Rezolucija Vijeća o novom europskom programu za obrazovanje odraslih za razdoblje 2021. – 2030

(2021/C 504/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

BUDUĆI DA:

Ključno je baviti se budućnošću na pozitivan način, što znači temeljiti rad na potrebama odraslih u području obrazovanja i pružati formalne, neformalne i informalne mogućnosti učenja kojima se omogućuje pružanje svih potrebnih znanja, vještina i kompetencija za stvaranje uključive, održive, socijalno pravedne i otpornije Europe. S obzirom na sve složenije i češće tranzicije (posebice digitalnu i zelenu tranziciju) i suočavanje s trenutačnim i budućim izazovima (kao što su klimatske promjene, demografija, tehnologija, zdravlje itd.), obrazovanje odraslih, kao važan dio cjeloživotnog učenja, može doprinijeti jačanju gospodarstava i društava te povećanju njihove otpornosti. Osim toga, važno je osigurati uvjete koji su potrebni da bi ljudi zahvaljujući svojim odlukama mogli biti pokretači promjena.

PODSJEĆAJUĆI NA SLJEDEĆE:

1. Na Socijalnom samitu za pravedna radna mjesta i rast održanom u Göteborgu 2017. čelnici i čelnice EU-a zajednički su proglasili europski stup socijalnih prava, u kojem se kao prvo načelo utvrđuje pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje za sve te kao četvrto načelo pravo na potporu pri traženju posla, osposobljavanju i stjecanju nove kvalifikacije, kao i pravo na prijenos prava na socijalnu zaštitu i na osposobljavanje pri promjenama radnog mjesta.

2. U zaključcima Europskog vijeća od 14. prosinca 2017 (1). obrazovanje je izdvojeno kao ključno za izgradnju uključivih i povezanih društava te održavanje europske konkurentnosti; stoga su obrazovanje i osposobljavanje prvi put stavljeni u središte europskog političkog programa.

3. U Strateškom programu EU-a za razdoblje 2019. – 2024. čelnici i čelnice EU-a postigli su dogovor o povećanju ulaganja u vještine i obrazovanje građana.

4. Čelnici i čelnice EU-a sastali su se 7. svibnja 2021. na socijalnom samitu u Portu na kojem su odlučili staviti obrazovanje i vještine u središte političkog djelovanja i tako produbiti provedbu europskog stupa socijalnih prava.

5. U zaključcima Europskog vijeća iz lipnja 2021. čelnici i čelnice EU-a pozdravili su glavne ciljeve EU-a u pogledu radnih mjesta, vještina i smanjenja siromaštva navedene u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava u skladu s Izjavom iz Porta, što uključuje cilj na razini EU-a od najmanje 60 % odraslih koji sudjeluju u obrazovanju svake godine do 2030.

6. U obzir bi trebalo uzeti relevantne popratne dokumente, kako su navedeni u Prilogu III. ovoj Rezoluciji.

I PRIMAJUĆI NA ZNANJE:

7. obnovljeni europski program za obrazovanje odraslih, koji je Vijeće Europske unije donijelo 2011. kako bi nastavilo s radom u području obrazovanja odraslih u okviru četiriju strateških ciljeva koje je Vijeće utvrdilo u strateškom okviru „ET 2020.” te kako bi dopunilo i učvrstilo taj rad;

8. Preporuku Vijeća o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (2016.), u kojoj se naglašavaju specifične potrebe odraslih, posebno među niskokvalificiranim i nezaposlenim osobama te ranjivim skupinama, koje zahtijevaju dodatnu pozornost i potporu kako bi se poboljšale njihove osnovne vještine i omogućio napredak;

9. izvješće „Postignuća u okviru obnovljenog Europskog programa za obrazovanje odraslih” (2019.), u kojem se razmatraju postignuća u razdoblju 2011. – 2018. U njemu se utvrđuju i nove teme i prioriteti koji bi se mogli uzeti u obzir u razdoblju nakon 2020., uključujući nastavak rada na upravljanju, pružanju i iskorištavanju mogućnosti, fleksibilnosti i pristupu, kao i osiguravanju kvalitete;

10. Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (2020.), u kojem se, među ostalim, predlaže aktivnost br. 8 „Vještine za život”, kojom je obuhvaćen rad Komisije i država članica na novim prioritetima za europski program za obrazovanje odraslih s ciljem izgradnje sveobuhvatnih, kvalitetnih i uključivih sustava obrazovanja odraslih;

11. Preporuku Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (2020.) i Deklaraciju iz Osnabrücka o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (2020.), u kojima se poziva na daljnji razvoj strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kao privlačnog i kvalitetnog oblika zapošljavanja i života te na podizanje i jačanje svijesti odraslih o tome da obrazovanje podrazumijeva cjeloživotno nastojanje;

12. Rezoluciju Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire, u kojoj je predviđena europska suradnja u području obrazovanja i osposobljavanja za razdoblje do 2030. (2021. – 2030.), koju treba provoditi u perspektivi uključivog, cjelovitog i cjeloživotnog obrazovanja, te u kojoj se nadalje navodi da cjeloživotno učenje obuhvaća sve oblike i razine obrazovanja i osposobljavanja, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja do obrazovanja odraslih, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje (SOO) te visoko obrazovanje.

SMATRA DA:

13. Države članice Europske unije imaju različite modele obrazovanja odraslih, ovisno o svojim nacionalnim, regionalnim i lokalnim potrebama, okolnostima, politikama, strategijama i tradicijama. Iz izvješćâ proizlazi da se prakse u obrazovanju odraslih diljem Europe zbog prilagodbi obrazovanja odraslih i okruženja za učenje uzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19 još više razlikuju (2),

14. U Pregledu obrazovanja i osposobljavanja za 2020 (3). navodi se da je sudjelovanje u obrazovanju odraslih slabo, pri čemu je prosjek EU-a samo 10,8 % odraslih (žene: 11,9 %, muškarci: 9,8 %) u dobi od 25 do 64 godine koji su sudjelovali u obrazovanju odraslih u posljednja četiri tjedna koja su prethodila anketi za 2019. Nadalje, podaci Eurostata za 2020. pokazuju da je sudjelovanje u obrazovanju odraslih slabije nego prije pandemije bolesti COVID-19, pri čemu je prosjek EU-a samo 9,2 % odraslih (žene: 10,0 %, muškarci: 8,3 %) u dobi od 25 do 64 godine koji su sudjelovali u obrazovanju odraslih u posljednja četiri tjedna koja su prethodila anketi,

15. Iz izvješća Eurydicea naslovljenog „Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications” (Obrazovanje i osposobljavanje odraslih u Europi: stvaranje uključivih mogućnosti za stjecanje vještina i kvalifikacija) (2021.) proizlazi da otprilike jedna od pet odraslih osoba u EU-u nije završila srednjoškolsko obrazovanje i da znatan udio odraslih u Europi ima nisku razinu pismenosti, matematičke pismenosti i/ili digitalnih vještina. Među zemljama postoje razlike i u pogledu sudjelovanja odraslih u obrazovanju i osposobljavanju, međutim, zajedničko im je to da je većina obrazovnih aktivnosti u kojima sudjeluju odrasli neformalne prirode.

PREPOZNAJE DA:

16. U novoj kulturi učenja trebala bi se naglasiti važnost osnovnih vještina za sve i kontinuiranog stjecanja relevantnog znanja, vještina i kompetencija na svim razinama u kontekstu formalnog, neformalnog i informalnog učenja tijekom cijelog života. Pojedinci koji su otvoreni za cjeloživotno učenje bolje su osposobljeni za prilagodbu novim okolnostima i za razvoj vještina koje su im potrebne za radna mjesta, kao i za potpuno sudjelovanje u društvu i osobni razvoj.

17. Obrazovanje odraslih ima posebno mjesto u okviru strateškog prioriteta „Ostvarivanje cjeloživotnog učenja i mobilnosti za sve” iz strateškog okvira za europsku suradnju u smjeru europskog prostora obrazovanja, koji je sada potrebniji no ikad prije zbog izazova u vezi s oporavkom od krize uzrokovane bolešću COVID-19 i potrebe za otpornošću, promjenjivih potreba tržišta rada, neusklađenosti postojećih i traženih vještina, zelene i digitalne tranzicije i konstantno velikog udjela odraslih u Europi sa slabim osnovnim znanjem, vještinama i kompetencijama.

18. Potrebno je riješiti pitanje rascjepkanosti obrazovanja odraslih među sektorima, područjima politika i pravnim okvirima. Potreban je dijalog svih strana kako bi se osigurala zajednička vizija za pojačanu ponudu obrazovanja odraslih, u kojoj se razmatraju socijalna dimenzija obrazovanja odraslih i zapošljivost. Budući da pojedinci, poslodavci i država imaju koristi od obrazovanja odraslih, trebalo bi prepoznati odgovornost i doprinos svake strane.

19. Ključnu važnost ima poticanje veće osviještenosti poslodavaca o tome da obrazovanje odraslih doprinosi kvaliteti radnih postupaka i ishoda, kao i kvaliteti angažmana radnika u radu. Obrazovanje odraslih može doprinijeti produktivnosti, konkurentnosti, socijalnoj uključenosti, rodnoj ravnopravnosti, kreativnosti, inovacijama i poduzetništvu. Važan je čimbenik u poticanju poslodavaca da preuzmu aktivniju ulogu u podupiranju nadogradnje vještina i usvajanja novih vještina te u trajnom poboljšavanju zapošljivosti i poticanju kretanja njihovih zaposlenika na tržištu rada. Stoga je važno stvoriti kulturu učenja na svim radnim mjestima te planirati i organizirati mogućnosti za učenje na radnom mjestu, koje bi svi dionici trebali promicati i podupirati.

20. Međutim, obrazovanje odraslih mora nadilaziti razvoj vještina povezanih s poslom. Također je važno poticati veću osviještenost opće populacije o važnosti i koristima sudjelovanja u cjeloživotnom učenju. Obrazovanje odraslih trebalo bi biti povezano sa svim vrstama i razinama obrazovanja i osposobljavanja, uključujući visoko obrazovanje, putem fleksibilnih formalnih, neformalnih i informalnih mogućnosti.

21. Obrazovanje odraslih može poboljšati životne i radne prilike odraslih, bez obzira na njihove sociodemografske i privatne okolnosti. Pojedinačna odgovornost za razvoj karijere trebala bi se smatrati dijelom profesionalnog cjeloživotnog usmjeravanja i potpore. Osim toga, obrazovanje odraslih može doprinijeti aktivnom građanstvu i učenju u zajednici. Njime se ujedno podupiru osobni, društveni i profesionalni razvoj te ispunjenje, zdravlje i dobrobit, u skladu s trenutačnim i budućim potrebama, talentima i težnjama pojedinca. Obrazovanje odraslih ima ključnu ulogu u odgovaranju na trenutačne i buduće izazove i prilike u životu i na radnom mjestu, što dovodi do održivih zajednica.

22. Zbog učinka demografskih promjena, kao i zelene i digitalne tranzicije, potrebni su novi pristupi kako bi se olakšalo sudjelovanje odraslih, uključujući one koji nisu skloni pohađanju obrazovnih aktivnosti i osobe starije od 65 godina, u obrazovanju odraslih da bi se poduprla njihova potpuna integracija u društvo i sudjelovanje u njemu.

NAGLAŠAVA DA:

23. Za obrazovanje odraslih potrebni su cjelovit pristup koji obuhvaća međusektorsku i višedioničku suradnju te učinkovita koordinacija na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uz poštovanje različitih modela obrazovanja odraslih u Europskoj uniji i potpuno poštovanje specifičnih nadležnosti različitih razina politike.

U SKLADU S TIME SLAŽE SE DA:

24. U razdoblju do 2030., uključujući tu godinu, opći cilj novog europskog programa za obrazovanje odraslih za razdoblje 2021. – 2030. (NEAAL 2030.) bit će povećanje i poboljšanje pružanja, promicanja i iskorištavanja mogućnosti za formalno, neformalno i informalno učenje za sve.

25. Glavnim prioritetnim područjima programa NEAAL 2030., kako su navedena u nastavku i detaljno opisana u Prilogu I., osigurava se kontinuitet rada i daljnji razvoj obrazovanja odraslih. Ta su područja: — upravljanje, — pružanje i iskorištavanje mogućnosti za cjeloživotno učenje, — pristupačnost i fleksibilnost, — kvaliteta, pravičnost, uključenost i uspjeh u obrazovanju odraslih, — zelena i digitalna tranzicija.

UJEDNO SE SLAŽE, UZ UVAŽAVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI I S OBZIROM NA NACIONALNE OKOLNOSTI U DRŽAVAMA ČLANICAMA, SA SLJEDEĆIM PROVEDBENIM INSTRUMENTIMA:

26. Otvorena metoda koordinacije: U razdoblju do 2030. države članice i Komisija blisko će surađivati kako bi razmotrile rad obavljen na tehničkoj razini, vrednovanjem postupka i njegovih ishoda s pomoću otvorene metode koordinacije te preuzimanjem odgovornosti za postupak u okviru svojih područja nadležnosti, i to na nacionalnoj, regionalnoj ili europskoj razini. To bi trebalo učiniti uz savjetovanje s Radnom skupinom za obrazovanje odraslih osnovanom u sklopu strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) i mrežom nacionalnih koordinatora za obrazovanje odraslih.

27. Uzajamno učenje: Uzajamno učenje ključan je element programa NEAAL 2030. jer pruža priliku za utvrđivanje dobrih praksi u različitim državama članicama i učenje iz njih. Uzajamno učenje, uz sudjelovanje relevantnih dionika, provodit će se u obliku aktivnosti suradničkog učenja, uzajamnog savjetovanja i razmjenâ najboljih politika i praksi, konferencija, seminara, foruma na visokoj razini i stručnih skupina, kao i studija i analiza, mreža (uključujući internetske stranice) i drugih oblika distribucije te uz jasnu vidljivost ishoda.

28. Učinkovito upravljanje: NEAAL 2030. sastavni je dio strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.).

29. Praćenje postupka: Periodično praćenje napretka u ostvarivanju ciljeva na razini EU-a (4) s pomoću pokazatelja na razini EU-a (koji su detaljno opisani u Prilogu II.) koji se primjenjuju u sustavnom prikupljanju i analizi međunarodno usporedivih podataka ključan je doprinos oblikovanju politika na temelju dokaza bez stvaranja dodatnih opterećenja za države članice. Godišnje praćenje provodit će se putem Pregleda obrazovanja i osposobljavanja i postupka europskog semestra (putem revidiranog pregleda socijalnih pokazatelja), praćenjem napretka u postizanju svih dogovorenih ciljeva na razini EU-a u području obrazovanja odraslih. Praćenje i vrednovanje ciljeva i pokazatelja na razini EU-a trebalo bi provoditi u suradnji sa Stalnom skupinom za pokazatelje i mjerila te preispitati 2023.

30. Izgradnja znanja i politika u vezi s obrazovanjem odraslih utemeljena na dokazima: Potrebno je dalje razvijati dubinsku analizu podataka i istraživanje, ako je moguće, na međunarodnoj, europskoj i nacionalnoj razini s pomoću niza alata i koristeći se radom Eurostata, Eurydicea, CEDEFOP-a, Europske zaklade za osposobljavanje (ETF), Eurofounda, OECD-a i drugih organizacija. Analizom bi također trebalo obuhvatiti praćenje ranjivih skupina odraslih i podatke o ulaganju u obrazovanje i osposobljavanje, ako je moguće i na razini poslodavaca i lokalnih zajednica, među ostalim. Za preobrazbu radnih mjesta i goleme napore u području nadogradnje vještina i usvajanja novih vještina potrebne su pouzdane i ciljane informacije o vještinama kako bi se utvrdile buduće potrebe za vještinama na tržištu rada. Time će se odraslima pružiti potpora u njihovu cjeloživotnom razvoju karijere i olakšati kretanja na tržištu rada i društvene tranzicije.

31. Suradnja s međunarodnim organizacijama: Važno je poboljšati suradnju s organizacijama kao što su OECD (posebno iskorištavanjem rezultata Programa za međunarodnu procjenu kompetencija odraslih (PIAAC)), UN (posebno UNESCO i ILO) i Vijeće Europe te u okviru relevantnih regionalnih ili svjetskih inicijativa.

32. Financiranje: Obrazovanje odraslih financira se nizom različitih instrumenata koji dobivaju sredstva iz različitih izvora. Obrazovanje odraslih trebalo bi se, po mogućnosti i ako je to primjereno te u skladu s načelom supsidijarnosti, oslanjati na stalno i redovito financiranje, a ne na subvencije u vezi s projektima ili programima. Pristupi financiranju utemeljeni na zajedničkoj odgovornosti javnih i privatnih dionika mogu pomoći u povećanju i jačanju resursa.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE DA, UZ UVAŽAVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI I U SKLADU S NACIONALNIM OKOLNOSTIMA:

33. usmjere svoje napore u razdoblju od 2021. do 2030. na prioritetna područja opisana u Prilogu I. te time ujedno doprinose provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.), prema potrebi, te u skladu s nacionalnim, regionalnim i lokalnim kontekstima, okolnostima i zakonodavstvom;

34. povećaju učinkovitost kontakata između relevantnih ministarstava te s dionicima, kao što su socijalni partneri, poduzeća, nevladine organizacije i organizacije civilnog društva kako bi se unaprijedila usklađenost politika o obrazovanju odraslih i širih socioekonomskih politika. Taj pristup koji obuhvaća sve razine vlasti i više dionika može se dodatno ojačati učinkovitom koordinacijom na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kojom bi se povezale politike i prakse;

35. podupiru obrazovanje odraslih uz cjeloživotno usmjeravanje i razvoj karijere izgradnjom partnerstava na svim razinama. U skladu s načelima osiguravanja kvalitete to usmjeravanje trebalo bi biti povezano s aktivnostima informiranja, vrednovanja i podizanja svijesti te tako doprinositi provedbi Preporuke Vijeća o oblicima usavršavanja. Time će se osigurati da svi odrasli imaju priliku razviti svoje osnovne vještine i ključne kompetencije u skladu sa svojim potrebama te postići razinu vještina koja je potrebna u današnjem društvu i na tržištu rada;

36. u okviru provedbe Preporuke Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja ostvaruju napredak u osiguravanju toga da svi odrasli imaju na raspolaganju mogućnosti vrednovanja, čime se osigurava i pružanje drugih prilika te potencijalno dovodi do cjelovitih ili djelomičnih kvalifikacija;

37. podupiru širenje obrazovanja odraslih na sekundarnoj i tercijarnoj razini, i općoj i strukovnoj, putem fleksibilnih načina učenja, primjerice večernjih tečajeva, izvanrednog obrazovanja, učenja na daljinu i kombiniranog učenja, te omogućuju odraslim polaznicima (a) da steknu kvalifikacije četvrte razine Europskog kvalifikacijskog okvira i više razine te (b) da završe kratke tečajeve koji im omogućuju unapređenje, proširivanje i produbljivanje kompetencija;

38. povećaju profesionalni status i podupiru profesionalizaciju edukatorâ i voditeljâ osposobljavanja odraslih (5) te poboljšaju njihovo inicijalno i trajno obrazovanje i osposobljavanje te profesionalni razvoj, među ostalim podupiranjem uporabe inovativnih pristupa (kao što su kombinirani, online, na daljinu, hibridni itd.) i resursa (infrastruktura i oprema IKT-a),

39. podupiru, prema potrebi, visokokvalitetnu digitalizaciju procesa obrazovanja, osposobljavanja i učenja koja se temelji na uključenosti, i to na organizacijskoj i pojedinačnoj razini. Osim toga, pomažu odraslim polaznicima, uče ih i osposobljavaju da se u većoj mjeri i učinkovitije koriste digitalnim alatima, uzimajući pritom u obzir digitalni jaz i rodno uvjetovani digitalni jaz;

40. teže razvoju jednostavnih, fleksibilnih i opsežnih mehanizama za poduzeća i pojedince kako bi se podigla svijest i potaknula promjena u načinu razmišljanja među pojedincima i u društvu, na temelju koncepta cjeloživotnog učenja, kojim se naglašava potreba za kontinuiranim stjecanjem znanja, vještina i kompetencija;

41. olakšavaju cjeloživotno učenje kako bi se promicalo sudjelovanje odraslih u obrazovanju s pomoću niza različitih instrumenata kao što je EPALE – elektronička platforma za obrazovanje odraslih u Europi (npr. potpora stručnjacima za obrazovanje odraslih, uključujući edukatore i voditelje osposobljavanja odraslih, djelatnicima za usmjeravanje i potporu, istraživačima i akademicima te oblikovateljima politika);

42. promiču mobilnost odraslih polaznika i djelatnika u obrazovanju odraslih u svrhu učenja te prekograničnu suradnju, među ostalim putem programa Erasmus+, fondova kohezijske politike EU-a i drugih instrumenata, prema potrebi;

43. ulože dodatne napore u uklanjanje postojećih smetnji i prepreka svim vrstama učenja, što uključuje pitanja povezana s mobilnošću, dostupnošću, rodnom neravnopravnošću, usmjeravanjem, informiranjem, studentskim uslugama i priznavanjem prethodnog učenja kao dijela ishoda učenja;

44. dodatno razviju mehanizme za osiguravanje kvalitete, npr. promicanjem unutarnjeg i vanjskog osiguravanja kvalitete, u pogledu programa, postupaka, provedbenih organizacija, edukatora i voditelja osposobljavanja odraslih te aktivnosti savjetovanja, te razvojem prikupljanja podataka, primjerice upotrebom informacija prikupljenih praćenjem osoba s kvalifikacijom.

POZIVA KOMISIJU DA, U SKLADU SA SVOJIM NADLEŽNOSTIMA I UZ UVAŽAVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI:

45. podupire države članice u provedbi programa NEAAL 2030. i njegovih prioritetnih područja kako su opisana u Prilogu I., kao i u mogućem razvoju cjelovitih nacionalnih strategija za vještine na svim razinama vlasti;

46. osigura komplementarnost i usklađenost EU-ovih inicijativa politike poduzetih u skladu s programom NEAAL 2030.;

47. blisko surađuje s državama članicama kako bi se osiguralo da se uspostavi fleksibilna i učinkovita upravljačka struktura, kako je navedeno u Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.), osobito uključujući Radnu skupinu za obrazovanje odraslih, mrežu nacionalnih koordinatora za obrazovanje odraslih, aktivnosti suradničkog učenja i druge aktivnosti umrežavanja;

48. podupire nacionalne koordinatore za obrazovanje odraslih financiranjem njihova rada na olakšavanju suradnje među državama članicama i s Komisijom u provedbi programa NEAAL 2030.;

49. pojača znanje o obrazovanju odraslih u Europi provođenjem studija i istraživanja relevantnih za analizu pitanja povezanih s obrazovanjem odraslih, među ostalim putem Eurydicea, CEDEFOP-a i ETF-a te u suradnji s drugim relevantnim mrežama i institucijama, potpunim iskorištavanjem njihovih informacijskih i istraživačkih kapaciteta i bez stvaranja dodatnih opterećenja za države članice. Pozornost bi trebalo posvetiti i osobama starijima od 65 godina prikupljanjem usporedivih dokaza i podataka o njihovu sudjelovanju u obrazovanju odraslih;

50. nastavi i pojača suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su OECD, UN (posebno UNESCO i ILO) i Vijeće Europe, kao i s relevantnim regionalnim ili svjetskim inicijativama, primjerice na zapadnom Balkanu, u okviru Istočnog partnerstva itd.;

51. osigura sredstva dostupna na europskoj razini za potporu provedbi programa NEAAL 2030. putem relevantnih programa, fondova i instrumenata EU-a, kao što su Erasmus+, Europski socijalni fond plus (ESF+), Europski fond za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom, Mehanizam za oporavak i otpornost, Fond za pravednu tranziciju, InvestEU, Instrument za tehničku potporu itd.;

52. predstavi i redovito izvješćuje Vijeće o sustavnom pregledu i planu tekućih i planiranih politika, alata za suradnju, instrumenata financiranja, inicijativa i ciljanih poziva na podnošenje prijedloga na razini Unije, kao što su oblici usavršavanja, Erasmus+ i europski semestar, kojima se doprinosi ostvarenju programa NEAAL 2030.;

53. izvješćuje o provedbi programa NEAAL 2030. kao dijela strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (2021. – 2030.), oslanjajući se na rad nacionalnih koordinatora za obrazovanje odraslih, Radne skupine za obrazovanje odraslih, studija i istraživanja stručnjaka;

54. omogući daljnji razvoj i provedbu EPALE-a, kojim se stručnjake za obrazovanje odraslih podupire i osnažuje razmjenom informacija među kolegama, objavama na blogovima, forumima, umrežavanjem te pružanjem visokokvalitetnih, točnih i relevantnih informacija o svim aspektima obrazovanja odraslih;

55. podupire države članice, među ostalim financiranjem, u njihovu redovitom sudjelovanju u ciklusima istraživanja kako bi se dobili usporedivi podaci o njihovu napretku u području vještina odraslih (istraživanje OECD-a o vještinama odraslih osoba [PIAAC], istraživanje o obrazovanju odraslih i anketa o radnoj snazi).

(1) EUCO 19/1/17 REV 1.

(2) Vidjeti, na primjer, sljedeće publikacije: Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities (Obrazovanje odraslih i COVID-19: izazovi i prilike) (radna skupina za obrazovanje odraslih u sklopu okvira ET 2020., 2020.), Adult learning and education and COVID-19 (Obrazovanje odraslih i COVID-19) (UNESCO-ov Institut za cjeloživotno učenje, 2020.) i Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing? (Obrazovanje odraslih i COVID-19: koliko informalnog i neformalnog učenja radnici propuštaju?) (OECD, 2021.).

(3) Pregled obrazovanja i osposobljavanja za 2020. Poučavanje i učenje u digitalnom dobu, SWD (2020) 234 final. Izvor podataka: Eurostat, anketa o radnoj snazi EU-a (u 2022. predviđena je promjena metodologije).

(4) Ciljevi su definirani kao prosječne vrijednosti za EU koje države članice trebaju postići zajedno. Pri izvješćivanju o napretku u postizanju tih ciljeva, među ostalim ako je to potrebno u kontekstu europskog semestra, Komisija bi trebala uzeti u obzir posebnosti različitih nacionalnih sustava i okolnosti. Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti mogućnosti financiranja sredstvima Unije u skladu sa svojim nacionalnim okolnostima, prioritetima i izazovima. Ciljevima se ne prejudiciraju odluke o načinu provedbe instrumenata financiranja sredstvima Unije u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. i instrumenta NextGenerationEU.

(5) Za potrebe ove Rezolucije učitelj ili nastavnik osoba je za koju je priznato da ima status učitelja ili nastavnika (ili jednakovrijedan status) u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i praksom, dok je voditelj osposobljavanja bilo koja osoba koja ispunjava jednu ili više aktivnosti povezanih s (teoretskom ili praktičnom) funkcijom osposobljavanja, u ustanovi koja pruža obrazovanje ili osposobljavanje ili na radnom mjestu. To obuhvaća učitelje i nastavnike u općem obrazovanju, nastavnike u visokom obrazovanju, voditelje osposobljavanja u inicijalnom i trajnom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, odgojitelje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te edukatore u obrazovanju odraslih, u skladu sa Zaključcima Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti (SL C 193, 9.6.2020., str. 11).