proizvod su određeni veliki stupovi vjetroturbina od čelika, neovisno o tome jesu li stožasti, i njihovi dijelovi (7), neovisno o tome jesu li sastavljeni, uključuju li ugrađeni temeljni dio stupa te jesu li spojeni s kućištem ili lopaticama rotora, koji su projektirani tako da pružaju potporu kućištu i lopaticama, za upotrebu u vjetroturbinama s kapacitetom za proizvodnju električne energije (na kopnu ili moru) od najmanje 1,00 megavata (MW), čija visina mjerena od podnožja stupa do donjeg dijela kućišta (tj. spoja vrha stupa i kućišta) iznosi najmanje 50 m kad su potpuno sastavljeni („čelični stupovi vjetroturbina”), podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 7308 20 00 (oznaka TARIC 7308200011) i ex 7308 90 98 (oznaka TARIC 7308909811) a, kad se uvoze kao dio vjetroturbine, u oznaku KN ex 8502 31 00 (oznake TARIC 8502310011 i 8502310085) („predmetni proizvod”).

2.2. Istovjetni proizvod

(39) Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te iste osnovne namjene: — predmetni proizvod; — proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a; i — proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

(40) Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

2.3. Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

(41) Vestas je zatražio isključivanje većih čeličnih stupova vjetroturbina na osnovi toga što industrija Unije ima kapacitet uglavnom za manje stupove (8).

(42) Komisija je utvrdila da je zahtjev neosnovan jer industrija Unije općenito ima proizvodni kapacitet za sve potrebne veličine čeličnih stupova vjetroturbina, čak i ako svi proizvođači tih stupova iz Unije ne proizvode iste dimenzije. Utvrdila je i da svi čelični stupovi vjetroturbina, bez obzira na njihovu veličinu ili točku uvoza, imaju iste značajke u pogledu osnovnih fizičkih i tehničkih svojstava, krajnjih namjena i međusobne zamjenjivosti. Komisija je stoga odbila te zahtjev za isključenje.

(43) CCCME je naveo da se zbog raznovrsnosti u opsegu proizvoda proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije ne mogu smatrati istovjetnim proizvodima. Nakon konačne objave zatražio je sužavanje opsega proizvoda na temelju postojećih različitih propisa i subvencija u Uniji za visoke naspram niskih stupova te zbog očekivanog povećanja visine čeličnih stupova vjetroturbina. Međutim, CCCME nije dostavio dokaze o tome koje bi modele stupova trebalo isključiti ni o tehničkim svojstvima stupova koje bi, prema njegovu mišljenju, trebalo isključiti.

(44) Navedena je tvrdnja odbačena. Komisija je istaknula da je prirodno da će unutar skupine proizvoda postojati različiti modeli ili vrste. Pri izračunu sniženja cijena, sniženja ciljnih cijena i dampinga takva raznovrsnost proizvoda te sve razlike u trošku proizvodnje i cijenama koje iz toga proizlaze u potpunosti su uzete u obzir u kontrolnom broju proizvoda („PCN”). Kako je navedeno u odjeljku 2.2., Komisija je utvrdila da svi čelični stupovi vjetroturbina imaju iste značajke u pogledu osnovnih fizičkih i tehničkih svojstava, krajnjih namjena i međusobne zamjenjivosti, a to su relevantni čimbenici za utvrđivanje predmetnog proizvoda.

3. DAMPING

3.1. Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

(45) Budući da dostatni dokazi raspoloživi pri pokretanju ispitnog postupka upućuju na to da postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe kada je riječ o NRK-u, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe.

(46) Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve proizvođače izvoznike u NRK-u da dostave informacije o ulaznim elementima za proizvodnju čeličnih stupova vjetroturbina. Pet proizvođača izvoznika dostavilo je relevantne podatke.

(47) Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, podnesu informacije i dostave popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik u tom roku. Potom je Komisija obavijestila kinesku vladu da će koristiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u NRK-u.

(48) Proizvođači izvoznici Chengxi Shipyard i Suzhou Titan te industrijska organizacija CCCME dostavili su primjedbe na primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u svojim podnescima o prvoj bilješci od 1. prosinca 2020. o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Ponovili su svoje tvrdnje u podnescima o drugoj bilješci od 8. travnja 2021. o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Te su primjedbe razmotrene u odjeljku 3.2.1. ove Uredbe.

(49) Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti.

(50) Komisija je 1. prosinca 2020. bilješkom („prva bilješka”) (9) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je u toj bilješci navela popis svih faktora proizvodnje, kao što su sirovine, rad i energija koji se koriste u proizvodnji predmetnog proizvoda. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti utvrdila više mogućih reprezentativnih zemalja, a to su Meksiko, Južna Afrika i Turska. Komisija je zaprimila primjedbe o prvoj bilješci od dvoje proizvođača izvoznika u uzorku, tj. društava Chengxi Shipyard (10) i Suzhou Titan (11), te od CCCME-a (12) i korisnika Vestas (13). Te su primjedbe razmotrene u drugoj bilješci o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti i sažete u odjeljku 3.2.2. ove Uredbe.

(51) Komisija je 8. travnja 2021. drugom bilješkom („druga bilješka”) (14) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti i da je utvrdila da je Meksiko najprikladnija reprezentativna zemlja. Obavijestila je zainteresirane strane i o tome da će utvrditi troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit na temelju raspoloživih informacija za društva Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V. i Speco Wind Power, S.A. de C.V., koji su proizvođači u reprezentativnoj zemlji. Komisija je zaprimila primjedbe o drugoj bilješci od društava Chengxi Shipyard (15) i Suzhou Titan (16) te CCCME-a (17). Te su primjedbe navedene u odjeljku 3.2.2. ove Uredbe.

3.2. Uobičajena vrijednost

3.2.1. Postojanje znatnih poremećaja

(52) U nedavnim ispitnim postupcima povezanima sa sektorom čelika u NRK-u (18), koji je glavni faktor proizvodnje stupova vjetroturbina, Komisija je utvrdila postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, na temelju dostupnih dokaza, primjerena i primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

(53) U tim je ispitnim postupcima Komisija utvrdila da u NRK-u postoje znatne državne intervencije, zbog kojih je došlo do poremećaja djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (19). Konkretno, Komisija je zaključila da u sektoru čelika, koji je glavna sirovina za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije, ne samo da postoji znatan udio vlasništva kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (20), nego i kineska vlada može utjecati na cijene i troškove zbog prisutnosti države u društvima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (21). Komisija je isto tako utvrdila da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. Uistinu, sustav planiranja u NRK-u općenito dovodi do toga da se resursi koncentriraju u sektorima koje je vlada odredila kao strateške ili u nekom drugom političkom smislu važne, umjesto da ih se raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (22). Usto je Komisija zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja osobito kada se omogućuje nastavak poslovanja nesolventnih društava te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (23). Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u troškovima plaća u sektoru čelika u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (24), te poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno u pogledu pristupa kapitalu za korporativne subjekte u NRK-u (25).

(54) U pritužbi su navedene informacije o poremećajima u sektoru čelika, a posebice o 13. petogodišnjem planu za čelik i povlaštenom tretmanu poduzeća aktivnih u industriji čelika. Štoviše, pritužba sadržava opsežan popis poduzeća u državnom vlasništvu koja proizvode čelične stupove vjetroturbina, uključujući sljedeće kineske proizvođače originalne opreme: China Shipbuilding Industry Corporation, Dongfang Electric Corporation, Xinjiang Goldwind (nije poduzeće u državnom vlasništvu, no država ima znatan vlasnički udio), Shanghai Electric (uvršteno na hongkonškoj i šangajskoj burzi te u 63 %-tnom vlasništvu države), Dalian Huarui Heavy Industry, Taiyuan Heavy Machinery Group Co Ltd, Guodian United Power Technology Company Limited, XEMC Windpower (u kojem većinski udio ima pokrajina Hunan, a preostalim dionicama trguje se na šangajskoj burzi), China Datang Corporation i nesolventno društvo Baoding Tianwei Baobian Electric Co. U pritužbi se spominje i poduzeće Envision Energy, koje je u privatnom vlasništvu, ali mu je banka u državnom vlasništvu svejedno dodijelila kreditnu liniju od 50 milijuna RMB.

(55) Nadalje, uz spomenute proizvođače originalne opreme u pritužbi su navedeni i sljedeći kineski proizvođači stupova vjetroturbina: Chengxi Shipyard Co., Ltd., holdinško društvo kći poduzeća China State Shipbuilding Corporation i China CSSC Holdings Limited (oba su poduzeća u državnom vlasništvu); Beijing JINGCHENG New Energy Co., Ltd., društvo kći poduzeća u državnom vlasništvu Beijing JINGCHENG Machinery Electric Holding Co., Ltd.; Zhonghang Hongbo Windpower Equipment Co., Ltd., koji je jedan od strateških partnera društva AVIC, najvećeg kineskog državnog društva u zrakoplovnom i obrambenom sektoru; China Gezhouba Group Corporation (poduzeće u državnom vlasništvu); Harbin Hongguang Boiler Group Co., Ltd. (visokotehnološko poduzeće na državnoj razini); Jiangsu Baolong Electromechanical Manufacturing Co., Ltd, koji je jedno od vodećih poduzeća u Liyangu i nastao je spajanjem dvaju bivših poduzeća u državnom vlasništvu i HuaDian Heavy Industries Co., Ltd., u kojem većinski udio ima kineska Komisija za nadzor i upravljanje državnom imovinom.

(56) Osim toga, u pritužbi se spominje ispitni postupak Ministarstva trgovine Sjedinjenih Američkih Država za dva kineska društva (CS Wind i Titan Wind) (26), u kojem su utvrđene barem sljedeće javne politike koje su izravno pogodovale proizvodnom sektoru: politika zajmova za industriju obnovljive energije, izvozni kupovni krediti, program „dvije godine oslobođeni/tri godine polovinu” za poduzeća sa stranim kapitalom, olakšice za porez na dohodak za poduzeća sa stranim kapitalom prema zemljopisnom položaju, Zakon o porezu na dohodak poduzeća, program za istraživanje i razvoj, oslobađanje od uvoznih tarifa i plaćanja PDV-a za uvezenu opremu, osiguravanje toplovaljanog čelika, isporuka električne energije uz naknadu manju od primjerene, fondovi za potporu izgradnji projektne infrastrukture koje osigurava Komisija za upravljanje Zonom za gospodarski i tehnološki razvoj u Lianyungangu („LETDZ”), nagrada za uspješno plaćanja poreza, nagrada gradu Taicang za podupiranje javnog uvrštavanja društava na burzu, nagrada gradu Taicang za promicanje razvoja industrijskog gospodarstva za trogodišnje razdoblje od 2010. do 2012., posebni fondovi za razvoj znanosti i tehnologije te nagrada društvu Titan Baotou za industrijsku razvojnu zonu za visoku i novu tehnologiju elemenata rijetkih zemalja za izvrsne građevinske projekte.

(57) Komisija je u ovom ispitnom postupku ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u, s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću o NRK-u („Izvješće”) (27), koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući predmetni proizvod. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u.

(58) Kad je riječ o udjelu vlasništva kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe, nema detaljnih podataka o točnom udjelu poduzeća u državnom vlasništvu i proizvođača stupova vjetroturbina u privatnom vlasništvu. Međutim, neki veliki kineski proizvođači stupova vjetroturbina, uključujući Chengxi Shipyard i Fuchuan Yifan, u državnom su vlasništvu.

(59) Znatan dio sektora čelika, koji je glavni faktor proizvodnje stupova vjetroturbina, i dalje je u vlasništvu kineske vlade. Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, četiri od pet kineskih proizvođača čelika među 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika u državnom su vlasništvu (28). Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje u 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje željeza i čelika u približno deset velikih poduzeća (29). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (30). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (31).

(60) Usto, mnogi od najvećih proizvođača u sektoru čelika izričito su navedeni u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. Na primjer, društvo Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. („TISCO”) u vlasništvu kineske države na svojim internetskim stranicama navodi da je „div u proizvodnji željeza i čelika”, koji se „razvio u izuzetan kompleks za proizvodnju željeza i čelika na veliko, koji je integriran s djelatnostima vađenja željeza, proizvodnje, prerade i isporuke željeza i čelika te trgovine njima” (32). Baosteel je još jedno veliko kinesko poduzeće u državnom vlasništvu koje se bavi proizvodnjom čelika te je dio nedavno konsolidiranog poduzeća China Baowu Steel Group Co. Ltd. (bivši Baosteel Group i Wuhan Iron & Steel) (33).

(61) S obzirom na određenu razinu državnih intervencija u industriji stupova vjetroturbina i visok udio poduzeća u državnom vlasništvu u sektoru stupova vjetroturbina i čelika, čak ni proizvođači u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u skladu s tržišnim uvjetima. Doista, javna i privatna poduzeća u sektoru čeličnih stupova vjetroturbina također se politički nadziru i usmjeravaju kako je objašnjeno u odjeljku uvodnim izjavama od 67. do 74. u nastavku.

(62) Kad je riječ o tome da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, sljedeći primjeri prikazuju prethodno navedeni trend sve veće intervencije kineske vlade koju ona postiže svojom prisutnosti u gospodarskim subjektima u sektoru stupova vjetroturbina. Mnogi proizvođači stupova vjetroturbina na svojim internetskim stranicama izričito naglašavaju aktivnosti razvoja partije, imaju članove partije u upravi društva i ističu svoju pripadnost KPK-u. U ispitnom postupku otkrivene su aktivnosti jačanja partije u nizu proizvođača stupova vjetroturbina, među ostalim u proizvođaču izvozniku u uzorku Chengxi Shipyard. Prema Statutu društva CSSC Holdings Limited, koje je u vlasništvu 100 % dionica društva Chengxi Shipyard, partijski komitet ima sljedeću ulogu: „nadzirati i osigurati učinkovitu provedbu partijskih i državnih politika u društvu […] Pridržavajući se načela kadrova kojima upravlja partija, u kombinaciji s načelom operativnog upravljanja za članove upravnog odbora odabrane u skladu sa zakonom, kao i s načelom poštovanja ljudskih prava za operativne upravitelje u skladu sa zakonom, partijska organizacija osigurava prethodne organizacijske mjere te iznosi mišljenja i prijedloge u vezi s kandidatima za upravni odbor ili razinu glavnog direktora ili, nakon opsežnog istraživanja, pruža mišljenja i prijedloge upravnom odboru i glavnom direktoru o postojećim kandidatima, […] istraživati i raspravljati o pitanjima povezanima s reformom, razvojem i stabilnošću društva te glavnim aktivnostima i upravljanjem […].” (34)

(63) Isto tako, za društvo CS Wind u ispitnom postupku utvrđeno je da se u tom društvu nastoji povećati broj članova partije: „Poduzeće sa stranim financiranjem CS Wind Power Equipment (Lianyungang) Co., Ltd. ima više od 150 zaposlenika i nekad je imalo samo petero članova partije. Putem ,integracije partije i širokog stanovništva’ to društvo sada broji više od 70 članova partije.” (35)

(64) Fuchuan Yifan opisuje ulogu partijskog komiteta na sljedeći način: „Članovi partije i ključno osoblje raznih odjela blisko surađuju, jačaju ulogu pionirskog uzora, aktivno udružuju snage svakog odjela, potiču osoblje na vodstvo i izvrsnost, razmatraju revolucionarne projekte kao početnu točku, usmjereni su na koheziju, nadilaze poteškoće te promiču talente i vještine kako bi se osigurala proaktivnost u smanjenju troškova i unapređenju učinkovitosti društva, povećanju prihoda, prikupljanju sredstva i slično te kako bi se svaki projekt uspješno dovršio u pogledu kvalitete i količine.” (36)

(65) Usto, aktivnosti jačanja partije utvrđene su u proizvođaču izvozniku u uzorku Penglai Dajin i društvu Shanghai Taisheng Wind Power Equipment.

(66) Osim toga, Komisija je za vrijeme ispitnog postupka utvrdila postojanje osobnih veza između proizvođačâ stupova vjetroturbina i KPK-a. U ispitnom postupku otkrivena je prisutnost članova KPK-a među višim rukovodstvom u nizu društava koja proizvode stupove vjetroturbina, uključujući Chengxi Shipyard (predsjednik upravnog odbora i glavni direktor članovi su KPK-a te istodobno obnašaju funkciju tajnika odnosno zamjenika tajnika partijskog komiteta), Suzhou Titan (najmanje jedan član upravnog odbora član je KPK-a), Fuchuan Yifan (predsjednik i potpredsjednik upravnog odbora članovi su KPK-a te istodobno obnašaju funkciju tajnika odnosno zamjenika tajnika partijskog komiteta) i Shanghai Taisheng Wind Power Equipment (predsjednik nadzornog odbora član je KPK-a).

(67) Nadalje, u sektoru stupova vjetroturbina provode se politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe.

(68) Industriju čelika, koji je glavni element stupova vjetroturbina, kineska vlada i dalje smatra ključnom industrijom (37). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik, a izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj” (38). Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (39).

(69) U 13. petogodišnjem planu za gospodarski i socijalni razvoj (40) predviđa se pružanje potpore poduzećima koja proizvode vrste proizvoda od čelika visoke klase (41). U prvom je planu i postizanje kvalitete, trajnosti i pouzdanosti proizvoda podupiranjem društava koja upotrebljavaju tehnologije povezane s proizvodnjom, preciznim valjanjem i poboljšanjem kvalitete čistog čelika (42).

(70) U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.)” (43) („Katalog”) čelik se navodi kao poticana industrija.

(71) Nadalje, kineska vlada usmjerava razvoj sektora u skladu sa širokim rasponom alata politike i direktiva koji su, među ostalim, povezani sa sljedećim: sastavom i restrukturiranjem tržišta, sirovinama, ulaganjima, uklanjanjem kapaciteta, asortimanom proizvoda, premještanjem, modernizacijom itd. Kineska vlada tim i drugim sredstvima usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora (44). Trenutačni problem viška kapaciteta nedvojbeno je najbolji primjer posljedica politika kineske vlade i popratnih poremećaja.

(72) Energija vjetra podupire se i na pokrajinskoj i općinskoj razini, primjerice u 13. petogodišnjem planu općine Lianyungang za pomorski gospodarski razvoj izričito se navodi razvoj te industrije. Tim se planom nastoji „izgraditi lanac industrije opreme za energiju vjetra, potaknuti i usmjeriti transformacija i modernizacija niza vodećih poduzeća u sektoru energije vjetra kao što su Guodian Power, Zhongfu Lianzhong, Tianshun Tower i CS Wind Power, postupno osuvremeniti njihov razvoj, projektiranje i proizvodne tehnologije te promicati projekte megavatnih lopatica.” (45)

(73) Kako se može vidjeti iz navedenog, kineska vlada dodatno usmjerava razvoj sektora u skladu sa širokim rasponom alata politike i direktiva. Tim i drugim sredstvima kineska vlada usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora.

(74) Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju čelika kao glavne sirovine koja se upotrebljava u proizvodnji stupova vjetroturbina. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

(75) U ovom ispitnom postupku nisu otkriveni dokazi da diskriminatorna primjena ili neodgovarajuća provedba zakonodavstva o stečaju i vlasništvu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) četvrtom alinejom osnovne uredbe u sektoru čeličnih stupova vjetroturbina od nehrđajućeg čelika, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 53., ne bi utjecala na proizvođače čeličnih stupova vjetroturbina.

(76) Na sektor stupova vjetroturbina utječu i poremećaji u području troškova plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 53. Ti poremećaji utječu na sektor i izravno (kad je riječ o proizvodnji čeličnih stupova vjetroturbina ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kad je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) (46).

(77) Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji pokazuju da na sektor stupova vjetroturbina ne utječe državna intervencija u financijski sustav u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 53. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

(78) Konačno, Komisija podsjeća na to da je za proizvodnju stupova vjetroturbina potrebno više ulaznih elemenata. Dokazi u dokumentaciji pokazuju da su svi proizvođači izvoznici u uzorku nabavljali veliku većinu svojih ulaznih elemenata u NRK-u. Nadalje, NRK je jedan od najvećih proizvođača čelika, ključne sirovine u procesu proizvodnje stupova vjetroturbina. Kada proizvođači stupova vjetroturbina kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih materijala zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

(79) Stoga ne samo da domaće prodajne cijene stupova vjetroturbina nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni materijal koji je spajanjem niza faktora proizvodnje proizveden u NRK-u izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne materijale za ulazne materijale i tako dalje. Kineska vlada i proizvođači izvoznici nisu u trenutačnom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili.

(80) Kako je navedeno u uvodnim izjavama 21. i 47., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze, koje je dostavio podnositelj pritužbe, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu. U vezi s primjedbama kineske vlade nakon konačne objave vidjeti uvodne izjave od 116. do 123.

(81) CCCME je pri pokretanju postupka dostavio primjedbe o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Nakon toga zaprimljene su primjedbe od CCCME-a te društava Suzhou Titan i Chengxi Shipyard i za prvu i za drugu bilješku.

(82) U svojim primjedbama na pokretanje postupka CCCME je najprije dostavio sljedeće primjedbe u pogledu utvrđivanja uobičajene vrijednosti u pritužbi: (a) podnositelj pritužbe dostavio je nedosljedne informacije o udjelu čeličnih ploča u trošku proizvodnje čeličnih stupova vjetroturbina. U nekoliko dijelova pritužbe tvrdio je da su čelične ploče činile više od 40 % troška proizvodnje, ali u samom izračunu uobičajene vrijednosti naveo je približno 60 % troška proizvodnje; (b) podnositelj pritužbe upotrebljavao je nenarušeni trošak čeličnih ploča od 869 EUR/tona u izračunu uobičajene vrijednosti, iako je njegov trošak te sirovine u prosjeku iznosio samo 625 EUR/tona; (c) profitna marža od 14 % u izračunu uobičajene vrijednosti nije bila izvediva na konkurentnom tržištu, a umjesto toga trebala se upotrebljavati razumna dobit od 6 %; (d) trebalo bi ispraviti i jedinični trošak drugih sirovina jer je u nekim slučajevima bio do triput viši od troškova podnositelja pritužbe. CCCME nije dostavio nikakve detaljne informacije o tome niti je utvrdio na koje to sirovine utječe.

(83) Osim toga, CCCME je predložio da bi se slijedom nedostataka u izračunu uobičajene vrijednosti navedenih u uvodnoj izjavi 82. trebala primjenjivati alternativna metodologija za izračun uobičajene vrijednosti. CCCME je naveo da bi se kao osnova trebala upotrebljavati ciljna cijena industrije Unije. Trošak rada koji se upotrebljava za utvrđivanje ciljne cijene trebao bi se zamijeniti troškom rada u Turskoj, reprezentativnoj zemlji koju je predložio podnositelj pritužbe, a taj je trošak bio više od deset puta niži od troška rada industrije Unije. Kako bi se dobila alternativna uobičajena vrijednost, trebalo bi dodati ciljnu dobit od 10 %, kakvu je upotrebljavao podnositelj pritužbe za utvrđivanje ciljne cijene. CCCME je istaknuo da bi takva uobičajena vrijednost dovela do mnogo manje dampinške marže od prosječne marže od 55 %, koju je podnositelj pritužbe izračunao bez navođenja samog izračuna.

(84) CCCME je ponovio primjedbe i tvrdnje opisane u uvodnim izjavama 82. i 83. i u saslušanju i podnesku nakon privremene faze.

(85) Kad je riječ o navodnim nedostacima navedenima u uvodnoj izjavi 82., Komisija je smatrala da je CCCME vjerojatno pogrešno shvatio podatke iz pritužbe i metodologiju za utvrđivanje uobičajene vrijednosti na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe: (a) kad je podnositelj pritužbe naveo da čelične ploče čine više od 40 % troška proizvodnje čeličnih stupova vjetroturbina, to se odnosilo na trošak sastavljenog čeličnog stupa vjetroturbine sa svim unutarnjim dijelovima. Prema pritužbi ti dijelovi čine 17 % troška proizvodnje čeličnog stupa vjetroturbine (47). Međutim, podnositelj pritužbe temeljio je izračun dampinške marže na praznim stupovima, tj. stupovima bez unutarnjih dijelova, čime se isključuje i trošak rada povezanog sa sastavljanjem. Stoga je Komisija smatrala da se veći udio čeličnih ploča u trošku proizvodnje u izračunu uobičajene vrijednosti mogao razumno objasniti; (b) trošak sirovina za industriju Unije sam po sebi nije odlučujući za izračun uobičajene vrijednosti. U skladu s Komisijinom praksom bitan je trošak za proizvođača izvoznika ili, ako se uobičajena vrijednost izračunava na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, trošak u reprezentativnoj zemlji. Komisija je smatrala da je podnositelj pritužbe dostavio dostatne dokaze (tj. snimke zaslona službenih statističkih podataka o uvozu za Tursku (48)) kojima se potkrjepljuje jedinična cijena čeličnih ploča za izračun uobičajene vrijednosti; (c) podnositelj pritužbe temeljio je razinu dobiti u izračunu uobičajene vrijednosti na financijskim informacijama triju proizvođača čeličnih stupova vjetroturbina u Turskoj (49). Stoga je Komisija smatrala da je dobit koju je upotrebljavao podnositelj pritužbe dostatno utemeljena; (d) CCCME je predložio da se isprave referentne vrijednosti, koje su znatno više od troška proizvođačâ iz Unije. Kako je objašnjeno u točki (b) ove uvodne izjave, metodologija na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe oslanja se na utvrđivanje nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti, a dobiveni troškovi ne moraju nužno biti isti kao i troškovi proizvođača iz Unije.

(86) Kad je riječ o alternativnoj metodologiji koju je predložio CCCME kako je opisano u uvodnoj izjavi 83., Komisija je napomenula da takav izračun uobičajene vrijednosti ne bi bio u skladu s odredbama članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Štoviše, CCCME-ov pristup djelovao je nedosljedno. Ako je trošak određenih materijala u Turskoj bio veći od troška za industriju Unije, CCCME je predložio da se kao referentna vrijednost upotrebljava niži trošak industrije Unije. Međutim, ako je trošak u Turskoj bio manji, osobito trošak rada, CCCME je predložio da se kao referentna vrijednost upotrebljava trošak u Turskoj. Štoviše, kako je opisano u uvodnoj izjavi 85., podnositelj pritužbe ispravno se oslanjao na troškove u reprezentativnoj zemlji za izračun uobičajene vrijednosti.

(87) Na temelju razloga obrazloženih u uvodnim izjavama 85. i 86. Komisija je odbacila tvrdnje CCCME-a iz uvodnih izjava 82., 83. i 84.

(88) Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

(89) U svojem podnesku o pokretanju postupka CCCME je nadalje tvrdio da se pritužba uvelike oslanjala na Izvješće, za koje je CCCME smatrao da je sastavljeno da bi se europskoj industriji olakšalo podnošenje pritužbi. To bi značilo da Izvješće nije moglo biti sastavljeno objektivno. CCCME je dodao da zbog te svrhe Izvješće ne zadovoljava standarde nepristranih i objektivnih dokaza te dokaza dostatne dokazne vrijednosti. Nadalje je tvrdio da su u Izvješću namjerno izostavljene činjenične okolnosti, elementi i zaključci te da nije objektivno.

(90) Štoviše, CCCME je ukazao na to da je Izvješće objavljeno 2017. te da uključuje sadržaj i reference iz 2016. i prethodnih godina. Međutim, trenutačni ispitni postupak pokrenut je 21. listopada 2020., a razdoblje ispitnog postupka za dio koji se odnosi na damping obuhvaća razdoblje od srpnja 2019. do lipnja 2020. Stoga prema tvrdnjama CCCME-a Izvješće ne odražava potencijalne poremećaje u razdoblju ispitnog postupka. CCCME je posebice tvrdio da poglavlje Izvješća o čeliku obuhvaća razdoblje do 2017. i da se u pritužbi nije pokazalo da su ti poremećaji bili prisutni i u narednim godinama, uključujući razdoblje ispitnog postupka.

(91) Komisija je napomenula da je Izvješće sveobuhvatan dokument koji se temelji na opsežnim objektivnim dokazima, uključujući zakonodavstvo, propise i druge službene dokumente o politikama koje je objavila kineska vlada, izvješća trećih strana iz međunarodnih organizacija, akademske studije i članke znanstvenika te druge pouzdane neovisne izvore. Budući da je Izvješće stavljeno na raspolaganje javnosti u prosincu 2017., sve zainteresirane strane imale su dovoljno prilika da ga ospore, dopune ili dostave primjedbe na njega i na dokaze na kojima se ono temelji. Dosad nijedna strana nije dostavila dokaze da su izvori upotrijebljeni u Izvješću pogrešni.

(92) Kad je riječ o razdoblju ispitnog postupka, Komisija je primijetila da se, iako je objavljeno 2017., Izvješće uvelike temeljilo na kineskim 13. petogodišnjim planovima, koji su se primjenjivali do 2016. do 2020., te su stoga obuhvaćali razdoblje ispitnog postupka.

(93) Osim toga, CCCME je naveo da pojam znatnih poremećaja nije u skladu s pravom WTO-a jer takav pojam ne postoji prema članku 2.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu. Člankom 2.2. Sporazuma o antidampingu ograničavaju se uvjeti u kojima se može izračunati uobičajena vrijednost, tj. može se izračunati „kad nema prodaje pod uobičajenim trgovačkim uvjetima na domaćem tržištu zemlje izvoznice” ili „zbog posebnog stanja na tržištu ili malog obujma prodaje na domaćem tržištu zemlje izvoznice”. Znatni poremećaji nisu navedeni u članku 2.2. Sporazuma o antidampingu. Nadalje, CCCME je tvrdio da se člankom 2.2. Sporazuma o antidampingu ne dopušta izračun uobičajene vrijednosti na temelju reprezentativne zemlje ili međunarodnih referentnih vrijednosti, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe, s obzirom na to da se pri izračunu uobičajene vrijednosti dopušta samo upotreba „troška proizvodnje u zemlji podrijetla uvećanog za razuman iznos za troškove prodaje te administrativne i opće troškove i dobit”.

(94) Komisija je smatrala da su odredbe članka 2. stavka 6.a u potpunosti u skladu s obvezama Unije prema WTO-u. Kako je izričito pojasnilo Žalbeno tijelo WTO-a u predmetu DS473 Europska unija – Antidampinške mjere za biodizel iz Argentine, pravom WTO-a dopušta se upotreba podataka iz treće zemlje koji su odgovarajuće prilagođeni, ako je takva prilagodba potrebna i utemeljena. Ako postoje znatni poremećaji, troškovi i cijene u zemlji izvoznici nisu primjereni za izračun uobičajene vrijednosti. U tim se okolnostima tom odredbom predviđa izračun troškova proizvodnje i prodaje na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti, uključujući one u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji sa sličnim stupnjem razvijenosti kao zemlja izvoznica. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

(95) CCCME je dodao da se čini da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe krši članak 2.2.1.1. Sporazuma o antidampingu jer, prema članku 2. stavku 6.a osnovne uredbe, Komisija ima pravo zanemariti trošak proizvodnje i prodaju u zemlji izvoznici te izravno upotrebljavati takve podatke za treću zemlju. To je u suprotnosti s odredbama članka 2.2.1.1. Sporazuma o antidampingu, u kojem se propisuje sljedeće: „troškovi se uobičajeno izračunavaju na temelju poslovnih knjiga izvoznika ili proizvođača nad kojim se provodi ispitni postupak, pod uvjetom da se poslovne knjige vode u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima zemlje izvoznice i ako na prihvatljiv način odražavaju troškove povezane s proizvodnjom i prodajom proizvoda koji se razmatra.” Kako bi potkrijepio svoju tvrdnju, CCCME je uputio na sudsku praksu WTO-a, posebice predmet DS473 Europska unija – Antidampinške mjere za biodizel iz Argentine („DS473”), u kojem je utvrđeno da tijela koja provode ispitni postupak moraju pri izračunu uobičajene vrijednosti upotrebljavati stvarne troškove proizvoda proizvođača ili izvoznika, te izvješće povjerenstva iz predmeta DS494 Europska unija – Metodologije prilagodbe troškova II (Rusija) („DS494”).

(96) Komisija je podsjetila da se nijedan od citiranih predmeta WTO-a ne odnosi na članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe ni na uvjete njegove primjene. Nadalje, temeljne činjenične situacije u tim slučajevima razlikuju se od temeljne situacije i kriterija koji dovode do primjene metodologije na temelju te odredbe osnovne uredbe. Kad je riječ o sporu WTO-a EU – Metodologije prilagodbe troškova II, Komisija je podsjetila da su i EU i Rusija uložili pritužbu na nalaze povjerenstva, koji stoga nisu konačni i, prema ustaljenoj sudskoj praksi WTO-a, nemaju nikakav pravni status jer ih nisu prihvatili članovi WTO-a. U svakom slučaju, u izvješću povjerenstva izričito se smatralo da su odredbe članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe izvan područja primjene spora. Povjerenstvo je utvrdilo da te odredbe imaju različitu bit i drukčije pravne posljedice u odnosu na odredbe iz članka 2. stavka 5. osnovne uredbe, koje su bile predmet tog spora, i da odredbe članka 2. stavka 6.a nisu zamijenile odredbe iz članka 2. stavka 5. osnovne uredbe kada su uvedene (50). Stoga ti nalazi nisu relevantni za procjenu spojivosti članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe s relevantnim pravilima WTO-a. Ta je tvrdnja zbog tih razloga odbačena.

(97) CCCME je ponovio navedene tvrdnje u svojim primjedbama na prvu bilješku. I Suzhou Titan je u svojim primjedbama na prvu bilješku potvrdio sve navedene primjedbe CCCME-a.

(98) Štoviše, CCCME je u svojim primjedbama na prvu bilješku tvrdio da je industrija stupova vjetroturbina usmjerena na tržište jer je većina proizvođača u privatnom vlasništvu, jer se više sirovina uvozi iz inozemstva i jer se o kupovnim cijenama unutarnjih dijelova (51) pregovara izravno s europskim proizvođačima originalne opreme vjetroturbina.

(99) Komisija je napomenula da se, nakon utvrđivanja da zbog postojanja znatnih poremećaja u zemlji izvoznici u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u zemlji izvoznici, uobičajena vrijednost izračunava na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji za svakog proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Istom odredbom osnovne uredbe omogućuje se i upotreba domaćih troškova ako je sa sigurnošću utvrđeno da nisu narušeni. Stoga su proizvođači izvoznici imali mogućnost dostaviti dokaze da njihovi pojedinačni administrativni/operativni troškovi i/ili drugi troškovi ulaznih elemenata stvarno nisu bili narušeni. Međutim, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 52 do 79., Komisija je utvrdila da postoje poremećaji u industriji stupova vjetroturbina i nije bilo nikakvih dokaza da faktori proizvodnje pojedinačnih proizvođača izvoznika nisu narušeni. Te su tvrdnje stoga odbačene.

(100) Osim toga, CCCME je u svojim primjedbama na drugu bilješku tvrdio da se člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe od Komisije zahtijeva da provede pojedinačno ispitivanje poremećajâ za svakog proizvođača izvoznika. CCCME smatra da je Komisija obvezna analizirati svaki pojedini slučaj i (a) saznati primjenjuju li se navodni znatni poremećaji na svakog izvoznika u uzorku, (b) doznati je li svaki ulazni element i faktor proizvodnje koji je prijavio određeni izvoznik „narušen” i bi li ga stoga trebalo zamijeniti podacima iz drugog izvora te (c) objasniti zašto smatra da su podaci iz drugog izvora za svaki ulazni element ili faktor proizvodnje „nenarušeni”.

(101) Suzhou Titan ponovio je navedene tvrdnje u svojim primjedbama na drugu bilješku.

(102) Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 99., ako se utvrdi postojanje znatnih poremećaja, odredbe članka 2. stavka 6.a primjenjuju se a priori na sve proizvođače izvoznike u NRK-u i odnose se na sve troškove povezane s njihovim faktorima proizvodnje. Istodobno, tom je odredbom predviđena upotreba domaćih troškova ako se sa sigurnošću utvrdi da na njih ne utječu znatni poremećaji.

(103) Kad je riječ o argumentu da bi Komisija trebala dokazati da troškovi iz reprezentativne zemlje nisu narušeni, Komisija se služi samo troškovima koji nisu izloženi poremećajima u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Komisija je objavila dvije bilješke za dokumentaciju o čimbenicima proizvodnje te omogućila stranama dovoljno prilika za slanje primjedbi, među ostalim tako što je ukazala na sve moguće nepravilnosti ili druga razmatranja koja bi mogla utjecati na čimbenike proizvodnje u reprezentativnoj zemlji ili zemljama. U tom kontekstu zainteresirane strane nisu dovele u pitanje razinu različitih faktore proizvodnje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji utvrđenu u prvoj i drugoj bilješci. Stoga su te tvrdnje odbačene.

(104) Nakon prve bilješke Chengxi Shipyard podnio je i niz primjedaba o znatnim poremećajima. Chengxi Shipyard najprije je tvrdio da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe nije u skladu s pravom WTO-a i prethodnim odlukama Tijela za rješavanje sporova WTO-a. Tvrdio je da odjeljak 15. Protokola o pristupanju Kine WTO-u iznimno dopušta članovima WTO-a koji su uvoznici da primjenjuju metodologiju koja se ne temelji na strogoj usporedbi s domaćim cijenama ili troškovima industrije koja je predmet ispitnog postupka u Kini, no da je to izuzeće isteklo 15 godina nakon datuma pristupanja, tj. 11. prosinca 2016. Od tog datuma Komisija je obvezna primjenjivati standardnu metodologiju pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti za proizvođače iz zemlje izvoznice, odnosno upotrebe samo domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici, ako nije drukčije dopušteno drugim odredbama sporazumâ WTO-a, među ostalim Sporazuma o antidampingu.

(105) Chengxi Shipyard nadalje je dodao da u pravu WTO-a ne postoje odredbe kojima bi se dopustilo da se standardna metodologija ne primjenjuje u slučaju Kine. Dodao je da uvjeti članka 2. Sporazuma o antidampingu, a posebice članka 2.2.1. tog sporazuma, nisu u skladu s uvjetima članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Chengxi Shipyard pojasnio je da metodologija propisana člankom 2. Sporazuma o antidampingu za utvrđivanje uobičajene vrijednosti ne dopušta upotrebu drugih podataka osim onih iz zemlje izvoznice. Ako je u iznimnim okolnostima potrebno izračunati uobičajenu vrijednost, podaci koji se odnose na troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit moraju se dobiti iz izvora u zemlji izvoza. Kako bi potkrijepio navedene tvrdnje, Chengxi Shipyard citirao je odluku u sporu WTO-a EU – Biodizel (Argentina), prema kojoj se od Komisije zahtijevalo da se služi troškovima prijavljenima u poslovnim knjigama proizvođača/izvoznika u skladu s člankom 2.2.1.1. Sporazuma o antidampingu.

(106) Ta je tvrdnja već razmotrena u uvodnim izjavama od 94. do 96. Kada je riječ o argumentu koji se odnosi na Protokol o pristupanju Kine, Komisija podsjeća da se u antidampinškim postupcima u vezi s proizvodima iz Kine, dijelovi odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine WTO-u koji nisu istekli i dalje primjenjuju pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti, kako u pogledu standarda tržišnog gospodarstva tako i u pogledu upotrebe metodologije koja se ne temelji na strogoj usporedbi s kineskim cijenama ili troškovima. Stoga su te tvrdnje odbačene.

(107) Osim toga, Chengxi Shipyard tvrdio je da navodni poremećaji nisu dostatno potkrijepljeni i da, čak i da postoje, ne utječu na sve aspekte troškova tog društva. Stoga nije sve troškove potrebno prilagoditi ili utvrditi na drukčijoj osnovi. Chengxi Shipyard tvrdio je da je glavni popratni dokaz u pritužbi bilo Izvješće, no s obzirom na to da nema posebno poglavlje posvećeno stupovima vjetroturbina, nalazi Izvješća ne mogu se automatski smatrati primjenjivima na industriju stupova vjetroturbina.

(108) Kad je riječ o argumentu da Izvješće Komisije ne sadržava posebno poglavlje o stupovima vjetroturbina, Komisija je napomenula da postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije povezano s postojanjem posebnog sektorskog poglavlja koje obuhvaća proizvod iz ispitnog postupka. U Izvješću su opisane različite vrste poremećaja prisutne u NRK-u koje su međusobno povezane i utječu na cijelo kinesko gospodarstvo te tako i na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 58. do 79., u industriji stupova vjetroturbina dolazi do niza vladinih intervencija opisanih u Izvješću (pokrivenost petogodišnjim planovima i drugim dokumentima, poremećaji u vezi sa sirovinama, financijski poremećaji itd.), koje su izričito navedene i na koje se upućuje u ovoj Uredbi. Nadalje, Izvješće nije jedini izvor dokaza kojim se Komisija koristila za donošenje odluke jer se u tu svrhu upotrebljavaju dodatni dokazni elementi. U uvodnim izjavama od 58. do 74. objašnjen je i niz poremećaja koji postoje u sektoru stupova vjetroturbina i/ili koji utječu na sirovine i ulazne elemente povrh znatnih poremećaja koji su već opisani u Izvješću. Okolnosti na tržištu i temeljne politike i planovi koji dovode do znatnih poremećaja i dalje su primjenjivi na sektor stupova vjetroturbina i njihove troškove proizvodnje. Nijedna strana nije dostavila dokaze koji ukazuju na suprotno. Stoga je taj argument odbačen.

(109) Nadalje, društvo Chengxi Shipyard navelo je da šest kriterija potrebnih da bi se dokazalo postojanje znatnih poremećaja nije spomenuto u pritužbi ili da nisu primjenjivi na Chengxi Shipyard. Među kriterijima iz članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe kriteriji iz prve, četvrte, pete i šeste alineje nisu spomenuti u pritužbi niti su potkrijepljeni dokazima. Kad je riječ o drugoj alineji, Chengxi Shipyard pojedinačno je analizirao kineske proizvođače originalne opreme koji proizvode stupove vjetroturbina kako ih je naveo podnositelj pritužbe (vidjeti uvodnu izjavu 54.) i zaključio je da informacije nisu ispravno utemeljene ili su zastarjele. Chengxi Shipyard dodao je da, čak i da su sve informacije točne, nije moguće utvrditi točan omjer proizvođača stupova vjetroturbina u državnom vlasništvu naspram poduzeća u privatnom vlasništvu. Napomenuo je da su svi najveći proizvođači stupova vjetroturbina u privatnom vlasništvu, uključujući Titan Wind, Shanghai Taisheng, Dajin Heavy Industry, Tianneng Heavy Industries i CS Wind.

(110) Kad je riječ o elementu iz članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje, Chengxi Shipyard naveo je da se u ispitnom postupku SAD-a u vezi s velikim stupovima vjetroturbina podrijetlom iz (među ostalim) Narodne Republike Kine pokazalo da su subvencionirana dva konkretna društva, no da se to ne može pretpostaviti i za ostale proizvođače stupova vjetroturbina. Čak i ako Komisija utvrdi da u određenim aspektima troškova društva Chengxi Shipyard postoje znatni poremećaji, u izračunu uobičajene vrijednosti ipak bi trebalo uzeti u obzir aspekte troškova za koje nisu dokazani znatni poremećaji. Chengxi Shipyard tvrdio je da nema dokaza o postojanju poremećaja na tržištu čeličnih stupova vjetroturbina jer navedenih šest elemenata u pritužbi nije odgovarajuće potkrijepljeno.

(111) Chengxi Shipyard naposljetku je naveo da bi, čak i ako Komisija utvrdi da u određenim aspektima troškova tog društva postoje znatni poremećaji, u izračunu uobičajene vrijednosti ipak trebalo uzeti u obzir aspekte troškova za koje nisu dokazani znatni poremećaji.

(112) Kao odgovor na tvrdnje o dostatnim dokazima u fazi pokretanja postupka, Komisija podsjeća da se u odjeljku 3. Obavijesti o pokretanju postupka upućuje na niz elemenata na kineskom tržištu stupova vjetroturbina kako bi se dokazalo da su na tržište utjecali poremećaji u cijelom lancu vrijednosti stupova vjetroturbina u NRK-u. Komisija je smatrala da su dokazi navedeni u Obavijesti o pokretanju postupka bili dovoljni da se opravda pokretanje ispitnog postupka na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Utvrđivanje stvarnog postojanja znatnih poremećaja i posljedične primjene metodologije propisane člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe provodi se tek u trenutku privremene i/ili konačne objave. U tom je slučaju, iako je za neke informacije o poremećajima koje je dostavio podnositelj pritužbe utvrđeno da su zastarjele, Komisija smatrala da su dokazi o znatnim poremećajima koje je podnio podnositelj pritužbe dostatni za pokretanje ispitnog postupka na toj osnovi. U Obavijesti o pokretanju postupka to je jasno navedeno u odjeljku 3. u skladu s obvezom iz članka 2. stavka 6.a točke (e) osnovne uredbe. Stoga je tvrdnja društva Chengxi Shipyard odbačena.

(113) Na kraju, Chengxi Shipyard istaknuo je da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe propisuje sljedeće: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije.” (naknadno istaknuto). Chengxi Shipyard tvrdio je da u industriji stupova vjetroturbina u Kini ne postoje znatne državne intervencije jer je njihova svrha izgradnja kapaciteta za obnovljivu energiju i u NRK-u i u ostatku svijeta. Chengxi Shipyard predlaže definiciju riječi „znatne”, prema kojoj ona označava intervenciju vlade koja je proizvoljna. Međutim, kad je cilj intervencije ispraviti tržišni nedostatak, ne bi se trebala smatrati „znatnom”. Chengxi Shipyard ustvrdio je da je onečišćenje koje nastaje zbog neobnovljive energije negativni vanjski učinak te da treće strane nikako ne mogu zaustaviti ni smanjiti to onečišćenje na tržištu jer ne postoje „tržišta za onečišćenje” na kojima bi one mogle platiti tvornici da smanji svoje onečišćenje. U takvoj situaciji država mora intervenirati kako bi kompenzirala nedostatak na tržištu tako da uvede porez na onečišćenje ili subvencionira obnovljivu energiju kako bi se smanjio njezin trošak i osiguralo da poduzeća uvode obnovljivu energiju koja ne onečišćuje. Stoga, prema društvu Chengxi Shipyard, subvencioniranje proizvodnje izvora obnovljive energije nije znatna intervencija jer ima viši cilj ograničenja globalnog onečišćenja. Stoga to ne bi bio znatan poremećaj u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe.

(114) Kad je riječ o primjedbama društva Chengxi Shipyard o pojmu „znatne državne intervencije”, Komisija je napomenula da za potrebe utvrđivanja postojanja znatnih poremećaja nije relevantno je li cilj subvencija doprinos pozitivnim socijalnim, okolišnim ili gospodarskim ishodima zato što bi to bilo proizvoljno. Umjesto toga, značajnost subvencija mjeri se prema tome jesu li znatne, tj. uključuju li velike vrijednosti. U tom bi kontekstu riječ „znatne” trebalo tumačiti u skladu sa standardnom definicijom, u smislu „velike u pogledu veličine, vrijednosti ili značaja”. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(115) Nakon konačne objave nekoliko zainteresiranih strana dostavilo je primjedbe o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

(116) Kineska vlada navela je da, kao prvo, u Izvješću postoje nedostaci te da odlukama koje se na njemu temelje nedostaje činjenična i pravna osnova. Točnije, kineska vlada tvrdila je da sumnja da Izvješće može predstavljati službeno stajalište Komisije. Kad je u pitanju činjenična strana Izvješća, kineska vlada smatra da je ono pogrešno, jednostrano i da ne odgovara stvarnom stanju. Štoviše, činjenica da je Komisija izdala izvješća o zemljama za nekoliko odabranih zemalja izaziva zabrinutost u vezi s tretmanom najpovlaštenije nacije. Nadalje, kineska vlada smatra da to što se Komisija oslanja na dokaze iz izvješća nije u skladu s duhom poštenog i pravednog zakona jer zapravo predstavlja donošenje suda o predmetu prije provedbe postupka.

(117) Drugo, kineska vlada tvrdila je da izračun uobičajene vrijednosti na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije u skladu sa Sporazumom o antidampingu, posebice s člankom 2.2. tog sporazuma, u kojem se navodi iscrpan popis situacija u kojima se uobičajena vrijednost može izračunati, a „znatni poremećaji” nisu navedeni među njima. Štoviše, kineska vlada smatra da upotreba podataka iz odgovarajuće reprezentativne zemlje nije u skladu s člankom 6.1. točkom (b) GATT-a i člankom 2.2.1.1. Sporazuma o antidampingu, prema kojima se pri izračunu uobičajene vrijednosti zahtijeva upotreba troška proizvodnje u zemlji podrijetla.

(118) Treće, kineska vlada tvrdila je da ispitna praksa Komisije na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije u skladu s pravilima WTO-a zbog toga što je Komisija, suprotno članku 2.2.1.1. Sporazuma o antidampingu, zanemarila poslovne knjige kineskog proizvođača, a da nije utvrdila jesu li te knjige u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima u Kini. U vezi s tim kineska vlada podsjetila je da su Žalbeno tijelo u predmetu DS473 i povjerenstvo u predmetu DS494 naveli da, u skladu s člankom 2.2.1.1. Sporazuma o antidampingu, ako poslovne knjige koje vodi izvoznik ili proizvođač koji je predmet ispitnog postupka (u prihvatljivim granicama) točno i pouzdano odgovaraju svim stvarnim troškovima tog proizvođača ili izvoznika za proizvod koji se razmatra, može se smatrati da „na prihvatljiv način odražavaju troškove povezane s proizvodnjom i prodajom proizvoda koji se razmatra” te bi se tijelo koje provodi ispitni postupak trebalo služiti takvim poslovnim knjigama za utvrđivanje troška proizvodnje proizvođača iz ispitnog postupka.

(119) Četvrto, kineska vlada navela je da bi Komisija trebala biti dosljedna i u potpunosti ispitati postoje li u reprezentativnoj zemlji takozvani poremećaji na tržištu. Ako se podaci reprezentativne zemlje jednostavno prihvate bez takve procjene, bila bi riječ o „dvostrukim standardima”. Kineska vlada smatra da se isto primjenjuje na procjenu cijene i troškova industrije EU-a.

(120) Kad je riječ o prvoj točki o statusu Izvješća na temelju zakonodavstva EU-a, Komisija je podsjetila da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe ne propisuje određen oblik za izvješća o znatnim poremećajima niti se tom odredbom definira kanal za objavljivanje. Komisija je podsjetila da je Izvješće tehnički dokument koji se temelji na činjenicama i upotrebljava se isključivo u kontekstu ispitnih postupaka trgovinske zaštite. Stoga je Izvješće na odgovarajući način objavljeno kao radni dokument službi Komisije jer je u potpunosti opisan i njime se ne izražavaju nikakva politička stajališta, preferencije ili odluke. To ne utječe na njegov sadržaj, odnosno na objektivne izvore informacija o postojanju znatnih poremećaja u kineskom gospodarstvu relevantnih za svrhu primjene članka 2. stavka 6.a točke (c) osnovne uredbe. Primjedbe o činjeničnim nedostacima i jednostranosti Izvješća razmotrene su u uvodnoj izjavi 91. Kao odgovor na tvrdnju kineske vlade koja se odnosi na kršenje klauzula tretmana najpovlaštenije nacije, Komisija je podsjetila da se, kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe, izvješće o bilo kojoj zemlji izrađuje samo ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u određenoj zemlji ili sektoru u toj zemlji. Nakon stupanja na snagu novih odredaba članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u prosincu 2017. Komisija je imala takve naznake o znatnim poremećajima za Kinu. Komisija je isto tako u listopadu 2020. objavila izvješće o poremećajima u Rusiji (52), a prema potrebi može objaviti još izvješća. Podsjetila je i da izvješća nisu obvezna za primjenu članka 2. stavka 6.a. U članku 2. stavku 6.a točki (c) opisani su uvjeti pod kojima Komisija izdaje izvješća o zemljama, a u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (d) podnositelji pritužbe nisu obvezni koristiti se izvješćem niti je prema članku 2. stavku 6.a točki (e) postojanje izvješća o zemlji uvjet za pokretanje ispitnog postupka u skladu s člankom 2. stavkom 6.a. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) dostatni dokazi koje podnositelji pritužbe iznesu o znatnim poremećajima u bilo kojoj zemlji u skladu s kriterijima iz članka 2. stavka 6.a točke (b) mogu biti temelj za pokretanje ispitnog postupka na toj osnovi. Stoga se pravila koja se odnose na znatne poremećaje za pojedine zemlje primjenjuju na sve zemlje bez ikakve razlike i bez obzira na postojanje izvješća o zemlji. Shodno tome, prema definiciji, pravilima koja se odnose na poremećaje u zemljama ne krši se tretman najpovlaštenije nacije.

(121) Drugi i treći argument o navodnoj neusklađenosti članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe s pravom WTO-a, posebice odredbama članaka 2.2. i 2.2.1.1. Sporazuma o antidampingu, i s nalazima iz odluka DS473 i DS494, i već su razmotreni u uvodnim izjavama 94. i 96.

(122) Kad je riječ o četvrtoj točki, u kojoj se od Komisije zahtijeva da utvrdi da podaci trećih zemalja koji se upotrebljavaju u postupcima Komisije nisu pod utjecajem poremećaja na tržištu, Komisija podsjeća da, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost izračunava na temelju odabranih podataka koji nisu domaće cijene i troškovi u zemlji izvoznici samo ako utvrdi da ti podaci najprikladnije odražavaju nenarušene cijene i troškove. U tom je postupku Komisija obvezna upotrebljavati samo nenarušene podatke. U tom se pogledu zainteresirane strane pozivaju da dostave primjedbe o predloženim izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u ranim fazama ispitnog postupka. Komisija te primjedbe u potpunosti uzima u obzir u konačnoj odluci o nenarušenim podacima koje bi trebalo upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti. Kad je riječ o zahtjevu kineske vlade prema kojem bi Komisija trebala procijeniti moguće poremećaje na unutarnjem tržištu EU-a, Komisija nije vidjela relevantnost te točke u kontekstu procjene postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe.

(123) Stoga je Komisija odbacila argumente kineske vlade.

(124) CCCME je ponovio svoje argumente o Izvješću opisane u uvodnim izjavama 89. i 90., nazvavši Komisijinu argumentaciju u uvodnoj izjavi 91. kružnom. Međutim, nije predočio dodatne dokaze o Izvješću, osim što je ustvrdio da su kineski petogodišnji planovi samo smjernice u kojima se izražavaju stajališta o politikama za budućnost. CCCME smatra da takvi planovi nisu obvezujući, među ostalim i s obzirom na to da se ne donose na isti način kao zakoni ili dekreti. Štoviše, CCCME je istaknuo da se slični dokumenti mogu pronaći i u Europi, među ostalim u Komisijinim dokumentima o politikama.

(125) Nadalje, kad je riječ o spojivosti članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe s pravom WTO-a, CCCME je naveo da se pojam „znatni poremećaji” iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe ne pojavljuje ni u jednom pravilu iz Sporazuma WTO-a o antidampingu ili GATT-a iz 1994. Konkretnije, pojam „znatni poremećaji” ne potpada ni pod jednu kategoriju iz članka 2.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu. Kad je riječ o upotrebi podataka iz treće zemlje, CCCME je naveo da, unatoč tome što prema Žalbenom tijelu u predmetu DS473 upotreba podataka iz izvora izvan zemlje izvoznice nije zabranjena, Komisija naizgled zanemaruje činjenicu da je Žalbeno tijelo isto tako istaknulo da „to ne znači da tijelo koje provodi ispitni postupak može jednostavno zamijeniti trošak izvan zemlje podrijetla troškom proizvodnje u državi podrijetla” i da „pri upotrebi bilo kakvih informacija izvan zemlje za određivanje ,troška proizvodnje u zemlji podrijetla’ na temelju članka 2.2. Sporazuma o antidampingu tijelo koje provodi ispitni postupak mora osigurati da se takve informacije upotrebljavaju za određivanje ,troška proizvodnje u zemlji podrijetla’, zbog čega će tijelo koje provodi ispitni postupak možda morati te informacije prilagoditi.” CCCME stoga smatra da se Komisijin pristup čini neusklađenim s obvezama EU-a na temelju članka 2.2. Sporazuma WTO-a o antidampingu.

(126) Štoviše, CCCME je tvrdio da se čini da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe nije u skladu s člankom 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu zato što Komisija naizgled ponavlja pogreške iz predmeta DS473 jer se njezini nalazi i zaključivanje u ovom ispitnom postupku čine vrlo sličnima onima iz predmeta o biodizelu. Komisija smatra da su u Kini narušene cijene čelika, kao glavne sirovine u proizvodnji stupova vjetroturbina, i da su cijene čelika koje plaćaju proizvođači stupova vjetroturbina izložene sustavnim poremećajima. Stoga CCCME, na temelju nalaza Žalbenog tijela iz predmeta EU – Biodizel (Argentina), tvrdi da Komisija možda krši i članak 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu.

(127) Osim toga, CCCME je podsjetio je da se u članku 2. stavku 6.a točki (a) trećem podstavku osnovne uredbe jasno navodi da se procjena znatnih poremećaja obavlja zasebno za svakog izvoznika i proizvođača, s time da je jedina iznimka korištenje uzoraka. Shodno tome, CCCME se nije složio s Komisijinom izjavom iz uvodne izjave 102. o tome da „nakon što se utvrdi postojanje znatnih poremećaja, odredbe članka 2. stavka 6.a primjenjuju se a priori na sve proizvođače izvoznike u Kini i odnose se na sve troškove povezane s njihovim faktorima proizvodnje” te je od nje zahtijevao da u tom pogledu poboljša svoju praksu.

(128) Kad je u pitanju tvrdnja CCCME-a o neobvezujućoj prirodi kineskih dokumenata o planiranju, Komisija je podsjetila da se u kineskom sustavu planiranja utvrđuju prioriteti i propisuju ciljevi na koje se središnja i lokalna vlada moraju usmjeriti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlade i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore, a nadležna tijela na svakoj upravnoj razini nadziru provedbu planova pripadajuće niže razine vlade. Kako je detaljno opisano u Izvješću, ciljevi koji se utvrđuju instrumentima za planiranje u biti jesu obvezujući s obzirom na to da se na temelju sustava planiranja sredstva dodjeljuju sektorima koje vlada odredi kao strateške ili na drugi način politički važne, umjesto da se raspodijele u skladu s tržišnim silama (53).

(129) Argumenti CCCME-a o spojivosti članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe sa Sporazumom o antidampingu i nalazima Tijela za rješavanje sporova već su razmotreni u uvodnim izjavama 94. i 96., uključujući objašnjenje da se predmet DS473 nije odnosio na primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Kad je u pitanju tvrdnja da se pojam „znatni poremećaji” iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe ne pojavljuje ni u jednom pravilu iz Sporazuma WTO-a o antidampingu ili GATT-a iz 1994., Komisija je podsjetila da je osnovna uredba, uključujući članak 2. stavak 6.a, akt sekundarnog prava Unije kako je predviđeno člankom 288. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U zakonodavstvu EU-a ne postoji zahtjev prema kojem bi se njegovi izvori, uključujući sekundarno zakonodavstvo kao što su uredbe, trebali temeljiti na međunarodnom pravu kao što je Sporazum o antidampingu ili Protokol o pristupanju Kine WTO-u ili biti povezani s njim.

(130) Kad je u pitanju tvrdnja o pojedinačnoj procjeni znatnih poremećaja za svakog izvoznika, CCCME je samo izrazio svoje neslaganje s Komisijinim stajalištem bez iznošenja novih argumenata. Komisija je stoga potvrdila svoje stajalište navedeno u uvodnim izjavama 99. i 102.

(131) Chengxi Shipyard ponovio je svoje argumente o neusklađenosti članka 2. točke 6.a osnovne uredbe s pravom WTO-a opisane u uvodnoj izjavi 104. te istaknuo da je odgovor Komisije iz uvodnih izjava 94. i 96. vrlo općenit i da se njime izričito ne objašnjava pravna osnova u sporazumima WTO-a koja bi podržala primjenu članka 2. točke 6.a osnovne uredbe, odstupajući od opće discipline koja je jasno utvrđena u Sporazumu WTO-a i odluci Tijela za rješavanje sporova iz predmeta DS473. toga je Chengxi Shipyard na temelju Komisijine izjave zaključio da ona usklađenost članka 2. stavka 6.a sa sporazumima WTO-a obrazlaže preostalim dijelom odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine WTO-u naglasivši da Komisijina objava nije u skladu s pravnim standardima odgovarajućeg obrazloženja primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe jer nije jasno obrazložila svoje stajalište.

(132) Štoviše, Chengxi Shipyard tvrdio je da nije dokazano da je društvo izloženo znatnim poremećajima, uglavnom zbog triju razloga: i. KPK ne utječe izravno na poslovne odluke društva, što je nalaz koji vrijedi unatoč tome što su predsjednik upravnog odbora i glavni direktor društva Chengxi Shipyard članovi KPK-a i što obnašaju funkciju tajnika odnosno zamjenika tajnika partijskog komiteta na razini društva, ii. državni udio ili državni predstavnici u upravnom odboru ne znači da se poslovne odluke društva ne donose ovisno o potražnji na tržištu i signalu opskrbe ili da njegovo poslovanje nije usmjereno na tržište, iii. postojanje državnih intervencija ne podrazumijeva nužno znatne poremećaje, a Komisija nije dokazala da navodne međusektorske intervencije kineske vlade dovode do znatnih poremećaja faktora proizvodnje i da time utječu na trošak i cijenu aktivnosti društva Chengxi Shipyard.

(133) Kad je riječ o argumentima društva Chengxi Shipyard o spojivosti WTO-a s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe, Komisija ponavlja svoje stajalište da su odredbe članka 2. stavka 6.a u potpunosti u skladu s Unijinim obvezama prema WTO-u. Razlozi za Komisijino stajalište jasno su navedeni u uvodnoj izjavi 94. Isto tako, Komisija je već u uvodnoj izjavi 106. navela da se u antidampinškim postupcima u vezi s proizvodima iz Kine dijelovi odjeljka 15. Protokola o pristupanju Kine WTO-u koji nisu istekli i dalje primjenjuju pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti, kako u pogledu standarda tržišnog gospodarstva tako i u pogledu upotrebe metodologije koja se ne temelji na strogoj usporedbi s kineskim cijenama ili troškovima. Čini se da je Chengxi Shipyard poistovjetio obvezu navođenja razloga za materijalnu primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe s navodnom obvezom objašnjavanja pravne osnove WTO-a koja podržava primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, što nije ni relevantno ni točno (vidjeti i uvodnu izjavu 129.) Stoga je argument društva Chengxi Shipyard o tome da Komisijina objava ne odgovara pravnim standardima odgovarajućeg navođenja razloga odbačen.

(134) Tvrdnje društva Chengxi Shipyard o nedostatku dokaza da je društvo izloženo znatnim poremećajima već su detaljno razmotrene u uvodnoj izjavi 108. Osim toga, Komisija je podsjetila da postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije povezano s postojanjem određenog činjeničnog elementa ili informacija o određenom tržištu kojima je obuhvaćen predmetni proizvod. U tom pogledu, kako je vidljivo u uvodnim izjavama od 52. do 79., Komisija je u ovom ispitnom postupku utvrdila da postoje znatni poremećaji u industriji stupova vjetroturbina i povezanim sektorima ulaznih elemenata. Korištenje domaćih troškova za izračun uobičajene vrijednosti dopušteno je člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) samo ako je tijekom ispitnog postupka sa sigurnošću utvrđeno da ti troškovi nisu narušeni. Međutim, u tom pogledu Chengxi Shipyard nije podnio nikakve valjane dokaze o tome da njegovi faktori proizvodnje nisu narušeni. Stoga je tvrdnja društva Chengxi Shipyard odbačena.

(135) S obzirom na navedeno, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi predmetnog proizvoda, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna državna intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kako je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako se razmatra u sljedećem odjeljku.

3.2.2. Reprezentativna zemlja

3.2.2.1. Opće napomene

(136) Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe: — sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka koja sadržava klasifikaciju država Svjetske banke (54) odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a; — proizvodnja predmetnog proizvoda u toj zemlji; — raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji; — ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi se, ako je to moguće, trebala dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

(137) Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 50. i 51., Komisija je za dokumentaciju izdala dvije bilješke o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U tim su bilješkama opisane činjenice i dokazi na kojima se temelje relevantni kriteriji te su razmotrene primjedbe strana o tim elementima i o relevantnim izvorima. Komisija je u drugoj bilješci obavijestila zainteresirane stranke o svojoj namjeri da Meksiko smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom u ovom slučaju ako se potvrdi postojanje znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe.

3.2.2.2. Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u

(138) Komisija je u prvoj bilješci utvrdila Brazil, Maleziju, Meksiko, Tursku i Južnu Afriku kao zemlje sa sličnim stupnjem gospodarskog razvoja kao u NRK-u te za koje je poznato da proizvode predmetni proizvod. Sve je te države Svjetska banka klasificirala kao države s „višim srednjim dohotkom” na osnovi bruto nacionalnog dohotka („BND”), slično kao i NRK.

(139) U svojim primjedbama na prvu bilješku Chengxi Shipyard tvrdio je da BND po stanovniku nije prikladan pokazatelj za procjenu stupnja gospodarskog razvoja zemlje. Komisija je umjesto toga trebala temeljiti svoje nalaze na bruto domaćem proizvodu po stanovniku prema paritetu kupovne moći („BDP po stanovniku prema PKM-u”). U tom je kontekstu društvo navelo da bi Indija bila prikladnija reprezentativna zemlja jer je 2019. prema BDP-u po stanovniku prema PKM-u bila sličnija NRK-u od Turske, koja je predložena u pritužbi. Indija je usto bila sličnija NRK-u kad se uspoređuje BDP po stanovniku prema PKM-u po zaposlenoj osobi, čime bi se uzela u obzir produktivnost u tim trima zemljama. Vestas je isto tvrdio da je Indija prikladna reprezentativna zemlja na istom stupnju razvoja kao i NRK.

(140) U drugoj bilješci Komisija je napomenula da je u tom pogledu u osnovnoj uredbi utvrđeno da bi reprezentativna zemlja trebala biti na sličnom stupnju razvoja kao zemlja izvoznica. Međutim, nije bilo nikakvih dodatnih zahtjeva za odabir odgovarajuće reprezentativne zemlje. Komisija je odlučila da je odgovarajući izvor za te informacije baza podataka Svjetske banke. Ta baza podataka Komisiji je omogućila da ima dovoljan broj potencijalnih primjerenih reprezentativnih zemalja na sličnom stupnju razvoja kako bi mogla odabrati najprikladniji izvor nenarušenih troškova i cijena. Osim toga, to je poredak utemeljen na objektivnom kriteriju i koristi se dosljedno u svim slučajevima u kojima se određivanje uobičajene vrijednosti temelji na odredbama članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, kojima se osiguravaju ujednačenost i jednako postupanje u različitim postupcima.

(141) Nadalje, Svjetska banka upotrebljava BND za klasifikaciju gospodarstava u skupine po dohotku jer slijedi metodologiju za operativnu kreditnu politiku Svjetske banke. Budući da uzima u obzir sve dohotke koji dolaze u nacionalno gospodarstvo, bez obzira na njihov izvor, odgovarajuće odražava cjelokupnu gospodarsku aktivnost zemlje. U svakom slučaju, Chengxi Shipyard nije dodatno obrazložio kako bi i zašto BDP po stanovniku prema PKM-u, umjesto BND-a po stanovniku, bio prikladniji za odražavanje sličnog stupnja razvoja od izvora koji je upotrijebila Komisija niti je utemeljio ili podnio dokaz za tu tvrdnju na neki drugi način.

(142) Budući da u razdoblju ispitnog postupka Indija nije bila uključena u istu kategoriju klasifikacije Svjetske banke, nije se moglo smatrati da odgovara kriteriju utvrđenom u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

(143) U svojim primjedbama na drugu bilješku Chengxi Shipyard ponovio je svoje stajalište da BND po stanovniku nije prikladan pokazatelj gospodarskog razvoja. Kao prvo, to je društvo tvrdilo da BND uključuje dohodak od inozemnih aktivnosti, koje nisu relevantne za procjenu gospodarskog razvoja. Kao drugo, navelo je da pokazatelj, bez obzira na to je li riječ o BND-u ili BDP-u, izražen u američkim dolarima radi usporedbe raznih zemalja nije prikladan za procjenu gospodarskog razvoja. Takvu bi procjenu narušile razine cijena u zemljama koje inače imaju sličan obujam proizvodnje te fluktuacije tečaja. Društvo je isto tako priznalo da učinak promjena razina cijena (inflacija) i fluktuacije tečaja djelomično ublažava metoda Atlas, koju upotrebljava Svjetska banka pri sastavljanju klasifikacije skupina država i kreditiranja. Na kraju, društvo je navelo da je, uzimajući u obzir navedene primjedbe, Indija sličnija NRK-u od Turske u pogledu gospodarskog razvoja.

(144) U svojim primjedbama o konačnoj objavi Chengxi Shipyard ponovio je svoje stajalište prema kojem bi BDP po stanovniku prema PKM-u bio prikladan pokazatelj za procjenu gospodarske sličnosti među zemljama prema stupnju gospodarskog razvoja te bi stoga Indija mogla biti prikladna reprezentativna zemlja.

(145) Komisija je objasnila da iako bi reprezentativna zemlja trebala imati stupanj razvoja sličan zemlji izvoznici, nije bila obvezna odabrati reprezentativnu zemlju koja je najsličnija zemlji izvoznici u pogledu gospodarskog razvoja, neovisno o tome mjeri li se to u BND-u po stanovniku ili BDP-u po stanovniku prema PKM-u. Osim toga, Komisija je ukazala na to da su i BND po stanovniku i BDP po stanovniku prema PKM-u, kao i još nekoliko drugih, priznati pokazatelji za mjerenje gospodarskog razvoja zemalja. U tom je pogledu Komisija istaknula da je klasifikacija država koju izrađuje Svjetska banka ponudila skup potencijalno reprezentativnih zemalja, koji se redovito ažurira i sastavlja na temelju objektivnih kriterija i dosljedne metodologije. Komisija je na kraju ponovila da je klasifikacija država Svjetske banke primjeren izvor informacija kojim se osiguravaju ujednačenost i jednako postupanje u različitim postupcima. Budući da Indija u razdoblju ispitnog postupka nije bila klasificirana kao zemlja s višim srednjim dohotkom i nakon navedenih razmatranja, Komisija je odbacila tvrdnju društva Chengxi Shipyard.

(146) U primjedbama na drugu bilješku CCCME i Suzhou Titan tvrdili su da bi se Indija trebala smatrati potencijalnom reprezentativnom zemljom unatoč tome što je Svjetska banka nije klasificirala kao zemlju s višim srednjim dohotkom. U tom su pogledu strane uputile na reviziju zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera uvedenih na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz NRK-a, u kojoj se Komisija služila Indijom kao reprezentativnom zemljom. CCCME je ponovio te tvrdnje u svojim primjedbama i saslušanju nakon privremene faze.

(147) Komisija je napomenula da se u navedenoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera ispitnim postupkom utvrdilo da se sulfanilna kiselina proizvodila samo u četirima gospodarstvima u svijetu (Indija, NRK, Unija i Sjedinjene Američke Države). Budući da se sulfanilna kiselina nije proizvodila ni u jednoj državi s višim srednjim dohotkom, Komisija je odlučila upotrijebiti Indiju kao izvor odgovarajućih nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Situacija u ovom slučaju nije bila ista. Komisija je mogla utvrditi dovoljan broj proizvođača u državama sa sličnim stupnjem gospodarskog razvoja kao u NRK-u. Zbog toga nije bilo potrebe tražiti izvan skupine zemalja s višim srednjim dohotkom kako bi se dobile nenarušene cijene ili referentne vrijednosti. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

3.2.2.3. Proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka

(148) U pritužbi je podnositelj pritužbe utvrdio proizvodnju proizvoda iz ispitnog postupka u Turskoj.

(149) Komisija je analizirala druge zemlje s istim stupnjem razvoja kao u NRK-u i utvrdila proizvođače čeličnih stupova vjetroturbina u još četirima zemljama: Brazilu, Maleziji, Meksiku i Južnoj Africi.

(150) Komisija je u prvoj bilješci obavijestila zainteresirane strane o tim nalazima.

(151) U svojim primjedbama na prvu bilješku Chengxi Shipyard utvrdio je pet proizvođača čeličnih stupova vjetroturbina u Indiji. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 140. do 142. i u uvodnoj izjavi 145., za Indiju je utvrđeno da nije na istom stupnju razvoja kao NRK i da stoga nije prikladna kao reprezentativna zemlja. Zbog toga Komisija nije analizirala aktivnosti navodnih proizvođača čeličnih stupova vjetroturbina u Indiji ni raspoloživost i kvalitetu njihovih financijskih informacija.

3.2.2.4. Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

(152) Komisija je ispitala raspoloživost i kvalitetu relevantnih javnih podataka u pet potencijalnih reprezentativnih zemalja u kojima je utvrđena proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka. Ta je analiza bila usmjerena na raspoloživost i kvalitetu financijskih informacija te na raspoloživost i kvalitetu podataka o faktorima proizvodnje.

(153) Kad je riječ o financijskim informacijama za utvrđivanje troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti za izračun uobičajene vrijednosti, Komisija je analizirala raspoložive informacije. Naročito je ispitala jesu li financijske informacije novije, revidirane, dostupne u pojedinačnom ili konsolidiranom obliku i jesu li društva poslovala s dobitkom.

(154) Kad su u pitanju podaci o faktorima proizvodnje, Komisija je ispitala raspoloživost podataka o uvozu, udio uvoza podrijetlom iz NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a te postojanje poremećaja koji bi mogli utjecati na cijenu faktora proizvodnje. Analiza je bila usmjerena na najvažnije faktore proizvodnje.

(a) Financijske informacije

(155) Komisija je u prvoj bilješci utvrdila da su potencijalno prikladne financijske informacije o proizvođačima čeličnih stupova vjetroturbina bile javno dostupne samo u Meksiku, Južnoj Africi i Turskoj. Nadalje je istaknula da financijske informacije za sve utvrđene proizvođače čeličnih stupova vjetroturbina u Brazilu i Maleziji te neke takve proizvođače u Turskoj nisu bile dostupne za razdoblje ispitnog postupka, tj. da su bile zastarjele, ili da su društva poslovala s gubitkom. Komisija je u tom pogledu dodatno analizirala raspoloživost i kvalitetu financijskih informacija proizvođača čeličnih stupova vjetroturbina u Meksiku, Južnoj Africi i Turskoj, uzimajući pri tome u obzir primjedbe zainteresiranih strana na prvu bilješku navedene u uvodnoj izjavi 50.

(156) U svojim primjedbama na prvu bilješku CCCME i Suzhou Titan tvrdili su da Komisija ne bi trebala isključiti podatke o društvu koje posluje s gubitkom ako je takva situacija razumna i nenarušena. Umjesto toga, za reprezentativnu zemlju u kojoj su dostupni financijski izvještaji više društava Komisija bi pri utvrđivanju prosječnih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti u toj zemlji trebala uzeti u obzir i društva koja posluju s dobitkom i ona koja posluju s gubitkom.

(157) Komisija je napomenula da su financijski podaci o svim proizvođačima koji posluju s gubitkom koji su utvrđeni u potencijalnim reprezentativnim zemljama iz prve bilješke također bili zastarjeli. Stoga je smatrala da je ta tvrdnja postala nerelevantnom. U svakom slučaju, Komisija je napomenula da društva koja posluju s gubitkom nisu pokazala „razumnu” razinu dobiti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) posljednjim podstavkom osnovne uredbe. Stoga je i ta tvrdnja odbačena na sadržajnoj osnovi.

(158) U svojim primjedbama o prvoj bilješci Chengxi Shipyard smatrao je da su financijski podaci meksičkog proizvođača Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V. i južnoafričkog proizvođača GRI Wind Steel South Africa (Pty.) Ltd. neprikladni za utvrđivanje troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti jer su bili dostupni samo u konsolidiranim financijskim izvještajima. Prema društvu Chengxi Shipyard to nije bio problem u slučaju proizvođača iz Turske i Indije.

(159) Komisija je najprije istaknula da Indija nije utvrđena kao prikladna potencijalna reprezentativna zemlja. Osim toga, to što su financijski podaci određenih proizvođača bili dostupni u konsolidiranom obliku, nije samo po sebi značilo da se ti podaci nisu mogli upotrijebiti kao izvor nenarušenih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti. Naprotiv, dostupni financijski izvještaji moraju se analizirati za svaki pojedini slučaj.

(160) Komisija je u tom pogledu u drugoj bilješci objasnila da je utvrdila dva proizvođača stupova vjetroturbina u Meksiku. Pojedinačne lokalne financijske informacije društva Speco Wind Power, S.A. de C.V. („Speco”) dobivene su iz publikacije Global Financials koju objavljuje Dun & Bradstreet („D&B”) (55) i stavljene na raspolaganje zainteresiranim stranama u Prilogu III. prve bilješke. To je društvo proizvodilo samo stupove vjetroturbina i 2019. poslovalo s dobitkom. Lokalne financijske informacije omogućile su utvrđivanje ne samo troškova prodaje te općih i administrativnih troškova već i financijskih troškova te drugih troškova i dohotka. Konsolidirani f