PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/58

оd 14. siječnja 2022.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih plosnato valjanih proizvoda od silicijskog elektročelika s orijentiranim kristalima podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Japana, Republike Koreje, Ruske Federacije i Sjedinjenih Američkih Država nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1. POSTUPAK

1.1 Početni ispitni postupak i mjere na snazi

(1) Europska komisija uvela je Provedbenom uredbom (EU) 2015/1953 (2) konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih plosnato valjanih proizvoda od silicijskog elektročelika s orijentiranim kristalima („GOES”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”), Japana, Republike Koreje („Koreja”), Ruske Federacije („Rusija”) i Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.

(2) Na temelju konkretnih činjenica iz početnog ispitnog postupka Komisija je odlučila da su promjenjive pristojbe u obliku triju najnižih uvoznih cijena za tri različite proizvodne kategorije GOES-a najprimjereniji oblik mjera zbog sljedećih razloga: — Prvo, te tri najniže uvozne cijene omogućile bi proizvođačima iz Unije da se oporave od učinaka štetnog dampinga. Bile bi sigurnosna opcija koja bi im omogućila povratak na održivu profitabilnost i potaknula ih da izvrše ulaganja potrebna za proizvodnju razmjerno veće količine visoko propusnih vrsta istovjetnog proizvoda. — Drugo, te tri najniže uvozne cijene ujedno bi trebale spriječiti sve štetne učinke neopravdanih povećanja cijena nakon razdoblja ispitnog postupka koja bi mogla imati znatan negativan učinak na poslovanje korisnika. — Treće, njima bi se također uklonile bojazni korisnika u vezi s nestašicom GOES-a, posebno njegovih vrsta s maksimalnim gubitkom magnetiziranja od 0,90 W/kg ili manjim, koje su tada bile vrlo potrebne za ispunjavanje ciljeva učinkovitosti razine 1. Uredbe o ekološkom dizajnu. Općenitije govoreći, njima bi se mogli spriječiti ozbiljni poremećaji u opskrbi tržišta Unije.

(3) Te tri najniže uvozne cijene koje su trenutačno na snazi kreću se u rasponu od 1 536 EUR po toni do 2 043 EUR po toni. Primjenjuju se na pojedinačno navedene proizvođače izvoznike za koje su utvrđene pojedinačne dampinške marže iz svih predmetnih zemalja, tj. NRK-a, Japana, Republike Koreje, Ruske Federacije i Sjedinjenih Američkih Država: — Ako je cijena CIF na granici Unije jednaka ili viša od najniže uvozne cijene, ne plaća se nikakva pristojba. — Kada je izvozna cijena niža od najniže uvozne cijene, primjenjuje se stopa pristojbe koja odgovara iznosu razlike između primjenjive najniže uvozne cijene i neto cijene franko granica Unije, neocarinjeno, ili stopama antidampinške pristojbe ad valorem, pri čemu se primjenjuje niži od ta dva iznosa. U skladu s time pojedinačne se pristojbe primjenjuju na svakog proizvođača izvoznika. Ni u kojem slučaju iznos antidampinške pristojbe ne smije biti veći od stopa antidampinške pristojbe ad valorem koje se posebno odnose na svakog pojedinačnog proizvođača izvoznika iz svake od predmetnih zemalja.

1.2 Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

(4) Nakon objave Obavijesti o predstojećem isteku mjera (3) Komisija je zaprimila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

(5) Zahtjev za reviziju podnijela je 29. srpnja 2020. Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 50 % ukupne proizvodnje GOES-a u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.

1.3 Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

(6) Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe 30. listopada 2020. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom GOES-a podrijetlom iz Kine, Japana, Republike Koreje, Ruske Federacije i Sjedinjenih Američkih Država („predmetne zemlje”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (4) („Obavijest o pokretanju postupka”).

1.4 Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

(7) Ispitivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

1.5 Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a

(8) Ovaj je predmet pokrenut 30. listopada 2020., to jest tijekom prijelaznog razdoblja dogovorenog između Ujedinjene Kraljevine i EU-a, u kojem se na Ujedinjenu Kraljevinu i dalje primjenjivalo pravo Unije. To je razdoblje završilo 31. prosinca 2020. Stoga se od 1. siječnja 2021. društva i udruženja iz Ujedinjene Kraljevine više ne mogu smatrati zainteresiranim stranama u ovom postupku.

(9) Komisija je 14. siječnja 2021. bilješkom u dokumentaciji predmeta (5) pozvala subjekte iz Ujedinjene Kraljevine koji ipak i dalje smatraju da su zainteresirane strane da joj se obrate. Od subjekata iz Ujedinjene Kraljevine nisu primljene nikakve primjedbe.

1.6 Zainteresirane strane

(10) Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju postupka obavijestila podnositelja zahtjeva, poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike iz predmetnih zemalja, uvoznike, korisnike, trgovce i udruženja za koja se zna da se ispitni postupak revizije na njih odnosi te ih je pozvala na sudjelovanje.

(11) Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

(12) Komisija je tijekom revizije zbog predstojećeg isteka mjera održala saslušanja s nekoliko korisnika, nekoliko udruženja korisnika i s proizvođačima izvoznicima.

1.7 Odabir uzorka

(13) U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.7.1 Odabir uzorka proizvođača iz Unije

(14) Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije koji će se ispitati. Međutim, na dan objave Obavijesti o pokretanju postupka (30. listopada 2020.) Komisija je izdala bilješku u dokumentaciji u kojoj je navela da se, s obzirom na ograničen broj poznatih proizvođača iz Europske unije, smatra da odabir uzroka proizvođača iz EU-a nije potreban te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Nije zaprimljena nijedna primjedba. Stoga je od svih četiriju poznatih proizvođača iz Unije zatraženo da dostave detaljan odgovor na upitnik te da pristanu na provjeru tih odgovora na upitnik.

1.7.2 Odabir uzorka uvoznika

(15) Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

(16) Javio se samo jedan nepovezani uvoznik i dostavio zatražene informacije. Stoga je Komisija odlučila da odabir uzorka nije potreban.

1.7.3 Odabir uzorka proizvođača u predmetnim zemljama

(17) S obzirom na očito velik broj proizvođača u predmetnim zemljama na koje se odnosi ova revizija zbog predstojećeg isteka mjera, u Obavijesti o pokretanju postupka bio je predviđen odabir uzorka.

(18) Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih predmetnih zemalja zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je od misija predmetnih zemalja zatražila da utvrde druge proizvođače, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupe u kontakt s njima.

(19) Četiri proizvođača izvoznika ili grupe proizvođača izvoznika (dva društva iz Japana, jedno društvo iz NRK-a i jedno društvo iz Rusije) dostavili su zatražene informacije i pristali biti uključeni u uzorak. Nijedan kontaktirani proizvođač iz SAD-a ili Koreje nije se javio niti je dostavio zatražene informacije. S obzirom na mali broj proizvođača koji surađuju, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban ni za jednu od predmetnih zemalja.

1.8 Odgovori na upitnik

(20) Kopije upitnika stavljene su na raspolaganje na stranicama Glavne uprave za trgovinu (6) nakon što je postupak pokrenut.

(21) Komisija je i Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe u NRK-u. Kineska vlada nije dostavila nikakav odgovor na upitnik, pa je u skladu s time obaviještena da će Komisija primijeniti raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

(22) Odgovori na upitnik primljeni su od svih četiriju poznatih proizvođača iz Unije i od nepovezanog uvoznika koji je surađivao. Javilo se sedam korisnika, koji su izrazili spremnost na sudjelovanje u ispitnom postupku. Od njih je zatraženo da ispune upitnik namijenjen korisnicima. Međutim, u ovom ispitnom postupku u potpunosti su surađivala samo četiri od tih korisnika tako što su dostavila ispunjene odgovore na upitnik, i u otvorenoj i u osjetljivoj verziji.

(23) Odgovore na upitnik dostavile su jedna grupa proizvođača izvoznika iz NRK-a, China Baowu Steel Group Co. Ltd. („grupa Baoshan”), koja se sastoji od dvaju proizvođača izvoznika, društva Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. („Baosteel”) i društva Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. („WISCO”), i jedna grupa proizvođača izvoznika iz Japana, Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio, Japan („Nippon Steel”). Ruski proizvođač Novolipetsk Steel („NLMK”), koji je prvotno pristao na uključenje u uzorak, nije dostavio cjelovit odgovor na upitnik, ali je u svojem podnesku od 10. prosinca 2020. dostavio informacije koje su se isključivo odnosile na njegov kapacitet i proizvodnju. Stoga je Komisija obavijestila to društvo i Rusku Federaciju da će primijeniti raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Društvo NLMK odgovorilo je na to, ali je taj odgovor dostavljen nakon isteka utvrđenog roka te u svakom slučaju ne bi promijenio ocjenu Komisije.

(24) Nakon objave društvo NLMK tvrdilo je da Komisija nije navela nikakav rok za dostavu primjedbi na Komisijinu primjenu članka 18. osnovne uredbe. Nadalje, društvo NLMK tvrdilo je da Komisija nije trebala primijeniti članak 18. u odnosu na taj dio njegova odgovora na upitnik.

(25) Komisija doista nije navela rok za odgovor na dopis u kojem je izrazila namjeru da primijeni članak 18. Međutim, društvo NLMK već je u podnesku od 10. prosinca 2020. navelo da je zbog posebnih okolnosti prestalo raditi na odgovoru na upitnik i da neće dostaviti cjelovit odgovor na upitnik. Ukratko, društvo NLMK dostavilo je samo djelomične informacije koje su se isključivo odnosile na njegov proizvodni kapacitet i obujam proizvodnje.

(26) S obzirom na to da društvo NLMK nije dostavilo dostatno pouzdane informacije o proizvodnom kapacitetu i obujmu proizvodnje, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 241. do 245., Komisija je upotrijebila raspoložive informacije iz dokumentacije. U svakom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 242., Komisija je u tom pogledu upotrijebila informacije koje je dostavilo društvo NLMK u mjeri u kojoj je to bilo moguće.

(27) Druga grupa proizvođača izvoznika iz Japana, JFE Steel Corporation („JFE Steel”), koja je prvotno pristala na uključenje u uzorak, dostavila je nepotpun odgovor na upitnik, koji je bio ograničen na informacije o izvoznoj prodaji u EU i ostatak svijeta. Stoga je društvo JFE Steel obaviješteno da će Komisija u pogledu informacija koje nedostaju primijeniti raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

(28) Proizvođači iz SAD-a i Koreje nisu surađivali. Stoga je Komisija obavijestila SAD i Koreju da će primijeniti raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

1.9 Provjera

(29) Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 18. osnovne uredbe, Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije.

(30) Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu unakrsno provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoje utvrđivanje u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (7). Provela je provjere na daljinu sljedećih zainteresiranih strana: — Proizvođači iz Unije (8) — ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Francuska — ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Njemačka — Stalprodukt s.a., Bochnia, Poljska — Nepovezani uvoznik u Uniji — Metal One Deutschland GmbH, Düsseldorf, Njemačka — Korisnici iz Unije — SGB-Smit Group, Regensburg, Njemačka — Končar – Distributivni i specijalni transformatori d.d., Zagreb, Hrvatska — Proizvođači izvoznici u predmetnim zemljama: — Baosteel, Šangaj, NRK — WISCO Wuhan, NRK — Nippon Steel, Tokio, Japan — Povezani uvoznik/trgovci — Wisco Europe, Njemačka — Baosteel Germany, Njemačka — Baosteel Italy, Italija

1.10 Objava

(31) Komisija je 21. listopada 2021. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je stranama dano razdoblje unutar kojeg su mogle iznijeti primjedbe na objavu. Komisija je 22. studenoga 2021. društvu Nippon Steel poslala dodatnu konačnu objavu o ispravljenim izračunima dampinga. Nije zaprimljena nijedna primjedba.

(32) Komisija je razmotrila i, prema potrebi, uzela u obzir primjedbe koje su iznijele zainteresirane strane. Saslušanje je omogućeno stranama koje su ga zatražile.

2. PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETAN PROIZVOD

2.1 Proizvod iz postupka revizije

(33) Proizvod iz postupka revizije isti je kao i proizvod iz početnog ispitnog postupka, to jest plosnato valjani proizvodi od silicijskog elektročelika s orijentiranim kristalima, debljine veće od 0,16 mm, podrijetlom iz NRK-a, Japana, Koreje, Rusije i SAD-a, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 7225 11 00 (oznake TARIC 7225110011, 7225110015 i 7225110019) i ex 7226 11 00 (oznake TARIC 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 i 7226110096) („proizvod iz postupka revizije”).

(34) GOES se proizvodi od toplovaljanih koluta silicijskog legiranog čelika različitih debljina, čija je zrnata struktura jednoliko usmjerena kako bi se omogućila visoko učinkovita magnetna provodljivost. Nedostaci u pogledu vodljivosti nazivaju se „gubitak magnetiziranja”, što je glavni pokazatelj kvalitete proizvoda, a izražava se u W/kg. GOES se može proizvoditi kao visoko propusni GOES i kao standardni ili konvencionalni GOES. Visoko propusne vrste omogućuju manje gubitaka magnetiziranja za bilo koju debljinu ploče. Osim toga, visoko propusne vrste mogu se proizvoditi kao vrste s rafiniranom domenom koje imaju još manje gubitke magnetiziranja zbog utiskivanja tankih linija na površinu čelika.

(35) Unatoč razlikama u propusnosti, debljini i širini, sve vrste proizvoda iz postupka revizije u osnovi dijele ista fizička svojstva i u biti imaju istu osnovnu namjenu.

(36) GOES se uglavnom upotrebljava u električnoj opremi gdje se smjer magnetskog toka može „orijentirati”, primjerice kada se električna energija prenosi na velike udaljenosti. U skladu s tim, proizvod iz postupka revizije upotrebljava se kao osnovni materijal u proizvodnji energetskih i distribucijskih transformatora.

(37) GOES se upotrebljava i u prigušnicama, koje se upotrebljavaju u visokonaponskim sustavima za prijenos energije radi stabiliziranja napona tijekom promjena naboja. Proizvod iz postupka revizije može se upotrebljavati i u opremi koja ima male transformatore, uključujući aparate te svemirsku, zrakoplovnu i elektroničku opremu. GOES se može upotrebljavati i u velikim generatorima visoke učinkovitosti kada se zbog njihova dizajna obilježja usmjeravanja magnetizma mogu učinkovito upotrijebiti.

2.2 Istovjetni proizvod

(38) Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene: — proizvod iz postupka revizije; — proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetnih zemalja; i — proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

(39) Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

2.3 Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

(40) Društvo NLMK i ruska vlada tvrdili su da se niže prosječne cijene uvoza iz Ruske Federacije mogu objasniti znatnim udjelom izvezenog GOES-a koji predstavlja „drugi” i „treći izbor” (proizvodi s više nedostataka i šavova te neravni proizvodi) te da se potonje vrste proizvoda tržišno ne natječu s ostalim vrstama proizvoda iz postupka revizije. Izvezeni GOES koji predstavlja „drugi” i „treći izbor” drukčiji su proizvodi koji nisu u skladu s europskim tehničkim standardima. Stoga su tvrdili da bi njihov materijal za „drugi” i „treći izbor” trebalo isključiti iz opsega proizvoda ili za njega odrediti zasebnu (četvrtu) razinu najniže uvozne cijene koja odražava njegovu iznimno nisku vrijednost na tržištu.

(41) Komisija je odbila prethodno navedene zahtjeve jer se u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera ne mogu mijenjati ni opseg proizvoda ni najniža uvozna cijena.

(42) Nakon objave društvo NLMK izjavilo je da je nepristrano ispitno tijelo trebalo u najkraćem roku pokrenuti parcijalnu privremenu reviziju ograničenu na definiciju opsega proizvoda i/ili oblik mjera. Komisija je tu tvrdnju odbacila jer nije imala dostatne dokaze za pokretanje takvog ispitnog postupka.

3. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

(43) U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz predmetnih zemalja.

3.1 Uvodne napomene

(44) Nijedan od proizvođača iz Rusije, SAD-a i Koreje nije surađivao u ispitnom postupku.

(45) Komisija je obavijestila nadležna tijela svih triju predmetnih zemalja da bi zbog izostanka suradnje mogla primijeniti članak 18. osnovne uredbe u vezi s nalazima u pogledu Rusije, SAD-a i Koreje. Komisija u tom pogledu od nadležnih tijela triju zemalja nije zaprimila nikakve primjedbe ili zahtjeve za intervenciju službenika za saslušanje.

(46) Stoga su se, u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe, nalazi koji se odnose na vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga u pogledu Rusije, SAD-a i Koreje temeljili na raspoloživim podacima, ponajprije na javno dostupnim informacijama kao što su službene internetske stranice trgovačkih društava, informacijama iz zahtjeva za reviziju i informacijama dobivenima od strana koje su surađivale tijekom ispitnog postupka revizije. Komisija je koristila i razne statističke podatke o uvozu, uključujući statističke podatke o uvozu iz Eurostatove baze podataka COMEXT i iz baze podataka Global Trade Atlas („GTA”).

(47) Osim toga, Komisija je za grupu Baoshan nakon provjere na daljinu primijenila članak 18. stavak 1. osnovne uredbe u pogledu troškova rada. Naime, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 207., to društvo nije dostavilo provjerene i pouzdane dokaze o izračunu broja sati po radniku dodijeljenih za proizvodnju GOES-a.

3.2 Japan

3.2.1 Uvodne napomene

(48) Samo je jedan japanski proizvođač izvoznik (Nippon Steel) u potpunosti surađivao u ovom ispitnom postupku. Nakon pokretanja postupka javio se drugi poznati japanski proizvođač izvoznik (JFE Steel) i dostavio nepotpun odgovor na upitnik koji je bio ograničen na izvoznu prodaju, proizvodnju i kapacitet. Stoga je Komisija obavijestila društvo JFE Steel i japansku vladu da namjerava primijeniti raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Nije zaprimljena nijedna primjedba.

(49) Stoga su se nalazi iz ovog odjeljka o domaćoj prodaji djelomično temeljili na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. U tu su svrhu korištene informacije koje je dostavilo društvo Nippon Steel, informacije o izvoznoj prodaji koje je dostavilo društvo JFE Steel, informacije iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, statistički podaci Eurostata i javno dostupne informacije.

(50) Na ta dva japanska proizvođača izvoznika odnosilo se 100 % izvoza iz Japana u Uniju tijekom RIPR-a.

3.2.2 Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

3.2.2.1 Uobičajena vrijednost

(51) Komisija je uobičajenu vrijednost za društvo Nippon Steel utvrdila na sljedećim osnovama. Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje proizvođača izvoznika koji potpuno surađuje bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje proizvoda iz postupka revizije u Uniji tijekom RIPR-a. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje na domaćem tržištu bila reprezentativna.

(52) Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođača izvoznika s reprezentativnom domaćom prodajom.

(53) Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja proizvođača izvoznika koji potpuno surađuje na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje za izvoz u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom RIP-a čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniji. Komisija je utvrdila da su te vrste proizvoda reprezentativne.

(54) Komisija je zatim za društvo Nippon Steel u cjelini za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIPR-a kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

(55) Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije: (a) ako je obujam domaće prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda i (b) ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

(56) U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom RIPR-a.

(57) Uobičajena vrijednost stvarna je domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje predmetnih vrsta proizvoda tijekom RIPR-a: (a) ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili manje; ili (b) ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

(58) Analiza domaće prodaje pokazala je da je više od 90 % ukupne domaće prodaje bilo profitabilno te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. Sukladno tomu, ovisno o vrsti proizvoda, uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom RIPR-a u situaciji opisanoj u uvodnoj izjavi 56. ili kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo u situaciji opisano u uvodnoj izjavi 57.

(59) Za vrstu proizvoda za koju nije bilo prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine, ili prodaja nije bila dostatna, Komisija je uobičajenu vrijednost izračunala u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe.

(60) Za takve vrste proizvoda uobičajena vrijednost izračunana je tako da su prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje tijekom RIPR-a dodani: (a) ponderiranih prosječnih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova koje je jedini proizvođač izvoznik koji surađuje imao u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RIPR-a; i (b) ponderirane prosječne dobiti koju je jedini proizvođač izvoznik koji surađuje ostvario od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RIPR-a.

(61) Za vrste proizvoda koje se uopće ne prodaju na domaćem tržištu dodani su ponderirani prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu.

(62) Kad je riječ o društvu JFE Steel, Komisija je zbog izostanka suradnje za domaću prodaju koristila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Budući da nisu bili dostupni pouzdani podaci o cijenama društva JFE Steel na domaćem tržištu, Komisija je utvrdila izračunanu uobičajenu vrijednost primjenom metodologije i vrijednosti iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

3.2.2.2 Izvozna cijena

(63) Društvo Nippon Steel izvozilo je u Uniju isključivo preko povezanih trgovaca. Stoga je izvozna cijena izračunana na temelju članka 2. stavka 9. osnovne uredbe, to jest na temelju cijene po kojoj su uvezeni proizvodi prvi put preprodani nezavisnom kupcu. Cijena je prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove, te za ostvarenu dobit.

(64) Društvo JFE Steel izvozilo je izravno u EU i stoga je njegova izvozna cijena bila stvarno plaćena ili naplativa cijena za proizvod iz postupka revizije kad se prodavao za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

3.2.2.3 Usporedba

(65) Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu kako su prethodno utvrđene na temelju cijena franko tvornica.

(66) U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja, utovara i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita i bankovne naknade koje je platio proizvođač izvoznik koji surađuje ako je to bilo primjenjivo i opravdano.

(67) Društvo Nippon Steel nije imalo domaću prodaju za neke vrste proizvoda koje je izvozilo u EU. S obzirom na visok obujam izvozne prodaje za koju se mogla provesti usporedba i uzimajući u obzir to da, u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera, nije potrebno utvrditi točan iznos dampinga, već samo to bi li se damping vjerojatno nastavio ili ponovio u budućnosti, Komisija je smatrala da je ta usporedba, kako je utvrđena, točna.

(68) Nakon objave društvo Nippon Steel tvrdilo je da je Komisija dampinšku maržu koja se primjenjuje na društvo Nippon Steel trebala izračunati na temelju cjelokupne izvozne prodaje u EU te se pozvalo na postojeću sudsku praksu (9).

(69) Komisija je podsjetila na to da dampinška marža nije obuhvaćala cjelokupnu izvoznu prodaju u EU zbog toga što, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 67., za neke vrste proizvoda koje je to društvo izvozilo u EU nije postojala odgovarajuća domaća prodaja. Te vrste proizvoda (koje su činile do 38 % ukupne izvezene količine) prvotno nisu bile uključene u izračune dampinga jer to društvo nije dostavilo odgovarajuće troškove proizvodnje za te proizvode. Radi izračuna dampinške marže za 100 % izvozne prodaje u EU i zbog toga što to društvo nije dostavilo preciznije podatke, Komisija je odlučila te vrste proizvoda razvrstati u skupine na temelju njihove širine, što je parametar koji manje utječe na trošak proizvodnje i prodajnu cijenu nego gubitak magnetiziranja i debljina. Na toj je osnovi izračunala uobičajenu vrijednost za sve vrste proizvoda. Ispravljeni izračuni dampinga objavljeni su tom društvu i nisu primljene nikakve primjedbe na njih.

3.2.2.4 Dampinška marža

(70) Kad je riječ o društvima Nippon Steel i JFE Steel, usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene pokazala je da je njihova prodaja u EU-u tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ostvarivana po dampinškim cijenama. Za društvo Nippon Steel utvrđena je dampinška marža od približno 31 %, dok je za društvo JFE Steel ona iznosila približno 19 %.

(71) Komisija je stoga zaključila da se damping nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

3.2.3 Vjerojatnost nastavka dampinga

(72) Komisija je na temelju nalaza o dampingu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije analizirala postoji li vjerojatnost nastavka dampinga ako se dopusti istek mjera na uvoz GOES-a iz Japana. Pritom su analizirani sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Japanu i privlačnost tržišta Unije.

(a) Rezervni kapacitet

(73) Na temelju odgovora na upitnik dvaju poznatih japanskih proizvođača izvoznika Komisija je utvrdila da je japanski proizvodni kapacitet tijekom RIPR-a iznosio [350 000–410 000] tona.

(74) Na temelju istog skupa podataka Komisija je utvrdila da je rezervni kapacitet za GOES u Japanu iznosio približno [50 000–110 000] tona.

(75) Društvo Nippon Steel tvrdilo je da je rezervni kapacitet u Japanu precijenjen jer Komisija nije uzela u obzir činjenicu da je proizvodnja u Japanu usmjerena na proizvodnju najtanje vrste GOES-a kojom se ostvaruje manji obujam proizvodnje nego u proizvodnji vrste GOES-a koju proizvodi industrija Unije i ostale predmetne zemlje.

(76) Analiza modela izvezenih u Uniju i druge glavne zemlje u koje se izvozi, kao što su Indija i Meksiko, pokazala je da je većina modela koje je izvozilo društvo Nippon Steel imala sličnu ili veću debljinu nego proizvodi koje je proizvodila industrija Unije. Isto tako, udio tanje vrste GOES-a koja se izvozila u EU bio je znatan i zaista je postojala potražnja za tom vrstom proizvoda na tržištu Unije. Drugim riječima, čak i da se rezervni kapacitet odnosio isključivo na tanje proizvode, što ovdje nije slučaj, na tržištu Unije postojala bi potražnja za tim proizvodima.

(77) Nadalje, Komisija je svoju procjenu rezervnog kapaciteta temeljila na informacijama koje su dostavili japanski proizvođači izvoznici. Stoga Komisiji nije bilo jasno kako bi mogla precijeniti rezervni kapacitet ako su podaci dobiveni od samih proizvođača izvoznika. U svakom slučaju, Komisija je smatrala da tvrdnja koja se odnosila na prinos nije bila ni dovoljno detaljno opisana ni dovoljno potkrijepljena jer u obzir nije uzeta odgovarajuća razlika u proizvodnom kapacitetu ili rezervnom kapacitetu povezana s navodnom razlikom u ostvarenom prinosu. Nadalje, tu je tvrdnju iznijelo samo društvo Nippon Steel i ona nije sadržavala nikakve informacije u pogledu raspona debljine proizvoda drugog glavnog japanskog proizvođača izvoznika. Na temelju prethodno navedenog Komisija je odbacila tu tvrdnju.

(78) Osim toga, Komisija je uzela u obzir to da japanski proizvođači izvoznici proizvode i proizvode od elektročelika s neorijentiranim kristalima („NOES”). GOES i NOES proizvode se s pomoću iste opreme. To znači da je tehnički moguće osloboditi kapacitet koji se koristi za proizvodnju NOES-a i preusmjeriti ga na proizvodnju GOES-a. Takvo bi se preusmjeravanje moglo dogoditi u budućnosti ako japanski proizvođači izvoznici budu imali gospodarski poticaj da to učine. Kao posljedica toga, utvrđeni rezervni kapacitet mogao bi se potencijalno dodatno povećati.

(79) Nakon objave japanska vlada i društvo Nippon Steel tvrdili su da japanski proizvođači ne mogu osloboditi kapacitet namijenjen proizvodnji NOES-a u korist proizvodnje GOES-a za izvoz u EU jer društvo Nippon Steel ugovori s proizvođačima električnih vozila obvezuju na proizvodnju NOES-a. U tom su kontekstu tvrdili da se procjena rezervnog kapaciteta ne bi trebala temeljiti na tom elementu.

(80) Komisija je primila na znanje postojanje obvezujućih ugovora o proizvodnji NOES-a sklopljenih s proizvođačima električnih vozila zbog kojih nije moguće odmah osloboditi kapacitet za proizvodnju GOES-a. Međutim, Komisija je smatrala i da bi japanski proizvođači izvoznici, dođe li do negativnih promjena uvjeta na tržištu električnih vozila, mogli namijeniti veći kapacitet za proizvodnju GOES-a jer ti proizvođači za proizvodnju GOES-a i NOES-a upotrebljavaju istu opremu. U svakom slučaju, bez obzira na kretanje potražnje za NOES-om u narednim godinama, Komisija je smatrala da su njezini zaključci o procjeni rezervnog kapaciteta kako su navedeni u uvodnoj izjavi 74. i dalje valjani jer su utemeljeni na postojanju znatnog rezervnog kapaciteta koji se odnosi samo na GOES i kojemu nije dodan nikakav dodatni kapacitet koji bi se mogao osloboditi, a povezan je s proizvodnjom NOES-a.

(b) Privlačnost tržišta Unije

(81) U smislu veličine, tržište Unije (s potrošnjom od preko 265 000–280 000 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije) među najvećim je tržištima GOES-a u svijetu. Među predmetnim zemljama jedino NRK ima veće domaće tržište od EU-a, dok SAD, Koreja, Rusija i Japan imaju mnogo manju domaću potrošnju.

(82) Utvrđeni rezervni kapacitet odgovara vrijednosti od [28–31 %] potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 259. S druge strane, vjerojatno je da će se taj rezervni kapacitet u velikoj mjeri usmjeriti na tržište Unije u slučaju isteka mjera. Naime, japansko domaće tržište apsorbira približno četvrtinu japanskih proizvodnih kapaciteta, a tradicionalno se gotovo 100 % potreba na tom tržištu zadovoljava domaćom proizvodnjom.

(83) Osim toga, japanska industrija GOES-a usmjerena je na izvoz s obzirom na to da je više od [70–80] % ukupne proizvodnje namijenjeno izvozu. Konačno, Kina i SAD primjenjuju pristojbe za trgovinsku zaštitu kojima se u praksi smanjuje pristup japanskih proizvođača izvoznika tim važnim tržištima. Naročito se japanski izvoz u NRK naglo smanjio odmah nakon što je NRK uveo takve mjere.

(84) Nadalje, japanski proizvođači izvoznici imaju razrađen distribucijski sustav u Europskoj uniji, pa mogu lako povećati isporuke na tržište Unije.

(85) S obzirom na prethodno navedena razmatranja, opravdano je očekivati da se, ako se mjere stave izvan snage, znatan dio trenutačnog japanskog izvoza i rezervnog kapaciteta preusmjeri prema Uniji.

(86) Nakon objave japanska vlada i društvo Nippon Steel tvrdili su da tržište Unije više nije toliko privlačno koliko je bilo tijekom početnog ispitnog postupka te da japanski proizvođači namjeravaju aktivno povećati svoj udio na rastućim azijskim tržištima, pa izvoz iz Japana neće preplaviti tržište Unije u slučaju ukidanja mjera.

(87) Društvo Nippon Steel smatralo je i da je zaključak Komisije o privlačnosti tržišta Unije bio neutemeljen jer se isključivo zasnivao na veličini tog tržišta. S obzirom na to, društvo Nippon Steel uputilo je na druge specifične elemente privlačnosti tržišta Unije, kao što su razina cijena, prisutnost jake domaće industrije, potražnja za određenom vrstom proizvoda, mjere trgovinske zaštite i/ili odvraćajući čimbenici povezani s prijevozom.

(88) Komisija je smatrala da tvrdnja koja se odnosila na azijsko tržište nije potkrijepljena popratnim dokazima. U svakom slučaju, japanski proizvođači izvoznici nastavili su tijekom razmatranog razdoblja izvoziti znatne količine u Uniju te su zadržali svoj tržišni udio na tržištu Unije, unatoč svim čimbenicima koje je navelo društvo Nippon Steel, smanjenju potrošnje i mjerama na snazi.

(89) Osim toga, tržište EU-a bilo je tijekom RIPR-a treće najveće izvozno tržište za japanske proizvođače izvoznike (10). Nadalje, analiza kretanja izvozne prodaje dvaju japanskih proizvođača izvoznika pokazala je da se tijekom razmatranog razdoblja njihov izvoz u zemlje izvan EU-a znatno više smanjio (–[25–35] %) nego izvoz u EU (–[5–15] %) tijekom istog razdoblja.

(90) Osim veličine tržišta EU-a i velikih količina proizvoda koje japanski proizvođači izvoznici mogu na njemu prodavati, Komisija je napomenula i da tržište Unije obilježavaju visoke razine cijena i znatna prisutnost uvoza, što pokazuje privlačnost tog tržišta proizvođačima GOES-a izvan EU-a. Na temelju toga te su tvrdnje odbačene.

(c) Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

(91) Komisija je na temelju navedenoga zaključila da bi se damping vjerojatno nastavio i ubuduće ako se dopusti istek mjera. Uzimajući u obzir dampinške cijene po kojima se GOES izvozio u Uniju tijekom RIPR-a, rezervni kapacitet u Japanu i privlačnost tržišta Unije, Komisija je zaključila i da bi, ako bi se dopustio istek mjera, na tržište Unije vjerojatno ušle znatne količine GOES-a iz Japana po dampinškim cijenama.

3.3 Republika Koreja

3.3.1 Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

3.3.1.1 Uvodne napomene

(92) Budući da nijedan korejski proizvođač izvoznik nije surađivao, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28., Komisija je ukupnu analizu, uključujući izračun dampinga, temeljila na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

(93) Stoga je vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga procijenjena na temelju informacija iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, u kombinaciji s podacima Eurostata i statističkim podacima o izvozu iz baze podataka GTA.

3.3.1.2 Damping

(a) Uobičajena vrijednost

(94) Kako bi utvrdila uobičajenu vrijednost, Komisija je upotrijebila istu metodologiju kao onu koju je podnositelj zahtjeva primijenio u zahtjevu. Budući da pouzdani podaci o cijenama na korejskom domaćem tržištu nisu bili dostupni, Komisija je utvrdila izračunanu uobičajenu vrijednost primjenom metodologije i vrijednosti iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

(b) Izvozne cijene

(95) Cijene izvoza u Uniju utvrđene su na temelju podataka Eurostata.

(c) Usporedba

(96) Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na temelju cijena franko tvornica. U tu su svrhu oduzeti troškovi dostave i osiguranja na temelju informacija navedenih u zahtjevu (115,82 EUR po toni). Tako utvrđena uobičajena vrijednost na razini cijena franko tvornica iznosila je 1 893 EUR po toni, dok je izvozna cijena na razini cijena franko tvornica tijekom RIPR-a iznosila 1 880 EUR po toni.

(d) Damping

(97) Na temelju prethodno navedenoga Komisija je utvrdila da je dampinška marža korejskog izvoza u Uniju bila na razini de minimis, tj. iznosila je manje od 2 %, izraženo kao postotak izvozne cijene.

3.3.2 Vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage

(98) Komisija je analizirala je li vjerojatno da će se damping ponoviti ako se dopusti istek postojećih antidampinških mjera. Pritom je analizirala ponašanje korejskih izvoznika na drugim tržištima, proizvodni i rezervni kapacitet u Koreji i privlačnost tržišta Unije.

(a) Izvoz u treće zemlje

(99) Komisija je analizirala cijene izvoza iz Koreje na ostala treća tržišta tijekom RIPR-a, kako su iskazane u službenim korejskim statističkim podacima iz baze podataka GTA, i te je razine cijena usporedila s uvoznim cijenama. Ta je analiza pokazala da se korejski izvoz na nekoliko drugih korejskih glavnih izvoznih tržišta odvijao po cijenama nižima od cijena izvoza u EU. Prosječna cijena izvoza na treća tržišta tijekom RIPR-a utvrđena je na razini od 1 442 EUR po toni, što je niže od najniže razine najniže uvozne cijene koja se primjenjivala u EU-u i mnogo niže od prosječne cijene na razini cijena franko tvornica za izvoz u EU. Usporedbom tih cijena za treća tržišta s izračunanom uobičajenom vrijednošću utvrđeno je da je razlika u cijeni iznosila približno 30 %.

(100) Stoga se smatralo da je vjerojatno da bi, kad bi se trenutačne mjere stavile izvan snage, korejski proizvođači izvoznici počeli prodavati u Uniji po dampinškim cijenama.

(b) Rezervni kapacitet

(101) Prema dostupnim podacima u zahtjevu za reviziju, procijenjeni proizvodni kapacitet Koreje tijekom RIPR-a iznosi 280 000 tona, a procijenjeni rezervni kapacitet 24 000 tona. Stoga je korejski rezervni kapacitet iznosio približno [7–10] % potrošnje GOES-a u Uniji u RIPR-u.

(c) Privlačnost tržišta Unije

(102) Komisija je utvrdila da je tržište Unije korejskim proizvođačima privlačno zbog razloga navedenih u nastavku.

(103) Prvo, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81., tržište Unije među najvećim je tržištima na svijetu. Drugo, korejska domaća potrošnja pretežito se pokriva domaćom proizvodnjom jer samo oko 19 % nje čini uvoz. Stoga su proizvođači izvoznici uglavnom usmjereni na izvoz.

(104) Treće, nakon uvođenja antidampinških mjera u NRK-u, među ostalim protiv Koreje, i povećanja domaćeg proizvodnog kapaciteta u samoj Kini korejski izvoz u Kinu naglo se smanjio posljednjih godina. Zbog toga bi tržište Unije postalo privlačnije, čime bi se stvorio rizik od mogućeg preusmjeravanja trgovine na Uniju.

(d) Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

(105) Komisija je na temelju navedenoga zaključila da će se damping vjerojatno ponoviti u budućnosti ako se dopusti istek mjera. Uzimajući u obzir rezervni kapacitet u Koreji i niske razine cijena izvoza GOES-a u treće zemlje tijekom RIPR-a, koji se odvijao po dampinškim cijenama kad ga se usporedi s uobičajenom vrijednošću, zajedno s privlačnošću tržišta Unije, Komisija je zaključila i da bi, ako bi se dopustio istek mjera, na tržište Unije vjerojatno ušle znatne količine GOES-a iz Koreje po dampinškim cijenama.

3.4 Sjedinjene Američke Države

3.4.1 Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

3.4.1.1 Uvodne napomene

(106) Budući da nijedan proizvođač izvoznik iz SAD-a nije surađivao, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28., Komisija je ukupnu analizu, uključujući izračun dampinga, temeljila na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

(107) Stoga je vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga procijenjena s pomoću informacija iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, u kombinaciji s drugim izvorima informacija, kao što su Eurostat i baza podataka GTA.

3.4.1.2 Damping

(a) Uobičajena vrijednost

(108) Kako bi utvrdila uobičajenu vrijednost, Komisija je upotrijebila istu metodologiju kao onu koju je podnositelj zahtjeva primijenio u zahtjevu. Budući da pouzdani podaci o cijenama na domaćem tržištu SAD-a nisu bili dostupni, Komisija je utvrdila izračunanu uobičajenu vrijednost primjenom metodologije i vrijednosti iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

(b) Izvozne cijene

(109) Cijene izvoza u Uniju utvrđene su na temelju podataka Eurostata.

(c) Usporedba

(110) Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na temelju cijena franko tvornica. U tu su svrhu oduzeti troškovi dostave i osiguranja na temelju informacija navedenih u zahtjevu (166,66 EUR po toni). Uobičajena vrijednost na razini cijena franko tvornica tijekom RIPR-a time je utvrđena na razini od 2 310 EUR po toni, dok je izvozna cijena tijekom RIPR-a iznosila 1 880 EUR po toni.

(d) Damping

(111) Na temelju prethodno navedenoga Komisija je utvrdila dampinšku maržu na razini od približno 21 %. Komisija je stoga zaključila da se damping nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

3.4.2 Vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage

(112) Komisija je analizirala je li vjerojatno da se damping nastavi ako se dopusti istek postojećih antidampinških mjera. Pritom je analizirala proizvodni i rezervni kapacitet u SAD-u i privlačnost tržišta Unije.

(a) Rezervni kapacitet

(113) Prema informacijama navedenima u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, SAD je tijekom RIPR-a imao procijenjeni proizvodni kapacitet od 265 000 tona i procijenjeni rezervni kapacitet od 77 000 tona. Stoga se samo rezervnim kapacitetom SAD-a može pokriti [27–30] % cjelokupne potrošnje GOES-a u Uniji.

(b) Privlačnost tržišta Unije

(114) Ispitnim postupkom potvrđeno je da je tržište Unije proizvođačima iz SAD-a privlačno zbog razloga navedenih u nastavku.

(115) Prvo, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81., tržište Unije među najvećim je tržištima na svijetu.

(116) Drugo, domaća potrošnja u SAD-u već se pretežito pokriva domaćom proizvodnjom jer je tijekom RIP-a samo oko 15 % nje činio uvoz. Stoga su proizvođači izvoznici usmjereni na izvoz.

(c) Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

(117) Komisija je na temelju navedenoga zaključila da bi se damping vjerojatno nastavio i ubuduće ako se dopusti istek mjera. Uzimajući u obzir dampinške cijene po kojima se GOES izvozio u Uniju tijekom RIPR-a, veliki rezervni kapacitet u SAD-u i privlačnost tržišta Unije, Komisija je zaključila i da bi, ako bi se dopustio istek mjera, na tržište Unije vjerojatno ušle znatne količine GOES-a iz SAD-a po dampinškim cijenama.

3.5 Narodna Republika Kina

3.5.1 Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

3.5.1.1 Postupak za određivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

(118) U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

(119) Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se utvrdi […] da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

(120) Budući da su dostatni dokazi raspoloživi u vrijeme pokretanja ispitnog postupka upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe u vezi s NRK-om, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak u vezi s proizvođačima izvoznicima iz te zemlje na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

(121) Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala proizvođače iz NRK-a da dostave informacije o ulaznim elementima za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Zatražene informacije dostavio je jedan proizvođač izvoznik.

(122) Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je upitnik dostavila i kineskoj vladi. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, podnesu informacije i dostave popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i nije primljen nikakav podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe unutar utvrđenog roka.

(123) Komisija je 30. studenoga 2020. izdala prvu bilješku u dokumentaciji („prva bilješka”), u kojoj je zainteresirane strane pozvala da iznesu stajališta o relevantnim izvorima koje bi Komisija mogla upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugom alinejom osnovne uredbe. Komisija je u toj bilješci navela sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti utvrdila dvije moguće reprezentativne zemlje: Brazil i Rusija.

(124) Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Primljene su primjedbe od Eurofera i grupe Baoshan.

(125) Komisija je na primjedbe na prvu bilješku odgovorila u drugoj bilješci („druga bilješka”) koju je izdala 20. srpnja 2021. i kojom je obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, s Brazilom kao reprezentativnom zemljom. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit utvrditi prema društvu Aperam Inox América so Sul S.A. („Aperam”), proizvođaču iz reprezentativne zemlje. Primljene su primjedbe od Eurofera i grupe Baoshan.

3.5.1.2 Nesuradnja kineske vlade

(126) Nakon pokretanja ispitnog postupka na temelju članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik o postojanju poremećaja. No kineska vlada nije dostavila odgovor. Komisija je 24. rujna 2021. verbalnom notom obavijestila kinesku vladu da namjerava primijeniti članak 18. osnovne uredbe u pogledu mogućeg postojanja znatnih poremećaja na kineskom domaćem tržištu za GOES u smislu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Komisija je pozvala kinesku vladu da dostavi primjedbe o primjeni članka 18. Nije zaprimljena nijedna primjedba.

3.5.1.3 Postojanje znatnih poremećaja

(127) U nedavnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u (11) Komisija je utvrdila postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je i u ovom ispitnom postupku na temelju raspoloživih dokaza zaključila da je primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe prikladna.

(128) U tim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila postojanje znatnih državnih intervencija u NRK-u kojima se narušava djelotvorna raspodjela resursa u skladu s tržišnim načelima (12). Komisija je prvenstveno zaključila da je znatan dio sektora čelika, kojem GOES pripada, i dalje u vlasništvu kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (13), kao i da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (14). Osim toga, Komisija je utvrdila da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. U načelu, zbog sustava planiranja u NRK-u resursi su općenito koncentrirani u sektorima za koje je kineska vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (15). Nadalje, Komisija je zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja posebno kad se omogućuje nastavak poslovanja insolventnih društava i pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (16). Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u području troškova plaća u sektoru čelika u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (17) i poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno kad je riječ o pristupu kapitalu za poslovne subjekte u NRK-u (18).

(129) Kao u prethodnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u, Komisija je u ovom ispitnom postupku ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u zahtjevu i Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, kako je u tom smislu utvrđeno i u prethodnim ispitnim postupcima.

(130) Zahtjev je sadržavao informacije o narušavajućim učincima 13. petogodišnjeg plana za čelik na industriju čelika. Nadalje, u zahtjevu se upućivalo na nalaze vlade SAD-a o tome da u Kini postoji državna kontrola koja se odnosi na relativno jaku kontrolu u sektoru čelika preko SASAC-a i apsolutnu kontrolu u sektoru električne energije (19). U zahtjevu se nadalje primjećuje da se GOES, kao i organski prevučeni proizvodi od čelika, proizvodi od toplovaljanih koluta. Stoga se isti poremećaji koje je Komisija uočila u pogledu organski prevučenih proizvoda od čelika u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2019/687 (20) odnose i na GOES. U zahtjevu se primjećuje i da su dva glavna kineska proizvođača izvoznika u ispitnom postupku o GOES-u, društva Baosteel i WISCO, ujedno i proizvođači izvoznici organski prevučenih proizvoda od čelika koji su obuhvaćeni konačnim mjerama za te proizvode. Krajem 2016. društva Baosteel i WISCO spojila su se i time postala najveći kineski proizvođač čelika. U zahtjevu se upućivalo i na antisubvencijski postupak o toplovaljanim plosnatim proizvodima od čelika (21), u kojem je Komisija utvrdila niz subvencija koje upućuju na postojanje poremećaja u tom sektoru. Konačno, u zahtjevu je navedena financijska potpora koju su primili društvo Baosteel i drugi proizvođači, kako je dokazano u izvješću koje je izradila Koalicija industrije čelika (22) i nalazima iz nekoliko ispitnih postupaka za utvrđivanje kompenzacijskih pristojbi koje je proveo SAD (23).

(131) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 126., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj pritužbe, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

(132) Konkretno, znatan dio sektora industrije čelika i dalje je u vlasništvu kineske vlade. Mnogi najveći proizvođači u državnom su vlasništvu. Primjerice, društvo Baosteel, koje je glavni izvoznik GOES-a, veliko je kinesko poduzeće u državnom vlasništvu koje se bavi proizvodnjom čelika te je dio nedavno konsolidiranog društva China Baowu Steel Group Co. Ltd., koje čine bivša društva Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. i Wuhan Iron & Steel (24). Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, od pet kineskih proizvođača čelika na popisu 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika četiri su poduzeća u državnom vlasništvu (25). Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje u 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje čelika u približno deset velikih poduzeća (26). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (27). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (28). Dva proizvođača GOES-a u Kini, društva Baosteel i WISCO (koja su dio grupe Baoshan) u državnom su vlasništvu.

(133) Kad je riječ o tome da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, u ispitnom postupku utvrđeno je postojanje osobnih veza između proizvođača proizvoda iz postupka revizije i KPK-a, kao što su članovi KPK-a među višim rukovodstvom ili u upravnom odboru grupe Baoshan.

(134) U sektoru GOES-a i privatna i javna poduzeća politički se nadziru i usmjeravaju. Sljedeći primjeri prikazuju prethodno navedeni trend sve veće razine intervencije kineske vlade u tom sektoru. Mnogi proizvođači GOES-a na svojim internetskim stranicama izričito naglašavaju aktivnosti razvoja partije, imaju članove partije u upravi društva i ističu svoju pripadnost KPK-u. U ispitnom postupku otkriveno je da se aktivnosti razvoja partije provode i u društvu Baosteel i u društvu WISCO. Društvo Baosteel opisuje aktivnosti razvoja partije na sljedeći način: „Preuzeti glavnu odgovornost za strogo i sveobuhvatno upravljanje partijom; usmjeravati ideološki i politički rad društva, rad ujedinjene fronte, izgradnju duhovne civilizacije, izgradnju korporativne kulture i masovni rad kao što su sindikati i Savez komunističke omladine; voditi izgradnju partijske i poštene vlade, podržati disciplinske odbore kako bi uspješno mogli ispuniti svoje nadzorne odgovornosti (29)”. Društvo WISCO na svojim internetskim stranicama navodi da je na prvom kongresu članova Komunističke partije Kine u društvu WISCO Group Co., Ltd., koji je održan 22. siječnja 2021., „odlučeno da se u potpunosti uspostavi vodeća uloga partijskog komiteta u ‚usmjeravanju, upravljanju cjelokupnom situacijom i osiguravanju provedbe’, poboljšaju politička stajališta i ojača odgovornost i u što većoj mjeri promiče provedba razvojne strategije ‚1345’ (30)”.

(135) Nadalje, u sektoru GOES-a na snazi su politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili se na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe.

(136) Iako je industrija GOES-a specijalizirana, a tijekom ispitnog postupka nije bilo moguće potvrditi postojanje posebnih dokumenata o politikama kojima bi se usmjeravao njezin razvoj, ona ima koristi od vladina usmjeravanja i intervencija u vezi s čelikom i glavnim sirovinama za proizvodnju GOES-a, tj. čelikom i željeznom rudom.

(137) Kineska vlada industriju čelika smatra ključnom industrijom (31). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik, a izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.” koji je na snazi tijekom RIP-a. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj (32)”. Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (33). U 13. petogodišnjem planu za gospodarski i socijalni razvoj (34), koji se primjenjivao tijekom RIP-a, predviđeno je pružanje potpore poduzećima koja proizvode vrste proizvoda od čelika visoke klase. U prvom je planu i postizanje kvalitete, trajnosti i pouzdanosti proizvoda podupiranjem društava koja upotrebljavaju tehnologije povezane s proizvodnjom, preciznim valjanjem i poboljšanjem kvalitete čistog čelika (35).

(138) U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.)” (36) („Katalog”) čelik se navodi kao poticana industrija. Željezo je važna sirovina za proizvodnju GOES-a. Tijekom RIP-a željezna ruda bila je obuhvaćena Nacionalnim planom za mineralne resurse za razdoblje 2016.–2020. Planom je, među ostalim, predviđeno „osigurati koncentraciju poduzeća i razviti velike i srednje rudnike konkurentne na tržištu”, „usmjeravati lokalne resurse tako da ih se preusmjeri u velike rudarske grupe”, „smanjiti opterećenje poduzeća za željeznu rudu, povećati konkurentnost domaćih poduzeća za željeznu rudu”, „primjereno upravljati razvojem rudnika dubine od 1 000 metara i malih rudnika niskokvalitetne željezne rude”.

(139) Željezna ruda spomenuta je i u 13. petogodišnjem planu za željezo za razdoblje 2016.–2020., koji je bio na snazi u razdoblju ispitnog postupka. Planom za željeznu rudu predviđeno je: „nastaviti podupirati istraživanja na domaćim ključnim mineralnim područjima, […], podupirati niz postojećih i vrlo konkurentnih domaćih poduzeća za željeznu rudu, zahvaljujući širem i jačem razvoju, […] i ojačati ulogu domaćih baza mineralnih resursa u smislu sigurnosti (opskrbe).”

(140) Željezna ruda ima status strateške industrije u nastajanju i stoga je obuhvaćena 13. petogodišnjim planom za strateške industrije u nastajanju. NDRC je osim toga uključio željeznu rudu, sirovo željezo i ferolegure u Katalog smjernica za prilagodbu industrije za 2019. Ferolegure je spomenulo i Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija u Katalogu smjernica za razvoj i prijenos industrije za 2018.

(141) Navedeni primjeri povezani s čelikom i željezom upućuju na to da kineska vlada nadalje usmjerava razvoj sektora GOES-a u skladu s brojnim instrumentima politike i direktivama te da upravlja gotovo svakim aspektom razvoja i funkcioniranja tog sektora. Stoga industrija GOES-a ima koristi od vladina usmjeravanja i intervencija u vezi s čelikom i glavnom sirovinom za proizvodnju GOES-a, tj. željeznom rudom.

(142) Osim toga, proizvođači GOES-a usto su korisnici državnih subvencija, što jasno upućuje na interes države u tom sektoru. Tijekom ispitnog postupka Komisija je utvrdila da su ta dva proizvođača GOES-a, društva Baosteel (37) i WISCO (38), ostvarila korist od izravnih državnih subvencija.

(143) Ukratko, kineska vlada uvela je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju čelika i željeza, što obuhvaća GOES. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

(144) Ovim ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi dokazi da diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju i vlasništvu iz članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe u sektoru GOES-a iz prethodne uvodne izjave 128. ne bi utjecali na proizvođače proizvoda iz postupka revizije.

(145) Na sektor GOES-a utječu i poremećaji u području troškova plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 128. Ti poremećaji utječu na sektor izravno (kad je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kad je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) (39).

(146) Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni dokazi o tome da na sektor GOES-a ne utječu državne intervencije u financijskom sustavu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 128. Prema tome, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

(147) Naposljetku, Komisija podsjeća da su za proizvodnju GOES-a potrebni razni ulazni elementi. Kada proizvođači GOES-a kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) izložene su istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima, mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala i dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

(148) Stoga ne samo da domaće prodajne cijene GOES-a nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza faktora proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje.

(149) Kineska vlada nije iznijela nikakve dokaze ni argumente koji upućuju na suprotno. Jedna grupa proizvođača izvoznika, to jest društva Baosteel i WISCO („grupa Baoshan”), dostavila je niz primjedbi o postojanju znatnih poremećaja.

(150) Prvo, grupa Baoshan naglasila je da tvrdnju o „znatnim poremećajima” u Kini ne bi trebalo prihvatiti kao zadani zaključak. Grupa Baoshan tvrdila je da Komisija ne bi trebala prikupljati informacije potrebne za izračun uobičajene vrijednosti na temelju metodologije reprezentativne zemlje na početku ispitnog postupka, tj. prije nego što se u određenom ispitnom postupku utvrdi i potvrdi postojanje znatnih poremećaja. Prema stajalištu grupe Baoshan, takve informacije trebale bi se prikupljati tek nakon što Komisija potvrdi činjenice koje su potrebne da bi se primijenile odredbe iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Primijetila je i da se zahtjev uvelike oslanja na Izvješće o Kini, koje prema stajalištu grupe Baoshan ne ispunjava standarde nepristranih i objektivnih dokaza jer je sastavljeno kako bi se europskoj industriji olakšalo podnošenje pritužbi. Nadalje, grupa Baoshan tvrdila je da su točnost informacija navedenih u izvješću Komisije i njihova relevantnost za ovaj postupak vrlo upitne zbog toga što je izvješće objavljeno 2017. te uključuje sadržaj i upućivanja iz 2016. i prethodnih godina, pa stoga nije primjenjivo na razdoblje ispitnog postupka u ovom ispitnom postupku. Osim toga, grupa Baoshan primijetila je da Izvješće o Kini ne obuhvaća GOES, već samo sektor industrije čelika, te da nalazi o čeliku nisu nužno relevantni za GOES.

(151) Komisija je smatrala da su dokazi navedeni u Obavijesti o pokretanju postupka bili dovoljni da se opravda pokretanje ispitnog postupka na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Doista, iako se utvrđivanje stvarnog postojanja znatnih poremećaja i posljedične primjene metodologije propisane člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) provodi samo u trenutku privremene i/ili konačne objave, člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) utvrđuje se obveza prikupljanja podataka potrebnih za primjenu te metodologije ako je ispitni postupak pokrenut na toj osnovi. U tom je slučaju Komisija smatrala da su dokazi o znatnim poremećajima koje je dostavio podnositelj zahtjeva dostatni za pokretanje ispitnog postupka na toj osnovi. U Obavijesti o pokretanju postupka to je jasno navedeno u točki 3. u skladu s obvezom iz članka 2. stavka 6.a točke (e) osnovne uredbe. Stoga je Komisija poduzela potrebne mjere kako bi mogla primijeniti metodologiju iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u slučaju da se tijekom ispitnog postupka potvrdi postojanje znatnih poremećaja.

(152) Komisija u pogledu tvrdnje o nedostatku nepristranosti u izvješću napominje da je to izvješće sveobuhvatan dokument koji se temelji na opsežnim objektivnim dokazima, uključujući zakonodavstvo, propise i druge službene dokumente o politikama koje je objavila kineska vlada, izvješća trećih strana iz međunarodnih organizacija, akademske studije i članke znanstvenika te druge pouzdane neovisne izvore. Izvješće je stavljeno na raspolaganje javnosti u prosincu 2017. kako bi svaka zainteresirana strana imala dovoljno vremena da ga ospori, dopuni ili dostavi primjedbe na njega i na dokaze na kojima se ono temelji. Kad je riječ o argumentu da je izvješće zastarjelo, Komisija podsjeća da dosad nisu dostavljeni dokazi koji bi to pokazali. Naprotiv, Komisija posebno napominje da su glavni dokumenti o politici i dokazi iz izvješća, uključujući relevantne petogodišnje planove i zakonodavstvo koji se primjenjuju na proizvod iz postupka revizije, i dalje bili relevantni tijekom RIPR-a te da ni grupa Baoshan ni druge strane nisu dokazali suprotno.

(153) Kad je riječ o argumentu da izvješće Komisije ne sadržava posebno poglavlje o GOES-u, već samo općenito o čeliku, Komisija je prvo napomenula da je GOES specijalizirana vrsta čelika, pa se odredbe o čeliku općenito primjenjuju i na GOES. S druge strane, postojanje znatnih poremećaja koji dovode do primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe nije povezano s postojanjem posebnog sektorskog poglavlja o proizvodu iz ispitnog postupka. U izvješću su opisane različite vrste poremećaja prisutne u NRK-u koje su međusobno povezane i primjenjuju se u cijelom kineskom gospodarstvu te utječu na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka. Stoga su tvrdnje grupe Baoshan odbačene.

(154) Ukratko, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku.

3.5.1.4 Reprezentativna zemlja

(a) Opće napomene

(155) Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe: — sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku Kine (40); — proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (41), — Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji — ko postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi, ako je to moguće, trebalo dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

(156) Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 123. i 125., Komisija je objavila dvije bilješke za dokumentaciju o izvorima određivanja uobičajene vrijednosti: prvu bilješku o faktorima proizvodnje od 30. studenoga 2020. („prva bilješka”) i drugu bilješku o faktorima proizvodnje od 20. srpnja 2021. („druga bilješka”). U tim su bilješkama opisane činjenice i dokazi na kojima se temelje relevantni kriteriji te su razmotrene primjedbe strana o tim elementima i o relevantnim izvorima. Komisija je u drugoj bilješci obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da Brazil smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom u ovom slučaju ako se potvrdi postojanje znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe.

(b) Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u

(157) Komisija je u prvoj bilješci utvrdila da su, prema Svjetskoj banci, Brazil i Rusija zemlje sa sličnom razinom gospodarskog razvoja kao Kina, tj. Svjetska banka ih je na temelju bruto nacionalnog dohotka svrstala u kategoriju zemalja s „visokim srednjim dohotkom” za koje je poznato da se u njima proizvodi proizvod iz postupka revizije. Industrija Unije predložila je i Južnu Koreju kao navodno odgovarajuću reprezentativnu zemlju. Međutim, s obzirom na stupanj gospodarskog razvoja Južne Koreje prema klasifikaciji Svjetske banke, ta se zemlja nije mogla uzeti u obzir.

(158) Nastavno na prvu bilješku, industrija Unije tvrdila je da se člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe Komisiji daje široko diskrecijsko pravo na određivanje odgovarajuće reprezentativne zemlje te da se tim odredbama koncept sličnog stupnja gospodarskog razvoja ne ograničava na zemlje koje je Svjetska banka razvrstala u istu skupinu prema bruto nacionalnom dohotku. Konkretno, industrija Unije tvrdila je da, iako skupine zemalja prema bruto nacionalnom dohotku iz klasifikacije Svjetske banke mogu imati smisla u mnogim slučajevima, one nemaju smisla kad je riječ o industriji GOES-a, koja je predmet ovog postupka revizije. Razlog je tomu činjenica da je GOES jedinstven visokotehnološki proizvod od čelika te da kineski proizvođač izvoznik ima postrojenja za GOES koja su izgrađena po najvišim međunarodnim standardima i u Europsku uniju izvozi uglavnom visoko propusni GOES (vrhunske kvalitete). Industrija Unije tvrdila je i da proizvođač iz Brazila nije uspio postići slične razine kvalitete, a kineski proizvođač izvoznik na istom je stupnju gospodarskog razvoja i tehnologije kao i korejsko postrojenje POSCO, pa je prema stajalištu industrije Unije Koreja najprikladnija reprezentativna zemlja.

(159) Kad je riječ o primjeni klasifikacije Svjetske banke, u članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe utvrđuje se da za potrebe izračunavanja uobičajene vrijednosti u slučaju zemalja sa znatnim poremećajima Komisija može upotrijebiti reprezentativna zemlja koja je na sličnom stupnju gospodarskog razvoja kao zemlja izvoznica. Kako bi u svakom predmetu odredila koje zemlje imaju sličnu razinu gospodarskog razvoja kao zemlja izvoznica, Komisija se služi zemljama koje je Svjetska banka razvrstala u istu kategoriju dohotka. Komisija to čini koristeći se svojim diskrecijskim pravom tumačenja i primjene osnovne uredbe u okolnostima u kojima joj je to prepušteno, što je više puta potvrdio Sud. Komisija je smatrala da joj ta baza podataka pruža dovoljan broj potencijalno primjerenih zemalja na sličnom stupnju razvoja za odabir najprikladnije reprezentativne zemlje u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

(160) U ovom je slučaju relevantna kategorija Svjetske banke, u koju je svrstan NRK, bila kategorija zemalja s višim srednjim dohotkom. Dakle, Koreja nije imala sličan stupanj gospodarskog razvoja kao NRK, pa se smatralo da ne ispunjava kriterij utvrđen u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe.

(161) Nastavno na drugu bilješku, Eurofer je tvrdio da procjena Komisije koja se temelji na stupnju gospodarskog razvoja cijele zemlje i pozivanju na klasifikaciju Svjetske banke nema smisla te da bi u obzir trebalo uzeti stupanj gospodarskog razvoja kineske industrije GOES-a. U tom je kontekstu Eurofer tvrdio da korejska i japanska industrija GOES-a imaju sličan stupanj gospodarskog razvoja kao i kineska industrija GOES-a. S obzirom na nesuradnju korejskih proizvođača izvoznika, Eurofer je tvrdio da bi Komisija za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti mogla upotrijebiti Japan kao reprezentativnu zemlju za Kinu i osloniti se na informacije koje je dostavilo društvo Nippon Steel.

(162) Komisija je smatrala da se tekst članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe ne može tako usko tumačiti jer se u njemu ne navodi pristup za pojedinačne sektore. Nadalje, Eurofer nije naveo nikakav neovisan izvor na temelju kojeg bi Komisija mogla utvrditi da korejska i japanska industrija GOES-a imaju sličan stupanj gospodarskog razvoja. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena.

(c) Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

(163) Komisija je u prvoj bilješci navela da su za zemlje koje su utvrđene kao zemlje u kojima se proizvodi proizvod iz postupka revizije, tj. Brazil i Rusiju, javni podaci bili dostupni samo za jednog proizvođača proizvoda iz postupka revizije iz Brazila, tj. društvo Aperam Inox América do Sul S.A. („Aperam”), za kalendarsku godinu 2019. S obzirom na to, Komisija je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe i, ako to smatraju prikladnim, predlože druge proizvođače proizvoda iz ispitnog postupka u reprezentativnoj zemlji po njihovu izboru koja ispunjava kriterije iz članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe, za koje su lako dostupni financijski izvještaji koji sadržavaju relevantne podatke.

(164) Nastavno na prvu bilješku, nijedna zainteresirana strana nije iznijela primjedbe na društvo Aperam niti je dostavila relevantne javne financijske podatke o proizvođaču GOES-a u potencijalnoj reprezentativnoj zemlji.

(165) Nastavno na drugu bilješku, Eurofer se složio s time da je Brazil prikladnija zemlja od Rusije. Unatoč tomu, tvrdio je da društvo Aperam tehnički nije sposobno proizvoditi proizvode visokog stupnja kvalitete kakve grupa Baoshan izvozi u EU zbog nedovoljnog ulaganja u tehnologiju, postupke i stručno znanje koji su potrebni za proizvode te razine kvalitete. Konkretno, Eurofer je naveo razinu amortizacije, koja je navodno bila preniska i trebalo bi je prilagoditi u skladu s razinom u Uniji ili razinom korejskih proizvođača.

(166) Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 180., Komisija se pri izračunu uobičajene vrijednosti nije oslanjala na razinu amortizacije društva Aperam. Naime, podaci društva Aperam koji su upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti odnosili su se samo na postotke troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i dobiti. Kad je riječ o amortizaciji i drugim režijskim troškovima, Komisija se oslanjala na režijske troškove grupe Baoshan izražene kao postotak drugih troškova proizvodnje i taj je postotak primijenila na „ponovno izračunane” troškove proizvodnje. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena.

(167) Nakon druge bilješke Eurofer je tvrdio i da bi Komisija financijske podatke društva Aperam za kalendarsku godinu 2020. trebala uključiti u svoj izračun troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i dobiti za razdoblje ispitnog postupka revizije.

(168) Komisija je tu tvrdnju prihvatila, ali se na kraju oslanjala samo na podatke za 2020. jer, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 203., u financijskim izvještajima za 2019. nije iskazana dobit nakon isključenja neoperativnih troškova.

(169) Komisija je u prvoj bilješci navela popis svih faktora proizvodnje, kao što su sirovine, rad i energija koji se koriste u proizvodnji GOES-a. Komisija je u istoj bilješci smatrala da postoje trgovinska ograničenja za određene faktore proizvodnje koja se temelje na OECD-ovu Inventaru izvoznih ograničenja u vezi s industrijskim sirovinama (42), a naročito na popisu izvoznih ograničenja u vezi s industrijskim sirovinama za Brazil (HS 7225 11 i 7226 11) i Rusiju (HS 7204 10 do 7204 50). Nadalje, kad je riječ o Rusiji, u Radnom dokumentu službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Ruske Federacije u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite (SWD(2020) 242) utvrđeni su i znatni poremećaji u sektorima prirodnog plina (43) i električne energije (44), visoke razine državne intervencije i visoke razine koncentracije i vertikalne integracije u ključnim sektorima sirovina, industrije čelika i prijevoza (45) te postojanje uvoznih carina na GOES (HS 7225 11 i 7226 11). S obzirom na ta trgovinska ograničenja i znatne poremećaje, Komisija je u toj fazi smatrala da bi Brazil bio prikladna reprezentativna zemlja te je pozvala strane da iznesu primjedbe o prikladnosti mogućih reprezentativnih zemalja.

(170) Nastavno na prvu bilješku, industrija Unije iznijela je dodatne argumente uz one navedene u prvoj bilješci o razlozima zbog kojih je Rusija manje prikladna reprezentativna zemlja u odnosu na Brazil.

(171) Nadalje, Komisija je napomenula da nijedna strana nije osporavala njezine nalaze iz odjeljka 2. prve bilješke o nedostacima koji su utvrđeni za Rusiju kao reprezentativnu zemlju. Stoga je Komisija zaključila da je Brazil odgovarajuća zemlja jer ispunjava sve kriterije, tj. na usporedivu je stupnju razvoja u odnosu na Kinu, ima proizvođača GOES-a, a podaci o tom proizvođaču lako su dostupni za razdoblje ispitnog postupka revizije.

(d) Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

(172) Budući da se na temelju svih navedenih elemenata utvrdilo da je Brazil odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe.

(e) Zaključak

(173) S obzirom na prethodnu analizu, Komisija je odlučila Brazil odgovarajućom reprezentativnom zemljom za potrebe članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe.

3.5.1.5 Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

(a) Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

(174) Komisija je u prvoj bilješci navela faktore proizvodnje kao što su materijali, energija i radna snaga koje proizvođač izvoznik upotrebljava u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože javno dostupne podatke o nenarušenim vrijednostima za svaki od faktora proizvodnje u toj bilješci.

(175) U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe Komisija je utvrdila i izvore koji će se upotrebljavati za utvrđivanje nenarušenih cijena i referentnih vrijednosti. Glavni izvor koji je Komisija predložila za upotrebu bila je baza podataka Global Trade Atlas („GTA”). Naposljetku, Komisija je u istoj bilješci utvrdila oznake Harmoniziranog sustava (HS) ili oznake robe koje se među ostalim upotrebljavaju u EU-u, Kanadi ili Brazilu za faktore proizvodnje koje se, na temelju informacija koje su dostavile zainteresirane strane, prvotno namjeravalo upotrijebiti za analizu na temelju baze podataka GTA.

(176) Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože javno dostupne informacije o nenarušenim vrijednostima za svaki od čimbenika proizvodnje navedenih u toj bilješci.

(177) Na temelju prijedloga da se Brazil upotrijebi kao reprezentativna zemlja Komisija je u drugoj bilješci obavijestila zainteresirane strane da će upotrijebiti bazu podataka GTA kako bi utvrdila nenarušene troškove većine sirovina.

(b) Podaci upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti

(178) Komisija je utvrdila popis faktora proizvodnje i izvore koji će se upotrijebiti za sve faktore proizvodnje kao što su materijali, energija i rad koje proizvođači izvoznici koriste u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Komisija nije primila nijednu primjedbu o popisu faktora proizvodnje.

(179) Uzimajući u obzir sve informacije koje su dostavile zainteresirane strane i koje su prikupljene tijekom provjera na daljinu, utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i njihovi izvori kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe: Tablica 1. Faktori proizvodnje GOES-a Faktor proizvodnje Oznaka robe Nenarušena vrijednost Mjerna jedinica Sirovine Željezna ruda 2601 11 729,85 Tona Sinterirana 2601 12 10 , 2601 12 90 945,20 Tona željezna ruda Željezna troska 2619 712,97 Tona Kameni ugljen za proizvodnju koksa 2701 12 1 076,38 Tona Otpaci od čelika 7204 10 865,57 Tona Ferosilicij 7202 21 12 766,44 Tona Feroniobij 7202 93 155 625,46 Tona Aluminij 7601 10 14 547,25 Tona Ferokrom 7202 41 9 107,45 Tona Bakar 7402 42 514,89 Tona Vapnenac 2521 98,65 Tona Živo vapno 2522 10 1 091,01 Tona Kositar 8001 10 586 967,35 Tona Ferofosfor 7202 99 10 33 143,39 Tona Mangan 8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90 16 138,58 Tona Magnezijev oksid (MgO) 2519 90 10 , 2519 90 90 (Francuska) 44 837,45 Tona Potrošni materijal Rad Rad 84,59 po radniku po satu Energija Električna energija 2716 8 251,91 kWh Prirodni plin 2711 11 3,42 –3,72 M3 Nafta 2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99 2,29 1 000 M3 Koks 2704 00 11 , 2704 00 12 , 1 878,96 Tona 2704 00 90 Ugljen 2701 11 768,01 Tona Ugljeni plin 2705 0,59 1 000 M3 Vodik 2804 10 (Kanada) 2,74 M3

(180) Nadalje, Komisija je uključila vrijednost za režijske troškove proizvodnje kako bi obuhvatila troškove koji nisu uključeni u prethodno navedene faktore proizvodnje, kao što su amortizacija i ostali fiksni troškovi koji se ne mogu kvantificirati. S obzirom na nedostatak relevantnih podataka u javno dostupnim financijskim podacima društva Aperam potrebnih za utvrđivanje iznosa režijskih troškova, umjesto njih su upotrijebljeni podaci proizvođača izvoznika, koji su primijenjeni na „ponovno izračunane” troškove proizvodnje. Metodologija je propisno objašnjena u odjeljku 3.5.1.6.

(181) Nakon druge bilješke Eurofer je zatražio od Komisije da uobičajenu vrijednost izračuna izravno u EUR kako bi se izbjegla narušavanja zbog deviznih tečajeva za CNY. Kad je riječ o valuti koja se koristila za izračun dampinga, Eurofer nije iznio nikakve dokaze o narušavanju. Komisija je na temelju toga provela izračun dampinga u skladu sa svojom standardnom praksom, tj. na temelju valute zemlje izvoznice.

(c) Sirovine

(182) Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju podataka iz baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine i troškovi prijevoza. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja osim NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a i koje su navedene u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (46). Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je u uvodnoj izjavi 154. zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Nakon isključenja uvoza iz NRK-a u reprezentativnu zemlju obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je reprezentativan (u prosjeku iznad 90 %).

(183) Za određeni broj čimbenika proizvodnje stvarni troškovi proizvođača izvoznika koji surađuju činili su zanemariv udio u ukupnim troškovima sirovina u razdoblju ispitnog postupka revizije. Budući da vrijednost upotrijebljena za njih nije imala znatan utjecaj na izračune dampinške marže neovisno o upotrijebljenom izvoru, Komisija je odlučila te troškove uključiti u potrošni materijal, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 209.

(184) Komisija je troškove prijevoza koje proizvođač izvoznik koji surađuje snosi za isporuku sirovina izrazila kao postotak stvarnog troška tih sirovina i zatim je taj postotak primijenila na nenarušeni trošak tih istih sirovina kako bi dobila nenarušene troškove prijevoza. Komisija je smatrala da se u kontekstu ovog ispitnog postupka omjer između troškova koje proizvođač izvoznik snosi za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva.

(185) Nakon prve bilješke grupa Baoshan tvrdila je da su za određene sirovine (vodik, dušik, kisik i kositar) cijene u Brazilu mnogo više nego u Rusiji, uglavnom zbog vrlo niskih razina uvoza u Brazil. U tom je kontekstu pozvala Komisiju na upotrebu alternativnih izvora na temelju članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, kao što su međunarodne cijene ili domaći troškovi u Kini.

(186) Komisija je smatrala da se kisik, dušik i kositar u Brazil uvoze u reprezentativnim količinama. Stoga je tvrdnja koja se odnosila na te sirovine prvo odbačena. Međutim, kad je riječ o vodiku, Komisija je primijetila da su razine uvoza i razlike u cijeni zaista znatne. Stoga je Komisija smatrala da je najprimjerenije upotrijebiti podatke najvećeg svjetskog izvoznika vodika, a to je Kanada. Budući da nisu postojale znatne razlike u razinama uvoza i cijena za kositar, Komisija se oslanjala na podatke o cjelokupnom uvozu u Brazil.

(187) Nakon druge bilješke grupa Baoshan tvrdila je da su izračunane cijene uvoza dušika i kisika u Brazil pogrešne jer su postojale znatne razlike u jediničnoj cijeni ovisno o zemlji podrijetla. Navela je da su uvozne cijene za dušik i kisik podrijetlom iz Paragvaja bile 11 odnosno 8 puta niže od prosječne uvozne cijene, što upućuje na znatne razlike u uvoznim cijenama ovisno o zemlji podrijetla. Nadalje, tvrdila je da se na Paragvaj odnosilo preko 98 % odnosno 70 % obujma uvoza dušika i kisika. Nadalje, grupa Baoshan tvrdila je da je jedinična cijena za te sirovine bila znatno niža od prosječne uvozne cijene. Na temelju toga i uzimajući u obzir udio tih dviju sirovina, grupa Baoshan predložila je da se dušik i kisik smatraju potrošnim materijalom ili da se izračun provede na temelju uvozne cijene za dušik i kisik isključivo podrijetlom iz Paragvaja.

(188) S obzirom na udio troškova za dušik i kisik u troškovima proizvodnje i uočene razlike u cijenama, Komisija je smatrala da je primjereno smatrati te sirovine potrošnim materijalom.

(189) Nakon prve bilješke industrija Unije tvrdila je da su za proizvodnju GOES-a potrebni željezna ruda i magnezijev oksid visoke kvalitete i da to nije obuhvaćeno statističkim podacima o uvozu, koji se temelje na oznakama HS-a ili oznakama reprezentativne zemlje, koje obično obuhvaćaju sve stupnjeve kvalitete.

(190) Komisija je tu tvrdnju smatrala opravdanom jer je GOES zaista vrlo sofisticiran proizvod, mnogo skuplji od običnih vrsta čelika i zahtijeva posebne upute za proizvodnju i sirovine vrlo visoke/visoke kvalitete, čak i na početku proizvodnog lanca za proizvodnju željeza. Budući da podaci koje je dostavio proizvođač izvoznik Komisiji nisu omogućili da zasebno analizira željeznu rudu određenog stupnja kvalitete koja se posebno upotrebljava u proizvodnji GOES-a, Komisija je smatrala da je cijena koncentrata željezne rude s udjelom željeza (Fe) od 66 % s internetskih stranica Fastmarkets (47) najprimjerenija referentna vrijednost.

(191) Komisija je smatrala da je magnezijev oksid („MgO”) koji se upotrebljava u proizvodnji GOES-a mnogo veće kvalitete od onog koji se uvozi u Brazil. Carinske oznake reprezentativne zemlje za magnezijev oksid obuhvaćaju više stupnjeva kvalitete magnezijeva oksida, a ne samo vrlo određene stupnjeve koji se koriste u proizvodnji GOES-a. Osim toga, takav magnezijev oksid proizvodi vrlo mali broj proizvođača koji se nalaze u vrlo malom broju zemalja, od kojih je jedna Francuska. Naime, vrsta magnezijeva oksida koji se upotrebljava za GOES, a koji su naveli kineski proizvođač izvoznik i industrija Unije, mnogo je puta skuplji od magnezijeva oksida koji se uvozi u Brazil. Stoga magnezijev oksid koji se uvozi u Brazil nije odgovarajuća referentna vrijednost za magnezijev oksid koji se upotrebljava za proizvodnju GOES-a. Komisija je stoga smatrala da je izvoz, kako je naveden u bazi podataka Comext, iz Francuske kao velikog proizvođača magnezijeva oksida za GOES koji se izvozi u zemlje u kojima se proizvodi GOES (48), isključujući magnezijev oksid koji se izvozi u NRK i onaj koji ostaje u Uniji, odgovarajuća referentna vrijednost koja odražava međunarodne cijene izvan Unije i Kine.

(192) Komisija je smatrala da cijene uvoza u Brazil, kako su navedene u bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”), nisu reprezentativne za koksni ugljen i komprimirani zrak. Nadalje, te su cijene izazvale ozbiljne probleme u pogledu konverzije.

(193) Zbog nedostatka konkretnih informacija o stupnjevima kvalitete koksnog ugljena koji upotrebljava kineski proizvođač izvoznik, Komisija je odgovarajućom cijenom smatrala cijenu vrhunskog koksnog kamenog ugljena (koji ima najvišu kvalitetu) prema podacima navedenima na internetskim stranicama Fastmarkets. Naime, u ispitnom postupku pokazalo se da je referentna cijena koksnog ugljena s najvišim stupnjem kvalitete i dalje bila niža od cijene koju je naveo proizvođač izvoznik za svoje nabave koksnog ugljena. To je još jedna naznaka da je proizvođač izvoznik u svojem postupku proizvodnje upotrebljavao koksni ugljen vrlo visoke kvalitete.

(194) Kad je riječ o komprimiranom zraku, proizvođač izvoznik naveo je svoju potrošnju u kubičnim metrima, dok se uvoz u Brazil navodi samo u kilogramima, pa Komisija nije mogla utvrditi odgovarajući faktor konverzije. U svakom slučaju, komprimirani zrak imao je zanemariv udio u ukupnim troškovima proizvodnje proizvođača izvoznika. Na temelju toga Komisija je taj faktor proizvodnje smatrala potrošnim materijalom.

(195) U razdoblju ispitnog postupka nije evidentiran nikakav uvoz feroniobija („Fe-Nb”) u Brazil. Stoga je Komisija i za feroniobij upotrijebila podatke najvećeg izvoznika na svijetu, tj. Brazila, primijenivši pritom pristup za vodik naveden u uvodnoj izjavi 186.

(196) Kad je riječ o ugljenom plinu, proizvođač izvoznik naveo je svoju potrošnju u kubičnim metrima, dok se uvoz u Brazil navodi samo u kilogramima, pa Komisija nije mogla utvrditi faktor konverzije za ugljeni plin. Osim toga, uvoz ugljenog plina u Brazil iznosio je svega 58 kg. Stoga je Komisija referentnu cijenu ugljenog plina izračunala na temelju cijene prirodnog plina u reprezentativnoj zemlji, vodeći pritom računa o toplinskoj vrijednosti obaju plinova.

(197) Nakon druge bilješke Eurofer je dostavio primjedbe koje su se odnosile na određene sirovine i potrošni materijal koji se upotrebljavaju u proizvodnji GOES-a. Usto je od Komisije zatražio i da uzme u obzir domaći prijevoz do kineskog proizvođača izvoznika.

(198) Komisija je u tom pogledu smatrala da informacije koje je dostavila grupa Baoshan odražavaju sve relevantne faktore proizvodnje čak i ako je postupak proizvodnje bio drukčiji. Nadalje, u izračunu Komisije uzima se u obzir domaći prijevoz kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 184.

(d) Rad

(199) Komisija je u drugoj bilješci za utvrđivanje nenarušene vrijednosti troškova rada predložila upotrebu troškova rada proizvođača GOES-a u reprezentativnoj zemlji, društva APERAM. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe u vezi s time. Kad su financijski podaci za 2020. postali dostupni, Komisija je ponovno izračunala troškove rada kao prosjek podataka za 2019. i 2020. kako bi odražavali razdoblje ispitnog postupka revizije.

(e) Električna energija

(200) Komisija je u drugoj bilješci za utvrđivanje nenarušene vrijednosti troškova električne energije predložila korištenje cjenovne tarife za električnu energiju koju je naveo CEMIG, opskrbljivač električnom energijom u brazilskoj saveznoj državi Minas Gerais, u kojoj se nalazi jedini brazilski proizvođač GOES-a (49). Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe u vezi s time.

(f) Prirodni plin

(201) Komisija je u drugoj bilješci predložila upotrebu cijene prirodnog plina za industrijske korisnike koju je naveo GASMIG, opskrbljivač prirodnim plinom u brazilskoj saveznoj državi Minas Gerais, u kojoj se nalazi proizvođač GOES-a (50). Točnije, Komisija je upotrijebila podatke o industrijskim cijenama plina na odgovarajućim razinama potrošnje. Komisija je referentnu cijenu izračunala na temelju tarifa GASMIG-a koje su se primjenjivale u razdoblju ispitnog postupka. Ta referentna cijena uključuje poreze (tarifa com impostos). Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe u vezi s time.

(g) Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi, dobit i amortizacija

(202) U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene faktore proizvodnje.

(203) Komisija je u svojoj prvoj i drugoj bilješci navela da će upotrijebiti financijske podatke društva Aperam te je u tom pogledu stavila na raspolaganje financijske podatke društva Aperam za 2019. Međutim, nakon daljnje analize i isključenja neoperativnih rashoda i prihoda činilo se da je društvo Aperam 2019. poslovalo s gubicima. Stoga se nisu mogli upotrijebiti podaci za 2019.

(204) Financijski podaci društva Aperam za kalendarsku godinu 2020. postali su dostupni Komisiji tijekom postupka. Nakon isključenja neoperativnih rashoda i prihoda društvo Aperam iskazalo je dobit. U skladu sa zahtjevom Eurofera da se upotrijebe financijski izvještaji za 2020. Komisija je izračunala postotke troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i dobiti na temelju financijskih izvještaja društva Aperam za tu godinu. Nadalje, Komisija je smatrala da je u ovom predmetu primjerenije upotrebljavati konsolidirane podatke društva Aperam, umjesto financijskih izvještaja povezanih subjekata koje to društvo kontrolira. Naime, pristupom koji uključuje konsolidirane podatke dobiva se točniji prikaz poslovanja društva Aperam te se iz njegovih financijskih rezultata oduzima dobit ostvarena među društvima, koja se ne može utvrditi iz pojedinačne računovodstvene dokumentacije. Osim toga, konsolidirana i pojedinačna računovodstvena dokumentacija društva Aperam ne odnosi se isključivo na proizvodnju GOES-a. Stoga upotreba konsolidiranih podataka ne čini te podatke manje točnima. Zbog toga su se nenarušeni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit temeljili na financijskim izvještajima društva Aperam za 2020.

(205) Režijski troškovi proizvodnje koji su nastali proizvođačima izvoznicima koji surađuju izraženi su kao udio troškova proizvodnje koji su stvarno nastali proizvođačima izvoznicima. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje.

3.5.1.6 Izračun

(206) Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrstama proizvoda na temelju cijena franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

(207) Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Primijenila je nenarušene jedinične troškove na stvarnu potrošnju pojedinačnih faktora proizvodnje proizvođača izvoznika koji surađuju. Te stope potrošnje koje je dostavila grupa Baoshan provjerene su u okviru provjera na daljinu. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 47., nastavno na provjere na daljinu Komisija je grupi Baoshan poslala dopis („dopis na temelju članka 18.”) u kojem je navela da ipak namjerava upotrijebiti raspoložive podatke i primijeniti članak 18. stavak 1. osnovne uredbe u pogledu izračuna broja sati po radniku dodijeljenih za proizvodnju GOES-a. U suštini, Komisija je smatrala da podaci o raspodjeli rada grupe Baoshan nisu potkrijepljeni provjerenim i pouzdanim dokazima. U svojim primjedbama na dopis na temelju članka 18. grupa Baoshan dostavila je iste popratne dokaze koje je dostavila i tijekom provjera na daljinu. Budući da ti dokumenti nisu pokazivali koliko je sati svaki zaposlenik radio svaki dan, Komisija je potvrdila svoju namjeru i primijenila raspoložive podatke u pogledu raspodjele sati po radniku za proizvodnju GOES-a. Na taj je način Komisija ponovno izračunala broj sati po radniku dodijeljenih za proizvodnju GOES-a tako što je ukupne troškove rada društava Baosteel i WISCO podijelila s odgovarajućim izračunanim troškovima po satu po radniku za odjele silicijskog čelika obaju društava. Izračunani broj sati po radniku koje su navela društva Baosteel i WISCO stoga su zamijenjeni odgovarajućim vrijednostima koje je Komisija ponovno izračunala.

(208) Komisija je stope potrošnje pomnožila s nenarušenim troškovima po jedinici koji su zabilježeni u reprezentativnoj zemlji Brazilu, kako je opisano u odjeljku 3.5.1.5.

(209) Drugo, kako bi dobila ukupne nenarušene troškove proizvodnje, Komisija je dodala režij