HR Službeni list Europske unije L 347/37

SMJERNICA (EU) 2016/2249 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 3. studenoga 2016.

o pravnom okviru za računovodstvo i financijsko izvještavanje u Europskom sustavu središnjih banaka (ESB/2016/34)

(preinaka)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 12. stavak 1., članak 14. stavak 3. i članak 26. stavak 4.,

uzimajući u obzir doprinos Općeg vijeća Europske središnje banke (ESB) u skladu s drugom i trećom alinejom članka 46. stavka 2. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke,

budući da:

(1) Smjernica ESB/2010/20 (1) već je nekoliko puta znatno izmijenjena. Budući su potrebne dodatne izmjene, tu je Smjernicu potrebno radi jasnoće preinačiti.

(2) Za Europski sustav središnjih banaka (ESSB) vrijede izvještajni zahtjevi u skladu s člankom 15. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”).

(3) U skladu s člankom 26. stavkom 3. Statuta ESSB-a, Izvršni odbor sastavlja konsolidiranu bilancu ESSB-a u analitičke i upravljačke svrhe.

(4) U skladu s člankom 26. stavkom 4. Statuta ESSB-a Upravno vijeće utvrđuje, radi primjene članka 26., potrebna pravila za standardizaciju računovodstva i izvještavanja o poslovanju nacionalnih središnjih banaka.

(5) Objavu koja se odnosi na euronovčanice u optjecaju, naknadu na neto potraživanja/obveze unutar Eurosustava, koji proizlaze iz raspodjele euronovčanica unutar Eurosustava, i monetarni prihod, treba uskladiti u objavljenim godišnjim financijskim izvještajima nacionalnih središnjih banaka,

DONIJELO JE OVU SMJERNICU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Definicije

1. Za potrebe ove Smjernice:

(a) „NSB” znači nacionalna središnja banka države članice čija je valuta euro;

(b) „računovodstvene svrhe i svrhe financijskog izvještavanja u Eurosustavu” znači svrhe za koje ESB sastavlja financijske izvještaje navedene u Prilogu I., u skladu s člancima 15. i 26. Statuta ESSB-a;

(c) „izvještajni subjekt” znači ESB ili NSB;

(d) „datum tromjesečne revalorizacije” znači datum posljednjega kalendarskog dana u tromjesečju;

(e) „godina prelaska na gotovinu eura” znači 12-mjesečno razdoblje od datuma na koji euronovčanice i euro kovanice steknu status zakonskog sredstva plaćanja u državi članici čija je valuta euro;

(f) „ključ za raspodjelu novčanica” znači postotci koji proizlaze iz uzimanja u obzir udjela ESB-a u ukupnom izdanju euronovčanica i iz primjene ključa upisanog kapitala na udio nacionalnih središnjih banaka u tom ukupnom iznosu, u skladu s Odlukom ESB/2010/29 (2);

(g) „konsolidacija” znači računovodstveni postupak kojim se financijski podaci različitih zasebnih pravnih subjekata objedinjuju kao da se radi o jednom subjektu;

(h) „kreditna institucija” znači: (a) kreditna institucija u smislu članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), koja podliježe nadzoru nadležnog tijela ili (b) druga kreditna institucija u smislu članka 123. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koja podliježe kontroli po standardu koji je usporediv s nadzorom nadležnog tijela.

2. Definicije ostalih stručnih termina koji se upotrebljavaju u ovoj Smjernici nalaze se u Prilogu II.

Članak 2.

Područje primjene

1. Ova se Smjernica primjenjuje na ESB i na nacionalne središnje banke u računovodstvene svrhe i svrhe financijskog izvještavanja u Eurosustavu.

2. Područje primjene ove Smjernice ograničava se na računovodstveni režim i režim financijskog izvještavanja u Eurosustavu, koji je utvrđen Statutom ESSB-a. Zbog toga se ne primjenjuje na nacionalne izvještaje i financijske izvještaje nacionalnih središnjih banaka. Kako bi se postigla dosljednost i usporedivost između Eurosustava i nacionalnih režima, preporučuje se da nacionalne središnje banke, u najvećoj mogućoj mjeri, poštuju pravila navedena u ovoj Smjernici za svoje nacionalne izvještaje i financijske izvještaje.

Članak 3.

Kvalitativna obilježja

Primjenjuju se sljedeća kvalitativna obilježja:

1. gospodarska stvarnost i transparentnost: računovodstvene metode i financijsko izvještavanje odražavaju gospodarsku stvarnost, transparentni su i poštuju kvalitativna obilježja razumljivosti, relevantnosti, pouzdanosti i usporedivosti. Transakcije se evidentiraju i prikazuju u skladu sa svojim sadržajem i ekonomskom stvarnošću, a ne samo u skladu sa svojim pravnim oblikom;

2. razboritost: vrednovanje imovine i obveza i priznavanje prihoda provode se na razborit način. U smislu ove Smjernice, to znači da se nerealizirani dobici ne priznaju kao prihod u računu dobiti i gubitka, već se evidentiraju izravno na računu revalorizacije te da se nerealizirani gubici knjiže na kraju godine u računu dobiti i gubitka ako premašuju prethodne revalorizacijske prihode evidentirane na odgovarajućem računu revalorizacije. Skrivene pričuve ili namjerno pogrešno iskazivanje stavki u bilanci i u računu dobiti i gubitka nisu u skladu s pretpostavkom razboritosti;

3. značajnost: odstupanja od računovodstvenih pravila, uključujući ona koja utječu na izračun računa dobiti i gubitka pojedinih nacionalnih središnjih banaka i ESB-a, dopuštena su samo ako se opravdano mogu smatrati beznačajnima u ukupnom kontekstu i prikazu financijskih izvještaja izvještajnog subjekta;

4. dosljednost i usporedivost: kriteriji za vrednovanje bilance i priznavanje prihoda primjenjuju se dosljedno, u smislu jedinstvenosti i trajnosti pristupa unutar Eurosustava, kako bi se osigurala usporedivost podataka u financijskim izvještajima.

Članak 4.

Osnovne računovodstvene pretpostavke

Primjenjuju se sljedeće osnovne računovodstvene pretpostavke:

1. načelo trajnosti poslovanja: izvještaji se sastavljaju prema načelu trajnosti poslovanja;

2. načelo nastanka događaja: prihodi i rashodi priznaju se u obračunskom razdoblju u kojem su zarađeni ili nastali, a ne u razdoblju u kojom su primljeni ili plaćeni;

3. događaji nakon datuma bilance: imovina i obveze usklađuju se za događaje koji su se zbili između datuma godišnje bilance i datuma kada relevantna tijela odobravaju financijske izvještaje, ako oni utječu na stanje imovine ili obveza na datum bilance. Ne provodi se usklađivanje imovine i obveza, već se objavljuju oni događaji koji se zbivaju nakon datuma bilance ako ne utječu na stanje imovine i obveza na datum bilance, no od takvog su značaja da bi njihovo neobjavljivanje utjecalo na sposobnost korisnika financijskih izvještaja da donesu ispravne ocjene i odluke.

Članak 5.

Pristup evidentiranja poslovnih događaja prema datumu sklapanja posla i pristup evidentiranja poslovnih događaja prema datumu plaćanja/namire

1. Pristup evidentiranja poslovnih događaja prema datumu sklapanja posla primjenjuje se kao osnova za evidentiranje deviznih transakcija, financijskih instrumenata nominiranih u stranoj valuti i obračuna povezanih s njima. Razvijene su dvije tehnike za provedbu tog pristupa:

(a) „standardni pristup”, kako je naveden u poglavljima III. i IV. i Prilogu III.; i

(b) „alternativni pristup”, kako je naveden u Prilogu III.

2. Transakcije s vrijednosnim papirima, uključujući vlasničke instrumente nominirane u stranoj valuti, mogu se i dalje nastaviti evidentirati u skladu s pristupom evidentiranja poslovnih događaja na datum plaćanja/namire. S tim povezane obračunate kamate, uključujući premije ili diskonte, evidentiraju se na dnevnoj osnovi od datuma promptne namire.

3. Nacionalne središnje banke mogu primjenjivati ili pristup evidentiranja poslovnih događaja prema datumu sklapanja posla ili pristup evidentiranja poslovnih događaja prema datumu plaćanja/namire za evidentiranje svih specifičnih transakcija, financijskih instrumenata i povezanih obračuna, nominiranih u eurima.

4. Izuzevši računovodstvena usklađenja na kraju tromjesečja i na kraju godine i stavke koje se objavljuju pod „Ostala imovina” i „Ostale obveze”, iznosi koji se prikazuju kao dio dnevnog financijskog izvještavanja u svrhe financijskog izvještavanja u Eurosustavu, pokazuju samo novčane tokove u bilančnim stavkama. Na kraju tromjesečja i na kraju godine, amortizacija se također uključuje u knjigovodstvenu vrijednost vrijednosnih papira.

Članak 6.

Priznavanje imovine i obveza

Financijska ili druga imovina ili obveza priznaju se u bilanci izvještajnog subjekta jedino ako su zadovoljeni svi sljedeći uvjeti:

1. vjerojatno je da će svaka buduća gospodarska korist povezana sa stavkom imovine ili obveza pritjecati izvještajnom subjektu ili od njega otjecati;

2. svi rizici i nagrade povezani s imovinom ili obvezama, u značajnom dijelu, prenose se na izvještajni subjekt;

3. trošak ili vrijednost imovine za izvještajni subjekt ili iznos obveza moguće je pouzdano izmjeriti.

POGLAVLJE II.

SASTAV I PRAVILA VREDNOVANJA BILANCE

Članak 7.

Sastav bilance

Sastav bilance ESB-a i nacionalnih središnjih banaka za potrebe financijskog izvještavanja Eurosustava temelji se na strukturi navedenoj u Prilogu IV.

Članak 8.

Rezervacije za tečajni, kamatni, kreditni rizik i rizik cijene zlata

Uzimajući u obzir prirodu djelatnosti nacionalnih središnjih banaka, NSB može uspostaviti rezervacije za tečajni, kamatni, kreditni rizik i rizik cijene zlata u svojoj bilanci. NSB odlučuje o veličini i upotrebi rezervacija na temelju obrazložene procjene izloženosti NSB-a riziku.

Članak 9.

Pravila vrednovanja bilance

1. Za vrednovanje bilance upotrebljavaju se tekući tržišni tečajevi i cijene, osim ako je u Prilogu IV. drukčije navedeno.

2. Revalorizacija zlata, instrumenata u stranoj valuti, vrijednosnih papira (osim vrijednosnih papira koji su razvrstani kao vrijednosni papiri koji se drže do dospijeća, neutrživih vrijednosnih papira i vrijednosnih papira koji se drže za potrebe monetarne politike koji su evidentirani po amortiziranom trošku), kao i financijskih instrumenata, bilančnih i izvanbilančnih, provodi se na datum tromjesečne revalorizacije po srednjim tržišnim tečajevima i cijenama. To ne sprečava izvještajne subjekte da češće revaloriziraju svoje portfelje za interne potrebe, ako za vrijeme tromjesečja prikazuju stavke u svojim bilancama samo po transakcijskoj vrijednosti.

3. Nema razlikovanja između revalorizacijskih razlika zbog promjene cijene i tečaja u odnosu na zlato, već se evidentira samo jedna razlika zbog revalorizacije zlata, koja se temelji na cijeni određene jedinice težine zlata u eurima, dobivenoj na temelju tečaja EUR/USD na datum tromjesečne revalorizacije. Za stranu valutu, uključujući bilančne i izvanbilančne transakcije, revalorizacija se provodi za svaku valutu posebno. Za potrebe ovog članka, udjeli u posebnim pravima vučenja, uključujući određene pojedinačne udjele u stranim valutama, koji su osnovica za košaricu valuta za posebna prava vučenja, tretiraju se kao jedan udjel. Za vrijednosne papire, revalorizacija se provodi prema pojedinim oznakama, odnosno prema istom međunarodnom identifikacijskom broju vrijednosnog papira/istoj vrsti, pri čemu se bilo kakve ugrađene opcije neće odvajati za potrebe vrednovanja. Vrijednosni papiri koji se drže za potrebe monetarne politike ili koji su uključeni u stavke „Ostala financijska imovina” ili „Razno” tretiraju se kao zasebni udjeli.

4. Knjiženje revalorizacije poništava se na kraju sljedećeg tromjesečja, osim za nerealizirane gubitke koji se evidentiraju u računu dobiti i gubitka na kraju godine; tijekom tromjesečja transakcije se iskazuju po transakcijskim cijenama i tečajevima.

5. Utrživi vrijednosni papiri koji se drže za potrebe monetarne politike tretiraju se kao zasebni udjeli i vrednuju se ili po tržišnoj cijeni ili po amortiziranom trošku (podliježu umanjenju), ovisno o stajalištima monetarne politike.

6. Vrijednosni papiri koji se razvrstavaju kao oni koji se drže do dospijeća tretiraju se kao zasebni udjeli, i vrednuju se po amortiziranom trošku (podliježu umanjenju). Neutrživi vrijednosni papiri tretiraju se jednako. Vrijednosni papiri koji su razvrstani u one koji se drže do dospijeća mogu se prodati prije njihova dospijeća ako nastupi bilo koji od navedenih slučajeva:

(a) ako se smatra da prodana količina nije značajna, u usporedbi s ukupnim iznosom portfelja vrijednosnih papira koji se drže do dospijeća;

(b) ako se vrijednosni papiri prodaju tijekom jednog mjeseca prije datuma dospijeća;

(c) u iznimnim okolnostima, kao što je značajno pogoršanje kreditne sposobnosti izdavatelja.

Članak 10.

Obratne transakcije

1. Obratna transakcija koja se provodi u sklopu repo ugovora evidentira se kao kolateralizirani primljeni depozit na strani obveza u bilanci, dok stavka koja čini kolateral ostaje na strani imovine u bilanci. Prodane vrijednosne papire, koji se ponovno otkupljuju u skladu s repo ugovorima, izvještajni subjekt od kojeg se traži da ih ponovno otkupi tretira kao da je ta imovina još uvijek dio portfelja iz kojeg je prodana.

2. Obratna transakcija koja se provodi u sklopu obratnog repo ugovora evidentira se kao kolateralizirani dani kredit na strani imovine u bilanci u visini iznosa kredita. Vrijednosni papiri stečeni u sklopu obratnih repo ugovora ne revaloriziraju se, a dobit ili gubitak koji iz njih proizlaze ne iskazuju se u računu dobiti ili gubitka izvještajnog subjekta koji pozajmljuje sredstva.

3. U slučaju transakcija pozajmljivanja vrijednosnih papira, vrijednosni papiri ostaju u bilanci prenositelja. Transakcije pozajmljivanja vrijednosnih papira, ako je kolateral ponuđen u obliku gotovine, evidentiraju se na jednak način kao što je onaj propisan za repo transakcije. Transakcije pozajmljivanja vrijednosnih papira, ako je kolateral ponuđen u obliku gotovine, u bilanci se evidentiraju samo ako je gotovina:

(a) razmijenjena kao dio postupka namire; i

(b) ako ostane na računu zajmodavca ili dužnika.

Stjecatelj mora iskazati obvezu za povratni prijenos vrijednosnih papira, ako su u međuvremenu ti vrijednosni papiri prodani.

4. Kolateralizirane transakcije zlatom tretiraju se kao repo ugovori. Tokovi zlata koji se odnose na te kolateralizirane transakcije ne evidentiraju se u financijskim izvještajima, a razlika između promptne i terminske cijene transakcije tretira se na obračunskoj osnovi (načelo nastanka događaja).

5. Obratne transakcije, koje se provode u sklopu programa automatiziranog pozajmljivanja vrijednosnih papira (uključujući transakcije pozajmljivanja vrijednosnih papira),u bilanci se evidentiraju samo na kraju izvještajnog razdoblja ako je kolateral ponuđen u obliku gotovine na računu odgovarajućeg NSB-a ili ESB-a, a ta gotovina još nije uložena.

Članak 11.

Utrživi vlasnički instrumenti

1. Ovaj se članak primjenjuje na utržive vlasničke instrumente, odnosno dionice ili dioničke fondove, bez obzira na to provodi li transakcije izravno izvještajni subjekt ili njegov zastupnik, izuzevši djelatnosti koje se provode za mirovinske fondove, sudjelujuće udjele, ulaganja u podređena društva ili značajne udjele.

2. Vlasnički instrumenti nominirani u stranoj valuti i objavljeni pod „Ostala imovina” ne čine dio ukupne valutne pozicije, već su dio zasebnog valutnog udjela. Izračun povezanih pozitivnih i negativnih tečajnih razlika provodi se ili pomoću metode neto prosječnog troška ili pomoću metode prosječnog troška.

3. Revalorizacija vlasničkih portfelja provodi se u skladu s člankom 9. stavkom 3. Revalorizacija se provodi po pojedinačnim stavkama. Za dioničke fondove revalorizacija cijene provodi se na neto osnovi, a ne po pojedinačnim dionicama. Između različitih dionica ili između različitih dioničkih fondova nema netiranja.

4. Transakcije se evidentiraju u bilanci po transakcijskoj cijeni.

5. Brokerska provizija evidentira se ili kao transakcijski trošak koji se uključuje u trošak imovine ili kao rashod u računu dobiti i gubitka.

6. Iznos kupljene dividende uključuje se u trošak vlasničkog instrumenta. Na datum prvog dana trgovanja bez dividende, iznos kupljene dividende može se tretirati kao zasebna stavka sve dok nije primljena uplata za dividendu.

7. Obračun dividendi ne knjiži se na koncu godine, budući da se one već odražavaju u tržišnoj cijeni vlasničkih instrumenata, izuzevši vlasničke vrijednosne papire u čiju cijenu nije uključeno pravo na isplatu dividende.

8. Izdavanja prava na dionice tretiraju se kao zasebna imovina pri izdanju. Trošak stjecanja izračunava se na temelju postojećeg prosječnog troška tog vlasničkog instrumenta, nove izvršne cijene stjecanja te omjera postojećih i novih vlasničkih instrumenata. Isto tako, cijena prava može se temeljiti na vrijednosti prava na tržištu, postojećem prosječnom trošku tog vlasničkog instrumenta i tržišnoj cijeni vlasničkog instrumenta prije izdavanja prava.

Članak 12.

Zaštita od kamatnog rizika kod vrijednosnih papira s izvedenicama

1. Zaštita od kamatnog rizika kod vrijednosnog papira s izvedenicama znači određivanje izvedenice tako da promjena u njezinoj fer vrijednosti kompenzira očekivanu promjenu fer vrijednosti zaštićenog vrijednosnog papira koja proizlazi iz kretanja kamatnih stopa.

2. Zaštićeni instrument i instrument za zaštitu od rizika priznaju se i tretiraju u skladu s općim odredbama, pravilima vrednovanja, zahtjevima za priznavanje prihoda i posebnim zahtjevima za određeni takav instrument, navedenima u ovoj Smjernici.

3. Odstupajući od članka 3. stavka 2., članka 9. stavka 4., članka 15. stavaka 1. i 2., članka 16. stavka 1. točke (b), članka 16. stavka 2. točke (d) te članka 17. stavka 2., moguće je primijeniti sljedeći alternativni tretman na vrednovanje zaštićenog vrijednosnog papira i izvedenice za zaštitu od rizika:

(a) Vrijednosni papir i izvedenica revaloriziraju se i prikazuju u bilanci po njihovim tržišnim vrijednostima na kraju svakog tromjesečja. Sljedeći pristup asimetričnog vrednovanja primjenjuje se na neto iznos nerealiziranog dobitka ili gubitka po zaštićenim instrumentima i instrumentima za zaštitu od rizika: i. neto nerealizirani gubitak iskazuje se u računu dobiti i gubitka na kraju godine, te se preporučuje da se amortizira tijekom preostalog razdoblja do dospijeća zaštićenog instrumenta; i ii. neto nerealizirani dobitak knjiži se na računu revalorizacije i poništava na sljedeći datum revalorizacije;

(b) Zaštita za vrijednosni papir koji je već u vlasništvu: ako je prosječni trošak zaštićenog vrijednosnog papira drugačiji od tržišne cijene vrijednosnog papira na početku zaštite od rizika, primjenjuje se sljedeći tretman: i. nerealizirani dobici po vrijednosnom papiru na taj datum knjiže se na računu revalorizacije, dok se nerealizirani gubici iskazuju u računu dobiti i gubitka; i ii. odredbe točke (a) primjenjuju se na promjene u tržišnoj vrijednosti nakon datuma početka odnosa zaštite od rizika;

(c) Preporučuje se da se saldo neamortiziranih premija i diskonta na dan uspostave zaštite od rizika amortizira tijekom preostalog razdoblja do dospijeća zaštićenog instrumenta.

4. Kada se prekida računovodstvo zaštite od rizika, vrijednosni papir i izvedenica koji su ostali u knjigama izvještajnog subjekta vrednuju se kao samostalni instrumenti nakon datuma prekida zaštite, u skladu s općim pravilima navedenim u ovoj Smjernici.

5. Alternativni pristup iz stavka 3. moguće je primijeniti samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

(a) na početku zaštite od rizika postoji formalna dokumentacija o odnosu zaštite od rizika i o ciljevima upravljanja rizikom i strategiji provođenja zaštite od rizika. Ta dokumentacija obuhvaća sve sljedeće elemente: i. utvrđivanje izvedenice koja se rabi kao instrument zaštite od rizika; ii. utvrđivanje s njom povezanog zaštićenog vrijednosnog papira; i iii. ocjenu učinkovitosti izvedenice u prebijanju izloženosti promjenama fer vrijednosti vrijednosnog papira, koje proizlaze iz kamatnog rizika;

(b) od zaštite od rizika očekuje se da bude vrlo učinkovita i da je učinkovitost zaštite od rizika moguće pouzdano izmjeriti. Potrebno je ocijeniti prospektivnu i retrospektivnu učinkovitost. Preporučuje se sljedeće: i. prospektivnu učinkovitost trebalo bi mjeriti usporedbom prošlih promjena fer vrijednosti zaštićene stavke s prošlim promjenama fer vrijednosti instrumenta za zaštitu od rizika ili dokazivanjem visoke statističke korelacije između fer vrijednosti zaštićene stavke i fer vrijednosti instrumenta za zaštitu od rizika; i ii. retrospektivnu učinkovitost trebalo bi dokazati ako je omjer između stvarnog dobitka/gubitka po zaštićenoj stavki i stvarnoga gubitka/dobitka po instrumentu za zaštitu od rizika unutar raspona 80 % – 125 %.

6. Sljedeće se primjenjuje na zaštitu od rizika za grupu vrijednosnih papira: vrijednosni papiri sa sličnim kamatnim stopama mogu se agregirati i zaštititi od rizika kao grupa samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

(a) vrijednosni papiri imaju slično trajanje;

(b) grupa vrijednosnih papira zadovoljila je na testu učinkovitosti i prospektivno i retrospektivno;

(c) za promjenu fer vrijednosti koja se može pripisati zaštiti od rizika za svaki vrijednosni papir u grupi, očekuje se da će biti približno razmjerna ukupnoj promjeni fer vrijednosti koja se može pripisati zaštiti od rizika za tu grupu vrijednosnih papira.

Članak 13.

Sintetski instrumenti

1. Instrumenti kombinirani tako da čine sintetski instrument priznaju se i tretiraju zasebno od ostalih instrumenata, u skladu s općim odredbama, pravilima vrednovanja, zahtjevima za priznavanje prihoda i posebnim zahtjevima za određeni takav instrument, navedenima u ovoj Smjernici.

2. Odstupajući od članka 3. točke (b), članka 9. stavka 4., članka 15. stavka 1. i članka 17. stavka 2., na vrednovanje sintetskih instrumenata moguće je primijeniti sljedeći alternativni tretman:

(a) nerealizirani dobici i gubici po instrumentima kombiniranima tako da tvore sintetski instrument netiraju se na kraju godine. U tom slučaju neto nerealizirani dobici knjiže se na računu revalorizacije. Neto nerealizirani gubici iskazuju se u računu dobiti i gubitka ako premašuju prethodne neto revalorizacijske prihode evidentirane na odgovarajućem računu revalorizacije;

(b) vrijednosni papiri koji se drže kao dio sintetskog instrumenta ne čine dio ukupnog udjela tih vrijednosnih papira, već su dio zasebnog udjela;

(c) nerealizirani gubici koji se iskazuju u računu dobiti i gubitka na kraju godine i odgovarajući nerealizirani dobici zasebno se amortiziraju u sljedećim godinama.

3. Ako jedan od kombiniranih instrumenata istekne, bude prodan, ukinut ili izvršen, izvještajni subjekt prekida, s prospektivnim učinkom, alternativni tretman naveden u stavku 2., a svi neamortizirani prihodi od vrednovanja, knjiženi u korist računa dobiti i gubitka u prethodnim godinama, odmah se poništavaju.

4. Alternativni pristup iz stavka 2. moguće je primijeniti samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

(a) pojedinim instrumentima se upravlja i njihova uspješnost se mjeri kao da se radi o jednom kombiniranom instrumentu, na temelju strategije upravljanja rizikom ili investicijske strategije;

(b) pri početnom priznavanju pojedini instrumenti strukturirani su i određeni kao sintetski instrument;

(c) primjena alternativnog tretmana eliminira ili značajno smanjuje nedosljednost vrednovanja (neusklađenost vrednovanja) koja bi proizlazila iz primjene općih pravila navedenih u ovoj Smjernici na razini pojedinačnih instrumenata;

(d) raspoloživost formalne dokumentacije omogućava provjeru ispunjavanja uvjeta navedenih u točkama (a), (b) i (c).

Članak 14.

Novčanice

1. Za potrebe primjene članka 49. Statuta ESSB-a novčanice drugih država članica čija je valuta euro, a koje drži NSB, ne evidentiraju se kao novčanice u optjecaju, već kao salda unutar Eurosustava. Postupak tretiranja novčanica drugih država članica čija je valuta euro jest sljedeći:

(a) NSB koji prima novčanice nominirane u jedinicama nacionalnih valuta europodručja, koje je izdao drugi NSB, svakog dana obavještava NSB izdavatelja o vrijednosti uplaćenih novčanica za zamjenu, osim ako je ta dnevna količina mala. NSB izdavatelj doznačuje NSB-u primatelju odgovarajući iznos preko sustava TARGET2; i

(b) podaci o „novčanicama u optjecaju” usklađuju se u poslovnim knjigama NSB-a izdavatelja nakon primitka navedene obavijesti.

2. Iznos „novčanica u optjecaju” u bilancama nacionalnih središnjih banaka rezultat je sljedećih triju komponenata:

(a) neusklađene vrijednosti euro novčanica u optjecaju, uključujući novčanice u jedinicama nacionalnih valuta euro područja u godini prelaska na gotovinu eura za NSB koji usvaja euro, koja se izračunava prema jednoj od dviju metoda: Metoda A: B = P – D – N – S Metoda B: B = I – R – N Pri čemu je: B neusklađena vrijednost „novčanica u optjecaju”; P vrijednost novčanica proizvedenih ili primljenih od tiskare ili drugih nacionalnih središnjih banaka; D vrijednost uništenih novčanica; N vrijednost nacionalnih novčanica NSB-a izdavatelja koje drže druge nacionalne središnje banke (dostavljene na znanje, no koje joj još nisu repatrirane); I vrijednost novčanica stavljenih u optjecaj; R vrijednost primljenih novčanica; S vrijednost novčanica na zalihama/u trezoru;

(b) minus iznos potraživanja, za koje se ne obračunava naknada, od banke koja vodi prošireni program za pohranu, pri prijenosu vlasništva nad novčanicama koje su povezane s tim programom;

(c) plus ili minus iznos usklađivanja koja proizlaze iz primjene ključa za raspodjelu novčanica.

POGLAVLJE III.

PRIZNAVANJE PRIHODA

Članak 15.

Priznavanje prihoda

1. Na priznavanje prihoda primjenjuju se sljedeća pravila:

(a) realizirani dobici i realizirani gubici iskazuju se u računu dobiti i gubitka;

(b) nerealizirani dobici ne priznaju se kao prihod, već se evidentiraju izravno na računu revalorizacije;

(c) na kraju godine nerealizirani gubici iskazuju se u računu dobiti i gubitka, ako premašuju prethodne revalorizacijske prihode, evidentirane na odgovarajućem računu revalorizacije;

(d) nerealizirani gubici, iskazani u računu dobiti i gubitka, ne poništavaju se u sljedećim godinama na teret novih nerealiziranih dobitaka;

(e) nerealizirani gubici po bilo kojem vrijednosnom papiru, valuti ili udjelu u zlatu ne smiju se netirati s nerealiziranim dobicima u drugim vrijednosnim papirima, valutama ili zlatu;

(f) gubici zbog umanjenja iskazuju se na kraju godine u računu dobiti i gubitka i ne smiju se poništavati u sljedećim godinama, osim ako se umanjenje smanji, a to smanjenje se može povezati s konkretnim događajem koji je nastupio nakon što je to umanjenje bilo prvi put evidentirano.

2. Premije ili diskonti koji proizlaze iz izdanih i kupljenih vrijednosnih papira, izračunavaju se i prikazuju kao dio kamatnog prihoda i amortiziraju se tijekom preostalog ugovornog razdoblja do dospijeća vrijednosnih papira, bilo prema linearnoj metodi ili prema metodi interne stope prinosa. Međutim, metoda interne stope prinosa obvezna je za diskontirane vrijednosne papire koji u trenutku stjecanja imaju preostalo dospijeće dulje od godinu dana.

3. Obračuni za financijsku imovinu i obveze, npr. pasivne kamate i amortizirane premije/diskonti nominirani u stranoj valuti, izračunavaju se i evidentiraju na računima, na dnevnoj osnovi, na temelju posljednjih raspoloživih tečajeva. Obračuni za financijsku imovinu ili obveze nominirane u eurima izračunavaju se i evidentiraju na računima najmanje jednom u tromjesečju. Obračuni za druge stavke izračunavaju se i evidentiraju na računima barem jednom godišnje.

4. Bez obzira na učestalost obračuna, no uz primjenu iznimaka iz članka 5. stavka 4., izvještajni subjekti tijekom tromjesečja izvještavaju o podacima po transakcijskoj vrijednosti.

5. Obračuni nominirani u stranoj valuti preračunavaju se po tečaju na datum evidentiranja i utječu na valutnu poziciju.

6. Općenito, za izračunavanje obračuna tijekom godine moguće je primjenjivati lokalnu praksu, odnosno, oni se mogu izračunavati do posljednjeg radnog dana ili do posljednjeg kalendarskog dana u tromjesečju. Međutim, na kraju godine obvezni je referentni datum 31. prosinca.

7. Valutni odljevi koji uključuju promjenu u udjelu u određenoj valuti mogu dovesti do realizirane pozitivne ili negativne tečajne razlike.

Članak 16.

Trošak transakcija

1. Sljedeća opća pravila se primjenjuju na trošak transakcija:

(a) metoda prosječnog troška primjenjuje se na dnevnoj osnovi za zlato, instrumente i vrijednosne papire u stranoj valuti, za izračun troškova stjecanja prodanih stavki, uzimajući u obzir utjecaj kretanja tečaja i/ili cijena;

(b) prosječni trošak imovine ili obveza smanjuje se ili povećava za nerealizirane gubitke iskazane u računu dobiti i gubitka na kraju godine;

(c) u slučaju stjecanja kuponskih vrijednosnih papira, iznos kupljenoga kuponskog prihoda tretira se kao zasebna stavka. U slučaju vrijednosnih papira nominiranih u stranoj valuti, uključuje se u držanje u toj valuti, no ne utječe na prosječni trošak nabave vrijednosnog papira ili odgovarajuće valute.

2. Sljedeća posebna pravila primjenjuju se na vrijednosne papire:

(a) transakcije se evidentiraju po transakcijskoj cijeni i knjiže u financijskim izvještajima po čistoj cijeni;

(b) naknada za skrbništvo i upravljanje, naknada za tekuće račune i ostali neizravni troškovi ne smatraju se transakcijskim troškovima i uključuju se u račun dobiti i gubitka. Ne tretiraju se kao dio prosječnog troška određene imovine;

(c) prihod se evidentira na bruto osnovi, pri čemu se zasebno obračunavaju povratni porez po odbitku i drugi porezi;

(d) za potrebe izračuna prosječnog troška nabave vrijednosnog papira: i. sve kupnje tijekom dana dodaju se prema njihovoj kupovnoj cijeni, držanju iz prethodnog dana kako bi se dobio novi ponderirani prosječni trošak prije primjene iznosa prodaje za isti dan; ili ii. mogu se primijeniti pojedinačne kupnje i prodaje vrijednosnih papira redoslijedom kojim su se dogodile tijekom dana za potrebe izračuna revidirane prosječne cijene.

3. Sljedeća posebna pravila primjenjuju se na zlato i stranu valutu:

(a) transakcije u stranoj valuti koje ne uključuju promjenu udjela u toj valuti, preračunavaju se u euro, primjenom tečaja na datum sklapanja ugovora ili na datum namire, te ne utječu na trošak stjecanja tog udjela;

(b) transakcije u stranoj valuti koje uključuju promjenu udjela u toj valuti, preračunavaju se u euro, primjenom tečaja na datum sklapanja ugovora;

(c) za namiru iznosa glavnice koja proizlazi iz obratnih transakcija vrijednosnim papirima nominiranih u stranoj valuti ili zlatom, smatra se da ne uključuju promjenu udjela u toj valuti ili ulaganja u zlato;

(d) stvarni gotovinski primici i plaćanja preračunavaju se po tečaju koji vrijedi na datum namire;

(e) kada postoji duga pozicija, neto priljevi valuta i zlata tijekom dana dodaju se stanju udjela prethodnog dana, po prosječnom tečaju ili cijeni zlata priljeva tijekom dana za svaku pojedinačnu valutu i zlato, kako bi se dobio novi ponderirani prosječni trošak. U slučaju neto odljeva izračun realiziranog dobitka ili gubitka temelji se na prosječnom trošku udjela u pojedinoj valuti ili udjela u zlatu za prethodni dan, tako da prosječni trošak ostane isti. Razlike u prosječnom tečaju/cijeni zlata između priljeva i odljeva izvršenih tijekom dana također dovode do realiziranih dobitaka ili gubitaka. Kada postoji situacija obveze s obzirom na poziciju u stranoj valuti ili zlatu, na navedeni pristup primjenjuje se obratni postupak. Stoga na prosječni trošak pozicije obveza utječu neto odljevi, dok neto priljevi smanjuju poziciju po postojećem ponderiranom prosječnom trošku i rezultiraju realiziranim dobicima ili gubicima;

(f) troškovi transakcija u stranim valutama i drugi opći troškovi knjiže se u računu dobiti i gubitka.

POGLAVLJE IV.

RAČUNOVODSTVENA PRAVILA ZA IZVANBILANČNE INSTRUMENTE

Članak 17.

Opća pravila

1. Terminske transakcije u stranoj valuti, terminske strane valutnih ugovora o razmjeni i drugi valutni instrumenti koji uključuju razmjenu jedne valute za drugu na određeni datum u budućnosti, uključuju se u neto valutne pozicije za izračun prosječnog troška i pozitivnih i negativnih tečajnih razlika.

2. Kamatni ugovori o razmjeni, budućnosnice, terminski ugovori o kamatnoj stopi, ostali kamatni instrumenti i opcije, osim opcija ugrađenih u vrijednosne papire, evidentiraju se i revaloriziraju po pojedinačnim stavkama. Ti se instrumenti tretiraju odvojeno od bilančnih stavki.

3. Dobici i gubici koji proizlaze iz izvanbilančnih instrumenata priznaju se i tretiraju na sličan način kao i kod bilančnih instrumenata.

Članak 18.

Terminske transakcije u stranoj valuti

1. Terminske kupnje i prodaje priznaju se u računima izvanbilančne evidencije od datuma trgovanja do datuma namire po promptnom tečaju terminske transakcije. Realizirani dobici i gubici od prodajnih transakcija izračunavaju se primjenom prosječnog troška valutne pozicije na datum trgovanja, u skladu s postupkom dnevnog netiranja za kupnje i prodaje.

2. Razlika između promptnog i terminskog tečaja tretira se kao obveza ili potraživanje na temelju kamata na obračunskom načelu (načelo nastanka događaja).

3. Na datum namire izvanbilančna se knjiženja poništavaju.

4. Na valutnu poziciju utječu terminske transakcije od datuma trgovanja po promptnom tečaju.

5. Terminske pozicije vrednuju se povezano s promptnom pozicijom iste valute, s prebijanjem svih razlika koje mogu nastati unutar jedne valutne pozicije. Saldo neto gubitka evidentira se terećenjem računa dobiti i gubitka kada premašuje prethodne revalorizacijske prihode evidentirane na računu revalorizacije. Saldo neto dobiti knjiži se u korist računa revalorizacije.

Članak 19.

Valutni ugovori o razmjeni

1. Terminske i promptne kupnje i prodaje priznaju se u bilančnim računima na odgovarajući datum namire.

2. Terminske i promptne kupnje i prodaje priznaju se u računima izvanbilančne evidencije od datuma trgovanja do datuma namire po promptnom tečaju transakcija.

3. Prodajne transakcije priznaju se po promptnom tečaju transakcije. Stoga ne dolazi do dobitka ili gubitka.

4. Razlika između promptnog i terminskog tečaja tretira se kao obveza ili potraživanje na temelju kamata na obračunskom načelu (načelo nastanka događaja) i za kupnje i za prodaje.

5. Na datum namire izvanbilančna se knjiženja poništavaju.

6. Pozicija u stranoj valuti mijenja se samo zbog obračunatih transakcija nominiranih u stranoj valuti.

7. Terminska pozicija se vrednuje u vezi s povezanom promptnom pozicijom.

Članak 20.

Budućnosnice

1. Budućnosnice se evidentiraju na datum trgovanja u računima izvanbilančne evidencije.

2. Početna marža evidentira se kao zasebna imovina ako je položena u gotovini. Ako je položena u obliku vrijednosnih papira, ostaje nepromijenjena u bilanci.

3. Dnevne promjene varijacijske marže evidentiraju se u računu dobiti i gubitka i utječu na valutnu poziciju. Jednaki postupak primjenjuje se na zaključni dan otvorene pozicije, bez obzira na to hoće li doći do isporuke. Ako dođe do isporuke, knjiženje kupnje ili prodaje provodi se po tržišnoj cijeni.

4. Naknade se iskazuju u računu dobiti i gubitka.

Članak 21.

Kamatni ugovori o razmjeni

1. Kamatni ugovori o razmjeni evidentiraju se na datum trgovanja u računima izvanbilančne evidencije.

2. Tekuća kamatna plaćanja, primljena ili plaćena, evidentiraju se na obračunskom načelu (načelo nastanka događaja). Plaćanja mogu biti namirena na neto osnovi za svaki kamatni ugovor o razmjeni posebno, no prihodi i rashodi od obračunatih kamata evidentiraju se na bruto osnovi.

3. Naknade se iskazuju u računu dobiti i gubitka.

4. Kamatni ugovori o razmjeni koji nisu poravnati preko središnje klirinške druge ugovorne strane revaloriziraju se pojedinačno i ako je to potrebno, preračunavaju u euro po promptnom deviznom tečaju. Preporučuje se da se nerealizirani gubici, iskazani u računu dobiti i gubitka na kraju godine, amortiziraju idućih godina, da u slučaju terminskih kamatnih ugovora o razmjeni amortizacija započne od datuma valute transakcije i da amortizacija bude linearna. Nerealizirani revalorizacijski dobici knjiže se u korist računa revalorizacije.

5. Za kamatne ugovore o razmjeni koji su poravnati preko središnje klirinške druge ugovorne strane:

(a) početna marža evidentira se kao zasebna imovina ako je položena u gotovini. Ako je položena u obliku vrijednosnih papira, ostaje nepromijenjena u bilanci;

(b) dnevne promjene varijacijske marže evidentiraju se u računu dobiti i gubitka i utječu na valutnu poziciju;

(c) sastavnica obračunatih kamata razdvaja se od realiziranog rezultata i iskazuje na bruto osnovi na računu dobiti i gubitka.

Članak 22.

Terminski ugovori o kamatnoj stopi

1. Terminski ugovori o kamatnoj stopi evidentiraju se na datum trgovanja u računima izvanbilančne evidencije.

2. Iznos nadoknade koju jedna stranka plaća drugoj stranci na datum namire knjiži se na datum namire u računu dobiti i gubitka. Plaćanja se ne evidentiraju na obračunskoj osnovi (načelo nastanka događaja).

3. Ako se drže terminski ugovori o kamatnoj stopi u stranoj valuti, plaćanja nadoknade utječu na valutnu poziciju. Plaćanja nadoknade preračunavaju se u euro po promptnom tečaju na datum namire.

4. Svi terminski ugovori o kamatnoj stopi revaloriziraju se pojedinačno i, ako je to potrebno, preračunavaju u euro po promptnom deviznom tečaju. Nerealizirani gubici, iskazani u računu dobiti i gubitka na kraju godine, ne poništavaju se u idućim godinama na teret nerealizirane dobiti, osim ako je instrument dospio ili opozvan. Nerealizirani revalorizacijski dobici knjiže se u korist računa revalorizacije.

5. Naknade se iskazuju u računu dobiti i gubitka.

Članak 23.

Terminske transakcije vrijednosnim papirima

Terminske transakcije vrijednosnim papirima evidentiraju se u skladu s jednom od sljedećih dviju metoda:

1. Metoda A: (a) terminske transakcije vrijednosnim papirima evidentiraju se u računima izvanbilančne evidencije od datuma trgovanja do datuma namire, po terminskoj cijeni terminske transakcije; (b) prosječni trošak udjela u vrijednosnim papirima kojim se trguje ostaje nepromijenjen do namire, učinci transakcija terminske prodaje na dobit i gubitak izračunavaju se na datum namire; (c) na datum namire računi izvanbilančne evidencije poništavaju se, a saldo na računu revalorizacije, ako postoji, knjiži se u korist računa dobiti i gubitka. Kupljeni vrijednosni papir evidentira se primjenom promptne cijene na dan dospijeća (stvarna tržišna vrijednost), dok se razlika u odnosu na prvobitnu terminsku cijenu priznaje kao realizirana dobit ili gubitak; (d) u slučaju vrijednosnih papira nominiranih u stranoj valuti, prosječni trošak neto valutne pozicije ne mijenja se, ako izvještajni subjekt već ima poziciju u toj valuti. Ako je terminski kupljena obveznica nominirana u valutama u kojima izvještajni subjekt nema pozicije, te je zato tu valutu nužno kupiti, primjenjuju se pravila za kupnju stranih valuta navedena u članku 16. stavku 3. točki (e); (e) terminske transakcije vrednuju se na pojedinačnoj osnovi s obzirom na terminsku tržišnu cijenu za preostalo vrijeme trajanja transakcije. Revalorizacijski rashod na kraju godine knjiži se na teret računa dobiti i gubitka, a revalorizacijski prihod knjiži se u korist računa revalorizacije. Nerealizirani gubici, iskazani u računu dobiti i gubitka na kraju godine, ne poništavaju se u idućim godinama na teret nerealizirane dobiti, osim ako je instrument dospio ili opozvan.

2. Metoda B: (a) terminske transakcije vrijednosnim papirima evidentiraju se u računima izvanbilančne evidencije od datuma trgovanja do datuma namire, po terminskoj cijeni terminske transakcije. Na datum namire računi izvanbilančne evidencije poništavaju se; (b) na kraju tromjesečja provodi se revalorizacija vrijednosnog papira na temelju neto pozicije koja proizlazi iz bilance i iz prodaja istog vrijednosnog papira, evidentiranih u računima izvanbilančne evidencije. Iznos revalorizacije jednak je razlici između navedene neto pozicije, vrednovane po revalorizacijskoj cijeni i iste pozicije vrednovane po prosječnom trošku nabave bilančne pozicije. Na kraju tromjesečja terminske kupnje revaloriziraju se prema postupku opisanom u članku 9. Rezultat revalorizacije jednak je razlici između promptne cijene i prosječnog troška preuzetih obveza kupnje; (c) rezultat terminske prodaje evidentira se u financijskoj godini u kojoj je obveza preuzeta. Taj je rezultat jednak razlici između početne terminske cijene i prosječnog troška bilančne pozicije ili prosječnog troška izvanbilančnih ugovorenih kupnji, ako je bilančna pozicija nedostatna, u trenutku prodaje.

Članak 24.

Opcije

1. Opcije se priznaju u računima izvanbilančne evidencije od datuma trgovanja do datuma izvršavanja ili datuma isteka prava iz opcije, po izvršnoj cijeni odnosnog instrumenta.

2. Premije nominirane u stranoj valuti preračunavaju se u euro po tečaju koji vrijedi ili na datum sklapanja ugovora ili na datum namire. Plaćena premija priznaje se kao zasebna imovina, dok se primljena premija priznaje kao zasebna obveza.

3. Ako je opcija izvršena, osnovni se instrument evidentira u bilanci po izvršnoj cijeni, uvećanoj ili umanjenoj za prvobitnu vrijednost premije. Iznos prvobitne opcijske premije ispravlja se na temelju nerealiziranih gubitaka, koji se iskazuju na kraju godine u računu dobiti i gubitka.

4. Ako opcija nije izvršena, iznos opcijske premije, ispravljen na temelju nerealiziranih gubitaka na kraju prethodne godine, iskazuje se u računu dobiti i gubitka, preračunat po tečaju koji je na raspolaganju na datum isteka prava iz opcije.

5. Na valutnu poziciju utječu dnevne varijacijske marže za opcije tipa budućnosnica, svako umanjenje opcijske premije na kraju godine, trgovanje odnosnim instrumentom na datum izvršavanja ili, na datum isteka, opcijska premija. Dnevne promjene varijacijske marže iskazuju se u računu dobiti i gubitka.

6. Uz iznimku opcija ugrađenih u vrijednosne papire, svaki opcijski ugovor revalorizira se pojedinačno. Nerealizirani gubici iskazani u računu dobiti i gubitka ne poništavaju se u idućim godinama na teret nerealiziranih dobitaka. Nerealizirani revalorizacijski dobici knjiže se u korist računa revalorizacije. Nerealizirani gubici po jednoj opciji ne smiju se netirati s nerealiziranim dobicima po nekoj drugoj opciji.

7. Za potrebe primjene stavka 6. tržišne vrijednosti jesu one kotirane cijene koje nude burza, trgovci, burzovni posrednici ili slični subjekti. Ako kotirane cijene nisu raspoložive, tržišna vrijednost određuje se pomoću tehnike vrednovanja. Ta tehnika vrednovanja primjenjuje se dosljedno tijekom vremena, te se može dokazati da osigurava pouzdane procjene cijena koje bi se dobile u stvarnim tržišnim transakcijama.

8. Naknade se iskazuju u računu dobiti i gubitka.

POGLAVLJE V.

IZVJEŠTAJNE OBVEZE

Članak 25.

Formati izvještavanja

1. Nacionalne središnje banke izvještavaju ESB o podacima u svrhu financijskog izvještavanja Eurosustava u skladu s ovom Smjernicom.

2. Formati izvještavanja Eurosustava obuhvaćaju sve stavke koje su određene u Prilogu IV. Sadržaji stavki koje su uključene u različite formate bilance također su opisani u Prilogu IV.

3. Formati različitih objavljenih financijskih izvještaja moraju biti u skladu sa svim sljedećim prilozima:

(a) Prilog V.: objavljeni konsolidirani tjedni financijski izvještaj Eurosustava nakon kraja tromjesečja;

(b) Prilog VI.: objavljeni konsolidirani tjedni financijski izvještaj Eurosustava tijekom tromjesečja;

(c) Prilog VII.: konsolidirana godišnja bilanca Eurosustava.

POGLAVLJE VI.

GODIŠNJA OBJAVLJENA BILANCA I RAČUN DOBITI I GUBITKA

Članak 26.

Objavljena bilanca i račun dobiti i gubitka

Preporuča se da nacionalne središnje banke usklade svoje objavljenje godišnje bilance i račune dobiti i gubitka s prilozima VIII. i IX.

POGLAVLJE VII.

PRAVILA KONSOLIDACIJE

Članak 27.

Opća pravila konsolidacije

1. Konsolidirana bilanca Eurosustava obuhvaća sve stavke iz bilance ESB-a i nacionalnih središnjih banaka.

2. Izvještaji u procesu konsolidacije moraju biti međusobno usklađeni. Svi financijski izvještaji Eurosustava sastavljaju se na sličnoj osnovi, primjenom istih konsolidacijskih tehnika i postupaka.

3. ESB sastavlja konsolidirane bilance Eurosustava. Te bilance poštuju potrebu za jedinstvenim računovodstvenim načelima i tehnikama, jednakim financijskim razdobljima u Eurosustavu i konsolidacijskim usklađenjima koja proizlaze iz transakcija i pozicija unutar Eurosustava, te uzimaju u obzir sve promjene u sastavu Eurosustava.

4. Sve pojedinačne bilančne stavke, osim salda unutar Eurosustava koja pripadaju pojedinačnim nacionalnim središnjim bankama i ESB-u, agregiraju se u konsolidacijske svrhe.

5. Salda nacionalnih središnjih banaka i ESB-a kod trećih osoba evidentiraju se u bruto iznosu u procesu konsolidacije.

6. Salda unutar Eurosustava prikazuju se u bilancama ESB-a i nacionalnih središnjih banaka u skladu s Prilogom IV.

POGLAVLJE VIII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 28.

Razvoj, primjena i tumačenje pravila

1. Odbor ESSB-a za računovodstvo i monetarni prihod izvještava preko Izvršnog odbora Upravno vijeće o razvoju, primjeni i provedbi pravila ESSB-a za računovodstvo i financijsko izvještavanje.

2. U tumačenju ove Smjernice uzimaju se u obzir pripremni rad, računovodstvena načela usklađena s pravom Unije i općeprihvaćeni međunarodni računovodstveni standardi.

Članak 29.

Prijelazna pravila

1. Nacionalne središnje banke moraju revalorizirati svu financijsku imovinu i obveze na dan kada su postale članice Eurosustava. Nerealizirani dobici koji su nastali prije tog datuma ili na taj datum, razdvajaju se od svih nerealiziranih revalorizacijskih dobitaka koji mogu nastati nakon tog datuma i ostaju kod nacionalnih središnjih banaka. Tržišne cijene i tečajevi koje primjenjuju nacionalne središnje banke u početnoj bilanci na početku sudjelovanja u Eurosustavu, smatraju se prosječnim troškom imovine i obveza tih nacionalnih središnjih banaka.

2. Preporučuje se da se nerealizirani dobici, koji su nastali prije početka ili na početku članstva nacionalnih središnjih banaka u Eurosustavu, ne smatraju raspodjeljivim u trenutku prelaska, te da ih je moguće realizirati ili raspodijeliti samo u sklopu transakcija koje nastanu nakon ulaska u Eurosustav.

3. Dobici i gubici u vezi sa stranom valutom, zlatom i cijenama, koji proizlaze iz prijenosa imovine od nacionalnih središnjih banaka na ESB, smatraju se realiziranima.

4. Ovaj članak ne dovodi u pitanje bilo koju odluku donesenu na temelju članka 30. Statuta ESSB-a.

Članak 30.

Stavljanje izvan snage

1. Smjernica ESB/2010/20 stavlja se izvan snage od 31. prosinca 2016.

2. Upućivanja na Smjernicu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjem na ovu Smjernicu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga XI.

Članak 31.

Stupanje na snagu i provedba

1. Ova Smjernica stupa na snagu na dan kad su o njoj obaviještene nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro.

2. Nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro postupat će u skladu s ovom Smjernicom od 31. prosinca 2016.

Članak 32.

Adresati

Ova Smjernica upućena je svim središnjim bankama Eurosustava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 3. studenoga 2016. Upravno vijeće ESB-a Predsjednik ESB-a Mario DRAGHI

(1) Smjernica ESB/2010/20 od 11. studenoga 2010. o pravnom okviru za računovodstvo i financijsko izvještavanje u Europskom sustavu središnjih banaka (SL L 35, 9.2.2011., str. 31.).

(2) Odluka ESB/2010/29 od 13. prosinca 2010. o izdavanju euronovčanica (SL L 35, 9.2.2011., str. 26.).

(3) Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

PRILOG I. FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ZA EUROSUSTAV Vrsta izvještaja Interno/objavljuje se Pravna osnova Svrha izvještaja 1. Dnevni financijski izvještaj Eurosustava Interno Ne postoji Uglavnom radi upravljanja likvidnošću za provedbu članka 12. stavka 1. Statuta ESSB-a. Dio podataka iz dnevnog financijskog izvještaja upotrebljava se za izračun monetarnog prihoda 2. Raščlanjeni tjedni financijski izvještaj Interno Ne postoji Osnova za sastavljanje konsolidiranog tjednog financijskog izvještaja Eurosustava 3. Konsolidirani tjedni financijski izvještaj Eurosustava Objavljuje se Članak 15. stavak 2. Statuta ESSB-a Konsolidirani financijski izvještaj za monetarnu i ekonomsku analizu. Konsolidirani tjedni financijski izvještaj Eurosustava dobiva se iz dnevnog financijskog izvještaja na dan izvještavanja 4. Neagregirani mjesečni financijski izvještaji Eurosustava Objavljuje se Ne postoji Jačanje odgovornosti i transparentnosti Eurosustava omogućavanjem jednostavnog pristupa informacijama o imovini i obvezama pojedinih središnjih banaka Eurosustava. Usklađeno davanje informacija o decentraliziranoj provedbi jedinstvene monetarne politike ESB-a, te o financijskim aktivnostima središnjih banaka Eurosustava koje nisu povezane s monetarnom politikom. 5. Mjesečna i tromjesečna financijska informacija Eurosustava Objavljuje se i interno (1) Uredbe iz područja statistike u skladu s kojima monetarne financijske institucije moraju dostaviti podatke Statistička analiza 6. Konsolidirana godišnja bilanca Eurosustava Objavljuje se Članak 26. stavak 3. Statuta ESSB-a Konsolidirana bilanca za analitičke i operativne svrhe (1) Mjesečni podaci uneseni u objavljene agregirane statističke podatke koji se zahtijevaju od monetarnih financijskih institucija (MFI) u Uniji. Nadalje, kao i MFI, središnje banke također moraju za svako tromjesečje dostavljati informacije detaljnije od onih koje su navedene u mjesečnim podacima.

PRILOG II. GLOSAR — Amortizacija : sustavno smanjenje premije, diskonta ili vrijednosti imovine na računima u određenom razdoblju. — Budućnosnice : terminski ugovor kojim se trguje na burzi. Takvim ugovorom, na datum njegova sklapanja ugovora se kupnja ili prodaja osnovnog instrumenta koji će se isporučiti na neku datum u budućnosti po određenoj cijeni. Obično ne dolazi do stvarne isporuke jer se ugovor obično realizira prije dogovorenog dospijeća. — Cijena transakcije : cijena o kojoj su se dogovorile stranke pri sklapanju ugovora. — Čista cijena : transakcijska cijena koja isključuje sve popuste/obračunate kamate, no uključuje transakcijske troškove koji su dio cijene. — Datum dospijeća : datum kada dospijeva nominalna vrijednost/glavnica i u cijelosti se može isplatiti imatelju. — Datum namire : datum na koji se evidentira konačan i neopoziv prijenos vrijednosti u poslovnim knjigama relevantne institucije za namiru. Namira može biti trenutačna (u realnom vremenu), u istom danu (na kraju dana) ili na dogovoreni datum nakon datuma na koji je obveza bila preuzeta. — Datum promptne transakcije : datum na koji se namiruje promptna transakcija za financijski instrument u skladu s važećim tržišnim dogovorima za taj financijski instrument. — Datum trgovanja (također poznat kao datum transakcije) : datum kada je obavljena transakcija. — Devizni tečaj : vrijednost jedne valute za potrebe preračunavanja u drugu valutu. — Diskont : razlika između nominalne vrijednosti vrijednosnog papira i njegove cijene, ako je ta cijena niža od nominalne vrijednosti. — Diskontni vrijednosni papir : imovina na temelju koje se ne isplaćuju kuponske kamate, već se prinos od nje ostvaruje povećanjem vrijednosti kapitala, budući da je imovina izdana ili kupljena uz diskont u odnosu na svoju nominalnu vrijednost. — Financijska imovina : sva imovina koja je: (a) gotovina; (b) ugovorno pravo na primanje gotovine ili drugog financijskog instrumenta od drugog društva; (c) ugovorno pravo na razmjenu financijskog instrumenta s drugim društvom pod uvjetima koji su potencijalno povoljni; ili (d) vlasnički instrument drugog društva. — Financijska obveza : svaka obveza koja je zakonska obveza isporuke gotovine ili drugog financijskog instrumenta drugome društvu ili razmjene financijskog instrumenta s drugim društvom pod uvjetima koji su potencijalno nepovoljni. — Glavna operacija refinanciranja : redovna operacija otvorenog tržišta koju provodi Eurosustav u obliku obratne transakcije. Glavne operacije dugoročnijeg refinanciranja provode se putem tjednih standardnih aukcija i obično imaju rok dospijeća od jednog tjedna. — Hitna likvidnosna pomoć (ELA) : Pomoć pružena solventnoj financijskoj instituciji ili grupi financijskih institucija, koje su suočene s privremenim problemima s likvidnošću. Nacionalne središnje banke pružaju hitnu likvidnosnu pomoć (ELA) s odobrenjem Upravnog vijeća. — Imovina : resurs koji kontrolira izvještajni subjekt zbog prošlih događaja i od kojeg se očekuje pritjecanje budućih ekonomskih koristi za izvještajni subjekt. — Interna stopa prinosa : diskontna stopa pri kojoj je računovodstvena vrijednost vrijednosnog papira jednaka sadašnjoj vrijednosti budućeg novčanog toka. — Izvršna cijena : utvrđena cijena za opcijski ugovor po kojoj se može izvršiti opcija. — Kamatni ugovor o razmjeni : ugovor o razmjeni novčanih tokova, koji predstavljaju tokove periodičnih kamatnih plaćanja, s drugom ugovornom stranom, ili u jednoj valuti ili' u slučaju međuvalutnih transakcija, u dvije različite valute. — Ključ kapitala : postotni udjeli svakog NSB-a u Europskoj središnjoj banci. — Kompenzacijski iznos : prilagodba u izračunu monetarnog prihoda u skladu s Odlukom Europske središnje banke (EU) 2016/2248 (ESB/2016/36) (1). — Linearna metoda : deprecijacija ili amortizacija utvrđuje se tijekom određenog vremena tako da se trošak nabave imovine, umanjen za njezinu procijenjenu preostalu vrijednost, dijeli s procijenjenim korisnim vijekom trajanja imovine na temelju pro rata temporis. — Međunarodni identifikacijski broj vrijednosnih papira (ISIN) : broj koji izdaje odgovarajuće nadležno tijelo za izdavanje. — Međunarodni standardi financijskog izvještavanja : Međunarodni standardi financijskog izvještavanja, Međunarodni računovodstveni standardi i povezana tumačenja od strane, primjerice, Stalnog odbora za tumačenja i Odbora za pojašnjavanje međunarodnog financijskog izvještavanja koje je donijela Europska Unija. — Monetarni prihod : Prihod koji ostvaruju nacionalne središnje banke pri obavljanju funkcije monetarne politike. Monetarni prihod se objedinjuje i raspodjeljuje između nacionalnih središnjih banaka na kraju svake financijske godine. — Namira : radnja kojom se ispunjavaju obveze s obzirom na prijenos sredstava ili imovine između dviju ili više stranaka. U sklopu transakcija unutar Eurosustava namira se odnosi na eliminiranje neto salda koja proizlaze iz transakcija unutar Eurosustava i zahtijeva prijenos imovine. — Namjenski portfelj : namjensko ulaganje koje se drži na strani imovine u bilanci, kao fond protustavke, koje se sastoji od dužničkih vrijednosnih papira, vlasničkih instrumenata, oročenih depozita i tekućih računa, sudjelujućih udjela i/ili ulaganja u podređena društva. Ono odgovara stavki na strani obveza bilance, koju je moguće točno utvrditi, bez obzira na to postoje li neka pravna, zakonska ili druga ograničenja. — Nerealizirani dobitak/gubitak : dobitak/gubitak koji proizlazi iz revalorizacije imovine u usporedbi s ispravljenim troškom stjecanja te imovine. — Obratna transakcija : operacija pomoću koje izvještajni subjekt kupuje (obratni repo) ili prodaje (repo) imovinu u sklopu repo ugovora ili provodi kreditne poslove uz kolateral. — Obratni repo ugovor : ugovor prema kojem je imatelj gotovine suglasan s tim da kupi imovinu i istodobno se slaže s tim da je ponovno proda po dogovorenoj cijeni, na zahtjev, nakon određenog vremena ili u slučaju nekog nepredviđenog događaja. Katkad se repo transakcija ugovara preko treće stranke (tripartitni repo). — Obveza : sadašnja obveza društva koja proizlazi iz prošlih događaja, za čiju se namiru očekuje da će dovesti do odljeva iz društva resursa koji čine ekonomsku korist. — Opcije : ugovor koji imatelju daje pravo, no ne i obvezu, da otkupi ili proda određenu količinu određenih dionica, robe, valuta, indeksa ili duga, po određenoj cijeni u određenom razdoblju ili na datum isteka prava iz opcije. — Opcije tipa budućnosnica : uvrštene opcije kod kojih se varijacijska marža uplaćuje ili prima na dnevnoj osnovi. — Općeprihvaćena računovodstvena načela (GAAP) : zajednički skup računovodstvenih načela, standarda i postupaka koje subjekti upotrebljavaju kako bi pripremili svoje financijske izvještaje. Općeprihvaćena računovodstvena načela (GAAP) su mjerodavni standardi (koje određuju tijela nadležna za određivanje politike) i općeprihvaćeni načini evidentiranja računovodstvenih podataka i izvještavanja o računovodstvenim podacima. — Operacije dugoročnijeg refinanciranja : redovne operacije na otvorenom tržištu koje provodi Eurosustav u obliku obratnih transakcija s ciljem osiguravanja likvidnosti s dospijećem dužim od glavnih operacija refinanciranja financijskom sektoru. — Premije : razlika između nominalne vrijednosti vrijednosnog papira i njegove cijene, ako je ta cijena viša od nominalne vrijednosti. — Pričuve : iznos izdvojen iz raspoložive dobiti koji nije namijenjen podmirenju neke određene obveze, nepredviđenog izdatka ili očekivanog smanjenja vrijednosti imovine za koje je poznato da postoji na datum bilance. — Pristup evidentiranja poslovnih događaja prema datumu plaćanja/namire : računovodstveni pristup prema kojemu se poslovni događaji knjiže na datum namire. — Pristup evidentiranja poslovnih događaja prema datumu sklapanja posla : računovodstveni pristup prema kojemu se poslovi evidentiraju na datum trgovanja. — Program automatiziranog pozajmljivanja vrijednosnih papira (ASLP) : program koji nudi specijalizirana institucija, npr. banka koja uređuje i vodi pozajmljivanje vrijednosnih papira između sudionika programa u obliku repo, kombiniranih repo ili obratnih repo transakcija pozajmljivanja vrijednosnih papira. Ako se radi o operaciji koja se provodi po programu na osnovi principala, specijalizirana institucija koja nudi ovaj program smatra se krajnjom drugom ugovornom stranom, dok u slučaju posredničkog programa, specijalizirana institucija koja nudi ovaj program djeluje samo kao posrednik, a krajnja druga ugovorna strana je subjekt s kojom se zapravo provode transakcije pozajmljivanja vrijednosnih papira. — Promptni tečaj : tečaj po kojem se namiruju transakcije na datum promptne transakcije. S obzirom na transakcije terminskog ugovora u stranoj valuti, promptni tečaj je onaj tečaj kojem se dodaju terminski bodovi kako bi se dobio terminski tečaj. — Prosječni trošak : metoda ponderiranog prosjeka, pomoću koje se trošak svake kupnje dodaje postojećoj knjigovodstvenoj vrijednosti kako bi se dobio novi ponderirani prosječni trošak valutne pozicije, zlata, dužničkog instrumenta ili vlasničkog instrumenta. — Prošireni program za pohranu (ECI) : program kojim se osniva depo izvan europodručja kojim upravlja poslovna banka i u kojem su euronovčanice pohranjene u ime Eurosustava za dostavljanje i primanje euronovčanica. — Računi revalorizacije : bilančni računi za evidentiranje razlike u vrijednosti imovine ili obveza između ispravljenog troška njezina stjecanja i njezina vrednovanja po tržišnoj cijeni na kraju razdoblja, kada je druga vrijednost viša od prve vrijednosti u slučaju imovine i kada je druga vrijednost niža od prve u slučaju obveza. Oni uključuju razlike u kotaciji cijena i/ili tržišnih tečajeva. — Realizirani dobitak/gubitak : dobitak/gubitak koji proizlazi iz razlike između prodajne cijene bilančne stavke i njezinog ispravljenog troška nabave. — Repo ugovor (repo) : ugovor čiji je gospodarski cilj pozajmljivanje novca, temeljem kojeg se prihvatljiva imovina prodaje kupcu bez zadržavanja vlasništva na strani prodavatelja, dok prodavatelj istodobno stječe pravo i obvezu da kupi istovjetnu imovinu po određenoj cijeni na neki budući datum ili na zahtjev. — Rezervacije : iznosi koji se izdvajaju prije utvrđivanja dobiti ili gubitka, za osiguranje od poznate ili očekivane obveze ili rizika, čiji se trošak ne može točno odrediti (vidjeti „Pričuve”). Rezervacije za buduće obveze i troškove ne smiju se upotrebljavati za ispravak vrijednosti imovine. — Sintetski instrument : financijski instrument koji je nastao umjetno, kombiniranjem dvaju ili više instrumenata s ciljem ponavljanja novčanog toka i uzorka vrednovanja drugog instrumenta. To se obično radi preko financijskog posrednika. — Središnja klirinška druga ugovorna strana : pravna osoba koja posreduje između drugih ugovornih strana u ugovorima kojima se trguje na jednom ili više financijskih tržišta te postaje kupac svakom prodavatelju i prodavatelj svakom kupcu. — Srednja tržišna cijena : aritmetička sredina između prodajne i kupovne cijene za vrijednosni papir, koja se temelji na kotacijama za transakcije uobičajenog tržišnog opsega od strane priznatih „održavatelja” tržišta ili priznatih burza, te koja se upotrebljava u postupku tromjesečne revalorizacije. — Srednji tržišni tečajevi : referentni tečajevi eura koji se uobičajeno temelje na redovitom postupku usuglašavanja između središnjih banaka unutar i izvan Europskog sustava središnjih banaka (ESSB), koje se obično odvija u 14.15 po srednjoeuropskom vremenu, te koji se upotrebljavaju u postupku tromjesečne revalorizacije. — TARGET2 : Transeuropski automatizirani sustav ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu, kao što je određen u Smjernici ESB/2012/27 (2). — Tečajni mehanizam II (ERM II) : postupci za tečajni mehanizam u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije. — Terminske transakcije s vrijednosnim papirima : izvanburzovni ugovori u kojima se na datum sklapanja ugovora ugovara kupnja ili prodaja kamatnog instrumenta, obično obveznice ili mjenice, po određenoj cijenu uz isporuku na određeni datum u budućnosti. — Terminske transakcije u stranoj valuti : ugovor kojim se dogovara, na određeni dan, izravna kupnja ili prodaja određenog iznosa nominiranog u stranoj valuti za drugu valutu, obično domaću valutu, a iznos je potrebno isporučiti na određeni datum u budućnosti, najmanje dva radna dana nakon datuma sklapanja ugovora, po određenoj cijeni. Taj terminski tečaj sastoji se od tada važećeg promptnog tečaja, uvećanog/umanjenog za dogovorenu premiju/diskont. — Terminski ugovor o kamatnoj stopi : ugovor u kojem se dvije stranke dogovaraju o kamatnoj stopi koju treba platiti na ugovoreni depozit s određenim dospijećem na određeni datum u budućnosti. Na datum namire jedna stranka plaća naknadu drugoj, ovisno o razlici između dogovorene kamatne stope i tržišne stope na datum namire. — Transakcijski troškovi : troškovi koji se mogu utvrditi, a koji su povezani s određenom transakcijom. — Tržišna cijena : cijena koja se kotira za instrument na zlato, stranu valutu ili vrijednosne papire, obično ne uključuje obračunate ili umanjene kamate, ili na organiziranom tržištu, npr. burzi, ili na neorganiziranom tržištu, npr. izvanburzovnom tržištu. — Udio u stranoj valuti : neto pozicija u određenoj valuti. Za potrebe ove definicije posebna prava vučenja (SDR) smatraju se zasebnom valutom; transakcije kojima se mijenja neto pozicija u posebnim pravima vučenja jesu transakcije nominirane u posebnim pravima vučenja ili transakcije u stranim valutama koje odražavaju sastav košarice za posebna prava vučenja (u skladu s relevantnom definicijom i ponderima za košaricu). — Umanjenje : smanjenje nadoknadivog iznosa ispod knjigovodstvene vrijednosti. — Valutni ugovor o razmjeni : istodobna promptna kupnja ili prodaja jedne valute za drugu (kratkoročna operacija) i terminska prodaja/kupnja istog iznosa te valute za drugu valutu (dugoročna operacija). — Vlasnički instrumenti : vrijednosni papiri na koje se isplaćuju dividende, odnosno dionice trgovačkih društava, te vrijednosni papiri koji potvrđuju ulaganje u dionički fond. — Vrijednosni papiri koji se drže do dospijeća : vrijednosni papiri s fiksnim ili točno utvrđenim plaćanjima i fiksnim rokom dospijeća, koje izvještajni subjekt namjerava držati do dospijeća. — Zapljena : radnja preuzimanja vlasništva nad vrijednosnim papirima, kreditima ili nekom drugom imovinom koju je izvještajni subjekt primio kao kolateral, za potrebe izvršavanja prvobitnog potraživanja. — Zaštita od rizika : postupak međusobnog prebijanja rizika financijske imovine ili obveza ili druge imovine ili obveza, na način da se smanje sveukupne posljedice cijena, kamatnih stopa ili tečajeva. (1) Odluka Europske središnje banke (EU) 2016/2248 od 3. studenoga 2016. o raspodjeli monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro (ESB/2016/36) (vidjeti stranicu 26 ovoga Službenog lista). (2) Smjernica ESB/2012/27 od 5. prosinca 2012. o Transeuropskom automatiziranom sustavu ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (sustav TARGET2) (SL L 30, 30.1.2013., str. 1.).

PRILOG III. OPIS PRISTUPA EVIDENTIRANJU POSLOVNIH DOGAĐAJA PREMA DATUMU SKLAPANJA POSLA (uključujući „standardni” i „alternativni” pristup iz članka 5.) 1. Evidentiranje na datum trgovanja 1.1. Evidentiranje na datum trgovanja provodi se ili pomoću „standardnog pristupa” ili pomoću „alternativnog pristupa”. 1.2. Članak 5. stavak 1. točka (a) odnosi se na „standardni pristup”. 1.2.1. Transakcije se knjiže na računima izvanbilančne evidencije na datum trgovanja. Na datum namire izvanbilančna se knjiženja poništavaju, a transakcije se knjiže u računima bilančne evidencije. 1.2.2. Pozicije u stranoj valuti mijenjaju se na datum trgovanja. Zbog toga realizirani dobitak i gubitak, koji proizlaze iz neto prodaje, također se izračunavaju na datum trgovanja. Neto kupnje strane valute utječu na prosječni trošak valutnog udjela na datum trgovanja. 1.3. Članak 5. stavak 1. točka (b) odnosi se na „alternativni pristup”. 1.3.1. Za razliku od „standardnog pristupa”, ovdje nema dnevnih izvanbilančnih knjiženja dogovorenih transakcija koje se poslije namiruju. Priznavanje realiziranog prihoda i izračun novih prosječnih troškova provode se na datum namire (1). 1.3.2. Za transakcije dogovorene u jednoj godini koje dospijevaju u idućoj godini, priznavanje prihoda tretira se prema „standardnom pristupu”. To znači da realizirani učinci od prodaje utječu na račun dobiti i gubitka u godini u kojoj je transakcija bila dogovorena i da kupnje mijenjaju prosječni trošak udjela u godini u kojoj je transakcija bila dogovorena. 1.4. Sljedeća tablica prikazuje glavna obilježja dviju tehnika razvijenih za pojedine instrumente u stranoj valuti i za vrijednosne papire. EVIDENTIRANJE NA DATUM TRGOVANJA „Standardni pristup” „Alternativni pristup” Promptne transakcije u stranoj valuti — tretman tijekom godine Kupnje strane valute knjiže se izvanbilančno na datum trgovanja i utječu na prosječni trošak valutne pozicije od tog datuma. Dobici i gubici koji proizlaze iz prodaje smatraju se realiziranima na datum transakcije ili trgovanja. Na datum namire izvanbilančna se knjiženja poništavaju i provode se bilančna knjiženja. Kupnje strane valute knjiže se u bilanci na datum namire i utječu na prosječni trošak valutne pozicije od tog datuma. Dobici i gubici koji proizlaze iz prodaje smatraju se realiziranim na datum namire. Na datum trgovanja ne provodi se bilančno knjiženje. Terminske transakcije u stranoj valuti — tretman tijekom godine Tretiraju se na isti način kao što je opisano za promptne transakcije, a knjiže se po promptnom tečaju transakcije. Kupnje strane valute knjiže se izvanbilančno na datum promptne namire transakcije i utječu na prosječni trošak valutne pozicije od tog datuma, te po promptnom tečaju transakcije. Prodaje strane valute knjiže se izvanbilančno na datum promptne namire transakcije. Dobici i gubici smatraju se realiziranim na datum promptne namire transakcije. Na datum namire izvanbilančna se knjiženja poništavaju i provode se bilančna knjiženja. Opis tretmana na kraju razdoblja vidjeti dolje. Promptne i terminske transakcije u stranoj valuti započete u godini 1 s datumom promptne namire transakcije u godini 2 Nije potreban poseban aranžman jer se transakcije knjiže na datum trgovanja, a dobici i gubici priznaju se na taj datum. Potrebno tretirati kao kod „standardnog pristupa” (*1): — prodaje strane valute knjiže se izvanbilančno u godini 1 da bi se iskazali realizirani dobici/gubici u stranoj valuti u financijskoj godini u kojoj je transakcija bila dogovorena, — kupnje strane valute knjiže se izvanbilančno u godini 1 i utječu na prosječni trošak valutne pozicije od tog datuma, — revalorizacija valutnog udjela na kraju godine mora uzimati u obzir neto kupnju/prodaju s datumom promptne namire u sljedećoj financijskoj godini. Transakcije vrijednosnim papirima — tretman tijekom godine Kupnje i prodaje priznaju se izvanbilančno na datum trgovanja. Dobici i gubici također se priznaju na taj datum. Na datum namire izvanbilančna se knjiženja poništavaju, a provode se bilančna knjiženja, tj. isti tretman kao i kod promptnih transakcija u stranoj valuti. Sve se transakcije evidentiraju na datum namire, međutim, vidjeti dolje opis tretmana na kraju razdoblja. Stoga se učinak na prosječni trošak cijene, u slučaju kupnje, i dobitke/gubitke, u slučaju prodaje, priznaje na datum namire. Transakcije vrijednosnim papirima započete u godini 1 s datumom promptne namire transakcije u godini 2 Nije potreban poseban tretman jer su transakcije i njihove posljedice već knjižene na datum trgovanja. Realizirani dobici i gubici priznaju se u godini 1 na kraju razdoblja, tj. imaju isti tretman kao i promptne transakcije u stranoj valuti, a kupnje se uključuju u postupak revalorizacije na kraju godine (*1) 2. Dnevno knjiženje obračunatih kamata, uključujući premije ili diskonte 2.1. Kamate, premija ili diskont, obračunati u vezi s financijskim instrumentima nominiranima u stranoj valuti, izračunavaju se i knjiže na dnevnoj osnovi, neovisno o stvarnom novčanom toku. To znači da se valutna pozicija mijenja onda kada se knjiže te obračunate kamate, a ne samo onda kada su kamate primljene ili plaćene (2). 2.2. Obračuni za kuponske kamate i amortizacija premije ili diskonta, provode se i knjiže od datuma namire kupnje vrijednosnog papira do datuma namire prodaje, ili do datuma ugovorenog dospijeća. 2.3. Niže navedena tablica prikazuje učinak dnevnog knjiženja obračuna na valutni udio, npr. obveze na temelju kamata i amortizirana premija/diskont: Dnevno knjiženje obračunatih kamata kao dio pristupa evidentiranja poslovnih događaja prema datumu sklapanja posla Obračuni za instrumente nominirane u stranoj valuti provode se i knjiže na dnevnoj osnovi prema tečaju na datum knjiženja. Učinak na valutni udjel Obračuni utječu na valutnu poziciju u trenutku kada se knjiže, te se kasnije ne poništavaju. Obračun se briše kada se novac stvarno primi ili plati. Na datum namire stoga nema učinka na valutnu poziciju, budući da je obračun uključen u poziciju koja se revalorizira pri povremenoj revalorizaciji. (1) U slučaju terminskih transakcija u stranoj valuti, učinak na udio u valuti nastupa na datum promptne namire, tj. obično na datum trgovanja + 2 dana. (*1) Načelo značajnosti može se primijeniti ako te transakcije nemaju značajan učinak na valutnu poziciji i/ili u računu dobiti i gubitka. (2) Utvrđena su dva moguća pristupa za priznavanje obračuna. Prvi je „pristup kalendarskog dana”, prema kojemu se obračuni evidentiraju svakoga kalendarskog dana, neovisno o tome je li to dan vikenda, praznik ili radni dan. Drugi pristup je „pristup radnog dana”, prema kojemu se obračuni knjiže samo radnim danima. Ne postoji preferirani pristup što se tiče odabira pristupa. Međutim, ako posljednji dan u godini nije radni dan, potrebno ga je uključiti u obračun, bez obzira na pristup.

PRILOG IV. SASTAV I PRAVILA VREDNOVANJA BILANCE (1) IMOVINA Bilančna stavka (2) Kategorizacija sadržaja bilančnih stavki Načelo vrednovanja Opseg primjene (3) 1. 1. Zlato i potraživanja u zlatu Fizičko zlato, tj. poluge, kovanice, pločice, grumeni u pohrani ili „u izradi”. Nefizičko zlato, poput salda u zlatu na računima po viđenju (neraspoređeni računi), oročeni depoziti i potraživanja u zlatu koja proizlaze iz sljedećih transakcija: (a) više ili niže vrednovane transakcije i (b) zamjene lokacije zlata ili čistoće zlata, ako je razlika između izdavanja i primitka veća od jednoga radnog dana Tržišna vrijednost Obvezno 2. 2. Potraživanja od rezidenata izvan europodručja nominirana u stranoj valuti Potraživanja nominirana u stranoj valuti od drugih ugovornih strana koje su rezidenti izvan europodručja, uključujući međunarodne i nadnacionalne institucije i središnje banke izvan europodručja 2.1. 2.1. Potraživanja od Međunarodnoga monetarnog fonda (MMF) (a) Prava vučenja u sklopu tranše pričuve (neto) Nacionalna kvota minus stanja u eurima na raspolaganju MMF-u. Račun br. 2 MMF-a (račun za administrativne troškove u eurima) može biti uključen u tu stavku ili u stavku „Obveze u eurima prema rezidentima izvan euro područja” (a) Prava vučenja u sklopu tranše pričuve (neto) Nominalna vrijednost, preračunata po tržišnom tečaju Obvezno (b) Posebna prava vučenja Udjeli u posebnim pravima vučenja (bruto) (b) Posebna prava vučenja Nominalna vrijednost, preračunata po tržišnom tečaju Obvezno (c) Ostala potraživanja Opći sporazumi o zaduživanju, krediti iz posebnih sporazuma o zaduživanju, depoziti u fondovima kojima upravlja MMF (c) Ostala potraživanja Nominalna vrijednost, preračunata po tržišnom tečaju Obvezno 2.2. 2.2. Salda kod banaka i ulaganja u vrijednosne papire, inozemni krediti i ostala inozemna imovina (a) Salda kod banaka izvan europodručja osim onih pod stavkom imovine 11.3. „Ostala financijska imovina” Tekući računi, oročeni depoziti, prekonoćni depoziti, obratne repo transakcije (a) Salda kod banaka izvan europodručja Nominalna vrijednost, preračunata po tržišnom tečaju Obvezno (b) Ulaganja u vrijednosne papire izvan europodručja osim onih pod stavkom imovine 11.3. „Ostala financijska imovina” Mjenice i obveznice, blagajnički zapisi, obveznice bez kupona, vrijednosni papiri novčanog tržišta, vlasnički instrumenti koji se drže kao dio deviznih pričuva, svi izdani od rezidenata izvan europodručja (b) i. Utrživi dužnički vrijednosni papiri osim onih koji se drže do dospijeća Tržišna cijena i tržišni tečaj Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno ii. Utrživi dužnički vrijednosni papiri klasificirani kao oni koji se drže do dospijeća Trošak nabave koji podliježe umanjenju i tržišni tečaj Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno iii. Neutrživi dužnički vrijednosni papiri Trošak nabave koji podliježe umanjenju i tržišni tečaj Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno iv. Utrživi vlasnički instrumenti Tržišna cijena i tržišni tečaj Obvezno (c) Inozemni krediti (depoziti) izvan europodručja, osim onih pod stavkom imovine 11.3. „Ostala financijska imovina” (c) Inozemni krediti Depoziti po nominalnoj vrijednosti preračunati po tržišnom tečaju. Obvezno (d) Ostala inozemna imovina Novčanice i kovanice izvan euro područja. (d) Ostala inozemna imovina Nominalna vrijednost, preračunata po tržišnom tečaju Obvezno 3. 3. Potraživanja od rezidenata europodručja nominirana u stranoj valuti (a) Ulaganja u vrijednosne papire unutar europodručja osim onih pod stavkom imovine 11.3. „Ostala financijska imovina” Mjenice i obveznice, blagajnički zapisi, obveznice bez kupona, vrijednosni papiri novčanog tržišta, vlasnički instrumenti koji se drže kao dio deviznih pričuva, svi izdani od strane rezidenata europodručja (a) i. Utrživi dužnički vrijednosni papiri osim onih koji se drže do dospijeća Tržišna cijena i tržišni tečaj Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno ii. Utrživi dužnički vrijednosni papiri klasificirani kao oni koji se drže do dospijeća Trošak nabave koji podliježe umanjenju i tržišni tečaj Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno iii. Neutrživi dužnički vrijednosni papiri Trošak nabave koji podliježe umanjenju i tržišni tečaj Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno iv. Utrživi vlasnički instrumenti Tržišna cijena i tržišni tečaj Obvezno (b) Ostala potraživanja od rezidenata europodručja osim onih pod stavkom imovine 11.3. „Ostala financijska imovina” Krediti, depoziti, obratne repo transakcije, ostalo kreditiranje (b) Ostala potraživanja Depoziti po nominalnoj vrijednosti, preračunati po tržišnom tečaju Obvezno 4. 4. Potraživanja od rezidenata izvan europodručja nominirana u eurima 4.1. 4.1. Salda kod banaka, ulaganja u vrijednosne papire i krediti (a) Salda kod banaka izvan europodručja osim onih pod stavkom imovine 11.3. „Ostala financijska imovina” Tekući računi, oročeni depoziti, prekonoćni depoziti. Obratne repo transakcije povezane s upravljanjem vrijednosnim papirima nominiranima u eurima (a) Salda kod banaka izvan europodručja Nominalna vrijednost Obvezno (b) Ulaganja u vrijednosne papire izvan europodručja osim onih pod stavkom imovine 11.3. „Ostala financijska imovina” Vlasnički vrijednosni papiri, mjenice i obveznice, blagajnički zapisi, obveznice bez kupona, vrijednosni papiri novčanog tržišta, svi izdani od strane rezidenata izvan europodručja (b) i. Utrživi dužnički vrijednosni papiri osim onih koji se drže do dospijeća Tržišna cijena Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno ii. Utrživi dužnički vrijednosni papiri klasificirani kao oni koji se drže do dospijeća Trošak nabave koji podliježe umanjenju Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno iii. Neutrživi dužnički vrijednosni papiri Trošak nabave koji podliježe umanjenju Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno iv. Utrživi vlasnički instrumenti Tržišna cijena Obvezno (c) Krediti izvan europodručja, osim onih pod stavkom imovine 11.3. „Ostala financijska imovina” (c) Krediti izvan europodručja Depoziti po nominalnoj vrijednosti Obvezno (d) Vrijednosni papiri osim onih pod stavkom imovine 11.3. „Ostala financijska imovina” i stavkom imovine 7.1. „Vrijednosni papiri koji se drže za potrebe monetarne politike”, koje izdaju subjekti izvan europodručja Vrijednosni papiri koje izdaju nadnacionalne i međunarodne organizacije, npr. Europska investicijska banka, bez obzira na njihovu zemljopisnu lokaciju, a koji nisu kupljeni za potrebe monetarne politike (d) i. Utrživi dužnički vrijednosni papiri osim onih koji se drže do dospijeća Tržišna cijena Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno ii. Utrživi dužnički vrijednosni papiri klasificirani kao oni koji se drže do dospijeća Trošak nabave koji podliježe umanjenju Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno iii. Neutrživi dužnički vrijednosni papiri Trošak nabave koji podliježe umanjenju Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno 4.2. 4.2. Potraživanja koja proizlaze iz kredita u sklopu Europskog tečajnog mehanizma (ERM) II Kreditiranje u skladu s uvjetima iz ERM II Nominalna vrijednost Obvezno 5. 5. Krediti kreditnim institucijama iz europodručja, vezani uz operacije monetarne politike, nominirani u eurima Stavke 5.1. do 5.5.: transakcije u skladu s odgovarajućim instrumentima monetarne politike, opisane u Smjernici (EU) 2015/510 Europske središnje banke (ESB/2014/60) (4) 5.1. 5.1. Glavne operacije refinanciranja Redovite obratne transakcije kojima se osigurava likvidnost, s tjednom učestalošću i uobičajenim dospijećem od tjedan dana Nominalna vrijednost ili repo trošak Obvezno 5.2. 5.2. Operacije dugoročnijeg refinanciranja Redovite obratne transakcije kojima se osigurava likvidnost,obično s mjesečnom učestalošću, s dospijećem dužim od dospijeća glavnih operacija refinanciranja Nominalna vrijednost ili repo trošak Obvezno 5.3. 5.3. Obratne operacije fine prilagodbe Obratne transakcije koje se provode kao povremene transakcije za potrebe fine prilagodbe Nominalna vrijednost ili repo trošak Obvezno 5.4. 5.4. Obratne strukturne operacije Obratne transakcije kojima se strukturna pozicija Eurosustava prilagođava u odnosu na financijski sektor Nominalna vrijednost ili repo trošak Obvezno 5.5. 5.5. Mogućnost posudbe na kraju dana Prekonoćni kredit za likvidnost po unaprijed određenoj kamatnoj stopi na temelju prihvatljive imovine (stalno raspoloživa mogućnost) Nominalna vrijednost ili repo trošak Obvezno 5.6. 5.6. Krediti vezani uz poziv na uplatu marže Dodatni kredit kreditnim institucijama, koji proizlazi iz povećanja vrijednosti odnosne imovine s obzirom na drugi kredit tim kreditnim institucijama Nominalna vrijednost ili trošak nabave Obvezno 6. 6. Ostala potraživanja od kreditnih institucija iz europodručja, nominirana u eurima Tekući računi, oročeni depoziti, prekonoćni depoziti, obratne repo transakcije povezane s upravljanjem portfeljima vrijednosnih papira pod stavkom imovine 7. 'Vrijednosni papiri rezidenata europodručja nominirani u eurima', uključujući transakcije koje proizlaze iz preoblikovanja nekadašnjih deviznih pričuva europodručja i druga potraživanja. Korespondentni računi u drugim stranim kreditnim institucijama europodručja. Ostala potraživanja i operacije koje nisu povezane s operacijama monetarne politike Eurosustava, uključujući likvidnosnu podršku u nuždi. Sva potraživanja koja proizlaze iz operacija monetarne politike koje je započela nacionalna središnja banka (NSB) prije pridruživanja Eurosustavu. Nominalna vrijednost ili trošak nabave Obvezno 7. 7. Vrijednosni papiri rezidenata europodručja nominirani u eurima 7.1. 7.1. Vrijednosni papiri koji se drže za potrebe monetarne politike Vrijednosni papiri koji se drže za potrebe monetarne politike (uključujući vrijednosne papire kupljene za potrebe monetarne politike koje izdaju nadnacionalne ili međunarodne organizacije ili multilateralne razvojne banke, bez obzira na njihovu zemljopisnu lokaciju). Dužnički certifikati Europske središnje banke (ESB) koji su kupljen za potrebe fine prilagodbe (a) Utrživi dužnički vrijednosni papiri Evidentiraju se ovisno o stajalištima monetarne politike: i. Tržišna cijena Sve premije ili diskonti se amortiziraju ii. Trošak nabave koji podliježe umanjenju (trošak nabave kada se umanjenje pokriva rezervacijom pod stavkom obveza 13. točkom (b) „Rezervacije”). Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno (b) Neutrživi dužnički vrijednosni papiri Trošak nabave koji podliježe umanjenju Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno 7.2. 7.2. Ostali vrijednosni papiri Vrijednosni papiri osim onih pod stavkom imovine 7.1. „Vrijednosni papiri koji se drže za potrebe monetarne politike” i pod stavkom imovine 11.3. „Ostala financijska imovina”, mjenice i obveznice, blagajnički zapisi, obveznice bez kupona, vrijednosni papiri novčanog tržišta u izravnom vlasništvu, uključujući državne vrijednosne papire koji potječu još iz vremena prije Ekonomske i monetarne unije (EMU), nominirani u eurima. Vlasnički instrumenti (a) Utrživi dužnički vrijednosni papiri osim onih koji se drže do dospijeća Tržišna cijena Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno (b) Utrživi dužnički vrijednosni papiri klasificirani kao oni koji se drže do dospijeća Trošak nabave koji podliježe umanjenju Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno (c) Neutrživi dužnički vrijednosni papiri Trošak nabave koji podliježe umanjenju Sve premije ili diskonti se amortiziraju Obvezno (d) Utrživi vlasnički instrumenti Tržišna cijena Obvezno 8. 8. Dug opće države nominiran u eurima Potraživanja od države koja proizlaze iz vremena prije EMU-a (neutrživi vrijednosni papiri, krediti) Depoziti/krediti po nominalnoj vrijednosti, neutrživi vrijednosni papiri po trošku nabave Obvezno — 9. Potraživanja unutar Eurosustava+) — 9.1. Sudjelujući udio u ESB-u+) Stavka samo u bilanci NSB-a. Udio u kapitalu ESB-a svakog NSB-a, u skladu s Ugovorom i mjerodavnim ključem kapitala i doprinosima u skladu s člankom 48. stavkom 2. Statuta ESSB-a Trošak Obvezno — 9.2. Potraživanja koja odgovaraju prijenosu deviznih pričuva+) Stavka samo u bilanci NSB-a Potraživanja od ESB-a nominirana u eurima s obzirom na početne i dodatne prijenose deviznih pričuva u skladu s člankom 30. Statuta ESSB-a Nominalna vrijednost. Obvezno — 9.3. Potraživanja vezana uz izdavanje dužničkih certifikata ESB-a+) Stavka samo u bilanci ESB-a Potraživanja unutar Eurosustava od nacionalnih središnjih banka, koja proizlaze iz izdavanja dužničkih certifikata ESB-a Trošak Obvezno — 9.4. Neto potraživanja koja se odnose na raspodjelu euro novčanica unutar Eurosustava+) (*1) Za nacionalne središnje banke: neto potraživanje povezano s primjenom ključa za raspodjelu novčanica, tj. uključujući salda unutar Eurosustava koja se odnose na izdavanje novčanica od ESB-a, kompenzacijski iznos i njegovo uknjiženje u svrhu uravnoteženja kao što je definirano Odlukom (EU) 2016/2248 (ESB/2016/36) (5) Za ESB: potraživanja povezana s izdavanjem novčanica od ESB-a, u skladu s Odlukom ESB/2010/29 Nominalna vrijednost. Obvezno — 9.5. Ostala potraživanja unutar Eurosustava (neto)+) Neto pozicija sljedećih podstavki: (a) neto potraživanja koja proizlaze iz salda na računima u sustavu TARGET2 i na korespondentnim računima nacionalnih središnjih banaka, tj. neto iznos potraživanja i obveza — vidjeti također stavku obveza 10.4. „Ostale obveze unutar Eurosustava (neto)” (a) Nominalna vrijednost. Obvezno (b) potraživanja na osnovi razlike između monetarnog prihoda koji se objedinjuje i preraspoređuje. Bitno samo za razdoblje između knjiženja monetarnog prihoda kao dio postupaka na kraju godine i njegove namire posljednjeg radnog dana u siječnju svake godine (b) Nominalna vrijednost. Obvezno (c) ostala moguća potraživanja unutar Eurosustava, nominirana u eurima, uključujući privremeno raspoređivanje prihoda ESB-a (*1) (c) Nominalna vrijednost. Obvezno 9. 10. Stavke u postupku namire Salda na računu za namiru (potraživanja), uključujući čekove u optjecaju Nominalna vrijednost. Obvezno 9. 11. Ostala imovina 9. 11.1. Kovanice europodručja Eurokovanice ako NSB nije zakoniti izdavatelj Nominalna vrijednost. Obvezno 9. 11.2. Materijalna i nematerijalna dugotrajna imovina Zemljišta i zgrade, namještaj i oprema uključujući računalnu opremu, softver Trošak nabave umanjen za amortizaciju Stopa amortizacije: — računala i njihov hardver/softver i motorna vozila: 4 godine — oprema, namještaj i postrojenje u zgradi: 10 godina — zgrade i kapitalizirani glavni troškovi obnove: 25 godina Kapitalizacija rashoda: ograničenog iznosa (manje od 10 000 eura bez PDV-a: bez kapitalizacije) Preporučeno 9. 11.3. Ostala financijska imovina — Sudjelujući udjeli i ulaganja u podređena društva; vlasnički vrijednosni papiri koji se drže iz strateških razloga/razloga politike — Vrijednosni papiri, uključujući vlasničke vrijednosne papire i druge financijske instrumente i salda, npr. oročeni depoziti i tekući računi koji se drže kao namjenski portfelj — Obratne repo transakcije s kreditnim institucijama, vezane uz upravljanje portfeljima vrijednosnih papira iz ove stavke (a) Utrživi vlasnički instrumenti Tržišna cijena Preporučeno (b) Sudjelujući udjeli i nelikvidne dionice i svi ostali vlasnički instrumenti koji se drže kao trajno ulaganje Trošak nabave koji podliježe umanjenju Preporučeno (c) Ulaganje u društva kćeri ili značajni udjeli Neto vrijednost imovine Preporučeno (d) Utrživi dužnički vrijednosni papiri osim onih koji se drže do dospijeća Tržišna cijena Sve premije ili diskonti se amortiziraju Preporučeno (e) Utrživi dužnički vrijednosni papiri razvrstani kao oni koji se drže do dospijeća ili kao trajno ulaganje Trošak nabave koji podliježe umanjenju Sve premije ili diskonti se amortiziraju Preporučeno (f) Neutrživi dužnički vrijednosni papiri Trošak nabave koji podliježe umanjenju Sve premije ili diskonti se amortiziraju Preporučeno (g) Salda u bankama i krediti Nominalna vrijednost, preračunata po tržišnom tečaju ako su salda ili depoziti nominirani u stranim valutama Preporučeno 9. 11.4. Revalorizacijske razlike za izvanbilančne instrumente Rezultati vrednovanja terminskih ugovora u stranoj valuti, valutnih ugovora o razmjeni, kamatnih ugovora o razmjeni (osim u slučaju primjene dnevne varijacijske marže), terminskih ugovora o kamatnoj stopi, terminskih transakcija vrijednosnim papirima, promptnih transakcija u stranoj valuti od datuma trgovanja do datuma namire Neto pozicija između terminskog i promptnog, po tržišnom tečaju Obvezno 9. 11.5. Obračunati prihodi i unaprijed plaćeni troškovi Prihod koji nije dospio u izvještajnom razdoblju, no može se pripisati izvještajnom razdoblju. Unaprijed plaćeni troškovi i plaćene obračunate kamate, odnosno obračunate kamate kupljene s vrijednosnim papirom Nominalna vrijednost, devize preračunate po tržišnom tečaju Obvezno 9. 11.6. Razno (a) Predujmovi, krediti i druge manje stavke. Zajmovi na povjereničkoj osnovi. Kovanice nominirane u jedinicama nacionalnih valuta europodručja. Tekući izdaci (neto akumulirani gubitak), gubitak iz prethodne godine prije pokrića. (a) Nominalna vrijednost ili trošak nabave Preporučeno (b) Prolazni računi revalorizacije (bilančna stavka samo tijekom godine: nerealizirani gubici na datume revalorizacije tijekom godine, koji nisu pokriveni odgovarajućim računima revalorizacije pod stavkom obveza „Računi revalorizacije”). (b) Revalorizacijska razlika između prosječnog troška i tržišne vrijednosti, preračunata po tržišnom tečaju. Obvezno (c) Ulaganja povezana s depozitima u zlatu klijenata. (c) Tržišna vrijednost Obvezno (d) Neto mirovinska sredstva. (d) Kao u članku 28. stavku 2. Preporučeno (e) Nepodmirena potraživanja koja proizlaze iz statusa neispunjavanja obveza drugih ugovornih strana Eurosustava u sklopu kreditnih operacija Eurosustava. (e) Nominalna/nadoknadiva vrijednost (prije/nakon podmirenja gubitaka) Obvezno (f) Imovina ili potraživanja (od trećih stranaka) prisvojena i/ili stečena u sklopu realizacije kolaterala koji su ponudile druge ugovorne strane Eurosustava koje nisu ispunile svoju obvezu (f) Trošak nabave (preračunat po tržišnom tečaju u vrijeme stjecanja ako je financijska imovina nominirana u stranim valutama) Obvezno — 12. Gubitak tekuće godine Nominalna vrijednost. Obvezno

OBVEZE Bilančna stavka (6) Kategorizacija sadržaja bilančnih stavki Načelo vrednovanja Opseg primjene (7) 1. 1. Novčanice u optjecaju (*2) (a) Euronovčanice, plus/minus usklađenja koja se odnose na primjenu ključa za raspodjelu novčanica u skladu s Odlukom (EU) 2016/2248 (ESB/2016/36)i Odlukom ESB/2010/29. (a) Nominalna vrijednost Obvezno (b) Novčanice nominirane u jedinicama nacionalne valute europodručja u godini prelaska na gotovinu eura. (b) Nominalna vrijednost Obvezno 2. 2. Obveze prema kreditnim institucijama europodručja vezane uz operacije monetarne politike, nominirane u eurima Stavke 2.1., 2.2., 2.3., i 2.5.: depoziti u eurima, kao što je opisano u Smjernici (EU) 2015/510 (ESB/2014/60) 2.1. 2.1. Tekući računi (koji obuhvaćaju sustav obveznih pričuva) Eurski računi kreditnih institucija koji su uključeni u popis financijskih institucija koje podliježu minimalnim pričuvama prema Statutu ESSB-a. Ova stavka ponajprije sadržava račune koji se upotrebljavaju radi držanja minimalnih pričuva Nominalna vrijednost Obvezno 2.2. 2.2. Novčani depozit Prekonoćni depoziti uz unaprijed određenu kamatnu stopu (stalno raspoloživa mogućnost) Nominalna vrijednost Obvezno 2.3. 2.3. Oročeni depoziti Naplata za potrebe apsorpcije likvidnosti zbog operacija fine prilagodbe Nominalna vrijednost Obvezno 2.4. 2.4. Obratne operacije fine prilagodbe Transakcije povezane s monetarnom politikom s ciljem apsorpcije likvidnosti Nominalna vrijednost ili repo trošak Obvezno 2.5. 2.5. Depoziti vezani uz poziv na uplatu marže Depoziti kreditnih institucija koji proizlaze iz smanjenja vrijednosti odnosne imovine po kreditima tim kreditnim institucijama Nominalna vrijednost Obvezno 3. 3. Ostale obveze prema kreditnim institucijama iz europodručja, nominirane u eurima Repo transakcije u vezi s istodobnim obratnim repo transakcijama za upravljanje portfeljima vrijednosnih papira u sklopu stavke imovine pod točkom 7. „Vrijednosni papiri rezidenata europodručja nominirani u eurima”. Ostale operacije koje nisu povezane s operacijama monetarne politike Eurosustava. Bez tekućih računa kreditnih institucija. Sve obveze/depoziti koji proizlaze iz operacija monetarne politike koje je započela središnja banka prije pridruživanja Eurosustavu Nominalna vrijednost ili repo trošak Obvezno 4. 4. Izdani dužnički certifikati Samo bilančna stavka ESB-a — za nacionalne središnje banke prijelazna stavka bilance. Dužnički certifikati kao što su opisani u Smjernici (EU) 2015/510 (ESB/2014/60). Diskontni zapis, izdan s ciljem apsorpcije likvidnosti Trošak Svi diskonti se amortiziraju Obvezno 5. 5. Obveze prema ostalim rezidentima europodručja, nominirane u eurima 5.1. 5.1. Opća država Tekući računi, oročeni depoziti, depoziti koji se vraćaju na zahtjev Nominalna vrijednost Obvezno 5.2. 5.2. Ostale obveze Tekući računi osoblja, trgovačkih društava i klijenata, uključujući financijske institucije na popisu institucija izuzetih od obveze držanja obveznih pričuva (vidjeti stavku obveza pod 2.1. „Tekući računi”); oročeni depoziti, depoziti koji se vraćaju na zahtjev Nominalna vrijednost Obvezno 6. 6. Obveze prema rezidentima izvan europodručja, nominirane u eurima Tekući računi, oročeni depoziti, depoziti koji se vraćaju na zahtjev, uključujući račune koji se drže za potrebe plaćanja i računi koji se drže za potrebe upravljanja pričuvama: drugih banaka, središnjih banaka, međunarodnih/nadnacionalnih institucija, uključujući Europsku komisiju; tekući računi ostalih deponenata. Repo transakcije vezane uz istodobne obratne repo transakcije za upravljanje vrijednosnim papirima nominiranima u eurima. Salda na računima sustava TARGET2 središnjih banaka država članica čija valuta nije euro Nominalna vrijednost ili repo trošak Obvezno 7. 7. Obveze prema rezidentima europodručja, nominirane u stranoj valuti Tekući računi, obveze u sklopu repo transakcija, obično investicijske transakcije u kojima se upotrebljava imovina u stranoj valuti ili zlato Nominalna vrijednost, preračunata po tržišnom tečaju Obvezno 8. 8. Obveze prema rezidentima izvan europodručja, nominirane u stranoj valuti 8.1. 8.1. Depoziti, salda i ostale obveze Tekući računi. Obveze u sklopu repo transakcija; obično investicijske transakcije u kojima se upotrebljava imovina u stranoj valuti ili zlato Nominalna vrijednost, preračunata po tržišnom tečaju Obvezno 8.2. 8.2. Obveze koje proizlaze iz kredita u sklopu ERM II Zaduživanje u skladu s uvjetima ERM II Nominalna vrijednost, preračunata po tržišnom tečaju Obvezno 9. 9. Protustavka posebnim pravima vučenja koja dodjeljuje MMF Stavka nominirana u posebnim pravima vučenja koja pokazuje iznos posebnih prava vučenja koja je prvobitno dodijelio MMF određenoj državi/NSB-u Nominalna vrijednost, preračunata po tržišnom tečaju Obvezno — 10. Obveze unutar Eurosustava+) — 10.1. Obveze koje odgovaraju prijenosu deviznih pričuva+) Stavka samo u bilanci ESB-a, nominirana u eurima Nominalna vrijednost. Obvezno — 10.2. Obveze povezane s izdavanjem dužničkih certifikata ESB-a+) Stavka samo u bilanci NSB-a. Obveza unutar Eurosustava prema ESB-u, koja proizlazi iz izdavanja dužničkih certifikata ESB-a Trošak Obvezno — 10.3. Neto obveze povezane s raspodjelom euro novčanica unutar Eurosustava+) (*2) Stavka samo u bilanci NSB-a. Za nacionalne središnje banke: neto obveza povezana s primjenom ključa za raspodjelu novčanica, tj. uključujući salda unutar Eurosustava koja se odnose na izdavanje novčanica od ESB-a, kompenzacijski iznos i njegovo uknjiženje u svrhu uravnoteženja kao što je definirano Odlukom (EU) 2016/2248 (ESB/2016/36). Nominalna vrijednost Obvezno — 10.4. Ostale obveze unutar Eurosustava (neto)+) Neto pozicija sljedećih podstavki: (a) neto obveze koje proizlaze iz salda na računima u sustavu TARGET2 i na korespondentnim računima nacionalnih središnjih banaka, tj. neto iznos potraživanja i obveza — vidjeti također stavku imovine 9.5. „Ostala potraživanja unutar Eurosustava (neto)” (a) Nominalna vrijednost Obvezno (b) Obveze na temelju razlike između monetarnog prihoda koji se objedinjuje i preraspoređuje. Bitno samo za razdoblje između knjiženja monetarnog prihoda kao dio postupaka na kraju godine i njegove namire posljednjeg radnog dana u siječnju svake godine (b) Nominalna vrijednost Obvezno (c) ostale obveze unutar Eurosustava, nominirane u eurima, koje mogu nastati, uključujući privremeno raspoređivanje prihoda ESB-a (*2) (c) Nominalna vrijednost Obvezno 10. 11. Stavke u postupku namire Salda na računima za namiru (obveze), uključujući tokove žiro doznaka Nominalna vrijednost Obvezno 10. 12. Ostale obveze 10. 12.1. Revalorizacijske razlike za izvanbilančne instrumente Rezultati vrednovanja terminskih ugovora u stranoj valuti, valutnih ugovora o razmjeni, kamatnih ugovora o razmjeni (osim u slučaju primjene dnevne varijacijske marže), terminskih ugovora o kamatnoj stopi, terminskih transakcija vrijednosnim papirima, promptnih transakcija u stranoj valuti od datuma trgovanja do datuma namire Neto pozicija između terminskog i promptnog, po tržišnom tečaju Obvezno 10. 12.2. Obračunati rashodi i odgođeni prihodi Troškovi koji dospijevaju u budućem razdoblju, no odnose se na izvještajno razdoblje. Prihod primljen u izvještajnom razdoblju, no odnosi se na buduće razdoblje Nominalna vrijednost, devize preračunate po tržišnom tečaju Obvezno 10. 12.3. Razno (a) Prolazni porezni računi. Računi za pokriće kredita ili garancija u stranoj valuti. Repo transakcije s kreditnim institucijama u vezi s istovremenim obratnim repo transakcijama za upravljanje portfeljima vrijednosnih papira pod stavkom imovine 11.3. „Ostala financijska imovina”. Obvezni depoziti, osim depozita pričuve. Ostale manje stavke. Tekući prihod (neto akumulirana dobit), dobit iz prethodne godine prije raspodjele. Obveze na povjereničkoj osnovi. Kovanice u optjecaju ako je NSB zakoniti izdavatelj. Novčanice u optjecaju, nominirane u jedinicama nacionalne valute euro područja, koje su prestale biti zakonsko sredstvo plaćanja, ali su još uvijek u optjecaju nakon godine prelaska na gotovinu eura, ako već nisu iskazane pod stavkom obveza „Rezervacije”. (a) Nominalna vrijednost ili (repo) trošak Preporučeno (b) Depoziti u zlatu klijenata (b) Tržišna vrijednost Obvezno (c) Neto mirovinske obveze (c) Kao u članku 28. stavku 2. Preporučeno 10. 13. Rezervacije (a) Za mirovine, za rizike tečaja, kamatnih stopa, kredita i cijene zlata i za ostale svrhe, npr. očekivani budući rashodi, rezervacije za jedinice nacionalne valute europodručja, koje su prestale biti zakonsko sredstvo plaćanja, ali su još uvijek u optjecaju nakon godine prelaska na gotovinu eura, ako već nisu iskazane pod stavkom obveza 12.3. „Ostale obveze/Razno” Doprinosi nacionalnih središnjih banaka ESB-u, u skladu s člankom 48. stavkom 2. Statuta ESSB-a, konsolidiraju se s odgovarajućim iznosima iz stavke imovine 9.1 „Sudjelujući udjeli u ESB-u”+) (a) Trošak nabave/nominalna vrijednost Preporučeno (b) Za rizik druge ugovorne strane ili kreditni rizik koji proizlazi iz operacija monetarne politike (b) Nominalna vrijednost Obvezno 11. 14. Računi revalorizacije Računi revalorizacije koji se odnose na kretanje cijena za zlato, za sve vrste vrijednosnih papira nominiranih u eurima, za sve vrste vrijednosnih papira nominiranih u stranoj valuti, za opcije; razlike u tržišnom vrednovanju koje se odnose na izvedenice za kamatni rizik, računi revalorizacije koji se odnose na kretanje tečaja za svaku neto valutnu poziciju, uključujući valutne ugovore o razmjeni/terminske ugovore u stranoj valuti i posebna prava vučenja Doprinosi nacionalnih središnjih banaka ESB-u, u skladu s člankom 48. stavkom 2. Statuta ESSB-a, konsolidiraju se s odgovarajućim iznosima iz stavke imovine 9.1. „Sudjelujući udjeli u ESB-u”+) Revalorizacijska razlika između prosječnog troška i tržišne vrijednosti, preračunata po tržišnom tečaju Obvezno 12. 15. Kapital i pričuve 12. 15.1. Kapital Uplaćeni kapital – kapital ESB-a se konsolidira s udjelima u kapitalu nacionalnih središnjih banaka Nominalna vrijednost Obvezno 12. 15.2. Pričuve