4.

Dio I. „Statistički rezultati” mijenja se kako slijedi: (a) u točki 1.1. „Strategija Europa 2020.” prvi stavak zamjenjuje se sljedećim: „Potvrđivanje strategije Europa 2020. u velikoj je mjeri odredilo strateški plan i program Unije i nacionalnih politika u narednim godinama. U okviru tog plana i programa za određeni broj područja dogovoreni su brojni ciljevi i inicijative za koje ESS treba isporučiti statističke pokazatelje kao što su unaprjeđenje uvjeta za inovacije; istraživanje i razvoj; promicanje dostojanstvenih radnih mjesta; promicanje rodne ravnopravnosti; ispunjavanje ciljeva Unije u pogledu klimatskih promjena i energetike; učinkovitost korištenja resursa; unaprjeđenje razine obrazovanja, uključujući smanjenje stope ranog prekida školovanja; povećanje stope cjeloživotnog strukovnog osposobljavanja i mobilnosti u učenju; aktivno i zdravo starenje te promicanje socijalne uključenosti i smanjenje siromaštva. Kad je to prikladno, statistički podaci razvrstani prema spolu potrebni su kako bi se razumjelo što obuhvaća diskriminacija na rodnoj osnovi, s naglaskom na rodno uvjetovanom nasilju.”; (b) cilj 1.1.1. mijenja se kako slijedi: i. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim: „Pružanje visokokvalitetnih statističkih informacija koje će biti pravodobno dostupne za europski semestar, za praćenje provedbe strategije Europa 2020. U mjeri u kojoj je to moguće, novi pokazatelji temelje se na dostupnim statističkim podacima.”; ii. drugi stavak četvrta alineja zamjenjuje se sljedećim: „— pokazatelja zaposlenosti pomoću kojih se razlikuju rad s nepunim radnim vremenom i rad s punim radnim vremenom te ugovori o radu na određeno vrijeme i ugovori o radu na neodređeno vrijeme, kao i pokazatelja o nezaposlenosti kojima se uzimaju u obzir osobe koje sudjeluju u aktivacijskim politikama poput osposobljavanja. Ti bi pokazatelji trebali također uključivati podatke o nejednakostima među spolovima.”; (c) u cilju 1.2.1. drugi stavak druga alineja zamjenjuje se sljedećim: „— pružanjem statističkih podataka za poboljšani Pakt o stabilnosti i rastu koji su posebno usmjereni na izradu i pružanje visokokvalitetne statistike o državnom deficitu i javnom dugu, — pružanjem statističkih ulaznih podataka za učinkovito praćenje ekonomskih nejednakosti,”; (d) cilj 1.3.1. mijenja se kako slijedi: i. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim: „Unaprjeđenje dostupnih pokazatelja i statističkih informacija o gospodarskoj globalizaciji i globalnim vrijednosnim lancima za donositelje odluka u Uniji i za javnost. Tim bi se informacijama trebalo olakšati razumijevanje utjecaja koji globalizacija ima na gospodarstvo, društvo i okoliš.”; ii. drugi stavak treća alineja zamjenjuje se sljedećim: „— pružanjem podataka kojima se omogućava analiza pozitivnih i negativnih posljedica za tržište Unije, s naglaskom na tržištu rada Unije, — analizom globalnih vrijednosnih lanaca, po mogućnosti pomoću odgovarajućih input-output tablica, i statistike vanjske trgovine i poslovne statistike, uključujući povezivanje mikropodataka; i koordiniranjem rezultata tih analiza s međunarodnim inicijativama od interesa za Uniju, i”; (e) točka 2. „Računovodstveni okviri” zamjenjuje se sljedećim: „2. Računovodstveni okviri Priopćenje Komisije od 20. kolovoza 2009. pod nazivom ‚BDP i šire: Mjerenje napretka u svijetu koji se mijenja’ (‚BDP i šire’) i objavljivanje Stiglitz–Sen–Fitoussijevog izvještaja o mjerenju gospodarskih rezultata i socijalnog napretka dali su novi poticaj ključnom izazovu ESS-a, odnosno pitanju postizanja bolje statistike o međusektorskim pitanjima i snažnije integrirane statistike za opisivanje složenih socijalnih, okolišnih i gospodarskih pojava koje prelaze okvire tradicionalnih mjerila gospodarskih rezultata. Rad na BDP-u i šire u okviru ESS-a usmjeren je na tri prioritetna područja: statistiku sektora kućanstava i statistiku za mjerenje raspodjele dohotka, potrošnje i bogatstva, mjerenje kvalitete života na višedimenzionalan način i mjerenje održivosti okoliša. Novim globalnim ciljevima održivog razvoja koji su doneseni 2015. osigurava se dodatni poticaj. Europskim sustavom nacionalnih i regionalnih računa (ESA) pruža se integrirani i dosljedni okvir za svu gospodarsku statistiku koji treba dopuniti ostalim pokazateljima kako bi se osigurale opsežnije informacije za donošenje politika i odlučivanje. Potpuna provedba ESA-e 2010. poduprijet će se redovitim ocjenjivanjima kvalitete i usklađenosti, uzimajući u obzir postupan istek odstupanja do 2020., što će dovesti do dodatnih poboljšanja u pogledu pravodobnosti i dostupnosti pokazatelja.”; (f) točka 2.1. „Gospodarski rezultati i socijalna učinkovitost” zamjenjuje se sljedećim: „2.1. Gospodarski rezultati i socijalna učinkovitost S gospodarskom krizom povećala se potreba za visokokvalitetnim makroekonomskim pokazateljima za bolje razumijevanje i analizu gospodarskih oscilacija, razvoja ekonomskih nejednakosti i njihovih učinaka na društvo, čime se olakšava postupak odlučivanja. Sve globaliziranija proizvodnja zahtijeva izradu dosljednog okvira kojim se olakšavaju tumačenje i povezivanje statistika iz različitih područja.”; (g) u cilju 2.1.1., drugi stavak mijenja se kako slijedi: i. druga alineja zamjenjuje se sljedećim: „— izradom pokazatelja o dohotku, potrošnje i bogatstva po kućanstvima i usklađivanjem agregata nacionalnih računa s podacima iz istraživanja o kućanstvima ili administrativnim podacima,”; ii. četvrta alineja zamjenjuje se sljedećim: „— jačanjem povezanosti s nacionalnim računima u područjima socijalne zaštite, zdravlja i obrazovanja, — izradom okvira za mjerenje kvalitete života kojim će se ojačati aspekt kućanstava u nacionalnim računima, — izradom pokazatelja povezanih s inicijativom ‚BDP i šire’ kojima se mjere održivost okoliša i vanjski učinci iz perspektive nacionalnih računa,”; iii. nakon pete alineje umeću se sljedeće alineje: „— daljnjim razvojem pravodobnih socijalnih pokazatelja, među ostalim naprednih tehnika za kratkoročno prognoziranje (nowcasting) i brze procjene, — podupiranjem međunarodne razmjene makroekonomskih podataka s ciljem smanjenja opterećenja izrađivača podataka i poboljšanja dostupnosti usporedivih i usklađenih podataka korisnicima, — razvojem i usklađivanjem prikupljenih pokazatelja nejednakosti u dohotku i bogatstvu, — mjerenjem i analizom rodne nejednakosti, uključujući razlike u plaćama,”; (h) u cilju 2.1.2. drugi stavak zadnja alineja zamjenjuje se sljedećim: „— dostupnošću i proširenjem harmonizirane statistike o cijenama stambenih jedinica za sve države članice.”; (i) u cilju 2.2.1. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim: „Ovaj se cilj provodi: — daljnjim razvojem usklađenog sustava okolišnih računa u obliku ‚satelitskih računa’ u odnosu na glavne nacionalne račune kojim se pružaju informacije o emisijama u zrak, potrošnji energije, tokovima prirodnih resursa, trgovini sirovinama, porezima za zaštitu okoliša i izdatcima za zaštitu okoliša, po mogućnosti uključujući zeleni rast/nabavu, — daljnjim razvojem eksperimentalnih računa ekosustava, kojima bi se omogućila upotreba postojećih podataka, uključujući podatke koje su prikupile institucije, tijela, uredi i agencije Unije, kao dio dugoročne inicijative za integraciju podataka, — daljnjim razvojnim aktivnostima s ciljem bolje upotrebe postojećih zbirki podataka za izradu statističkih podataka o klimatskim promjenama, i — daljnjim razvojem pokazatelja kojima se mjeri okolišni ‚otisak’ na temelju postojećih podataka.”; (j) cilj 3.1.1. mijenja se kako slijedi: i. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim: „Povećanje učinkovitosti i uspješnosti postupaka izrade statistika. U skladu s planom za bolje donošenje propisa potrebno je pojednostavniti postojeće zakonodavstvo povezano sa stupom poslovne statistike. U tom kontekstu trebalo bi voditi računa o ograničenjima resursa koji su dostupni izrađivačima i o sveukupnom opterećenju ispitanika u skladu s Programom Komisije za prikladnost i učinkovitost propisa (REFIT). Pružanje visokokvalitetne statistike o ključnim područjima u kojima su poduzeća u središtu interesa, poput poslovne statistike, kratkoročnih pokazatelja, njihovih ulaganja u ljudski kapital i vještine, međunarodnih transakcija, globalizacije, praćenja unutarnjeg tržišta, istraživanja i razvoja i inovacija te turizma. Posebnu pozornost treba posvetiti dostupnosti podataka u industrijskom sektoru i sektoru usluga s velikom dodanom vrijednošću, a posebno u ‚zelenoj’, digitalnoj, zdravstvenoj, obrazovnoj i socijalnoj ekonomiji i ekonomiji suradnje.”; ii. drugi stavak prva alineja zamjenjuje se sljedećim: „— ponovnom upotrebom podataka dostupnih u statističkom sustavu ili u društvu, postavljanjem zajedničke pravne osnove za poslovnu statistiku i izradom zajedničke infrastrukture i zajedničkih alata,”; (k) cilj 3.2.1. mijenja se kako slijedi: i. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim: „Pružanje statistike o glavnim područjima socijalne politike u kojima je građanin u središtu interesa, poput: blagostanja; održivosti; socijalne kohezije; siromaštva; nejednakosti; demografskih izazova, posebno pitanje starenja stanovništva, depopulacije, disperzije stanovništva i migracije; tržišta rada; obrazovanja i osposobljavanja, uključujući obrazovanje djece, učenje odraslih, strukovno osposobljavanje i mobilnost mladih u svrhu učenja; kulture, fizičke aktivnosti; kvalitete života; sigurnosti; zdravlja; invaliditeta; potrošnje; slobodnog kretanja i unutarnjeg tržišta; mobilnosti mladih; tehnoloških inovacija i izbora novih životnih stilova. Prema potrebi, ti se statistički podaci razvrstavaju prema spolu za one skupine koje su od posebnog interesa za kreatore socijalne politike. Prioriteti se utvrđuju u skladu s člankom 6. U skladu s planom za bolje donošenje propisa potrebno je pojednostavniti postojeće zakonodavstvo povezano sa stupom socijalne statistike. U tom kontekstu trebalo bi voditi računa o ograničenim resursima koji su dostupni izrađivačima i o sveukupnom opterećenju ispitanika u skladu s REFIT-om.”; ii. drugi stavak četvrta alineja zamjenjuje se sljedećim: „— pružanjem statističkih podataka o nejednakosti dohotka, s pokazateljima kao što je Ginijev indeks i razvoj najviših decila raspodjele dohotka, kojima se pruža usporediv vodeći nacionalni pokazatelj, kao i podataka o nejednakosti pristupa osnovnoj robi i uslugama,”; iii. drugi stavak sedma alineja zamjenjuje se sljedećim: „— provedbom aktivnosti programa rada o uključivanju statistike o migracijama u glavne tokove uzimajući u obzir nove izazove, posebno međunarodna kretanja, — pružanjem projekcija stanovništva i njihovih godišnjih ažuriranja, — razvojem sveobuhvatnih pokazatelja o položaju migranata u Uniji, — daljnjom suradnjom sa specijaliziranim agencijama i organizacijama u vezi s položajem izbjeglica, — razvojem metodologije za dobrovoljne ankete o rodno uvjetovanom nasilju, u suradnji s europskim institucijama, tijelima, uredima i agencijama koje djeluju u tom području, — uspostavom zajedničke pravne osnove za socijalnu statistiku i izradom zajedničke infrastrukture i zajedničkih alata,”; (l) u točki 3.3. „Geoprostorna, okolišna, poljoprivredna i ostale sektorske statistike”, treći stavak zamjenjuje se sljedećim: „Poljoprivreda će ostati važno područje politika Unije. U Zajedničkoj poljoprivrednoj politici istaknute su potrebe za održivom proizvodnjom hrane, održivim upravljanjem prirodnim resursima i klimatskom politikom te uravnoteženim teritorijalnim razvojem, kao njezinim glavnim ciljevima. Težište će biti na pitanjima okoliša, bioraznolikosti/ekosustava, gospodarskim pitanjima, pitanjima zdravlja i sigurnosti ljudi te socijalnim pitanjima.”; (m) cilj 3.3.1. mijenja se kako slijedi: i. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim: „Pružanje podrške donošenju politike na temelju dokaza fleksibilnijom i većom upotrebom prostornih informacija u kombinaciji sa statističkim informacijama o socijalnim, teritorijalnim i gospodarskim pitanjima te pitanjima okoliša za regije, regionalne tipologije, gradove i stupanj urbanizacije.”; ii. u drugom stavku dodaju se sljedeće alineje: „— provedbom statistike o upotrebi zemljišta i pokrivenosti tla, — koordinacijom statističkih podataka za regije, gradove i teritorijalne tipologije.”; (n) cilj 3.3.3. mijenja se kako slijedi: i. sljedeći stavak umeće se nakon prvog stavka: „U skladu s Komisijinim prioritetom europske energetske unije, i u najvećoj mogućoj mjeri na temelju postojećih podataka, posebna će se pozornost posvetiti statistici povezanoj s potrošnjom energije, energetskom učinkovitosti, energijom iz obnovljivih izvora, energetskom ovisnosti, aspektima energetskog siromaštva i sigurnosti opskrbe te kružnim gospodarstvom. Nadalje, energetskom statistikom morat će se poduprijeti okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. kojim se nastoji povećati konkurentnost, sigurnost i održivost gospodarskog i energetskog sustava Unije.”; ii. u drugom stavku dodaje se sljedeća alineja: „— energetskoj ovisnosti i sigurnosti opskrbe.”; (o) cilj 3.3.4. mijenja se kako slijedi: i. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim: „Pružanje statistika o poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu za razvoj i praćenje Zajedničke poljoprivredne politike i Zajedničke ribarstvene politike koje odražavaju ključne strateške ciljeve Unije vezane za održivost i ruralni razvoj provođenjem redovitih aktivnosti povezanih s razvojem, izradom i diseminacijom statistike. U skladu s planom za bolje donošenje propisa potrebno je pojednostavniti postojeće zakonodavstvo povezano s poljoprivrednom statistikom. U tom kontekstu treba voditi računa o ograničenim resursima koji su dostupni izrađivačima i o sveukupnom opterećenju ispitanika u skladu s REFIT-om.”; ii. u drugom stavku dodaju se sljedeće alineje: „— pripremom i provedbom popisa poljoprivrednih gospodarstava koji su zakazani za 2020., — uspostavom zajedničke pravne osnove za poljoprivrednu statistiku i izradom zajedničke infrastrukture i zajedničkih alata.”.