32012O0027  
30.1.2013.  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  L 30/1  
SMJERNICA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE  
od 5. prosinca 2012.  
o Transeuropskom automatiziranom sustavu ekspresnih nov čanih transakcija u realnom vremenu 
na bruto na čelu (sustav TARGET2)  
(preina čena)  
(ESB/2012/27)  
(2013/47/EU)  
UPRAVNO VIJE ĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a 
posebno njegov članak 127. stavak 2. prvu i četvrtu alineju,  
uzimaju ći u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i 
Europske središnje banke, a posebno njegov članak 3. stavak 
3.1. i članke 17., 18. i 22.,  
budu ći da:  
(1) Smjernica ESB/2007/2 od 26. travnja 2007. o Transeu ­
ropskom automatiziranom sustavu ekspresnih nov čanih 
transakcija u realnom vremenu na bruto na čelu (sustav 
TARGET2) (  1 ) izmijenjena je više puta. S obzirom na to 
da su potrebne daljnje izmjene ove Smjernice kako bi se 
unio sadržaj koji je bio u prethodnoj unutarnjoj upotrebi 
Eurosustava i kako bi se dodale neophodne definicije, kao 
i odredbe u vezi s neprimjenjivoš ću sankcija na banke 
izvan Unije, razmjenom informacija o privremenom ili 
trajnom ukidanju pristupa operacijama monetarne poli ­
tike i posljedicama toga privremenog ili trajnog ukidanja, 
Smjernicu je potrebno preina čiti radi jasno će i transpa ­
rentnosti.  
(2) Sustav TARGET2 ima decentraliziranu strukturu te pove ­
zuje nacionalne sustave namire u realnom vremenu na 
bruto na čelu (sustavi RTGS) i ESB-ov platni mehanizam.  
(3) Za sustav TARGET2 važna je jedinstvena tehni čka plat ­
forma pod nazivom Jedinstvena zajedni čka platforma 
(SSP). Sustav TARGET2 se u smislu pravne strukture sastoji od više platnih sustava, pri čemu su komponente 
sustava TARGET2 u najve ćoj mogu ćoj mjeri uskla đene, s 
odre đenim iznimkama zbog ograni čenja koja proizlaze iz 
nacionalnog prava.  
(4) Postoje tri odvojene razine upravljanja sustavom 
TARGET2. Razina 1 (Upravno vije će) ima najvišu nadlež ­
nost u vezi sa sustavom TARGET2 i štiti njegovu javnu 
funkciju. Razina 2 (središnje banke Eurosustava) ima 
pomo ćnu nadležnost za sustav TARGET2, a razina 3 
(nacionalne središnje banke pružatelji SSP-a) oblikuje 
SSP i upravlja njime u korist Eurosustava.  
(5) Djeluju ći u ime Eurosustava Europska središnja banka 
(ESB) s pružateljem mrežnih usluga, koji odredi 
Upravno vije će, sklapa okvirni sporazum te sporazum o 
povjerljivosti i neotkrivanju podataka, kojim se odre đuju 
glavni elementi u pogledu pružanja mreže sudionicima, 
uklju čuju ći oblikovanje cijena.  
(6) Sustav TARGET2 važan je za obavljanje odre đenih osno ­
vnih zada ća Eurosustava, odnosno provo đenje monetarne 
politike Unije i promicanje nesmetanog funkcioniranja 
platnih sustava,  
DONIJELO JE OVU SMJERNICU:  
ODJELJAK I.  
OP ĆE ODREDBE  
Članak 1.  
Predmet i podru čje primjene  
1. Sustav TARGET2 omogu ćava namiru pla ćanja u eurima u 
realnom vremenu na bruto na čelu, s namirom u novcu središnjeHR 174 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7  
( 1 ) SL L 237, 8.9.2007., str. 1.
 banke. Uspostavljen je i funkcionira na temelju SSP-a preko 
kojeg se dostavljaju i obra đuju svi nalozi za pla ćanje i preko 
kojega se naposljetku primaju sva pla ćanja na isti tehni čki na čin. 
2. Sustav TARGET2 se u smislu pravne strukture sastoji od 
više sustava RTGS.  
Članak 2.  
Definicije  
Za potrebe ove Smjernice:  
(1) „Jedinstvena zajedni čka platforma (SSP)” zna či infrastruk ­
tura jedinstvene tehni čke platforme koju pružaju nacio ­
nalne središnje banke pružatelji SSP-a;  
(2) „komponenta sustava TARGET2” zna či svaki sustav RTGS 
SB-a Eurosustava koji čini dio sustava TARGET2;  
(3) „središnja banka (SB)” zna či središnja banka Eurosustava 
i/ili povezani NSB;  
(4) „nacionalne središnje banke pružatelji SSP-a” zna či Deut ­
sche Bundesbank, Banque de France i Banca d’Italia u 
njihovu svojstvu središnjih banaka, koje oblikuju SSP i 
upravljaju njime u korist Eurosustava;  
(5) „pružatelj mrežnih usluga” zna či pružatelj kompjutorizi ­
ranih mrežnih veza radi dostavljanja platnih poruka u 
sustavu TARGET2;  
(6) „sudionik” ili „izravni sudionik” zna či subjekt koji ima 
najmanje jedan PM ra čun kod SB-a Eurosustava;  
(7) „SB Eurosustava” zna či ESB ili NSB iz europodru čja; 
(8) „platni modul (PM)” zna či modul SSP-a u kojemu se 
pla ćanja sudionika u sustavu TARGET2 namiruju na PM 
ra čunima;  
(9) „PM ra čun” zna či ra čun koji sudionik u sustavu TARGET2 
ima u PM-u kod SB-a Eurosustava koji je potreban tom 
sudioniku u sustavu TARGET2 za:  
(a) dostavu naloga za pla ćanje ili primanje pla ćanja preko 
sustava TARGET2; i  
(b) namiru tih pla ćanja kod tog SB-a Eurosustava;  
(10) „NSB iz europodru čja” zna či nacionalna središnja banka 
(NSB) države članice čija je valuta euro;  (11) „poslovni identifikacijski kôd (BIC)” zna či kôd utvr đen ISO 
standardom br. 9362;  
(12) „imatelj dostupnog BIC-a” zna či subjekt koji:  
(a) ima BIC;  
(b) nije prepoznat kao neizravni sudionik;  
(c) korespondent je klijent izravnog sudionika ili podruž ­
nica izravnog ili neizravnog sudionika i koji može 
preko izravnog sudionika dostaviti naloge za pla ćanje 
u komponentu sustava TARGET2 i primiti pla ćanja iz 
nje; 
(13) „neizravni sudionik” zna či kreditna institucija s poslovnim 
nastanom u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) 
koja je sklopila sporazum s izravnim sudionikom o 
dostavljanju naloga za pla ćanje i primanju pla ćanja preko 
PM ra čuna tog izravnog sudionika i koju je komponenta 
sustava TARGET2 prepoznala kao neizravnog sudionika;  
(14) „podružnica” zna či podružnica u smislu članka 4. stavka 3. 
Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 
14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljaju djelatnosti 
kreditnih institucija (  1 ), kako je prenesena u nacionalno 
pravo;  
(15) „radni dan” zna či dan na koji je sustav TARGET2 otvoren 
za namiru naloga za pla ćanje, kako je utvr đeno u Dodatku 
V. Prilogu II.;  
(16) „tijela za certificiranje” zna či jedna ili više nacionalnih 
središnjih banaka koje je odredilo Upravno vije će da kao 
takve uime Eurosustava izdaju, upravljaju, opozivaju i 
obnavljaju elektroni čke certifikate;  
(17) „elektroni čki certifikati” ili „certifikati” zna či elektroni čka 
datoteka, koju su izdala tijela za certificiranje, koja pove ­
zuje javni klju č s identitetom i koja se upotrebljava za 
sljede će: provjeru pripada li javni klju č pojedincu, provjeru 
imatelja, provjeru potpisa tog pojedinca ili enkripciju 
poruke naslovljene na tog pojedinca. Certifikati se drže 
na fizi čkom ure đaju kao što je pametna kartica ili USB 
klju č te upu ćivanja na certifikate uklju čuju te fizi čke 
ure đaje. Certifikati su bitni za postupak provjere autenti č­
nosti sudionika koji pristupaju sustavu TARGET2 preko 
interneta i dostavljaju platne poruke ili kontrolne poruke;HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 175  
( 1 ) SL L 177, 30.6.2006., str. 1.
 (18) „imatelj certifikata” zna či imenovana, pojedina čna osoba 
koju je sudionik u sustavu TARGET2 identificirao i 
odredio kao ovlaštenu za internetski pristup ra čunu sudio ­
nika u sustavu TARGET2. Njegov zahtjev za certifikate 
provjerit će mati čni NSB sudionika i proslijediti tijelima 
za certificiranje, koja će potom dostaviti certifikate koji 
povezuju javni klju č s podacima za provjeru koji identifi ­
ciraju sudionika;  
(19) „povezani NSB” zna či NSB, osim NSB-a iz europodru čja, 
koji je povezan sa sustavom TARGET2 u skladu s 
posebnim sporazumom;  
(20) „grupa AL” zna či grupa sastavljena od članova grupe agre ­
girane likvidnosti (AL) koji upotrebljavaju na čin AL;  
(21) „ član grupe AL” zna či sudionik u sustavu TARGET2 koji 
ispunjava mjerila za upotrebu na čina AL i koji je sklopio 
sporazum AL;  
(22) „sporazum AL” zna či višestrani sporazum o agregiranoj 
likvidnosti sklopljen izme đu članova grupe AL i njihovih 
odnosnih AL nacionalnih središnjih banaka, za potrebe 
na čina AL;  
(23) „AL NSB” zna či NSB iz europodru čja koji je stranka spora ­
zuma AL i koji djeluje kao druga ugovorna strana za 
članove grupe AL koji sudjeluju u njegovoj komponenti 
sustava TARGET2;  
(24) „na čin AL” zna či agregiranje dostupne likvidnosti na PM 
ra čunima;  
(25) „dostupna likvidnost” zna či pozitivno stanje na PM ra čunu 
sudionika u sustavu TARGET2 i, ako je to primjenjivo, 
svaku unutardnevnu kreditnu liniju koju odobri nadležni 
SB Eurosustava u vezi s tim ra čunom;  
(26) „unutardnevni kredit” zna či kredit odobren za razdoblje 
kra će od jednoga radnog dana;  
(27) „voditelj grupe AL” zna či član grupe AL kojeg su imenovali 
drugi članovi grupe AL da upravlja dostupnom likvidnoš ću 
unutar grupe AL za vrijeme radnog dana;  
(28) „kamatna stopa na mogu ćnost grani čne posudbe od 
središnje banke” zna či kamatna stopa primjenjiva na 
mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke;  (29) „mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke” zna či 
stalno raspoloživa mogu ćnost Eurosustava kojom se 
druge ugovorne strane mogu koristiti za dobivanje preko ­
no ćnoga kredita od NSB-a po unaprijed utvr đenoj 
kamatnoj stopi na mogu ćnost grani čne posudbe od 
središnje banke;  
(30) „banka namire” zna či sudionik čiji se PM ra čun ili 
podra čun upotrebljava za namiru instrukcija za pla ćanje 
koje podsustav dostavi preko ASI-ja;  
(31) „podsustav” zna či sustav kojim upravlja subjekt s poslo ­
vnim nastanom u EGP-u koji podliježe superviziji i/ili 
nadzoru nadležnog tijela i koji ispunjava zahtjeve 
nadzora u vezi s lokacijom infrastruktura koje nude 
usluge u eurima, s povremenim izmjenama koje se objav ­
ljuju na internetskoj stranici ESB-a (  1 ), u kojem se razmje ­
njuju i/ili obra čunavaju pla ćanja i/ili financijski instrumenti, 
dok se monetarne obveze namiruju u sustavu TARGET2 u 
skladu s ovom Smjernicom i dvostranim sporazumima 
izme đu podsustava i odgovaraju ćeg SB-a Eurosustava;  
(32) „su čelje podsustava” (ASI) zna či tehni čki ure đaj koji 
omogu ćava podsustavu upotrebu niza posebnih, unaprijed 
definiranih usluga za dostavu i namiru instrukcija za 
pla ćanje podsustava; može se tako đer upotrebljavati od 
strane NSB-a iz europodru čja za namiru gotovinskih 
operacija koje se odnose na polaganja i podizanja goto ­
vine;  
(33) „platitelj” zna či sudionik u sustavu TARGET2 čiji će PM 
ra čun biti tere ćen zbog namire naloga za pla ćanje;  
(34) „primatelj pla ćanja” zna či sudionik u sustavu TARGET2 čiji 
će PM ra čun biti odobren zbog namire naloga za pla ćanje;  
(35) „Uskla đeni uvjeti” zna či uvjeti utvr đeni u prilozima II. i V.,  
(36) „osnovne usluge sustava TARGET2” zna či obrada naloga 
za pla ćanje u komponentama sustava TARGET2, namira 
transakcija vezanih uz podsustave i funkcije udruživanja 
likvidnosti;HR 176 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7  
( 1 ) Važe ća politika Eurosustava u vezi s lokacijom infrastrukture utvr ­ 
đena je u sljede ćim izjavama, koje su sve dostupne na internetskoj 
stranici ESB-a www.ecb.europa.eu: (a)  Policy statement on euro payment 
and settlement systems located outside the euro area  od 3. studenoga 
1998.; (b)  The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in 
central counterparty clearing  od 27. rujna 2001.; (c)  The Eurosystem 
policy principles on the location and operation of infrastructures settling 
in euro-denominated payment transaction  od 19. srpnja 2007.; (d)  The 
Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures 
settling euro-denominated payment transactions: specification of „legally and 
operationally located in the euro area”  od 20. studenoga 2008. i (e)  The 
Eurosystem oversight policy framework  od srpnja 2011.
 (37) „doma ći ra čun” zna či ra čun koji je otvorio NSB iz europo ­
dru čja izvan PM-a za subjekt koji je prihvatljiv da postane 
neizravni sudionik;  
(38) „prijelazno razdoblje” zna či u odnosu na svaki SB Eurosu ­
stava razdoblje od četiri godine po čevši od trenutka migra ­
cije SB-a Eurosustava na SSP, osim ako Upravno vije će 
druk čije odlu či u vezi s posebnim funkcijama ili uslugama 
u svakom pojedina čnom slu čaju; 
(39) „upravljaju ći NSB” zna či AL NSB komponente sustava 
TARGET2 u kojoj sudjeluje voditelj grupe AL;  
(40) „razlog za provo đenje ovrhe” zna či u odnosu na člana 
grupe AL bilo što od navedenog:  
(a) svaki slu čaj neispunjavanja obveza naveden u članku 
34. stavku 1. Priloga II.;  
(b) svaki drugi slu čaj neispunjavanja obveza ili doga đaj 
naveden u članku 34. stavku 2. Priloga II. u vezi s 
kojim je SB, uzimaju ći u obzir ozbiljnost slu čaja 
neispunjavanja obveza ili doga đaja, odlu čio da treba 
ovršiti zalog u skladu s člankom 25.b tog Priloga, 
treba ovršiti kolateral u skladu s člankom 25.c tog 
Priloga ili da treba izvršiti prijeboj tražbina u skladu 
s člankom 26. tog Priloga;  
(c) svaka odluka o odgodi ili okon čanju pristupa unutard ­
nevnom kreditu;  
(41) „su čelje za sudionike (PI)” zna či tehni čki ure đaj koji 
omogu ćava izravnim sudionicima dostavljanje i namiru 
naloga za pla ćanje preko usluga ponu đenih u PM-u;  
(42) „internetski pristup” zna či da se sudionik odlu čio za PM 
ra čun kojemu se može pristupiti samo preko interneta i da 
sudionik dostavlja platne poruke ili kontrolne poruke 
sustavu TARGET2 preko interneta;  
(43) „postupak zbog insolventnosti” zna či postupak zbog insol ­
ventnosti u smislu članka 2. to čke (j) Direktive 98/26/EZ 
Europskog parlamenta i Vije ća od 19. svibnja 1998. o 
kona čnosti namire u platnim sustavima i sustavima za 
namiru vrijednosnih papira (  1 ); 
(44) „informacijski i kontrolni modul (ICM)” zna či modul SSP-a 
koji omogu ćuje sudionicima dobivanje  online  informacija, dostavljanje naloga za prijenos likvidnosti, upravljanje 
likvidnoš ću i iniciranje pri čuvnih naloga za pla ćanje u 
izvanrednim situacijama;  
(45) „kordinator sustava TARGET2” zna či osoba koju je 
imenovao ESB da osigura dnevno operativno upravljanje 
sustavom TARGET2, da upravlja i koordinira aktivnosti u 
slu čaju nastupa neuobi čajene situacije i da koordinira dise ­
minaciju informacija sudionicima;  
(46) „voditelj namire sustava TARGET2” zna či osoba koju je 
imenovao SB Eurosustava da nadzire rad njegove kompo ­
nente sustava TARGET2;  
(47) „krizni voditelj sustava TARGET2” zna či osoba koju je 
imenovao SB Eurosustava da se uime tog SB-a Eurosustava 
bavi padovima SSP-a i/ili neuobi čajenim vanjskim doga đa­
jima;  
(48) „tehni čki kvar sustava TARGET2” zna či svaka poteško ća, 
nedostatak ili pad tehni čke infrastrukture i/ili ra čunalnih 
sustava SSP-a ili mrežnih veza u vezi sa SSP-om, ili bilo 
koji drugi doga đaj zbog kojeg je nemogu će izvršiti i dovr ­ 
šiti istodnevnu obradu pla ćanja u relevantnoj komponenti 
sustava TARGET2;  
(49) „nenamireni nalog za pla ćanje” zna či nalog za pla ćanje koji 
nije namiren istog radnog dana na koji je prihva ćen; 
(50) „me đusistemska namira” zna či namira instrukcija za tere ­ 
ćenje u realnom vremenu na temelju koje se izvršavaju 
pla ćanja od jedne banke namire jednog podsustava 
upotrebljavaju ći postupak namire 6 prema banci namire 
drugog podsustava upotrebljavaju ći postupak namire 6 
utvr đen u Prilogu IV.;  
(51) „gotovinska namira” zna či namira nov čanica i kovanica.  
Članak 3.  
Komponente sustava TARGET2  
1. Svaki SB Eurosustava upravlja svojom vlastitom kompo ­
nentom sustava TARGET2.  
2. Svaka je komponenta sustava TARGET2 sustav koji je kao 
takav odredilo mjerodavno nacionalno zakonodavstvo kojim se 
prenosi Direktiva 98/26/EZ.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 177  
( 1 ) SL L 166, 11.6.1998., str. 45.
 3. Imena komponenata sustava TARGET2 samo uklju čuju 
„TARGET2” i naziv ili kraticu odgovaraju ćeg SB-a Eurosustava 
ili države članice tog SB-a Eurosustava. ESB-ova komponenta 
sustava TARGET2 naziva se TARGET2-ECB.  
Članak 4.  
Povezivanje nacionalnih središnjih banaka država članica 
čija valuta nije euro  
Nacionalne središnje banke država članica čija valuta nije euro 
mogu se povezati sa sustavom TARGET2 samo ako sklope 
sporazum sa središnjim bankama Eurosustava. Takvim se spora ­
zumom utvr đuje da će povezane nacionalne središnje banke 
postupati u skladu s ovom Smjernicom, podložno me đusobno 
dogovorenim odgovaraju ćim specifikacijama i izmjenama.  
Članak 5.  
Transakcije unutar ESSB-a  
Transakcije unutar Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) 
obra đuju se u sustavu TARGET2 s iznimkom pla ćanja oko kojih 
se središnje banke dvostrano ili višestrano sporazume da se 
obra đuju preko korespondentnih ra čuna gdje je to prikladno.  
Članak 6.  
Namira unutar Eurosustava  
1. Svaka namira pla ćanja izme đu sudionika u razli čitim 
komponentama sustava TARGET2 automatski stvara unutar 
Eurosustava obvezu SB-a Eurosustava platitelja prema SB-u 
Eurosustava primatelja pla ćanja.  
2. Sve obveze unutar Eurosustava koje nastanu u skladu sa 
stavkom 1. automatski se agregiraju i čine dio jedinstvene 
obveze u odnosu prema svakom SB-u Eurosustava. Svaki put 
kada se namiri pla ćanje izme đu sudionika u razli čitim kompo ­
nentama sustava TARGET2, jedinstvena se obveza odgovara ­
jućeg SB-a Eurosustava shodno tome uskla đuje. Na kraju 
radnog dana svaka takva jedinstvena obveza podliježe postupku 
multilateralnog netiranja, na temelju kojeg svaki NSB iz europo ­
dru čja ima obvezu ili tražbinu prema ESB-u, kako je utvr đeno u 
sporazumu izme đu središnjih banaka Eurosustava.  
3. Svaki NSB iz europodru čja vodi ra čun radi evidencije svoje 
obveze ili tražbine prema ESB-u koja potje če od namire pla ćanja 
izme đu komponenti sustava TARGET2.  
4. ESB otvara u svojim poslovnim knjigama ra čun za svaki 
NSB iz europodru čja kako bi na njemu na kraju radnog dana 
bila vidljiva obveza ili tražbina tog NSB-a iz europodru čja 
prema ESB-u.  
ODJELJAK II.  
UPRAVLJANJE  
Članak 7.  
Razine upravljanja  
1. Ne dovode ći u pitanje članak 8. Statuta Europskog sustava 
središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”), upravljanje sustavom TARGET2 temelji se na 
sustavu upravljanja na tri razine. Zada će dodijeljene Upravnom 
vije ću (razina 1), središnjim bankama Eurosustava (razina 2) i 
nacionalnim središnjim bankama pružateljima SSP-a (razina 3) 
utvr đene su u Prilogu I.  
2. Upravno vije će odgovorno je za vo đenje, upravljanje i 
kontrolu sustava TARGET2. Zada će dodijeljene razini 1 u isklju ­ 
čivoj su nadležnosti Upravnog vije ća. ESSB-ov Odbor za platne 
sustave i sustave namire (PSSC) pomaže Upravnom vije ću kao 
savjetodavno tijelo u svim pitanjima vezanima uz TARGET2.  
3. U skladu s tre ćim podstavkom članka 12.1. Statuta ESSB-a 
središnje banke Eurosustava odgovorne su za zada će dodijeljene 
razini 2, unutar op ćeg okvira koji utvrdi Upravno vije će. Pored 
ove savjetodavne uloge PSSC provodi izvršavanje zada ća dodije ­
ljenih razini 2. Povezane nacionalne središnje banke sudjeluju 
bez prava glasa u pitanjima vezanima za razinu 2. Nacionalne 
središnje banke država članica koje nisu ni središnje banke 
Eurosustava ni povezane nacionalne središnje banke imaju 
status promatra ča samo na razini 2.  
4. Središnje banke Eurosustava organiziraju se sklapanjem 
odgovaraju ćih sporazuma. U kontekstu tih sporazuma odlu či­
vanje se temelji na obi čnoj ve ćini i svaki SB Eurosustava ima 
jedan glas.  
5. U skladu s tre ćim podstavkom članka 12.1. Statuta ESSB- 
a, nacionalne središnje banke pružatelji SSP-a odgovorne su za 
zada će dodijeljene razini 3, unutar op ćeg okvira koji utvrdi 
Upravno vije će. 
6. Nacionalne središnje banke pružatelji SSP-a sklapaju 
sporazum sa središnjim bankama Eurosustava o uslugama 
koje nacionalne središnje banke pružatelji SSP-a pružaju središ ­
njim bankama Eurosustava. Takav sporazum obuhva ća i pove ­
zane nacionalne središnje banke, gdje je to prikladno.  
ODJELJAK III.  
RAD SUSTAVA TARGET2  
Članak 8.  
Uskla đeni uvjeti za sudjelovanje u sustavu TARGET2  
1. Svaki NSB iz europodru čja usvaja propise o provo đenju 
Uskla đenih uvjeta. Ti propisi isklju čivo ure đuju odnos izme đu 
odgovaraju ćeg NSB-a iz europodru čja i njegovih sudionika u 
vezi s obradom pla ćanja u PM-u. PM ra čunu može se pristupiti 
upotrebljavaju ći internetski pristup ili preko pružatelja mrežnih 
usluga. Ta dva na čina pristupanja PM ra čunu me đusobno se 
isklju čuju, iako se sudionici mogu odlu čiti da imaju jedan PM 
ra čun ili više PM ra čuna, pri čemu se svakom od njih može 
pristupiti preko interneta ili pružatelja mrežnih usluga.HR 178 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
2. ESB usvaja uvjete sustava TARGET2-ECB provedbom 
Priloga II. s tom iznimkom da TARGET2-ECB pruža usluge 
samo organizacijama za kliring i namiru, uklju čuju ći subjekte 
s poslovnim nastanom izvan EGP-a uz uvjet da podliježu 
nadzoru nadležnog tijela i da je njihov pristup sustavu 
TARGET2-ECB odobrilo Upravno vije će. 
3. Propisi, koje usvoje središnje banke Eurosustava radi 
provo đenja Uskla đenih uvjeta objavljuju se.  
4. Središnje banke Eurosustava mogu zatražiti odstupanja od 
Uskla đenih uvjeta na temelju ograni čenja koja proizlaze iz 
nacionalnog prava. Upravno vije će razmotrit će takve zahtjeve 
u svakom pojedina čnom slu čaju i odobriti odstupanje gdje je to 
primjereno.  
5. U skladu s odgovaraju ćim monetarnim sporazumom, ESB 
može odrediti odgovaraju će uvjete za sudjelovanje u sustavu 
TARGET2 subjekata iz članka 4. stavka 2. to čke (e) Priloga II.  
6. Središnje banke Eurosustava ne dopuštaju ni jednom 
subjektu da bude neizravan sudionik ili da se registrira kao 
imatelj dostupnog BIC-a u njegovoj komponenti sustava 
TARGET2, ako taj subjekt djeluje preko izravnog sudionika, 
koji je NSB države članice, ali nije ni SB Eurosustava niti je 
povezani NSB.  
Članak 9.  
Oblikovanje cijena  
1. Središnje banke Eurosustava osiguravaju da:  
(a) su naknade za osnovne usluge sustava TARGET2 koje se 
pružaju njihovim izravnim sudionicima i njihovima imate ­
ljima dostupnog BIC-a, koji su prihvatljivi za sudjelovanje u 
sustavu TARGET2 kao neizravni sudionici, više od naknada 
za izravne sudionike utvr đenih u stavku 1. podstavku (a) 
Dodatka VI. Prilogu II.;  
(b) su naknade za pla ćanja izme đu kreditnih institucija s poslo ­
vnim nastanom u EGP-u namirena preko doma ćih ra čuna 
više od naknada za izravne sudionike utvr đenih u stavku 1. 
to čki (a) Dodatka VI. Prilogu II.;  
(c) se naknade za pla ćanja u vezi s operacijama na otvorenom 
tržištu namirena preko doma ćeg ra čuna napla ćuju u skladu 
s Dodatkom VI. Priloga II.;  
(d) se popis naknada utvr đen u Dodatku VI. Priloga II. ne 
upotrebljava za oblikovanje cijena za sve sljede će operacije 
i transakcije:  
i. prijenose likvidnosti inicirane i obra đene preko doma ćih 
ra čuna;  ii. operacije koje se odnose na upravljanje minimalnim 
pri čuvama i stalno raspoloživim mogu ćnostima;  
iii. gotovinske transakcije koje se namiruju preko doma ćih 
ra čuna.  
2. Za transakcije vezane uz podsustave koje se u prijelaznom 
razdoblju namiruju preko doma ćih ra čuna napla ćuje se sljede će: 
fiksna naknada I, fiksna naknada II i transakcijska naknada viša 
nego naknada za transakciju podsustava utvr đena u stavku 18. 
podstavku 1. Priloga IV. Središnje banke Eurosustava mogu 
primijeniti druge modele oblikovanja cijena za transakcije 
vezane uz podsustave namirene preko doma ćih ra čuna za 
vrijeme prijelaznog razdoblja, pod uvjetom da su prihodi 
jednaki ili viši od prihoda koji bi bili ostvareni da je SB Eurosu ­
stava primijenio model naveden u prvoj re čenici ovog stavka.  
Članak 10.  
Pravila u vezi s udruživanjem likvidnosti  
1. AL nacionalne središnje banke razmjenjuju sve informacije 
koje su potrebne za izvršenje njihovih dužnosti i obveza iz 
sporazuma AL. AL nacionalne središnje banke odmah obavje ­ 
šćuju upravljaju ći NSB o bilo kojem razlogu za provo đenje 
ovrhe za koji su saznale u vezi s grupom AL ili bilo kojim 
članom grupe AL, uklju čuju ći njegovo sjedište ili podružnice.  
2. Kad upravljaju ći NSB primi obavijesti da je nastao razlog 
za provo đenje ovrhe, on, imaju ći na umu sporazum AL, daje 
uputu odgovaraju ćim AL nacionalnim središnjim bankama u 
vezi s ovršnim radnjama koje se trebaju poduzeti u vezi s 
grupom AL ili odgovaraju ćim članom grupe AL. AL nacionalne 
središnje banke odgovorne su za prisilno ostvarivanje njihovih 
prava na temelju sporazuma AL i pravila za provedbu Priloga II. 
Upravljaju ći NSB odgovoran je za izra čunavanje i davanje uputa 
u vezi s raspodjelom tražbina.  
3. Ako kod nastupa razloga za provo đenje ovrhe unutard ­
nevni kredit odobren bilo kojem članu grupe AL nije u cijelosti 
vra ćen, AL NSB će, po primitku uputa od upravljaju ćeg NSB-a, 
prisilno ostvariti prava koja ima u vezi s odnosnim članom 
grupe AL, uklju čuju ći prava koja proizlaze iz odgovaraju ćeg 
zaloga, prijeboja, kona čnog netiranja (engl.  close-out-netting ) ili 
druge relevantne odredbe u pravilima kojima se provodi Prilog 
II., radi potpune i pravodobne naplate tražbina, koje taj AL NSB 
može imati prema svojem odnosnom članu grupe AL na 
temelju sporazuma AL. Takve se tražbine prisilno ostvaruju 
prije prisilnog ostvarivanja bilo koje druge tražbine odgovara ­
jućeg AL NSB-a prema njegovu odnosnom članu grupe AL.  
4. Sva pla ćanja primljena u postupku naplate tražbine u 
skladu sa sporazumom AL nakon ovršne radnje proslje đuju se 
AL nacionalnim središnjim bankama koje su odobrile unutard ­
nevni kredit odnosnim članovima grupe AL. Takva se pla ćanja 
dodjeljuju AL nacionalnim središnjim bankama razmjerno 
iznosu unutardnevnog kredita koji članovi grupe AL nisu 
vratili njihovim odnosnim AL nacionalnim središnjim bankama.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 179
 
5. Svaki AL NSB koji želi uputiti zahtjev zbog pretrpljene 
štete koju bi trebale snositi sve AL nacionalne središnje banke, 
dostavlja podnesak upravljaju ćem NSB-u navode ći razloge za 
zahtjev. Upravljaju ći NSB proslje đuje takav zahtjev odgovara ­
jućim AL nacionalnim središnjim bankama i izra čunava 
naknadu štete koju svaki taj AL NSB mora platiti u jednakim 
dijelovima.  
Članak 11.  
Ra čuni jamstvenog fonda i remuneracija  
1. Ako je središnja druga ugovorna strana obvezana propi ­
sima, uklju čuju ći razloge nadzora, voditi ra čun jamstvenog 
fonda, sredstva na tom ra čunu središnje druge ugovorne 
strane remuneriraju se po kamatnoj stopi glavne operacije refi ­
nanciranja umanjeno za 15 baznih bodova.  
2. Sredstva dozna čena na drugi na čin na ra čun jamstvenog 
fonda središnje druge ugovorne strane remuneriraju se po 
kamatnoj stopi koja vrijedi za nov čani depozit.  
Članak 12.  
Unutardnevni kredit  
1. Nacionalne središnje banke iz europodru čja mogu odobra ­
vati unutardnevni kredit pod uvjetom da se to odvija u skladu s 
odredbama kojima se provode pravila o odobravanju unutard ­
nevnog kredita utvr đenim u Prilogu III. Unutardnevni kredit ne 
smije se odobriti sudioniku čija je prihvatljivost kao druge 
ugovorne strane za operacije monetarne politike Eurosustava 
privremeno ili trajno ukinuta.  
2. Mjerila prihvatljivosti za unutardnevni kredit drugoj 
ugovornoj strani ESB-a utvr đena su u Odluci ESB/2007/7 od 
24. srpnja 2007. o uvjetima sustava TARGET2-ECB (  1 ). 
Unutardnevni kredit koji odobri ESB ostaje ograni čen na pred ­
metni dan i ne može se pretvoriti u prekono ćni kredit.  
Članak 13.  
Podsustavi  
1. Središnje banke Eurosustava pružaju podsustavima usluge 
prijenosa sredstava u novcu središnje banke u PM-u s pristupom 
preko pružatelja mrežnih usluga ili, za vrijeme prijelaznog 
razdoblja i ako je to primjenjivo, preko doma ćih ra čuna. 
Takve su usluge ure đene dvostranim sporazumima izme đu 
središnjih banaka Eurosustava i odnosnih podsustava.  
2. Dvostrani sporazumi s podsustavima koji upotrebljavaju 
ASI moraju biti u skladu s Prilogom IV. Osim toga, središnje 
banke Eurosustava osiguravaju da se u takvim dvostranim 
sporazumima na odgovaraju ći na čin primjenjuju odredbe 
Priloga II.:  
— članak 8. stavak 1. (tehni čki i pravni zahtjevi),  — članak 8. stavci od 2. do 5. (postupak za podnošenje prija ­
va), s iznimkom da podsustavi moraju umjesto ispunjavanja 
mjerila za pristup iz članka 4. ispuniti mjerila za pristup iz 
definicije „podsustava” utvr đena u članku 1. Priloga II.,  
— raspored rada iz Priloga V.,  
— članak 11. (zahtjevi za suradnju i razmjenu informacija), 
osim stavka 8.,  
— članci 27. i 28. (postupak neprekinutog poslovanja i 
postupak pri nepredvidivim doga đajima i sigurnosni 
zahtjevi),  
— članak 31. (sustav odgovornosti),  
— članak 32. (pravila o dokazivanju),  
— članci 33. i 34. (trajanje, trajno i privremeno isklju čenje iz 
sudjelovanja), osim članka 34. stavka 1. podstavka (b),  
— članak 35., kada je relevantno (zatvaranje PM ra čuna),  
— članak 38. (pravila o povjerljivosti),  
— članak 39. (zahtjevi Unije za zaštitu podataka, spre čavanje 
pranja novca i povezana pitanja),  
— članak 40. (zahtjevi za obavijesti),  
— članak 41. (ugovorni odnos s pružateljem mrežnih usluga),  
— članak 44. (pravila o mjerodavnom pravu, nadležnosti i 
mjestu ispunjenja).  
3. Dvostrani sporazumi s podsustavima koji upotrebljavaju 
PI moraju biti u skladu s:  
(a) Prilogom II., osim glave V. i dodataka VI. i VII.; i  
(b) člankom 18. Priloga IV.  
4. Odstupaju ći od stavka 3., dvostrani sporazumi s podsu ­
stavima koji upotrebljavaju PI, ali samo namiruju pla ćanja u 
korist njihovih klijenata, moraju biti u skladu s:  
(a) Prilogom II., osim glave V., članka 36. i dodataka VI. i VII.; i  
(b) člankom 18. Priloga IV.HR 180 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7  
( 1 ) SL L 237, 8.9.2007., str. 71.
 Članak 14.  
Financiranje i metodologija troškova  
1. Upravno vije će utvr đuje pravila primjenjiva na financiranje 
SSP-a. Svaki višak ili manjak koji proizlazi iz funkcioniranja 
SSP-a raspodjeljuje se izme đu nacionalnih središnjih banaka iz 
europodru čja u skladu s klju čem za upis kapitala ESB-a, u 
skladu s člankom 29. Statuta ESSB-a.  
2. Upravno vije će odre đuje zajedni čku metodologiju troškova 
i strukturu oblikovanja cijena za osnovne usluge sustava 
TARGET2.  
Članak 15.  
Odredbe o sigurnosti  
1. Upravno vije će utvr đuje sigurnosnu politiku i sigurnosne 
zahtjeve i kontrole za SSP te, u prijelaznom razdoblju, za 
tehni čku infrastrukturu doma ćih ra čuna. Upravno vije će 
tako đer utvr đuje na čela primjenjiva na sigurnost certifikata 
koji se upotrebljavaju za internetski pristup.  
2. Središnje banke Eurosustava moraju se pridržavati mjera iz 
stavka 1. i osigurati da ih se SSP pridržava.  
Članak 16.  
Pravila o reviziji  
Revizijske ocjene provode se u skladu s na čelima i rješenjima 
utvr đenima u revizijskoj politici ESSB-a Upravnog vije ća. 
Članak 17.  
Obveze u slu čaju privremenog ili trajnog isklju čenja  
1. Središnje banke Eurosustava moraju odmah trajno bez 
prethodne obavijesti ili privremeno isklju čiti sudionika iz sudje ­
lovanja u relevantnoj komponenti sustava TARGET2 ako:  
(a) je u vezi sa sudionikom otvoren postupak zbog insolvent ­
nosti; ili  
(b) sudionik više ne ispunjava mjerila za pristup u vezi sa 
sudjelovanjem u relevantnoj komponenti sustava TARGET2.  
2. Ako SB Eurosustava privremeno ili trajno isklju či sudio ­
nika iz sudjelovanja u sustavu TARGET2 u skladu sa stavkom 1. 
ili na temelju na čela opreznosti u skladu s člankom 19., mora o 
tome odmah obavijestiti druge središnje banke Eurosustava, 
navode ći pritom:  
(a) sudionikovo ime, kôd monetarne financijske institucije i 
BIC;  
(b) informacije na kojima NSB iz europodru čja temelji svoju 
odluku, uklju čuju ći sve informacije ili mišljenja dobivena 
od relevantnih nadzornih tijela;  (c) poduzetu mjeru i predloženi vremenski okvir za njezinu 
primjenu.  
Ako to zahtijeva drugi SB Eurosustava, svaki SB Eurosustava 
razmjenjuje informacije u vezi s tim sudionikom, uklju čuju ći 
informacije u vezi s pla ćanjima naslovljenima na njega.  
3. SB Eurosustava koji je trajno ili privremeno isklju čio 
sudionika iz sudjelovanja u njegovoj komponenti sustava 
TARGET2 u skladu sa stavkom 1. preuzima odgovornost u 
odnosu na druge središnje banke Eurosustava ako on:  
(a) naknadno odobri namiru naloga za pla ćanje naslovljenih na 
sudionike koji su privremeno ili trajno isklju čeni iz sudjelo ­
vanja; ili  
(b) ne ispunjava obveze iz stavaka 1. i 2.  
4. Obveze središnjih banaka Eurosustava utvr đene u stavcima 
od 1. do 3. tako đer se primjenjuju u slu čaju kada podsustavi 
privremeno ili trajno isklju če ASI iz upotrebe.  
Članak 18.  
Postupci za odbijanje prijave za sudjelovanje u sustavu 
TARGET2 zbog na čela opreznosti  
Kada u skladu s člankom 8. stavkom 4. to čkom (c) Priloga II. SB 
Eurosustava odbije zbog na čela opreznosti prijavu za pristu ­
panje sustavu TARGET2, taj SB Eurosustava odmah obavješ ćuje 
ESB o tom odbijanju.  
Članak 19.  
Postupci privremenog isklju čenja, ograni čenja ili trajnog 
isklju čenja iz sudjelovanja u sustavu TARGET2 i odgode, 
ograni čenja i okon čanja pristupa unutardnevnom kreditu 
zbog na čela opreznosti  
1. Kada zbog na čela opreznosti NSB iz europodru čja odgodi, 
ograni či ili okon ča sudionikov pristup unutardnevnom kreditu u 
skladu s člankom 12. to čkom (d) Priloga III. ili SB Eurosustava 
privremeno ili trajno isklju či sudionika iz sudjelovanja u sustavu 
TARGET2 u skladu s člankom 34. stavkom 2. to čkom (e) 
Priloga II., odluka istodobno proizvodi u činak u mjeri u kojoj 
je to mogu će u svim komponentama sustava TARGET2.  
2. NSB iz europodru čja dostavlja bez odgode informacije iz 
članka 17. stavka 2. relevantnim nadzornim tijelima u državi 
članici NSB-a iz europodru čja, uz zahtjev da nadzorna tijela 
podijele informacije s nadzornim tijelima iz drugih država 
članica u kojima sudionik ima društvo k ćer ili podružnicu. 
Uzimaju ći u obzir odluku u skladu sa stavkom 1., druge nacio ­
nalne središnje banke iz europodru čja poduzimaju odgovaraju će 
radnje i dostavljaju ESB-u informacije o tome bez odgode.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 181
 
3. Izvršni odbor ESB-a može predložiti Upravnom vije ću 
donošenje svih odluka radi osiguranja jedinstvene provedbe 
mjera donesenih u skladu sa stavcima 1. i 2.  
4. Nacionalne središnje banke iz europodru čja država članica 
u kojima se odluka mora provesti obavješ ćuju sudionika o 
odluci i poduzimaju sve potrebne provedbene mjere.  
Članak 20.  
Postupci za suradnju središnjih banaka Eurosustava u vezi 
s administrativnim mjerama i mjerama ograni čavanja  
U vezi s provedbom članka 39. stavka 3. Priloga II.:  
(a) svaki SB Eurosustava odmah proslje đuje sve informacije koje 
primi u vezi s predloženim nalogom za kreditni transfer 
svim potencijalno pogo đenim središnjim bankama;  
(b) svaki SB Eurosustava koji primi od sudionika dokaz o danoj 
obavijesti ili suglasnosti primljenoj od bilo kojeg nadležnog 
tijela, odmah proslje đuje taj dokaz svakom drugom SB-u 
koji djeluje u svojstvu pružatelja platnih usluga platitelja ili 
primatelja pla ćanja, prema potrebi.  
(c) SB Eurosustava koji djeluje kao pružatelj platnih usluga 
platitelja odmah obavješ ćuje platitelja da može unijeti 
nalog za kreditni transfer u sustav TARGET2.  
Članak 21.  
Neprekinutost poslovanja  
1. Ako slu čajevi navedeni u članku 27. Priloga II. utje ču na 
rad modula SSP-a razli čitih od PM-a i ICM-a, doti čni SB Eurosu ­
stava nadzire te slu čajeve i upravlja njima radi spre čavanja utje ­
caja na nesmetano funkcioniranje SSP-a.  
2. Ako do đe do slu čaja koji utje če na redovan rad PM-a i/ili 
ICM-a, doti čni SB Eurosustava o tome odmah obavješ ćuje koor ­
dinatora sustava TARGET2, koji zajedno s voditeljem namire 
doti čnog SB-a Eurosustava odlu čuje o daljnjim koracima koji 
se moraju poduzeti. Voditelji namire sustava TARGET2 dogo ­
varaju se o informacijama koje se trebaju dostaviti drugim 
sudionicima u sustavu TARGET2.  
3. Središnje banke Eurosustava obavješ ćuju koordinatora 
sustava TARGET2 o sudionikovu padu ako taj pad može utje ­
cati na namiru podsustava ili stvoriti sistemski rizik. Zatvaranje 
SSP-a ne će u na čelu biti odgo đeno zbog sudionikova pada.  4. O padu koji utje če na podsustav središnje banke Eurosu ­
stava obavješ ćuje se koordinatora sustava TARGET2 u informa ­
tivne svrhe. Koordinator sustava TARGET2 zapo činje telekonfe ­
renciju voditelja namire sustava TARGET2 u slu čaju da postoji 
neizbježan sistemski utjecaj, posebno kada je to prekograni čne 
naravi.  
5. U iznimnim slu čajevima zatvaranje SSP-a može se odgo ­
diti ako pad utje če na podsustav. Središnje banke Eurosustava 
proslje đuju kriznim voditeljima sustava TARGET2 zahtjev za 
odgodu zatvaranja SSP-a.  
Članak 22.  
Postupanje s tražbinama na temelju programa za naknadu 
štete u sustavu TARGET2  
1. Ako Upravno vije će ne odlu či druk čije, postupak za 
naknadu štete utvr đen u Dodatku II. Prilogu II. vodi se u 
skladu s ovim člankom.  
2. SB sudionika koji podnosi zahtjev za naknadu štete privre ­
meno procjenjuje zahtjev za naknadu štete i komunicira sa 
sudionikom u vezi s tom procjenom. Kada je to potrebno za 
procjenu zahtjeva, tom SB-u pomažu druge predmetne središnje 
banke. Odgovaraju ći SB obavješ ćuje ESB i druge predmetne 
središnje banke čim sazna za podnesene zahtjeve.  
3. Unutar devet tjedana od tehni čkog kvara sustava 
TARGET2, SB sudionika koji podnosi zahtjev:  
(a) priprema izvještaj o privremenoj procjeni koji sadrži 
procjenu SB-a o primljenim zahtjevima; i  
(b) podnosi izvještaj o privremenoj procjeni ESB-u i svim 
drugim predmetnim središnjim bankama.  
4. Unutar pet tjedana od primitka izvještaja o privremenoj 
procjeni, Upravno vije će provodi kona čnu procjenu svih prim ­
ljenih zahtjeva i odlu čuje o ponudama za naknadu štete koje bi 
se trebale dati predmetnim sudionicima. Unutar pet radnih dana 
nakon dovršetka kona čne procjene ESB obavješ ćuje odnosne 
središnje banke o ishodu kona čne procjene. Te središnje 
banke bez odgode obavješ ćuju svoje sudionike o ishodu 
kona čne procjene i, prema potrebi, o pojedinostima ponude 
za naknadu štete, zajedno s obrascem koji predstavlja pisani 
prihvat ponude.  
5. Unutar dva tjedna od isteka razdoblja navedenog u poslje ­
dnjoj re čenici članka 4. to čke (d). Dodatka II. Prilogu II., SB 
obavješ ćuje ESB i sve druge predmetne središnje banke o prih ­
va ćenim i odbijenim ponudama za naknadu štete.HR 182 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
6. Središnje banke obavješ ćuju ESB o svakom zahtjevu koji 
podnesu njihovi sudionici tim središnjim bankama i koji je 
izvan podru čja primjene programa za naknadu štete u sustavu 
TARGET2, ali se odnosi na tehni čki kvar sustava TARGET2.  
Članak 23.  
Postupanje sa štetom uzrokovanom tehni čkim kvarom 
sustava TARGET2  
1. U slu čaju tehni čkog kvara sustava TARGET2:  
(a) Na strani platitelja svaki SB kod kojeg je platitelj položio 
depozit prima odre đeni financijski dobitak čije je iznos 
razlika izme đu kamatne stope glavne operacije refinanci ­
ranja Eurosustava i kamatne stope na depozite koja se 
primjenjuje na grani čno pove ćanje pri upotrebi nov čanog 
depozita Eurosustava za vrijeme tehni čkog kvara sustava 
TARGET2 i najviše do iznosa nenamirenih naloga za pla ća­
nje. Ako platitelju ostane višak sredstava na koja nije 
pla ćena remuneracija, financijski dobitak jednak je kamatnoj 
stopi glavne operacije refinanciranja Eurosustava koja se 
primjenjuje na višak sredstava koja ne nose kamatni 
prihod za razdoblje tehni čkog kvara sustava TARGET2 i 
najviše do iznosa nenamirenih naloga za pla ćanje.  
(b) Na strani primatelja pla ćanja SB od kojeg je primatelj 
pla ćanja posudio sredstva upotrebljavaju ći mogu ćnost 
grani čne posudbe od središnje banke, prima odre đeni 
financijski dobitak koji je jednak razlici izme đu kamatne 
stope na mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke 
i kamatne stope glavne operacije refinanciranja Eurosustava, 
koja se primjenjuje na grani čno pove ćanje pri upotrebi 
mogu ćnosti grani čne posudbe od središnje banke za 
razdoblje tehni čkog kvara sustava TARGET2 i najviše do 
iznosa nenamirenih naloga za pla ćanje.  
2. Financijski dobitak ESB-a jednak je:  
(a) dobiti u vezi s povezanim nacionalnim središnjim bankama 
koja potje če od razli čite remuneracije stanja na kraju dana 
tih povezanih nacionalnih središnjih banaka u odnosu na 
ESB; i  
(b) iznosu kaznene kamate koju ESB primi od povezanih nacio ­
nalnih središnjih banaka svaki put kad jedna od tih pove ­
zanih nacionalni središnjih banaka odredi kaznu sudioniku 
zbog propusta da pravodobno vrati unutardnevni kredit, 
kako je propisano u sporazumu izme đu središnjih banaka 
Eurosustava i povezanih nacionalnih središnjih banaka.  
3. Središnje banke udružuju financijski dobitak naveden u 
stavcima 1. i 2. i tako dobiven udruženi iznos upotrebljava se 
za naknadu onim središnjim bankama kojima nastanu troškovi zbog pla ćanja naknade štete njihovim sudionicima. Sav preostali 
financijski dobitak ili troškovi koji nastanu središnjim bankama 
zbog naknade štete njihovim sudionicima dijele se izme đu 
središnjih banaka Eurosustava u skladu s klju čem za upis kapi ­
tala ESB-a.  
Članak 24.  
Prava osiguranja u vezi sa sredstvima na podra čunima i 
jamstvo unutar Eurosustava  
1. U svrhu namire instrukcija za pla ćanje vezanih uz podsu ­
stave, svaki SB Eurosustava koji je otvorio podra čune za svoje 
sudionike mora osigurati da se stanja na tim podra čunima 
(uklju čuju ći pove ćanja ili smanjenja blokiranog stanja zbog knji ­ 
ženja me đusistemske namire pla ćanja u korist ili na teret podra ­ 
čuna ili knjiženja prijenosa likvidnosti u korist podra čuna), koji 
su blokirani za vrijeme ciklusa obrade podsustava, mogu 
upotrebljavati za namiru podsustava vezanu uz instrukcije za 
pla ćanje. Na to ne utje če postupak zbog insolventnosti u 
odnosu na relevantnog sudionika ni bilo koja pojedina čna 
ovršna mjera u vezi s podra čunom tog sudionika.  
2. Svaki put kada je likvidnost prenesena na sudionikov 
podra čun i kada SB Eurosustava nije SB podsustava, taj SB 
Eurosustava potvr đuje nakon obavijesti podsustava (preko 
poruke „po četak ciklusa”) blokadu stanja na podra čunu rele ­
vantnom podsustavu i pritom jam či pla ćanje SB-u podsustava 
do iznosa odre đenog stanja. Potvrda blokade podsustavu 
tako đer obuhva ća pravno obvezuju ću izjavu volje SB-a podsu ­
stava da potonji jam či podsustavu pla ćanja do iznosa bloki ­
ranog stanja. Potvrdom pove ćanja ili smanjenja blokiranog 
stanja nakon knjiženja me đusistemske namire pla ćanja u 
korist ili na teret podra čuna ili knjiženja prijenosa likvidnosti 
u korist podra čuna, i SB Eurosustava, koji nije SB podsustava, i 
SB podsustava izjavljuju da se jamstvo pove ćalo ili smanjilo za 
iznos pla ćanja. Oba jamstva su neopoziva, bezuvjetna i plativa 
na prvi poziv. Oba jamstva i blokada stanja isti ču nakon obavi ­
jesti podsustava (preko poruke „kraj ciklusa”) da je namira dovr ­ 
šena.  
ODJELJAK IV.  
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE  
Članak 25.  
Rješavanje sporova i mjerodavno pravo  
1. U slu čaju spora izme đu središnjih banaka Eurosustava u 
vezi s ovom Smjernicom, stranke u sporu nastoje riješiti spor u 
skladu s Memorandumom o razumijevanju o postupku rješa ­
vanja sporova unutar ESSB-a.  
2. Odstupaju ći od stavka 1., ako se spor koji se odnosi na 
podjelu zada ća izme đu razine 2 i razine 3 ne može riješiti 
sporazumom izme đu stranaka u sporu, spor rješava Upravno 
vije će.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 183
 
3. U slu čaju spora vrste iz stavka 1., odnosna prava i obveze 
stranaka prvotno se utvr đuju na temelju pravila i postupaka 
utvr đenih u ovoj Smjernici. U sporovima koji se ti ču pla ćanja 
izme đu komponenti sustava TARGET2, pravo države članice u 
kojoj se nalazi sjedište SB-a Eurosustava primatelja pla ćanja 
primjenjuje se podredno, pod uvjetom da nije u suprotnosti s 
ovom Smjernicom.  
Članak 26.  
Stupanje na snagu i primjena  
1. Ova Smjernica stupa na snagu 7. prosinca 2012. Primje ­
njuje se od 1. sije čnja 2013., podložno prijelaznim odredbama 
utvr đenima u članku 27.  
2. Smjernica ESB/2007/2 stavlja se izvan snage s u činkom 
od 1. sije čnja 2013.  
3. Upu ćivanja na smjernicu stavljenu izvan snage smatraju se 
upu ćivanjima na ovu Smjernicu i tuma če se u skladu s korelacij ­
skom tablicom iz Priloga VII.  
Članak 27.  
Ostale i prijelazne odredbe  
1. Ra čuni otvoreni izvan PM-a od strane NSB-a iz europo ­
dru čja za kreditnu instituciju i podsustave ure đeni su pravilima 
tog NSB-a iz europodru čja, podložno odredbama ove Smjernice 
koje se odnose na doma će ra čune i drugih odluka Upravnog 
vije ća. Ra čuni otvoreni izvan PM-a od strane NSB-a iz europo ­
dru čja za subjekte koji nisu kreditne institucije i podsustavi 
ure đeni su pravilima tog NSB-a iz europodru čja. 
2. Za vrijeme prijelaznog razdoblja, svaki SB Eurosustava 
može nastaviti s namirom pla ćanja i drugim transakcijama na 
svojim doma ćim ra čunima, uklju čuju ći: 
(a) pla ćanja izme đu kreditnih institucija;  
(b) pla ćanja izme đu kreditnih institucija i podsustava; i  (c) pla ćanja u vezi s operacijama Eurosustava na otvorenom 
tržištu.  
3. Po isteku prijelaznog razdoblja prestaje sljede će: 
(a) registracija subjekata iz članka 4. stavka 1. to čaka (a) i (b) 
Priloga II. kao imatelja dostupnog BIC-a kod SB-a Eurosu ­
stava;  
(b) neizravno sudjelovanje kod SB-a Eurosustava; i  
(c) namira na doma ćim ra čunima svih pla ćanja navedenih u 
stavku 2. to čkama od (a) do (c).  
Članak 28.  
Adresati, provedbene mjere i godišnji izvještaji  
1. Ova Smjernica primjenjuje se na sve središnje banke Euro ­
sustava.  
2. Nacionalne središnje banke iz europodru čja dostavljaju 
ESB-u do 20. prosinca 2012. mjere na temelju kojih se namje ­
ravaju uskladiti s člankom 39. Priloga II., Dodatkom VI. Prilogu 
II., stavkom 9. to čkom (a), stavkom 12. to čkom (a) podto čkom 
v. i stavkom 13. Priloga III., stavkom 18. to čkom 1. podto čkom 
(c)ii. Priloga IV., i Dodatkom II.A Prilogu V. ovoj Smjernici.  
3. ESB priprema godišnje izvještaje o op ćem funkcioniranju 
sustava TARGET2, koje provjerava Upravno vije će. 
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 5. prosinca 2012.  
Za Upravno vije će ESB-a  
Predsjednik ESB-a  
Mario DRAGHIHR 184 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
PRILOG I.  
PRAVILA UPRAVLJANJA SUSTAVA TARGET2  
Razina 1 – Upravno vije će Razina 2 – Središnje banke Eurosustava  Razina 3 – Nacionalne središnje banke 
pružatelji SSP-a  
0. Op će odredbe  
Razina 1 ima najvišu nadležnost u vezi 
s doma ćim i prekograni čnim pitanjima 
sustava TARGET2 i odgovorna je za 
zaštitu javne funkcije sustava 
TARGET2.  Razina 2 ima pomo ćnu nadležnost u 
vezi s pitanjima koja joj je prenijela 
razina 1.  Razina 3 donosi odluke o dnevnom 
funkcioniranju Jedinstvene zajedni čke 
platforme (SSP) na temelju razina 
usluga utvr đenih u sporazumu iz 
članka 7. stavka 6. ove Smjernice.  
1. Troškovi i politika oblikovanja cijena  
— Odlu čivanje o zajedni čkoj metodo ­
logiji troškova 
— Odlu čivanje o jedinstvenoj 
cjenovnoj strukturi  — Odlu čivanje o oblikovanju cijena 
dodatnih usluga i/ili modula  (nije primjenjivo)  
2. Razina usluga  
— Odlu čivanje o osnovnim uslugama  — Odlu čivanje o dodatnim uslugama 
i/ili modulima  — Davanje doprinosa u skladu s 
potrebama razine 1/razine 2  
3. Upravljanje rizicima  
— Odlu čivanje o op ćem okviru za 
upravljanje rizicima i prihva ćanje 
preostalih rizika  — Provo đenje stvarnog upravljanja 
rizicima 
— Provo đenje analize rizika i daljnjih 
mjera  — Pružanje potrebnih informacija za 
analizu rizika u skladu sa zahtje ­
vima razine 1/razine 2  
4. Upravljanje i financiranje  
— Utvr đivanje pravila za vlasništvo, 
odlu čivanje i financiranje SSP-a 
— Utvr đivanje i osiguravanje primje ­
rene provedbe pravnog okvira 
Europskog sustava središnjih 
banaka za sustav TARGET2  — Izrada pravila o upravljanju i 
financiranju o kojima je odlu čeno 
na razini 1 
— Izrada prora čuna, njegovo 
odobrenje i provedba 
— Vlasništvo i/ili nadzor nad 
primjenom 
— Prikupljanje sredstava i naknade 
za usluge  — Dostavljanje podataka razini 2 o 
troškovima za pružanje usluga  
5. Razvoj  
— Savjetovanje s razinom 2 o lokaciji 
SSP-a 
— Odobrenje za op ći projektni plan  — Odlu čivanje o po četnom 
projektnom nacrtu i razvoju SSP-a 
— Odlu čivanje o osnivanju od 
po četka naspram osnivanja na 
temelju postoje će platforme 
— Odlu čivanje o upravitelju SSP-a 
— Uspostavljanje u dogovoru s 
razinom 3 o razinama usluga 
SSP-a 
— Odlu čivanje o lokaciji SSP-a 
nakon savjetovanja s razinom 1  — Predlaganje po četnoga projektnog 
nacrta SSP-a 
— Predlaganje osnivanja od po četka ili 
na temelju postoje će platforme 
— Predlaganje lokacije SSP-a 
— Izrada op ćih i detaljnih funkcio ­
nalnih specifikacija (unutarnje 
detaljne funkcionalne specifikacije 
i detaljne korisni čke funkcionalne 
specifikacije)HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 185
 
Razina 1 – Upravno vije će Razina 2 – Središnje banke Eurosustava  Razina 3 – Nacionalne središnje banke 
pružatelji SSP-a  
— Odobravanje metodologije za 
odre đivanje specifikacije i 
„kona čnih rezultata” razine 3 
koji se smatraju potrebnima za 
utvr đivanje, i, kasnije, testiranje i 
prihva ćanje proizvoda (posebno 
op će i detaljne korisni čke specifi ­
kacije) 
— Uspostavljanje projektnog plana s 
odre đivanjem ciljeva 
— Procjena i prihva ćanje kona čnih 
rezultata 
— Uspostavljanje testnih scenarija 
— Uskla đivanje testova središnjih 
banaka i korisnika u bliskoj sura ­
dnji s razinom 3  — Izrada detaljnih tehni čkih specifika ­
cija 
— Pružanje po četnih i daljnjih dopri ­
nosa za planiranje i kontrolu 
projektnog plana s odre đivanjem 
ciljeva 
— Tehni čka i operativna podrška za 
testove (obavljanje testova na SSP- 
u, doprinosi za testne scenarije u 
vezi sa SSP-om, podrška središnjim 
bankama u vezi s njihovim aktiv ­
nostima testiranja SSP-a)  
6. Provedba i migracija  
— Odlu čivanje o strategiji migracije  — Priprema i uskla đivanje migracije 
na SSP, u bliskoj suradnji s 
razinom 3  — Davanje doprinosa u vezi s pita ­
njima migracije u skladu sa zahtje ­
vima razine 2 
— Obavljanje poslova migracije 
vezanih uz SSP; dodatna podrška 
za nacionalne središnje banke 
pristupnice  
7. Rad  
— Upravljanje ozbiljnim kriznim 
situacijama 
— Odobravanje osnivanja i rada simu ­
latora sustava TARGET2 
— Imenovanje tijela za certificiranje za 
internetski pristup 
— Utvr đivanje sigurnosnih politika, 
zahtjeva i kontrola za SSP 
— Utvr đivanje na čela primjenjivih na 
sigurnost certifikata koji se 
upotrebljavaju za internetski 
pristup  — Upravljanje u vezi s odgovorno ­
stima vlasnika sustava 
— Održavanje kontakata s korisni ­
cima na europskoj razini (pridrža ­
vaju ći se isklju čive odgovornosti 
središnjih banaka Eurosustava za 
poslovni odnos s njihovim klijen ­
tima) i pra ćenje dnevne korisni čke 
aktivnosti s poslovnog stajališta 
(zada ća SB-a Eurosustava) 
— Nadziranje poslovnog razvoja 
— Prora čunski poslovi, financiranje, 
izdavanje ra čuna (zada ća SB-a 
Eurosustava) i druge administra ­
tivne zada će — Upravljanje sustavom na temelju 
sporazuma iz članka 7. stavka 6. 
ove SmjerniceHR 186 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
PRILOG II.  
USKLA ĐENI UVJETI ZA SUDJELOVANJE U SUSTAVU TARGET2  
GLAVA I.  
OP ĆE ODREDBE  
Članak 1.  
Definicije  
Za potrebe ovih Uskla đenih uvjeta (dalje u tekstu: „Uvjeti”) primjenjuju se sljede će definicije:  
— „imatelj dostupnog BIC-a” zna či subjekt koji: (a) ima poslovni identifikacijski kôd (BIC); (b) nije prepoznat kao 
neizravni sudionik; i (c) korespondent je ili klijent izravnog sudionika ili podružnica izravnog ili neizravnog sudionika 
i koji može preko izravnog sudionika dostaviti naloge za pla ćanje u komponentu sustava TARGET2 i primiti pla ćanja 
iz nje,  
— „sporazum AL” zna či višestrani sporazum o agregiranoj likvidnosti sklopljen izme đu članova grupe AL i njihovih AL 
nacionalnih središnjih banaka, za potrebe na čina AL,  
— „grupa AL” zna či grupa sastavljena od članova grupe AL koji upotrebljavaju na čin AL,  
— „voditelj grupe AL” zna či član grupe AL kojeg su imenovali drugi članovi grupe AL da upravlja dostupnom likvid ­
noš ću unutar grupe AL za vrijeme radnog dana,  
— „ član grupe AL” zna či sudionik u sustavu TARGET2 koji je sklopio sporazum AL,  
— „na čin AL” zna či agregiranje dostupne likvidnosti na PM ra čunima,  
— „AL NSB” zna či NSB iz europodru čja koji je stranka sporazuma AL i koji djeluje kao druga ugovorna strana za 
članove grupe AL koji sudjeluju u njegovoj komponenti sustava TARGET2,  
— „podsustav” zna či sustav kojim upravlja subjekt s poslovnim nastanom u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) 
koji podliježe superviziji i/ili nadzoru nadležnog tijela i koji ispunjava zahtjeve nadzora u vezi s lokacijom infra ­
struktura koje nude usluge u eurima, s povremenim izmjenama koje se objavljuju na internetskoj stranici ESB-a (  1 ), u 
kojem se razmjenjuju i/ili obra čunavaju pla ćanja i/ili financijski instrumenti, dok se monetarne obveze namiruju u 
sustavu TARGET2 u skladu sa Smjernicom ESB/2012/27 o Transeuropskom automatiziranim sustavu ekspresnih 
nov čanih transakcija u realnom vremenu na bruto na čelu (sustav TARGET2) (  2 ) i dvostranim sporazumima izme đu 
podsustava i odgovaraju ćeg SB-a Eurosustava,  
— „dostupna likvidnost” (ili „likvidnost”) zna či pozitivno stanje na PM ra čunu sudionika u sustavu TARGET2 i, ako je to 
primjenjivo, svaku unutardnevnu kreditnu liniju koju odobri nadležni SB Eurosustava u vezi s tim ra čunom,  
— „poslovni identifikacijski kôd (BIC)” zna či kôd utvr đen ISO standardom br. 9362,  
— „podružnica” zna či podružnica u smislu (umetnuti odredbe nacionalnog propisa kojima se prenosi članak 4. stavak 3. 
Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljaju djelatnost kreditnih 
institucija (  3 )),HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 187  
( 1 ) Važe ća politika Eurosustava u vezi s lokacijom infrastrukture utvr đena je u sljede ćim izjavama, koje su sve dostupne na internetskoj 
stranici ESB-a www.ecb.europa.eu: (a)  Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area  od 3. studenoga 
1998.; (b)  The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing  od 27. rujna 2001.; (c)  The Eurosystem policy 
principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transaction  od 19. srpnja 2007.; (d)  The 
Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: s pecification of „legally 
and operationally located in the euro area”  od 20. studenoga 2008. i (e)  The Eurosystem oversight policy framework  od srpnja 2011.  
( 2 ) SL L 30, 30.1.2013., str. 1.  
( 3 ) SL L 177, 30.6.2006., str. 1.
 — „radni dan” zna či dan na koji je sustav TARGET2 otvoren za namiru naloga za pla ćanje, kako je utvr đeno u 
Dodatku V.,  
— „grupa CAI” zna či grupa sastavljena od sudionika u sustavu TARGET2 koji primjenjuju na čin CAI,  
— „voditelj grupe CAI” zna či član grupe CAI kojeg su imenovali drugi članovi grupe CAI da nadzire i raspodjeljuje 
dostupnu likvidnost unutar grupe CAI za vrijeme radnog dana,  
— „na čin CAI” zna či pružanje konsolidiranih informacija o ra čunima u vezi s PM ra čunima preko ICM-a,  
— „mišljenje o sposobnosti” zna či specifi čno mišljenje o sudioniku koje sadrži procjenu o njegovoj pravnoj sposobnosti 
da preuzme i ispuni svoje obveze na temelju ovih Uvjeta,  
— „središnje banke (SB)” zna či središnje banke Eurosustava i povezane nacionalne središnje banke,  
— „povezani NSB” zna či nacionalna središnja banka (NSB), osim SB-a Eurosustava, koja je povezana sa sustavom 
TARGET2 u skladu s posebnim sporazumom,  
— „modul za izvanredne mjere” zna či modul SSP-a koji omogu ćava obradu kriti čnih i vrlo kriti čnih pla ćanja u izvan ­
rednim situacijama,  
— „kreditna institucija” zna či: (a) kreditna institucija u smislu (umetnuti odredbe nacionalnog propisa kojima se prenosi 
članak 4. stavak 1. to čka (a) i, ako je relevantno, članak 2. Direktive 2006/48/EZ) koja podliježe nadzoru nadležnog 
tijela ili (b) druga kreditna institucija u smislu članka 123. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koja 
podliježe kontroli po standardu koji je usporediv s nadzorom nadležnog tijela,  
— „nalog za kreditni transfer” zna či instrukcija platitelja o davanju na raspolaganje sredstava primatelju pla ćanja putem 
knjiženja na PM ra čunu,  
— „odobrenje za izravno tere ćenje” zna či op ća instrukcija platitelja njegovom SB-u kojom se ovlaš ćuje i obvezuje taj SB 
da tereti platiteljev ra čun prema instrukciji za izravno tere ćenje primatelja pla ćanja,  
— „instrukcija za izravno tere ćenje” zna či instrukcija primatelja pla ćanja dostavljena njegovom SB-u u skladu s kojom SB 
platitelja tereti platiteljev ra čun za iznos naveden u instrukciji na temelju odobrenja za izravno tere ćenje,  
— „razlog za provo đenje ovrhe” zna či u odnosu na člana grupe AL: (a) svaki slu čaj neispunjavanja obveza naveden u 
članku 34. stavku 1.; (b) svaki drugi slu čaj neispunjavanja obveza ili doga đaj naveden u članku 34. stavku 2. u vezi s 
kojim je (navesti naziv SB), uzimaju ći u obzir ozbiljnost doga đaja neispunjavanja obveza ili doga đaja, odlu čio da 
(umetnuti ako je to primjenjivo: (treba ovršiti zalog u skladu s člankom 25.b), (treba ovršiti kolateral u skladu s 
člankom 25.c) i) da treba izvršiti prijeboj tražbina u skladu s člankom 26. Priloga, ili (c) svaka odluka o odgodi ili 
okon čanju pristupa unutardnevnom kreditu,  
— „ulazna dispozicija” zna či stadij obrade pla ćanja za vrijeme kojeg TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) nastoji 
namiriti nalog za pla ćanje koji je prihva ćen u skladu s člankom 14. posebnim postupcima, kako je opisano u 
članku 20.,  
— „NSB iz europodru čja” zna či nacionalna središnja banka (NSB) države članice čija je valuta euro,  
— „SB Eurosustava” zna či ESB ili NSB iz europodru čja, 
— „slu čaj neispunjavanja obveza” zna či predstoje ći ili postoje ći doga đaj čiji nastup može ugroziti ispunjavanje sudioni ­
kovih obveza na temelju ovih Uvjeta ili bilo kojih drugih pravila koja se primjenjuju na odnos izme đu tog sudionika i 
(umetnuti naziv SB-a) ili bilo kojeg drugog SB-a, uklju čuju ći:HR 188 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
(a) kada sudionik više ne ispunjava mjerila za pristup utvr đena u članku 4. ili zahtjeve utvr đene u članku 8. stavku 1. 
to čki (a) podto čki i.;  
(b) otvaranje postupka zbog insolventnosti u vezi sa sudionikom;  
(c) podnošenje prijave u vezi s postupkom navedenim u podstavku (b);  
(d) sudionikovo izdavanje pisane izjave o njegovoj nemogu ćnosti pla ćanja svih ili dijela njegovih dugova ili ispu ­
njavanja njegovih obveza koje proistje ču iz unutardnevnog kredita;  
(e) sudionikovo sklapanje dobrovoljnog sporazuma ili dogovora s njegovim vjerovnicima;  
(f) kada je sudionik insolventan ili nesposoban platiti svoje dugove ili ga takvim smatra njegov SB;  
(g) kada je sudionikovo pozitivno stanje na njegovom PM ra čunu ili sva sudionikova sredstva ili njihov znatan dio 
predmet odluke o blokadi, zabrani raspolaganja, zapljeni ili drugog postupka čiji je cilj zaštita javnog interesa ili 
prava sudionikovih vjerovnika;  
(h) kada je sudionik privremeno ili trajno isklju čen iz sudjelovanja u drugoj komponenti sustava TARGET2 i/ili u 
podsustavu;  
(i) kada su važno jamstvo ili predugovorna izjava, koje je dao sudionik ili za koje se na temelju mjerodavnog prava 
pretpostavlja da ih je dao sudionik, neto čni ili neistiniti;  
(j) prijenos cjelokupne sudionikove imovine ili njezinog velikog dijela.  
— „grupa” zna či: 
(a) sastav kreditnih institucija uklju čenih u konsolidirane financijske izvještaje mati čnog društva, pri čemu je mati čno 
društvo obvezno podnijeti konsolidirane financijske izvještaje prema Me đunarodnom ra čunovodstvenom stan ­
dardu 27 (MRS 27), donesenom na temelju Uredbe Komisije (EZ) br. 2238/2004 (  1 ), koji se sastoji od: i. mati čnog 
društva i jednog ili više društava k ćeri; ili ii. dva ili više društava k ćeri mati čnog društva; ili  
(b) sastav kreditnih institucija navedenih u to čki (a) podto čkama i. ili ii., pri čemu mati čno društvo ne podnosi 
konsolidirane financijske izvještaje u skladu s MRS 27, ali može ispuniti mjerila utvr đena u MRS 27 za uklju či­
vanje u konsolidirane financijske izvještaje, što provjerava SB izravnog sudionika ili, u slu čaju grupe AL, uprav ­
ljaju ći NSB;  
(c) dvostrana ili višestrana mreža kreditnih institucija koja je: i. organizirana u okviru propisa koji utvr đuje povezanost 
kreditnih institucija s tom mrežom; ili ii. za koju su važni samoorganizirni mehanizmi suradnje (promicanje, 
podrška i zastupanje poslovnih interesa svojih članova) i/ili ekonomska solidarnost, koja nadilazi obi čnu suradnju 
uobi čajenu izme đu kreditnih institucija, pri čemu je takva suradnja i solidarnost dopuštena na temelju pravilnika ili 
dokumenata o osnivanju kreditnih institucija ili je utvr đena na temelju posebnih sporazuma;  
U svakom slu čaju navedenom u to čki (c) potrebno je da je Upravno vije će ESB-a priznalo mrežu kao grupu u smislu 
te definicije.  
— „doma ći ra čun” zna či ra čun koji je otvorio SB izvan PM-a za subjekt koji je prihvatljiv da postane neizravni sudionik,HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 189  
( 1 ) Uredba Komisije (EZ) br. 2238/2004 od 29. prosinca 2004. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1725/2003 o donošenju odre đenih me đu­
narodnih ra čunovodstvenih standarda u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vije ća (EZ) br. 1606/2002 u vezi s MSFI 1, MRS od 
1 do 10, 12 do 17, 19 do 24, 27 do 38, 40 in 41 te SIC od 1 do 7, 11 do 14, 18 do 27, 30 do 33 (SL L 394, 31.12.2004., str. 1.) .
 — „informacijski i kontrolni modul (ICM)” zna či modul SSP-a koji omogu ćuje sudionicima dobivanje  online  informacija, 
dostavljanje naloga za prijenos likvidnosti, upravljanje likvidnoš ću i iniciranje pri čuvnih naloga za pla ćanje u izvan ­
rednim situacijama,  
— „ICM poruka” zna či informacije koje su istodobno dostupne svim skupinama ili odabranoj skupini sudionika u sustavu 
TARGET2 preko ICM-a,  
— „neizravni sudionik” zna či kreditna institucija s poslovnim nastanom u EGP-u koja je sklopila sporazum s izravnim 
sudionikom o dostavljanju naloga za pla ćanje i primanju pla ćanja preko PM ra čuna tog izravnog sudionika i koju je 
komponenta sustava TARGET2 prepoznala kao neizravnog sudionika,  
— „postupak zbog insolventnosti” zna či postupak zbog insolventnosti u smislu članka 2. to čke (j) Direktive 98/26/EZ 
Europskog parlamenta i Vije ća od 19. svibnja 1998. o kona čnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru 
vrijednosnih papira (  1 ), 
— „sudionik nalogodavac” zna či sudionik u sustavu TARGET2 koji je inicirao nalog za pla ćanje,  
— „unutardnevni kredit” zna či kredit odobren za razdoblje kra će od jednoga radnog dana,  
— „investicijsko društvo” zna či investicijsko društvo u smislu (umetni odredbe nacionalnog propisa kojima se prenosi 
članak 4. stavak 1. podstavak 1. Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 21. travnja 2004. o 
tržištima financijskih instrumenata te o izmjeni direktiva Vije ća 85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktive 2000/12/EZ 
Europskog parlamenta i Vije ća te stavljanju izvan snage Direktiva Vije ća 93/22/EEZ) (  2 ), isklju čuju ći institucije nave ­
dene u (umetnuti odredbe nacionalnog propisa kojima se prenosi članak 2. stavak 1. Direktive 2004/39/EZ), pod 
uvjetom da predmetno investicijsko društvo:  
(a) ima odobrenje i da ga nadzire priznato nadležno tijelo koje je kao takvo odre đeno u skladu s Direktivom 
2004/39/EZ; i  
(b) ovlašteno je obavljati djelatnosti iz (umetnuti odredbe nacionalnog propisa kojima se prenose to čke 2., 3., 6. i 7. 
odjeljka A Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ;  
— „nalog za prijenos likvidnosti” zna či nalog za pla ćanje čija je glavna svrha prijenos likvidnosti izme đu razli čitih ra čuna 
istog sudionika ili unutar grupe CAI ili grupe AL,  
— „upravljaju ći NSB” zna či AL NSB komponente sustava TARGET2 u kojoj sudjeluje voditelj grupe AL,  
— „mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke” zna či stalno raspoloživa mogu ćnost Eurosustava kojom se druge 
ugovorne strane mogu koristiti za dobivanje prekono ćnoga kredita od SB-a Eurosustava po unaprijed utvr đenoj 
kamatnoj stopi na mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke,  
— „kamatna stopa na mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke” zna či kamatna stopa primjenjiva na mogu ćnost 
grani čne posudbe od središnje banke,  
— „pristup za više adresata” zna či sredstvo kojim podružnice ili kreditne institucije s poslovnim nastanom u EGP-u mogu 
pristupiti relevantnoj komponenti sustava TARGET2 dostavljanjem naloga za pla ćanje izravno u i/ili primanjem 
pla ćanja izravno od komponente sustava TARGET2: ovo sredstvo ovlaš ćuje subjekte da dostavljaju njihove naloge 
za pla ćanje preko PM ra čuna izravnih sudionika bez uklju čivanja tog sudionika,  
— „pružatelj mrežnih usluga” zna či poduze će koje je Upravno vije će ESB-a imenovalo za pružanje kompjutoriziranih 
mrežnih veza radi dostavljanja platnih poruka u sustavu TARGET2,  
— „nenamireni nalog za pla ćanje” zna či nalog za pla ćanje koji nije namiren istog radnog dana na koji je prihva ćen, 
— „sudionik” (ili „izravni sudionik”) zna či subjekt koji ima najmanje jedan PM ra čun kod (umetnuti naziv SB-a),HR 190 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7  
( 1 ) SL L 166, 11.6.1998., str. 45.  
( 2 ) SL L 145, 30.4.2004., str. 1.
 — „primatelj pla ćanja”, osim kada je izraz upotrijebljen u članku 39. ovog Priloga, zna či sudionik u sustavu TARGET2 
čiji će PM ra čun biti odobren zbog namire naloga za pla ćanje,  
— „platitelj”, osim kada je izraz upotrijebljen u članku 39. ovog Priloga, zna či sudionik u sustavu TARGET2 čiji će PM 
ra čun biti tere ćen zbog namire naloga za pla ćanje,  
— „nalog za pla ćanje” zna či nalog za kreditni transfer, nalog za prijenos likvidnosti ili instrukcija za izravno tere ćenje,  
— „platni modul (PM)” zna či modul SSP-a u kojemu se pla ćanja sudionika u sustavu TARGET2 namiruju na PM 
ra čunima,  
— „PM ra čun” zna či ra čun koji sudionik u sustavu TARGET2 ima u PM-u kod SB-a i koji je potreban tom sudioniku u 
sustavu TARGET2 za:  
(a) dostavu naloga za pla ćanje ili primanje pla ćanja preko sustava TARGET2; i  
(b) namiru tih pla ćanja kod tog SB-a,  
— „tijelo javnog sektora” zna či subjekt unutar „javnog sektora”, kako je potonji pojam odre đen u članku 3. Uredbe Vije ća 
(EZ) br. 3603/93 od 13. prosinca 1993. o utvr đivanju definicija za primjenu zabrana iz članka 104. i članka 104.b 
stavka 1. Ugovora (  1 )., 
— „Jedinstvena zajedni čka platforma (SSP)” zna či infrastruktura jedinstvene tehni čke platforme koju pružaju nacionalne 
središnje banke pružatelji SSP-a,  
— „nacionalne središnje banke pružatelji SSP-a” zna či Deutsche Bundesbank, Banque de France i Banca d’Italia u 
njihovom svojstvu središnjih banaka, koje oblikuju SSP i upravljaju njime u korist Eurosustava,  
— „obrazac za prikupljanje stati čnih podataka” zna či obrazac koji je izradio (umetnuti naziv SB-a) za potrebe registriranja 
podnositelja prijave za usluge TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i registriranje svih promjena u vezi s pruža ­
njem tih usluga,  
— „privremeno isklju čenje” zna či privremena blokada prava i obveza sudionika za razdoblje koje utvr đuje (umetnuti 
naziv SB-a),  
— „TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje)” zna či komponenta sustava TARGET2 (umetnuti naziv SB-a),  
— „TARGET2” zna či ukupnost koja proizlazi iz svih komponenti sustava TARGET2 središnjih banaka,  
— „komponenta sustava TARGET2” zna či svaki sustav namire u realnom vremenu na bruto na čelu (sustav RTGS) 
središnjih banaka koji čini dio sustava TARGET2,  
— „TARGET2 CUG” zna či podskup klijenata pružatelja mrežnih usluga objedinjenih za potrebe njihove upotrebe rele ­
vantnih usluga i proizvoda pružatelja mrežnih usluga kod pristupa PM-u,  
— „sudionik u sustavu TARGET2” zna či bilo koji sudionik u bilo kojoj komponenti sustava TARGET2,  
— „tehni čki kvar sustava TARGET2” zna či svaka poteško ća, nedostatak ili pad tehni čke infrastrukture i/ili ra čunalnih 
sustava koje upotrebljava sustav TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) ili bilo koji drugi doga đaj zbog kojeg je 
nemogu će izvršiti i dovršiti istodnevnu obradu pla ćanja u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje),  
— „detaljne funkcionalne specifikacije za korisnike (UDFS)” zna či najaktualnija verzija UDFS-a, koji je tehni čka doku ­
mentacija koja sadrži pojedinosti o interakciji sudionika sa sustavom TARGET2.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 191  
( 1 ) SL L 332, 31.12.1993., str. 1.
 Članak 2.  
Dodaci  
1. Sljede ći dodaci čine sastavni dio ovih Uvjeta:  
Dodatak I.: Tehni čke specifikacije za obradu naloga za pla ćanje  
Dodatak II.: Program za naknadu štete u sustavu TARGET2  
Dodatak III.: Referentni okvir za mišljenja o sposobnosti i o državi  
Dodatak IV.: Postupak neprekinutog poslovanja i postupak pri nepredvidivim doga đajima  
Dodatak V.: Raspored rada  
Dodatak VI.: Popis naknada i izdavanje ra čuna 
Dodatak VII.: Sporazum o agregiranoj likvidnosti  
2. U slu čaju bilo koje proturje čnosti ili nedosljednosti izme đu sadržaja bilo kojeg dodatka i sadržaja bilo koje druge 
odredbe u ovim Uvjetima, potonje imaju prvenstvo.  
Članak 3.  
Op ći opis sustava TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i sustava TARGET2  
1. Sustav TARGET2 omogu ćava namiru pla ćanja u eurima u realnom vremenu na bruto na čelu, s namirom u novcu 
središnje banke.  
2. Sljede ći nalozi za pla ćanje se obra đuju u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje):  
(a) nalozi za pla ćanje koji izravno proistje ču ili su u činjeni u vezi s operacijama monetarne politike Eurosustava;  
(b) namira euro strane deviznih operacija koje uklju čuju Eurosustav;  
(c) namira prijenosa u eurima koji proizlaze iz transakcija u prekograni čnim sustavima netiranja za pla ćanja velikih 
vrijednosti;  
(d) namira prijenosa u eurima koji proizlaze iz transakcija u sistemski važnim sustavima pla ćanja malih vrijednosti u 
eurima; i  
(e) svaki drugi nalog za pla ćanje u eurima naslovljen na sudionike sustava TARGET2.  
3. Sustav TARGET2 je uspostavljen i funkcionira na temelju SSP-a. Eurosustav odre đuje tehni čku konfiguraciju i 
obilježja SSP-a. Usluge SSP-a pružaju nacionalne središnje banke pružatelji SSP-a u korist središnjih banaka Eurosustava, 
u skladu s posebnim sporazumima.  
4. (umetnuti naziv SB-a) je pružatelj usluga na temelju ovih Uvjeta. Radnje i propusti nacionalnih središnjih banaka 
pružatelja SSP-a smatraju se radnjama i propustima (umetnuti naziv SB-a) za koje on preuzima odgovornost u skladu s 
dalje navedenim člankom 31. Sudjelovanje u skladu s ovim Uvjetima ne stvara ugovorni odnos izme đu sudionika i 
nacionalnih središnjih banaka pružatelja SSP-a kada potonje djeluju u tom svojstvu. Upute, poruke ili informacije koje 
sudionik primi od SSP-a ili ih pošalje SSP-u u vezi s uslugama pruženima na temelju ovih Uvjeta smatraju se primljenima 
od (umetnuti naziv SB-a) ili poslanima (umetnuti naziv SB-a).  
5. Sustav TARGET2 se u smislu pravne strukture sastoji od više platnih sustava sastavljenih od svih komponenti 
sustava TARGET2, koje su odre đene kao „sustavi” na temelju nacionalnih propisa kojima se prenosi Direktiva 98/26/EZ. 
Sustav TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) odre đen je kao „sustav” na temelju (umetnuti relevantne odredbe kojima 
se prenosi Direktiva 98/26/EZ).HR 192 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
6. Sudjelovanje u sustavu TARGET2 odvija se na temelju sudjelovanja u komponenti sustava TARGET2. Ovi Uvjeti 
opisuju me đusobna prava i obveze sudionika u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i (umetnuti naziv SB-a). 
Pravila o obradi naloga za pla ćanje (glava IV.) odnose se na sve naloge za pla ćanje koje dostavi ili na sva pla ćanja koja 
primi bilo koji sudionik u sustavu TARGET2.  
GLAVA II.  
SUDJELOVANJE  
Članak 4.  
Mjerila za pristup  
1. Sljede će vrste subjekata prihvatljive su za izravno sudjelovanje u TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje):  
(a) kreditne institucije s poslovnim nastanom u EGP-u, uklju čuju ći i kada djeluju preko podružnice s poslovnim nastanom 
u EGP-u;  
(b) kreditne institucije s poslovnim nastanom izvan EGP-a pod uvjetom da djeluju preko podružnice s poslovnim 
nastanom u EGP-u;  
(c) nacionalne središnje banke država članica i ESB;  
pod uvjetom da subjekti iz to čaka (a) i (b) nisu predmetom mjera ograni čavanja koje je donijelo Vije će Europske unije ili 
države članice u skladu s člankom 65. stavkom 1. to čkom (b), člankom 75. ili člankom 215. Ugovora, čija je provedba 
prema mišljenju (umetnuti oznaku SB-a/zemlje) nakon obavijesti ESB-u nespojiva s nesmetanim funkcioniranjem sustava 
TARGET2.  
2. (umetnuti naziv SB-a) može prema vlastitoj ocjeni prihvatiti sljede će subjekte kao izravne sudionike:  
(a) financijske odjele središnjih ili regionalnih vlada država članice koje su aktivne na tržištu novca;  
(b) tijela javnog sektora država članica ovlaštena za vo đenje ra čuna klijenata;  
(c) investicijska društva s poslovnim nastanom u EGP-u;  
(d) subjekte koji upravljaju podsustavima i koji djeluju u tom svojstvu;  
(e) kreditne institucije ili bilo koju vrstu subjekata navedenih u to čkama od (a) do (d), u oba slu čaja kada imaju poslovni 
nastan u zemlji s kojom je Unija sklopila monetarni sporazum kojim se odobrava pristup bilo kojem od tih subjekata 
platnim sustavima Unije, pridržavaju ći se uvjeta iz monetarnog sporazuma i pod uvjetom da je relevantni pravni 
režim na snazi u zemlji, jednakovrijedan relevantnom zakonodavstvu Unije.  
3. Institucije za elektroni čki novac u smislu (umetnuti odredbe nacionalnog propisa kojima se prenosi članak 2. stavak 
1. Direktive 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i 
bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za izdavanje elektroni čkog novca o izmjeni direktiva 2005/60/EZ i 
2006/48/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2000/46/EZ (  1 )) nisu ovlaštene sudjelovati u sustavu TARGET2-(umetnuti 
oznaku SB-a/zemlje).  
Članak 5.  
Izravni sudionici  
1. Izravni sudionici u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) pridržavaju se zahtjeva utvr đenih u članku 8. 
stavcima 1. i 2. Moraju imati najmanje jedan PM ra čun kod (umetnuti naziv SB-a).  
2. Izravni sudionici mogu odrediti imatelje dostupnog BIC-a, neovisno o njihovom mjestu poslovnog nastana.  
3. Izravni sudionici mogu odrediti subjekte kao neizravne sudionike, pod uvjetom da se ispune uvjeti utvr đeni u 
članku 6.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 193  
( 1 ) SL L 267, 10.10.2009., str. 7.
 4. Pristup za više adresata preko podružnice može se pružiti na sljede ći na čin: 
(a) Kreditna institucija u smislu članka 4., stavka 1. to čke (a) ili (b), koja je prihva ćena kao izravni sudionik, može odobriti 
pristup svojem PM ra čunu jednoj ili više svojih podružnica s poslovnim nastanom u EGP-u radi izravnog dostavljanja 
naloga za pla ćanje i/ili primanja pla ćanja, pod uvjetom da je (umetnuti naziv SB-a) o tome bio obaviješten.  
(b) Kada je podružnica kreditne institucije prihva ćena kao izravni sudionik, druge podružnice istog pravnog subjekta i/ili 
njegovo sjedište, u oba slu čaja pod uvjetom da imaju poslovni nastan u EGP-u, mogu pristupiti PM ra čunu podruž ­
nice, pod uvjetom da je (umetnuti naziv SB-a) o tome obaviješten.  
Članak 6.  
Neizravni sudionici  
1. Kreditne institucije s poslovnim nastanom u EGP-u mogu sklopiti ugovor s jednim izravnim sudionikom koji je 
kreditna institucija u smislu članka 4. stavka 1. to čke (a) ili (b) ili SB, radi dostavljanja naloga za pla ćanje i/ili primanja 
pla ćanja te radi njihova namirenja preko PM ra čuna tog izravnog sudionika. Sustav TARGET2-(umetnuti oznaku SB- 
a/zemlje) priznaju neizravnog sudionika registriranjem tog neizravnog sudionika u imeniku sustava TARGET2, koji je 
opisan u članku 9.  
2. Kada izravni sudionik, koji je kreditna institucija u smislu članka 4. stavka 1. to čke (a) ili (b), i neizravni sudionik 
pripadaju istoj grupi, izravni sudionik može izri čito ovlastiti neizravnog sudionika da upotrebljava PM ra čun izravnog 
sudionika za izravnu dostavu naloga za pla ćanje i/ili primanje pla ćanja putem pristupa za više adresata povezanog s 
grupom.  
Članak 7.  
Odgovornost izravnog sudionika  
1. Radi otklanjanja dvojbi nalozi za pla ćanje koje su dostavili ili pla ćanja koja su primili neizravni sudionici u skladu s 
člankom 6. i podružnice na temelju članka 5. stavka 4. smatraju se dostavljenima ili primljenima od strane samog 
izravnog sudionika.  
2. Izravni sudionik je obvezan tim nalozima za pla ćanje neovisno o sadržaju ugovornih ili drugih sporazuma izme đu 
tog sudionika i bilo kojeg subjekta iz stavka 1. ili bilo kakvom nepostupanju u skladu s tim sporazumima.  
Članak 8.  
Postupak prijave  
1. Radi pristupanja sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) sudionici podnositelji prijave moraju:  
(a) ispuniti sljede će tehni čke zahtjeve:  
i. postaviti, voditi, upravljati i pratiti te osigurati sigurnost potrebne informati čke infrastrukture radi povezivanja sa 
sustavom TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i dostavljanja naloga za pla ćanje tom sustavu. Pritom sudionici 
podnositelji prijave mogu uklju čiti tre će strane, ali zadržavaju isklju čivu odgovornost. Sudionici podnositelji prijave 
moraju posebno sklopiti ugovor s pružateljem mrežnih usluga radi dobivanja potrebne veze i pristupa, u skladu s 
tehni čkim specifikacijama iz Dodatka I.; i  
ii. pro ći test koji zahtijeva (umetnuti naziv SB-a); i  
(b) ispuniti sljede će pravne zahtjeve:  
i. predo čiti mišljenje o sposobnosti u obliku utvr đenom u Dodatku III., osim ako je (umetnuti naziv SB-a) informacije 
i izjave koje se moraju iznijeti u tom mišljenju o sposobnosti ve ć dobio u drugom kontekstu; i  
ii. za subjekte iz članka 4. stavka 1. to čke (b) predo čiti mišljenje o državi u obliku utvr đenom u Dodatku III., osim 
ako je (umetnuti naziv SB-a) informacije i izjave koje se moraju iznijeti u tom mišljenju o državi ve ć dobio u 
drugom kontekstu.HR 194 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
2. Podnositelji prijave podnose prijavu u pisanom obliku (umetnuti naziv SB-a) i prilažu najmanje sljede ću dokumen ­
taciju/informacije:  
(a) popunjene obrasce za prikupljanje stati čnih podataka kako ih (umetnuti naziv SB-a) stavlja na raspolaganje;  
(b) mišljenje o sposobnosti, ako zahtijeva (umetnuti naziv SB-a); i  
(c) mišljenje o državi, ako zahtijeva (umetnuti naziv SB-a).  
3. (umetnuti naziv SB-a) može tako đer zahtijevati dodatne informacije koje smatra potrebnima za odluku o prijavi za 
sudjelovanje.  
4. (umetnuti naziv SB-a) odbija prijavu za sudjelovanje ako:  
(a) mjerila za pristup iz članka 4. nisu ispunjena;  
(b) jedno ili više mjerila za sudjelovanje iz stavka 1. nisu ispunjena; i/ili  
(c) bi prema procjeni (umetnuti naziv SB-a) takvo sudjelovanje ugrozilo op ću stabilnost, solidnost i sigurnost sustava 
TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) ili bilo koje druge komponente sustava TARGET2, ili bi ugrozilo obavljanje 
zada ća (umetnuti naziv SB-a) opisanih u (uputiti na mjerodavno nacionalno pravo) i Statutu Europskog sustava 
središnjih banaka i Europske središnje banke, ili je rizik s obzirom na na čelo opreznosti.  
5. (umetnuti naziv SB-a) dostavlja podnositelju prijave svoju odluku o prijavi za sudjelovanje u roku od mjesec dana od 
kada je (umetnuti naziv SB-a) primio prijavu za sudjelovanje. Ako (umetnuti naziv SB-a) zahtijeva dodatne informacije u 
skladu sa stavkom 3., odluka se dostavlja u roku od mjesec dana od kada je (umetnuti naziv SB-a) primio te informacije 
od podnositelja prijave. Odluka o odbijanju sadrži razloge za odbijanje.  
Članak 9.  
Imenik sustava TARGET2  
1. Imenik sustava TARGET2 jest baza podataka BIC-eva koji se upotrebljavaju za usmjeravanje naloga za pla ćanje 
naslovljenih na:  
(a) sudionike sustava TARGET2 i njihove podružnice s pristupom za više adresata;  
(b) neizravne sudionike sustava TARGET2, uklju čuju ći one s pristupom za više adresata; i  
(c) imatelje dostupnog BIC-a sustava TARGET2.  
Imenik se tjedno ažurira.  
2. Ako sudionik druk čije ne zahtijeva, njegovi se BIC-evi objavljuju u imeniku sustava TARGET2.  
3. Sudionici mogu proslijediti imenik sustava TARGET2 samo svojim podružnicama i subjektima s pristupom za više 
adresata.  
4. Subjekti navedeni u stavku 1. to čkama (b) i (c) mogu upotrebljavati svoj BIC u vezi s jednim izravnim sudionikom.  
5. Sudionici potvr đuju da (umetnuti naziv SB-a) i druge središnje banke mogu objaviti imena i BIC-eve sudionika. 
Osim toga, imena i BIC-evi neizravnih sudionika koje registriraju sudionici mogu se objaviti te sudionici osiguravaju da su 
se neizravni sudionici složili s tom objavom.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 195
 
GLAVA III.  
OBVEZE STRANA  
Članak 10.  
Obveze (umetnuti naziv SB-a) i sudionika  
1. (umetnuti naziv SB-a) nudi usluge opisane u glavi IV. Osim kada je druk čije propisano u ovim Uvjetima ili 
zakonom, (umetnuti naziv SB-a) upotrebljava sve razumne mjere u okviru svojih ovlasti kako bi ispunio svoje obveze 
prema ovim Uvjetima, bez jam čenja ishoda.  
2. Sudionici pla ćaju (umetnuti naziv SB-a) naknade utvr đene u Dodatku VI.  
3. Sudionici osiguravaju povezanost sa sustavom TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) radnim danima u skladu s 
rasporedom rada iz Dodatka V.  
4. Sudionik izjavljuje i jam či (umetnuti naziv SB-a) da se ispunjavanjem njegovih obveza prema ovim Uvjetima ne krši 
zakon ili drugi propis koji se primjenjuje na njega ni bilo koji sporazum koji ga obvezuje.  
Članak 11.  
Suradnja i razmjena informacija  
1. U ispunjavanju svojih obveza i ostvarivanju svojih prava prema ovim Uvjetima, (umetnuti naziv SB-a) i sudionici 
blisko sura đuju radi osiguravanja stabilnosti, solidnosti i sigurnosti sustava TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje). Oni 
jedni drugima daju sve informacije ili dokumente relevantne za ispunjavanje njihovih odnosnih obveza i ostvarivanje 
njihovih odnosnih prava prema ovim Uvjetima bez utjecaja na bilo koju obvezu bankovne tajne.  
2. (umetnuti naziv SB-a) uspostavlja i održava odjel za podršku sustavu radi pomo ći sudionicima u vezi s poteško ćama 
koje proizlaze iz rada sustava.  
3. Najnovije informacije o operativnom stanju SSP-a dostupne su u informacijskom sustavu TARGET2 (T2IS). T2IS 
može se upotrijebiti za dobivanje informacija o svakom doga đaju koji utje če na redovan rad sustava TARGET2.  
4. (umetnuti naziv SB-a) može dostaviti poruke sudionicima preko ICM-a ili preko bilo kojeg drugog komunikacijskog 
sredstva.  
5. Sudionici su odgovorni za pravodobno ažuriranje postoje ćih obrazaca za prikupljanje stati čnih podataka i dostav ­
ljanje novih obrazaca za prikupljanje stati čnih podataka (umetnuti naziv SB-a). Sudionici su odgovorni za provjeru 
to čnosti informacija u vezi s njima koje je u sustav TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) unio (umetnuti naziv 
SB-a).  
6. Smatra se da je (umetnuti naziv SB-a) ovlašten dostaviti nacionalnim središnjim bankama pružateljima SSP-a sve 
informacija u vezi sa sudionicima koje nacionalne središnje banke pružatelji SSP-a mogu zatrebati kao administratori 
usluga, u skladu s ugovorom sklopljenim s pružateljem mrežnih usluga.  
7. Sudionici obavješ ćuju (umetnuti naziv SB-a) o svim promjenama u njihovoj pravnoj sposobnosti i relevantnim 
zakonodavnim promjenama koje utje ču na pitanja obuhva ćena mišljenjem o državi koja se odnose na njih.  
8. Sudionici obavješ ćuju (umetnuti naziv SB-a) o:  
(a) svim novim neizravnim sudionicima, imateljima dostupnog BIC-a ili subjektima s pristupom za više adresata koji su 
kod njih registrirani; i  
(b) svim promjenama u vezi sa subjektima navedenima u to čki (a).  
9. Sudionici odmah obavješ ćuju (umetnuti naziv SB-a) ako nastupi slu čaj neispunjavanja obveza koji se odnosi na njih.HR 196 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
GLAVA IV.  
VO ĐENJE PM RA ČUNA I OBRADA NALOGA ZA PLA ĆANJE  
Članak 12.  
Otvaranje i vo đenje PM ra čuna  
1. (umetnuti naziv SB-a) otvara i vodi najmanje jedan PM ra čun za svakog sudionika. Na zahtjev sudionika koji djeluje 
kao banka namire, (umetnuti naziv SB-a) otvara u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) jedan ili više 
podra čuna kojima se koristi za namjenjivanje likvidnosti.  
2. (umetnuti ako je to primjenjivo: Nije dopušteno negativno stanje na PM ra čunima).  
3. (umetnuti ako je to primjenjivo: Na po četku i kraju radnog dana stanje PM ra čuna jest nula. Smatra se da su 
sudionici dali instrukciju (umetnuti naziv SB-a) za prijenos bilo kojeg stanja na kraju radnog dana na ra čun koji odredi 
sudionik.)  
4. (umetnuti ako je to primjenjivo: Na po četku sljede ćeg radnog dana takvo se stanje ponovo prenosi na sudionikov 
PM ra čun).  
5. PM ra čuni i njihovi podra čuni su beskamatni osim ako se upotrebljavaju radi držanja minimalnih pri čuva. U tom 
slu čaju na izra čun i pla ćanje remuneracije sredstava minimalnih pri čuva primjenjuje se Uredba Vije ća (EZ) br. 2531/98 od 
23. studenoga 1998. o primjeni odredbi o minimalnim pri čuvama od strane Europske središnje banke (  1 ) i Uredba (EZ) 
br. 1745/2003 Europske središnje banke od 12. rujna 2003. o primjeni odredbi o minimalnim pri čuvama 
(ESB/2003/9) (  2 ). 
6. Osim namire naloga za pla ćanje u platnom modulu, PM ra čun može se upotrijebiti za namiru naloga za pla ćanje na 
doma će ra čune ili s njih, u skladu s pravilima koja utvrdi (umetnuti naziv SB-a).  
7. Sudionici upotrebljavaju ICM radi dobivanja informacija o njihovoj likvidnosnoj poziciji. (umetnuti naziv SB-a) daje 
dnevni izvadak iz ra čuna svim sudionicima koji su se odlu čili za tu uslugu.  
Članak 13.  
Vrste naloga za pla ćanje  
Za potrebe sustava TARGET2 sljede će se utvr đuje kao nalozi za pla ćanje:  
(a) nalozi za kreditni transfer;  
(b) instrukcije za izravno tere ćenje koje se provode na temelju odobrenja za izravno tere ćenje; i  
(c) nalozi za prijenos likvidnosti.  
Članak 14.  
Prihva ćanje i odbijanje naloga za pla ćanje  
1. Nalozi za pla ćanje koje su dostavili sudionici smatraju se prihva ćenima od strane (umetnuti naziv SB-a) ako je:  
(a) platna poruka u skladu s pravilima koje je utvrdio pružatelj mrežnih usluga;  
(b) platna poruka u skladu s pravilima i uvjetima formatiranja sustava TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i ako je 
prošla provjeru dvostrukog unosa kako je opisano u Dodatku I.; i  
(c) u slu čajevima kada je platitelj ili primatelj pla ćanja bio privremeno isklju čen iz sudjelovanja, SB privremeno isklju ­ 
čenog sudionika dao izri čiti pristanak.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 197  
( 1 ) SL L 318, 27.11.1998., str. 1.  
( 2 ) SL L 250, 2.10.2003., str. 10.
 2. (umetnuti naziv SB-a) odmah odbija svaki nalog za pla ćanje koji ne ispunjava uvjete utvr đene u stavku 1. (umetnuti 
naziv SB-a) obavješ ćuje sudionika o svakom odbijanju naloga za pla ćanje kako je utvr đeno u Dodatku I.  
3. SSP odre đuje vremensku oznaku za obradu naloga za pla ćanje na temelju vremena primanja i prihva ćanja naloga za 
pla ćanje.  
Članak 15.  
Pravila o prioritetima  
1. Sudionici nalogodavci odre đuju svaki nalog za pla ćanje kao jedno od sljede ćeg: 
(a) redovan nalog za pla ćanje (prioritetni razred 2);  
(b) hitan nalog za pla ćanje (prioritetni razred 1);  
(c) vrlo hitan nalog za pla ćanje (prioritetni razred 0).  
Ako nalog za pla ćanje ne sadrži prioritet, s njime se postupa kao s redovnim nalogom za pla ćanje.  
2. Vrlo hitne naloge za pla ćanje mogu odrediti samo:  
(a) središnje banke; i  
(b) sudionici u slu čajevima pla ćanja u korist ili na teret CLS International Bank i prijenosa likvidnosti u vezi s namirom 
podsustava koji upotrebljavaju ASI.  
Sve instrukcije za pla ćanje koje je dostavio podsustav preko ASI-ja radi tere ćenja ili odobrenja PM ra čuna sudionika 
smatraju se vrlo hitnim nalozima za pla ćanje.  
3. Nalozi za prijenos likvidnosti inicirani preko ICM-a hitni su nalozi za pla ćanje.  
4. U slu čaju hitnih i redovnih naloga za pla ćanje platitelj može promijeniti prioritet preko ICM-a s trenutnim u činkom. 
Nije mogu će promijeniti prioritet vrlo hitnog naloga za pla ćanje.  
Članak 16.  
Ograni čenja likvidnosti  
1. Sudionik može ograni čiti upotrebu dostupne likvidnosti za naloge za pla ćanje u vezi s ostalim sudionicima sustava 
TARGET2, osim bilo kojoj središnjoj banci, odre đuju ći dvostrana ili višestrana ograni čenja. Ta ograni čenja mogu biti 
odre đena samo u vezi s redovnim nalozima za pla ćanje.  
2. Ograni čenja može odrediti samo grupa AL u cijelosti ili mogu biti odre đena u vezi s grupom AL u cijelosti. 
Ograni čenja ne će biti odre đena u vezi s jedinim PM ra čunom člana grupe AL ili od strane članova grupe AL me đusobno.  
3. Odre đuju ći dvostrano ograni čenje sudionik daje instrukciju (umetnuti naziv SB-a) da prihva ćeni nalog za pla ćanje 
ne će biti namiren ako zbroj svih njegovih izlaznih redovnih naloga za pla ćanje s PM ra čuna drugog sudionika sustava 
TARGET2 umanjen za zbroj svih ulaznih hitnih i redovnih pla ćanja s PM ra čuna tog sudionika sustava TARGET2 iznosi 
više nego ovo dvostrano ograni čenje.  
4. Sudionik može odrediti višestrano ograni čenje za bilo koji odnos koji ne podliježe dvostranom ograni čenju. Više ­
strano ograni čenje može se odrediti samo ako je sudionik odredio najmanje jedno dvostrano ograni čenje. Ako sudionik 
odredi višestrano ograni čenje, daje instrukciju (umetnuti naziv SB-a) da prihva ćeni nalog za pla ćanje ne će biti namiren ako 
zbroj svih njegovih izlaznih redovnih naloga za pla ćanje sa svih PM ra čuna sudionika sustava TARGET2, u odnosu na 
koje je odre đeno dvostrano ograni čenje, umanjen za zbroj svih ulaznih hitnih i redovnih pla ćanja s tih PM ra čuna, iznosi 
više nego ovo višestrano ograni čenje.HR 198 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
5. Najmanji iznos bilo kojeg ograni čenja je milijun eura. S dvostranim ili višestranim ograni čenjem s iznosom nula 
postupa se kao da ograni čenje nije odre đeno. Ograni čenje izme đu nula i milijun eura nije mogu će. 
6. Ograni čenja se mogu mijenjati u realnom vremenu s trenutnim u činkom ili s u činkom od sljede ćeg radnog dana 
preko ICM-a. Ako je ograni čenje promijenjeno u nulu, nije ga mogu će ponovo promijeniti istog radnog dana. Odre đivanje 
novog dvostranog ili višestranog ograni čenja ima u činak od sljede ćeg radnog dana.  
Članak 17.  
Mogu ćnosti rezervacije likvidnosti  
1. Sudionici mogu rezervirati likvidnost za vrlo hitne ili hitne naloge za pla ćanje preko ICM-a.  
2. Voditelj grupe AL može rezervirati likvidnost samo za grupu AL u cijelosti. Likvidnost ne će biti rezervirana za 
pojedina čne ra čune unutar grupe AL.  
3. Zahtijevaju ći rezerviranje odre đenog iznosa likvidnosti za vrlo hitne naloge za pla ćanje, sudionik daje instrukciju 
(umetnuti naziv SB-a) da namiri samo hitne i redovne naloge za pla ćanje ako postoji dostupna likvidnost nakon što je 
iznos rezerviran za vrlo hitne naloge za pla ćanje bio oduzet.  
4. Zahtijevaju ći rezerviranje odre đenog iznosa likvidnosti za hitne naloge za pla ćanje, sudionik daje instrukciju (umet ­
nuti naziv SB-a) da namiri samo redovne naloge za pla ćanje ako postoji dostupna likvidnost nakon što je iznos rezerviran 
za hitne i vrlo hitne naloge za pla ćanje bio oduzet.  
5. Nakon primitka zahtjeva za rezerviranje (umetnuti naziv SB-a) provjerava je li iznos likvidnosti na sudionikovu PM 
ra čunu dovoljan za rezervaciju. Ako to nije slu čaj, rezervira se samo likvidnost dostupna na PM ra čunu. Ostatak 
zahtijevane likvidnosti rezervira se ako dodatna likvidnost postane dostupna.  
6. Razina rezervacije likvidnosti može se promijeniti. Sudionici mogu preko ICM-a podnijeti zahtjev za rezervaciju 
novih iznosa s trenutnim u činkom ili s u činkom od sljede ćeg radnog dana.  
Članak 17.a  
Trajne instrukcije za rezervaciju i namjenjivanje likvidnosti  
1. Sudionici mogu unaprijed odrediti standardni iznos likvidnosti rezervirane za vrlo hitne ili hitne naloge za pla ćanje 
preko ICM-a. Takve trajne instrukcije ili promjene tih instrukcija proizvode u činak od sljede ćeg radnog dana.  
2. Sudionici mogu unaprijed odrediti preko ICM-a standardni iznos likvidnosti koji se stavlja na stranu za namiru 
podsustava. Takve trajne instrukcije ili promjene tih instrukcija proizvode u činak od sljede ćeg radnog dana. Pretpostavlja 
se da su sudionici dali instrukciju (umetnuti naziv SB-a) za namjenjivanje likvidnosti u njihovo ime ako relevantni 
podsustav tako zatraži.  
Članak 18.  
Unaprijed utvr đeno vrijeme namire  
1. Sudionici nalogodavci mogu unaprijed utvrditi vrijeme namire naloga za pla ćanje unutar radnog dana upotreb ­
ljavaju ći indikator najranijeg vremena tere ćenja (engl.  Earliest Debit Time Indicator ) ili indikator najkasnijeg vremena 
tere ćenja (engl.  Latest Debit Time Indicator ). 
2. Kod upotrebe indikatora najranijeg vremena tere ćenja prihva ćeni nalog za pla ćanje se pohranjuje i samo unosi u 
ulaznu dispoziciju u nazna čeno vrijeme.  
3. Kod upotrebe indikatora najkasnijeg vremena tere ćenja prihva ćeni nalog za pla ćanje vra ća se kao nenamiren ako ne 
može biti namiren do nazna čenog vremena tere ćenja. 15 minuta prije odre đenog vremena tere ćenja sudioniku nalogo ­
davcu šalje se automatska obavijest preko ICM-a. Sudionik nalogodavac tako đer može upotrijebiti indikator najkasnijeg 
vremena tere ćenja samo kao indikator upozorenja. U tim se slu čajevima odnosni nalog za pla ćanje ne vra ća. 
4. Sudionici nalogodavci mogu promijeniti indikator najranijeg vremena tere ćenja i indikator najkasnijeg vremena 
tere ćenja preko ICM-a.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 199
 
5. Dodatni tehni čki detalji sadržani su u Dodatku I.  
Članak 19.  
Nalozi za pla ćanje dostavljeni unaprijed  
1. Nalozi za pla ćanje mogu biti dostavljeni unaprijed najviše pet radnih dana prije odre đenog datuma namire (uskla ­
dišteni nalozi za pla ćanje).  
2. Uskladišteni nalozi za pla ćanje se prihva ćaju i unose u ulaznu dispoziciju na datum koji je odredio sudionik 
nalogodavac na po četku dnevne obrade, kako je navedeno u Dodatku V. Stavljaju se prije naloga za pla ćanje istog 
prioriteta.  
3. Članak 15. stavak 3., članak 22. stavak 2. i članak 29. stavak 1. to čka (a) primjenjuju se na odgovaraju ći na čin na 
uskladištene naloge za pla ćanje.  
Članak 20.  
Namira naloga za pla ćanje u ulaznoj dispoziciji  
1. Osim ako je sudionik nalogodavac nazna čio vrijeme namire kako je opisano u članku 18., prihva ćeni nalozi za 
pla ćanje namiruju se odmah ili najkasnije do kraja radnog dana na koji su prihva ćeni, pod uvjetom da su dostupna 
dostatna sredstva na platiteljevu PM ra čunu i uzimaju ći u obzir sva ograni čenja i rezervacije likvidnosti kako je navedeno 
u člancima 16. i 17.  
2. Sredstva se mogu osigurati:  
(a) dostupnom likvidnoš ću na PM ra čunu; ili  
(b) pla ćanjima primljenima od drugih sudionika sustava TARGET2, pridržavaju ći se važe ćih optimizacijskih postupaka.  
3. Za vrlo hitne naloge za pla ćanje primjenjuje se na čelo „prvi unutra, prvi van” (FIFO). To zna či da se vrlo hitni nalozi 
za pla ćanje namiruju kronološkim redom. Hitni i redovni nalozi za pla ćanje ne namiruju se sve dok u redu čekaju vrlo 
hitni nalozi za pla ćanje.  
4. Za hitne naloge za pla ćanje tako đer važi na čelo FIFO. Redovni nalozi za pla ćanje ne namiruju se ako hitni i vrlo 
hitni nalozi za pla ćanje čekaju u redu.  
5. Odstupaju ći od stavaka 3. i 4., nalozi za pla ćanje s manjim prioritetom (ili istog prioriteta, ali prihva ćeni kasnije) 
mogu se namiriti prije naloga za pla ćanje s višim prioritetom (ili istim prioritetom, ali prihva ćeni prije), ako bi se nalozi 
za pla ćanje s nižim prioritetom saldirali s pla ćanjima koja se primaju te bi se stanje likvidnosti kod platitelja pove ćalo. 
6. Redovni nalozi za pla ćanje namiruju se u skladu sa zaobilaznim na čelom FIFO. To zna či da se mogu namiriti 
odmah (neovisno o drugim redovnim pla ćanjima koja čekaju u redu i prihva ćena su prije) i mogu stoga prekršiti na čelo 
FIFO, pod uvjetom da je dostupno dovoljno sredstava.  
7. Dodatni detalji o namiri naloga za pla ćanje u ulaznoj dispoziciji sadržani su u Dodatku I.  
Članak 21.  
Namira i povrat naloga za pla ćanje koji čekaju u redu  
1. Nalozi za pla ćanje koji nisu odmah namireni u ulaznoj dispoziciji stavljaju se u redove u skladu s prioritetom koji 
im je odredio odnosni sudionik, kako je navedeno u članku 15.  
2. Radi optimiziranja namire naloga za pla ćanje koji čekaju u redu, (umetni naziv SB-a) može upotrijebiti optimiza ­
cijske postupke opisane u Dodatku I.HR 200 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
3. Osim vrlo hitnih naloga za pla ćanje, platitelj može promijeniti mjesto u redu za naloge za pla ćanje koji čekaju u 
redu, odnosno promijeniti im mjesto preko ICM-a. Nalozi za pla ćanje mogu se pomaknuti ili na po četak ili na kraj 
odnosnog reda s trenutnim u činkom u bilo koje vrijeme dok traje dnevna obrada, kako je navedeno u Dodatku V.  
4. Na zahtjev platitelja (umetnuti naziv SB-a) ili u slu čaju grupe AL, SB voditelja grupe AL može se odlu čiti za 
promjenu mjesta u redu za vrlo hitne naloge za pla ćanje (osim za vrlo hitne naloge za pla ćanje u kontekstu postupaka 
namire 5 i 6) pod uvjetom da ta promjena ne utje če na nesmetanu namiru od strane podsustava u sustavu TARGET2 ili 
ina če ne bi dovela do sistemskog rizika.  
5. Nalozi za prijenos likvidnosti inicirani u ICM-u odmah se vra ćaju kao nenamireni ako ne postoji dostatna likvidnost. 
Ostali nalozi za pla ćanje vra ćaju se kao nenamireni ako ne mogu biti namireni do isteka vremena za odnosne vrste 
poruka, kako je navedeno u Dodatku V.  
Članak 22.  
Unos naloga za pla ćanje u sustav i njihova neopozivost  
1. U svrhu članka 3. stavka 1. prve re čenice Direktive 98/26/EZ (umetnuti odredbe nacionalnog propisa kojima se 
prenosi navedeni članak Direktive 98/26/EZ), nalozi za pla ćanje smatraju se unesenima u sustav TARGET2-(umetnuti 
oznaku SB-a/zemlje) u trenutku kada je PM ra čun relevantnog sudionika tere ćen. 
2. Nalozi za pla ćanje se mogu opozvati dok nisu uneseni u sustav TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) u skladu 
sa stavkom 1. Nalozi za pla ćanje koji su uklju čeni u algoritam kako je navedeno u Dodatku I. ne mogu se opozvati u 
razdoblju tijekom kojeg se algoritam izvodi.  
GLAVA V.  
UDRUŽIVANJE LIKVIDNOSTI  
Članak 23.  
Na čini udruživanja likvidnosti  
(umetnuti naziv SB-a) nudi na čin konsolidiranih informacija o ra čunima (na čin CAI) i na čin agregirane likvidnosti 
(na čin AL).  
Članak 24.  
Na čin konsolidiranih informacija o ra čunima  
1. Na čin CAI mogu upotrebljavati:  
(a) kreditna institucija i/ili njezine podružnice (bez obzira na to sudjeluju li ti subjekti u istoj komponenti sustava 
TARGET2), pod uvjetom da odnosni subjekti imaju nekoliko PM ra čuna identificiranih od strane razli čitih BIC-eva; ili  
(b) dvije kreditne institucije ili više njih koje pripadaju istoj grupi i/ili njihove podružnice, od kojih svaka ima jedan ili više 
PM ra čuna identificiranih od strane razli čitih BIC-eva.  
2. (a) Prema na činu CAI svakom članu grupe CAI i njihovim odnosnim središnjim bankama dostavlja se popis PM 
ra čuna članova grupe i sljede će dodatne informacija konsolidirane na razini grupe CAI:  
i. unutardnevne kreditne linije (ako je to primjenjivo);  
ii. stanja, uklju čuju ći stanja podra čuna;  
iii. promet;  
iv. namirena pla ćanja;  
v. nalozi za pla ćanje koji čekaju u redu.  
(b) Voditelj grupe CAI i njegov odnosni SB imaju pristup informacijama o svakoj od gore navedenih stavaka u vezi 
s bilo kojim PM ra čunom grupe CAI.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 201
 
(c) Informacije navedene u ovom stavku dostavljaju se preko ICM-a.  
3. Voditelj grupe CAI ovlašten je inicirati prijenose likvidnosti preko ICM-a izme đu PM ra čuna, uklju čuju ći njihove 
podra čune koji čine dio iste grupe CAI.  
4. Grupa CAI može tako đer uklju čivati PM ra čune koji su uklju čeni u grupu AL. U tom slu čaju svi PM ra čuni grupe AL 
čine dio grupe CAI.  
5. Kada dva ili više PM ra čuna čine dio grupe AL i istodobno grupe CAI (koja obuhva ća dodatne PM ra čune), pravila 
primjenjiva na grupu AL imaju prednost u vezi s odnosom unutar grupe AL.  
6. Grupa CAI, koja uklju čuje PM ra čune grupe AL, može imenovati voditelja grupe CAI koji je razli čit od voditelja 
grupe AL.  
7. Postupak isho đenja odobrenja za upotrebu na čina AL, utvr đen u članku 25. stavcima 4. i 5. primjenjuje se na 
odgovaraju ći na čin na postupak za isho đenje odobrenja za upotrebu na čina CAI. Voditelj grupe CAI ne šalje uprav ­
ljaju ćem NSB-u potpisani sporazum o na činu CAI.  
Članak 25.  
Na čin agregirane likvidnosti  
1. Na čin AL mogu upotrebljavati:  
(a) kreditna institucija i/ili njezine podružnice (bez obzira na to sudjeluju li ti subjekti u istoj komponenti sustava 
TARGET2), pod uvjetom da odnosni subjekti imaju poslovni nastan u europodru čju i imaju nekoliko PM ra čuna 
identificiranih od strane razli čitih BIC-eva;  
(b) podružnice s poslovnim nastanom u europodru čju (bez obzira na to sudjeluju li te podružnice u istoj komponenti 
sustava TARGET2) kreditne institucije s poslovnim nastanom izvan europodru čja, pod uvjetom da te podružnice 
imaju nekoliko PM ra čuna identificiranih od strane razli čitih BIC-eva; ili  
(c) dvije ili više kreditnih institucija iz to čke (a) i/ili podružnice iz to čke (b) koje pripadaju istoj grupi.  
U svakom slu čaju iz to čaka od (a) do (c) odnosni subjekti tako đer moraju imati pristup unutardnevnom kreditu kod 
odnosnog NSB-a europodru čja. 
2. Prema na činu AL u svrhu provjere je li nalog za pla ćanje dostatno pokriven agregira se dostupna likvidnost na svim 
PM ra čunima članova grupe AL. Neovisno o navedenom, dvostrani odnos PM ra čuna izme đu člana grupe AL i njegovog 
AL NSB-a i dalje će biti ure đen pravilima relevantne komponente sustava TARGET2, uz izmjene utvr đene u sporazumu 
AL. Unutardnevni kredit odobren bilo kojem članu grupe AL na njegov PM ra čun može se pokriti dostupnom likvidnoš ću 
na drugim PM ra čunima koje ima taj član grupe AL ili PM ra čunima koje imaju drugi članovi grupe AL kod istog ili bilo 
kojeg drugog AL NSB-a.  
3. Radi upotrebe na čina AL jedan ili više sudionika sustava TARGET2 koji udovoljava mjerilima u stavku 1. sklapa 
sporazum AL s (umetnuti naziv SB-a) i, ako je to primjenjivo, drugim središnjim bankama komponenti sustava TARGET2 
u kojima sudjeluju ostali članovi grupe AL. Sudionik sustava TARGET2 može sklopiti samo jedan sporazum AL u vezi s 
odre đenim PM ra čunom. Sporazum AL mora biti u skladu s relevantnim obrascem u Dodatku VII.  
4. Svaka grupa AL odre đuje voditelja grupe AL. U slu čaju da se grupa AL sastoji od samo jednog sudionika, taj 
sudionik djeluje kao voditelj grupe AL. Voditelj grupe AL obra ća se upravljaju ćem NSB-u pisanim zahtjevom za upotrebu 
na čina AL (koji sadrži obrasce za prikupljanje stati čnih podataka koje je pripremio (umetnuti naziv SB-a)), zajedno s 
potpisanim sporazumom AL na temelju obrasca koji je pripremio upravljaju ći NSB. Ostali članovi grupe AL dostavljaju 
svoje pisane zahtjeve (koji sadrže obrasce za prikupljanje stati čnih podataka koje je pripremio (umetnuti naziv SB-a)) 
njihovim odnosnim AL nacionalnim središnjim bankama. Upravljaju ći NSB može zahtijevati dodatne informacije ili 
dokumente koje smatra potrebnima za odluku o zahtjevu. Povrh toga, upravljaju ći NSB, prema sporazumu s drugim 
AL nacionalnim središnjim bankama, može zahtijevati uvrštavanje bilo koje druge odredbe u sporazum AL koju smatra 
prikladnom za osiguravanje pravilnog i pravodobnog ispunjavanja bilo koje sadašnje i/ili budu će obveze svih članova 
grupe AL prema bilo kojem AL NSB-u.HR 202 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
5. Upravljaju ći NSB provjerava ispunjavaju li podnositelji prijave zahtjeve za stvaranje grupe AL i je li sporazum AL 
propisno potpisan. U tu svrhu upravljaju ći NSB može se povezati s drugim AL nacionalnim središnjim bankama. Odluka 
upravljaju ćeg NSB-a saop ćava se u pisanom obliku voditelju grupe AL u roku od mjesec dana od primitka zahtjeva iz 
stavka 4. od strane upravljaju ćeg NSB-a, ili, ako upravljaju ći NSB zahtijeva dodatne informacije, u roku od mjesec dana od 
primitka tih informacija od strane upravljaju ćeg NSB-a. Odluka o odbijanju mora sadržavati razloge za odbijanje.  
6. Članovi grupe AL automatski imaju pristup na činu CAI.  
7. Pristup informacijama i svim interaktivnim mjerama kontrole unutar grupe AL odvija se preko ICM-a.  
(Umetnuti ako je to primjenjivo:  
Članak 25.a  
Zalog/ovrha  
1. Sadašnje i budu će tražbine (umetnuti naziv SB-a) koje potje ču iz pravnog odnosa izme đu članova grupe AL i 
(umetnuti naziv SB-a) koji su osigurani (umetnuti primjenjiv izraz: zalog/lebde će založnopravno osiguranje (engl.  floating 
charge )) u skladu s člankom 36. stavcima 1. i 2. ovih Uvjeta uklju čuju tražbine (umetnuti naziv SB-a) prema tom članu 
grupe AL koje potje ču na temelju sporazuma AL koji su sklopile obje strane.  
2. (umetnuti ako je to obvezno prema zakonima odgovaraju će države: Ne dovode ći u pitanje sporazum AL, takav 
zalog ne spre čava sudionika da upotrijebi gotovinu deponiranu na njegove PM ra čune za vrijeme radnog dana.)  
3. (umetnuti ako je to obvezno prema zakonima odgovaraju će države: Posebna klauzula o raspodjeli: Član grupe AL 
mora raspodijeliti gotovinu deponiranu na njegovu PM ra čunu za ispunjavanje svih njegovih obveza koje potje ču od 
(umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta).)  
(Ako je to primjenjivo i obvezno prema zakonima odgovaraju će države:  
Članak 25.b  
Ovrha zaloga  
Nakon nastupa razloga za provo đenje ovrhe (umetnuti naziv SB-a) ima neograni čeno pravo ostvariti zalog bez prethodne 
obavijesti (umetnuti ako se smatra primjerenim prema zakonima odgovaraju će države: u skladu s (umetnuti odredbe 
mjerodavnog nacionalnog propisa koje ure đuju ovrhu zaloga).)  
(Ako je to primjenjivo i obvezno prema zakonima odgovaraju će države:  
Članak 25.c  
Ovrha kolaterala  
Nakon nastupa razloga za provo đenje ovrhe (umetnuti naziv SB-a) ima pravo ostvariti kolateral na temelju članka 36.)  
Članak 26.  
Prijeboj tražbina na temelju članka 36. stavaka 4. i 5.  
Nakon nastupa razloga za provo đenje ovrhe svaka tražbina (umetnuti naziv SB-a) prema tom članu grupe AL automatski 
i odmah dospijeva i podliježe članku 36. stavcima 4. i 5. ovih Uvjeta.  
GLAVA VI.  
SIGURNOSNI ZAHTJEVI I NEPREDVIDIVI DOGA ĐAJI 
Članak 27.  
Postupak neprekinutog poslovanja i postupak pri nepredvidivim doga đajima  
U slu čaju neuobi čajenog vanjskog doga đaja ili bilo kojeg drugog doga đaja koji utje če na rad SSP-a primjenjuje se 
postupak neprekinutog poslovanja i postupak pri nepredvidivim doga đajima, oba opisana u Dodatku IV.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 203
 
Članak 28.  
Sigurnosni zahtjevi  
1. Sudionici provode odgovaraju će sigurnosne kontrole radi zaštite svojih sustava od neovlaštenog pristupa i upotrebe. 
Sudionici su isklju čivo odgovorni za primjerenu zaštitu povjerljivosti, cjelovitosti i dostupnosti svojih sustava.  
2. Sudionici obavješ ćuju (umetnuti naziv SB-a) o svakom sigurnosnom incidentu u njihovoj tehni čkoj infrastrukturi i, 
kada je prikladno, sigurnosnim incidentima koji se doga đaju u tehni čkoj infrastrukturi drugih pružatelja. (umetnuti naziv 
SB-a) može zahtijevati daljnje informacije o incidentu i po potrebi da sudionik poduzme odgovaraju će mjere kako bi 
sprije čio ponavljanje takvog doga đaja. 
3. (umetnuti naziv SB-a) može odrediti dodatne sigurnosne zahtjeve svim sudionicima i/ili sudionicima koje (umetnuti 
naziv SB-a) smatra kriti čnima.  
GLAVA VII.  
INFORMACIJSKI I KONTROLNI MODUL  
Članak 29.  
Upotreba ICM-a  
1. ICM:  
(a) omogu ćuje sudionicima pristup informacijama koje se odnose na njihove ra čune i upravljanje likvidnoš ću; 
(b) može se upotrijebiti za iniciranje naloga za prijenos likvidnosti; i  
(c) omogu ćuje sudionicima da u slu čaju pada sudionikove platne infrastrukture inicira pri čuvnu preraspodjelu likvidnosti i 
pri čuvna izvanredna pla ćanja.  
2. Dodatni tehni čki detalji u vezi s ICM-om sadržani su u Dodatku I.  
GLAVA VIII.  
NAKNADA ŠTETE, SUSTAV ODGOVORNOSTI I DOKAZI  
Članak 30.  
Program za naknadu štete  
Ako nalog za pla ćanje ne može biti namiren istog radnog dana kada je prihva ćen zbog tehni čkog kvara sustava 
TARGET2, (umetnuti naziv SB-a) nudi naknadu štete odnosnim izravnim sudionicima u skladu s posebnim postupkom 
utvr đenim u Dodatku II.  
Članak 31.  
Sustav odgovornosti  
1. U ispunjavanju svojih obveza u skladu s ovim Uvjetima, (umetnuti naziv SB-a) i sudionici su op ćenito obvezni 
postupati s razumnom pažnjom u me đusobnom odnosu.  
2. (umetnuti naziv SB-a) je odgovoran svojim sudionicima u slu čajevima prijevare (uklju čuju ći, ali ne ograni čavaju ći se 
na namjerno protupravno postupanje) ili krajnje nepažnje za sve gubitke koji proizlaze iz rada sustava TARGET2- 
(umetnuti oznaku SB-a/zemlje). U slu čaju obi čne nepažnje odgovornost (umetnuti naziv SB-a) je ograni čena na sudioni ­
kovu izravnu štetu, odnosno iznos predmetne transakcije i/ili gubitka kamata na taj iznos, isklju čuju ći svaku posljedi čnu 
štetu.  
3. (umetnuti naziv SB-a) nije odgovoran za štete koje proizlaze iz kvara ili pada tehni čke infrastrukture (uklju čuju ći, ali 
ne ograni čavaju ći se na ra čunalnu infrastrukturu, programe, podatke, aplikacije ili mreže (umetnuti naziv SB-a)), ako je 
takav kvar ili pad nastao unato č mjerama koje je usvojio (umetnuti naziv SB-a) i koje su u razumnoj mjeri potrebne za 
zaštitu te infrastrukture od kvara ili pada, i za rješavanje posljedica tog kvara ili pada (ovo posljednje uklju čuje, ali nije 
ograni čeno na zapo činjanje i dovršavanje postupka neprekinutog poslovanja i postupka pri nepredvidivim doga đajima iz 
Dodatka IV.).HR 204 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
4. (umetnuti naziv SB-a) nije odgovoran:  
(a) u mjeri u kojoj je štetu uzrokovao sudionik; ili  
(b) ako šteta proizlazi iz vanjskih doga đaja izvan razumne kontrole (umetnuti naziv SB-a) (viša sila).  
5. Ne dovode ći u pitanje (umetnuti odredbe nacionalnog propisa kojima se prenosi Direktiva 2007/64/EZ Europskog 
parlamenta i Vije ća od 13. studenoga 2007. o uslugama platnog prometa na unutarnjem tržištu i o izmjeni direktiva 
97/7/EZ, 2002/65/EZ, 2005/60/EZ i 2006/48/EZ te o stavljanju izvan snage Direktive 97/5/EZ (  1 )), stavci od 1. do 4. 
primjenjuju se u mjeri u kojoj je mogu će isklju čiti odgovornost (umetnuti naziv SB-a).  
6. (umetnuti naziv SB-a) i sudionici poduzimaju sve razumne i izvedive korake radi ublažavanja štete ili gubitka iz 
ovog članka.  
7. U ispunjavanju nekih ili svih svojih obveza na temelju ovih Uvjeta (umetnuti naziv SB-a) može angažirati tre će 
strane u svoje ime, posebno pružatelje telekomunikacijskih ili drugih mrežnih usluga, ako je to potrebno za ispunjavanje 
obveza (umetnuti naziv SB-a) ili je uobi čajena tržišna praksa. Obveza (umetnuti naziv SB-a) uklju čuju ći njegovu odgo ­
vornost ograni čena je na pažljiv odabir i angažiranje tih tre ćih strana. Nacionalne središnje banke pružatelji SSP-a ne 
smatraju se tre ćim stranama u smislu ovog stavka.  
Članak 32.  
Dokazi  
1. Ako nije druk čije propisano ovim Uvjetima, sve poruke koje se odnose na pla ćanja i obradu pla ćanja u sustavu 
TARGET2, kao što su potvrde tere ćenja ili odobrenja, ili izvodi iz ra čuna, izme đu (umetnuti naziv SB-a) i sudionika, 
prenose se preko pružatelja mrežnih usluga.  
2. Elektroni čki ili pisani zapisi poruka koje zadrži (umetnuti naziv SB-a) ili pružatelj mrežnih usluga dokazno su 
sredstvo za pla ćanja koje je obradio (umetnuti naziv SB-a). Snimljena ili otisnuta verzija izvorne poruke pružatelja 
mrežnih usluga dokazno je sredstvo neovisno o obliku izvorne poruke.  
3. Ako se sudionikova veza s pružateljem mrežnih usluga prekine, sudionik upotrebljava drugo sredstvo prijenosa 
poruka utvr đeno u Dodatku IV. U tim slu čajevima snimljena ili otisnuta verzija poruke koju je proizveo (umetnuti naziv 
SB-a) ima istu dokaznu snagu kao i izvorna poruka, neovisno o njezinom obliku.  
4. (umetnuti naziv SB-a) čuva cjelokupnu evidenciju naloga za pla ćanje dostavljenih i pla ćanja primljenih od strane 
sudionika za razdoblje od (umetnuti razdoblje propisano mjerodavnim nacionalnim propisom) od kada su ti nalozi za 
pla ćanje dostavljeni i pla ćanja primljena, pod uvjetom da ta cjelokupna evidencija obuhva ća najmanje pet godina za 
svakog sudionika sustava TARGET2 koji podliježe trajnom nadzoru u skladu s mjerama ograni čavanja koje donese Vije će 
Europske unije ili države članice, ili više od pet godina ako je odre đeno posebnim propisima.  
5. Vlastite poslovne knjige i evidencije (umetnuti naziv SB-a) (pohranjene na papiru, mikrofilmu, mikrofišu, elektroni ­ 
čkoj ili magnetskoj snimci, u drugom obliku koji je mogu će mehani čki reproducirati ili bilo kojem drugom obliku) 
dokazna su sredstva za sve obveze sudionika i za sve činjenice i doga đaje na koje se stranke oslanjaju.  
GLAVA IX.  
TRAJNO ISKLJU ČENJE IZ SUDJELOVANJA I ZATVARANJE RA ČUNA  
Članak 33.  
Trajanje i redovno trajno isklju čenje iz sudjelovanja  
1. Ne dovode ći u pitanje članak 34., sudjelovanje u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) traje neodre đeno 
vrijeme.  
2. Sudionik može trajno prekinuti svoje sudjelovanje u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) u svako doba 
uz otkazni rok od 14 radnih dana, osim ako s (umetnuti naziv SB-a) dogovori kra ći otkazni rok.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 205  
( 1 ) SL L 319, 5.2.2007., str. 1.
 3. (umetnuti naziv SB-a) može trajno isklju čiti sudionika iz sudjelovanja u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB- 
a/zemlje) u svako doba uz tromjese čni otkazni rok, osim ako s tim sudionikom dogovori druk čiji otkazni rok.  
4. Nakon trajnog isklju čenja iz sudjelovanja dužnosti čuvanja povjerljivih podataka utvr đene u članku 38. ostaju na 
snazi za razdoblje od pet godina od dana trajnog isklju čenja.  
5. Nakon trajnog isklju čenja iz sudjelovanja PM ra čuni odnosnog sudionika zatvaraju se u skladu s člankom 35.  
Članak 34.  
Privremeno i izvanredno trajno isklju čenje iz sudjelovanja  
1. Sudionika se odmah trajno bez prethodne obavijesti ili privremeno isklju čuje iz sudjelovanja u sustavu TARGET2- 
(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) ako nastupi jedan od sljede ćih slu čajeva neispunjavanja obveza:  
(a) otvaranje postupka zbog insolventnosti; i/ili  
(b) sudionik više ne ispunjava mjerila za pristup utvr đena u članku 4.  
2. (umetnuti naziv SB-a) može trajno bez prethodne obavijesti ili privremeno isklju čiti sudionika iz sudjelovanja u 
sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) ako:  
(a) nastupi jedan ili više slu čaja neispunjavanja obveza (osim onih iz stavka 1.);  
(b) sudionik znatno krši ove Uvjete;  
(c) sudionik propusti ispuniti bilo koju važnu obvezu prema (umetnuti naziv SB-a);  
(d) sudionik je isklju čen ili na drugi na čin prestane biti članom grupe TARGET2 CUG;  
(e) nastupi bilo koji doga đaj vezan uz sudionika koji bi prema procjeni (umetnuti naziv SB-a) ugrozio op ću stabilnost, 
solidnost i sigurnost sustava TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) ili bilo koje druge komponente sustava 
TARGET2, ili koji bi ugrozio ispunjavanje zada ća (umetnuti naziv SB-a) opisanih u (uputiti na mjerodavni nacionalni 
propis) i Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, ili je rizik s obzirom na na čelo 
opreznosti.  
(f) NSB odgodi ili okon ča sudionikov pristup unutardnevnom kreditu u skladu sa stavkom 12. Priloga III.  
3. Pri korištenju diskrecijske ocjene prema stavku 2. (umetnuti naziv SB-a) uzima u obzir, izme đu ostalog, ozbiljnost 
slu čaja neispunjavanja obveza ili doga đaja iz to čaka od (a) do (c).  
4. (a) U slu čaju da (umetnuti naziv SB-a) privremeno ili trajno isklju či sudionika iz sudjelovanja u sustavu TARGET2- 
(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) prema stavcima 1. ili 2., (umetnuti naziv SB-a) odmah obavješ ćuje tog sudionika, 
druge središnje banke i druge sudionike o tom privremenom ili trajnom isklju čenju preko ICM poruke.  
(b) U slu čaju da je drugi SB obavijestio (umetnuti naziv SB-a) o privremenom ili trajnom isklju čenju sudionika iz 
druge komponente sustava TARGET2, (umetnuti naziv SB-a) odmah obavješ ćuje svoje sudionike o tom privre ­
menom ili trajnom isklju čenju preko ICM poruke.  
(c) Kada sudionici prime takvu ICM poruku, smatra se da su obaviješteni o trajnom/privremenom isklju čenju 
sudionika iz sudjelovanja u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) ili drugoj komponenti sustava 
TARGET2. Sudionici pokrivaju sve gubitke koji potje ču iz dostavljanja naloga za pla ćanje sudionicima koji su 
privremeno ili trajno isklju čeni iz sudjelovanja ako je taj nalog za pla ćanje unesen u sustav TARGET2-(umetnuti 
oznaku SB-a/zemlje) nakon primitka ICM poruke.HR 206 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
5. Nakon trajnog isklju čenja sudionika iz sudjelovanja sustav TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) ne prihva ća 
nove naloge za pla ćanje od tog sudionika. Nalozi za pla ćanje koji čekaju u redu, uskladišteni nalozi za pla ćanje ili novi 
nalozi za pla ćanje u korist tih sudionika vra ćaju se.  
6. Ako je sudionik privremeno isklju čen iz sudjelovanja u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje), sva 
ulazna pla ćanja i izlazni nalozi za pla ćanje pohranjuju se i unose u ulaznu dispoziciju tek nakon što ih je izri čito 
prihvatio SB privremeno isklju čenog sudionika.  
Članak 35.  
Zatvaranje PM ra čuna  
1. Sudionici mogu u svakom trenutku zatvoriti svoje PM ra čune pod uvjetom da o tome obavijeste (umetnuti naziv 
SB-a) 14 radnih dana unaprijed.  
2. Nakon trajnog isklju čenja iz sudjelovanja u skladu s člancima 33. ili 34., (umetnuti naziv SB-a) zatvara PM ra čune 
odnosnog sudionika, nakon što je:  
(a) namirio ili vratio sve naloge za pla ćanje koji čekaju u redu; i  
(b) iskoristio svoje pravo zaloga i prijeboja prema članku 36.  
GLAVA X.  
ZAVRŠNE ODREDBE  
Članak 36.  
Pravo (umetnuti naziv SB-a) zaloga i prijeboja  
1. (umetnuti ako je to primjenjivo: (umetnuti naziv SB-a) ima pravo zaloga nad sudionikovim sadašnjim i budu ćim 
pozitivnim stanjima na njegovim PM ra čunima, kojima se osiguravaju sve sadašnje i budu će tražbine koje potje ču iz 
pravnih odnosa izme đu stranaka.)  
1a. (umetnuti ako je to primjenjivo: Sudionikove postoje će i budu će tražbine prema (umetnuti naziv SB-a) koje potje ču 
iz pozitivnog stanja na PM ra čunu prenose se (umetnuti naziv SB-a) kao kolateral, odnosno kao fiducijarni prijenos, za sve 
sadašnje i budu će tražbine (umetnuti naziv SB-a) prema sudioniku koje potje ču iz (umetnuti upu ćivanje na odredbe o 
provedbi ovih Uvjeta). Takav kolateral zasniva se ve ć samom činjenicom knjiženja sredstava u korist sudionikova PM 
ra čuna.)  
1b. (umetnuti ako je to primjenjivo: (umetnuti naziv SB-a) ima lebde će založnopravno osiguranje na cjelokupnim 
sadašnjim i budu ćim pozitivnim stanjima sudionikovih PM ra čuna (engl.  floating charge ), kojima se osiguravaju sve 
sadašnje i budu će tražbine koje potje ču iz pravnih odnosa izme đu stranaka.)  
2. (umetnuti ako je to primjenjivo: (umetnuti naziv SB-a) ima pravo navedeno u stavku 1. čak i ako su njegove 
tražbine uvjetne ili nisu dospjele.)  
3. (umetnuti ako je to primjenjivo: Sudionik djeluju ći u svojstvu imatelja PM ra čuna ovime priznaje zasnivanje zaloga u 
korist (umetnuti naziv SB-a) kod kojeg je taj ra čun otvoren; ovim se priznanjem stavlja na raspolaganje založena imovina 
(umetnuti naziv SB-a) kako je odre đeno prema (umetnuti relevantni pridjev države) pravu. Svi iznosi pla ćeni na PM ra čun, 
čije je stanje založeno, samom činjenicom da su upla ćeni neopozivo su založeni bez ikakvog ograni čenja kao osiguranje 
za potpuno ispunjavanje osiguranih obveza.)  
4. Po nastupu:  
(a) slu čaja neispunjavanja obveza iz članka 34. stavka 1.; iliHR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 207
 
(b) bilo kojeg drugog slu čaja neispunjavanja obveza ili doga đaja iz članka 34. stavka 2. koji je doveo do trajnog ili 
privremenog isklju čenja sudionika iz sudjelovanja, unato č pokretanju postupka zbog insolventnosti u vezi sa sudio ­
nikom i unato č ustupanju tražbine, sudskoj ili drugoj zabrani raspolaganja ili drugom raspolaganju sudionikovim 
pravima ili u vezi s njima, sve sudionikove obveze automatski i odmah dospijevaju bez prethodne obavijesti i bez 
potrebe za prethodnim odobrenjem bilo kojeg tijela, tako da ih treba odmah ispuniti. Osim toga, me đusobne obveze 
sudionika i (umetnuti naziv SB-a) automatski se me đusobno prebijaju i strana koja duguje viši iznos drugoj pla ća 
razliku.  
5. (umetnuti naziv SB-a) odmah obavješ ćuje sudionika o svakom prijeboju u skladu sa stavkom 4. nakon provedbe tog 
prijeboja.  
6. (umetnuti naziv SB-a) može bez prethodne obavijesti teretiti bilo koji sudionikov PM ra čun za bilo koji iznos koji 
sudionik duguje (umetnuti naziv SB-a) koji potje če iz pravnog odnosa izme đu sudionika i (umetnuti naziv SB-a).  
Članak 37.  
Prava osiguranja u vezi sa sredstvima na podra čunima  
1. (umetnuti naziv SB-a) ima (umetnuti upu ćivanje na na čin osiguranja na temelju mjerodavnog pravnog sustava) nad 
stanjem sudionikova podra čuna otvorenog radi namire instrukcija za pla ćanje vezanih uz podsustav na temelju spora ­
zuma izme đu relevantnog podsustava i njegovog SB-a. Tim se stanjem osigurava sudionikova obveza iz stavka 7. prema 
(umetnuti naziv SB-a) u vezi s tom namirom.  
2. (umetnuti naziv SB-a) blokira stanje na sudionikovu podra čunu nakon obavijesti podsustava (preko poruke „po četak 
ciklusa”). Kada je potrebno (umetnuti naziv SB-a) nakon toga pove ćava ili smanjuje blokirano stanje knjiženjem me đusi ­
stemske namire pla ćanja u korist ili na teret podra čuna ili knjiženjem prijenosa likvidnosti u korist podra čuna. Ta blokada 
istje če nakon obavijesti podsustava (preko poruke „kraj ciklusa”).  
3. Potvrdom blokade stanja na sudionikovu podra čunu (umetnuti naziv SB-a) jam či podsustavu pla ćanje do iznosa tog 
stanja. Kada je primjenjivo, potvrdom pove ćanja ili smanjenja blokiranog stanja radi knjiženja me đusistemske namire 
pla ćanja u korist ili na teret podra čuna ili knjiženja prijenosa likvidnosti u korist podra čuna jamstvo se automatski 
pove ćava ili smanjuje za iznos pla ćanja. Ne dovode ći u pitanje navedeno smanjenje ili pove ćanje jamstva, jamstvo je 
neopozivo, bezuvjetno i plativo na prvi poziv. Ako (umetnuti naziv SB-a) nije podsustav SB-a, smatra se da je (umetnuti 
naziv SB-a) dobio uputu za izdavanje navedenog jamstva SB-u podsustava.  
4. Ako ne postoji postupak zbog insolventnosti u odnosu na sudionika, instrukcije za pla ćanje vezane uz podsustav za 
ispunjavanje sudionikove obveze namire namiruju se bez posezanja za jamstvom i korištenja prava osiguranja u vezi sa 
stanjem na sudionikovu podra čunu.  
5. U slu čaju sudionikove insolventnosti instrukcije za pla ćanje vezane uz podsustav za ispunjavanje sudionikove 
obveze namire prvi su poziv za pla ćanja na temelju jamstva; tere ćenje iznosa iz instrukcije sa sudionikova podra čuna 
(i odobrenje tehni čkog ra čuna podsustava) zato uklju čuje ispunjavanje obveza iz jamstva od strane (umetnuti naziv SB-a) i 
ostvarenje prava iz osiguranja nad stanjem na sudionikovu podra čunu.  
6. Jamstvo istje če nakon obavijesti podsustava da je namira dovršena (preko poruke „kraj ciklusa”).  
7. Sudionik je obvezan nadoknaditi (umetnuti naziv SB-a) sva pla ćanja koja je izvršio potonji na temelju takvog 
jamstva.  
Članak 38.  
Povjerljivost  
1. (umetnuti naziv SB-a) čuva kao povjerljive sve osjetljive ili tajne informacije, uklju čuju ći one informacije koje se 
odnose na pla ćanje, tehni čke ili organizacijske informacije koje pripadaju sudioniku ili sudionikovim klijentima, osim ako 
su sudionik ili njegov klijent dali svoj pisani pristanak za razotkrivanje (umetnuti sljede ći izraz ako je to primjenjivo na 
temelju nacionalnog prava: ili je takvo razotkrivanje dopušteno ili obvezno na temelju (umetnuti pridjev koji se odnosi na 
ime zemlje) prava).HR 208 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
2. Odstupaju ći od stavka 1., sudionik pristaje da (umetnuti naziv SB-a) može drugim središnjim bankama ili tre ćim 
stranama uklju čenima u rad sustava TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) razotkriti platne, tehni čke ili organizacijske 
informacije u vezi sa sudionikom ili sudionikovim klijentima pribavljene tijekom rada sustava TARGET2-(umetnuti 
oznaku SB-a/zemlje) u mjeri u kojoj je to potrebno za u činkovito funkcioniranje sustava TARGET2, ili tijelima za 
superviziju i nadzor država članica ili Unije u mjeri u kojoj je to potrebno za obavljanje njihovih javnih zada ća, i pod 
uvjetom da u svim tim slu čajevima razotkrivanje nije proturje čno mjerodavnom pravu. (umetnuti naziv SB-a) nije 
odgovoran za financijske i komercijalne posljedice tog razotkrivanja.  
3. Odstupaju ći od stavka 1. i pod uvjetom da to ne omogu ćava, izravno ili neizravno, identificiranje sudionika ili 
sudionikovih klijenata, (umetnuti naziv SB-a) može upotrijebiti, razotkriti ili objaviti informacije o pla ćanju u vezi sa 
sudionikom ili sudionikovim klijentima za statisti čke, povijesne, znanstvene ili druge svrhe u izvršenju svojih javnih 
funkcija ili funkcija drugih osoba javnog prava kojima su informacije razotkrivene.  
4. Informacije u vezi s radom sustava TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) kojima su sudionici imali pristup 
mogu se upotrijebiti samo u svrhu utvr đenu u ovim Uvjetima. Sudionici čuvaju te informacije kao povjerljive, osim ako je 
(umetnuti naziv SB-a) izri čito dao svoj pisani pristanak za razotkrivanje. Sudionici osiguravaju da su tre će strane, kojima 
su eksternalizirali, prenijeli ili povjerili kao podugovarateljima zada će koje imaju ili mogu imati utjecaja na ispunjavanje 
njihovih obveza prema ovim Uvjetima, obvezane zahtjevima u vezi s povjerljivoš ću iz ovog članka.  
5. (umetnuti naziv SB-a) je ovlašten radi namirenja naloga za pla ćanje obra đivati i prenijeti potrebne podatke pruža ­
telju mrežnih usluga.  
Članak 39.  
Zaštita podataka, spre čavanje pranja novca, administrativne mjere i mjere ograni čavanja te povezana pitanja  
1. Smatra se da sudionici znaju sve svoje obveze u vezi s propisima o zaštiti podataka, spre čavanju pranja novca i 
financiranju terorizma, nuklearnim djelatnostima osjetljivima na širenje i razvoju sustava dostave nuklearnih oružja, 
posebno u vezi s provedbom odgovaraju ćih mjera o svakom pla ćanju u korist ili na teret njihovih PM ra čuna, i da ih 
se pridržavaju. Sudionici se prije zasnivanja ugovornog odnosa s pružateljem mrežnih usluga upoznavaju s politikom 
povrata izgubljenih podataka pružatelja mrežnih usluga.  
2. Smatra se da su sudionici ovlašteni (umetnuti naziv SB-a) pribaviti sve informacije koje se odnose na njih od svih 
financijskih ili nadzornih ili trgovinskih tijela, nacionalnih ili stranih, ako su te informacije potrebne za sudionikovo 
sudjelovanje u sustavu TARGET2-(umetnuti naziv SB-a).  
3. Kada djeluju kao pružatelji platnih usluga platitelja ili primatelja pla ćanja, sudionici postupaju u skladu sa svim 
zahtjevima koji proizlaze iz administrativnih mjera ili mjera ograni čavanja odre đenih u skladu s člancima od 75. do 215. 
Ugovora kojima podliježu, uklju čuju ći i u vezi s obavijesti i/ili isho đenjem suglasnosti nadležnog tijela u vezi s obradom 
transakcija. Povrh toga:  
(a) ako je (umetnuti naziv SB-a) pružatelj platnih usluga sudionika koji je platitelj:  
i. sudionik daje potrebnu obavijest ili pribavlja suglasnosti u ime središnje banke koja je prvotno obvezana dati 
obavijest ili ishoditi suglasnost, i dostavlja (umetnuti naziv SB-a) dokaze o danoj obavijesti ili primljenoj suglasnosti;  
ii. sudionik ne unosi niti jedan nalog za kreditni transfer u sustav TARGET2 dok ne primi potvrdu od (umetnuti naziv 
SB-a) da je potrebna obavijest dana ili da je suglasnost isho đena od pružatelja platnih usluga primatelja pla ćanja ili 
u njegovo ime;  
(b) kada je (umetnuti naziv SB-a) pružatelj platnih usluga sudionika koji je primatelj pla ćanja, sudionik daje potrebnu 
obavijest ili pribavlja suglasnost u ime središnje banke koja je prvotno obvezna dati obavijest ili ishoditi suglasnost, i 
dostavlja (umetnuti naziv SB-a) dokaze o danoj obavijesti ili primljenoj suglasnosti.  
Za potrebe ovog stavka izrazi „pružatelj platnih usluga”, „platitelj” i „primatelj pla ćanja” imaju zna čenja koja su im 
pripisana mjerodavnim administrativnim mjerama ili mjerama ograni čavanja.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 209
 
Članak 40.  
Obavijesti  
1. Osim ako je druk čije propisano ovim Uvjetima, sve obavijesti koje su potrebne ili dopuštene u skladu s ovim 
Uvjetima dostavljaju se preporu čenom poštom, faksimilom ili na drugi na čin u pisanom obliku ili autentificiranom 
porukom preko pružatelja mrežnih usluga. Obavijesti (umetnuti naziv SB-a) se dostavljaju voditelju (umetnuti odjel za 
platne sustave ili relevantnu jedinicu SB-a) (umetnuti naziv SB-a), (uklju čiti relevantnu adresu SB-a) ili (umetnuti BIC 
adresu SB-a). Obavijesti sudioniku dostavljaju se na adresu, broj faksa ili njegovu BIC adresu, o čemu obavješ ćuje sudionik 
(umetnuti naziv SB-a).  
2. Kao dokaz da je obavijest poslana dostatno je dokazati da je obavijest dostavljena na relevantnu adresu ili da je 
omot, koji sadrži tu obavijest, pravilno adresiran i poslan poštom.  
3. Sve obavijesti moraju biti na (umetnuti relevantni nacionalni jezik i/ili „engleskom jeziku”).  
4. Sudionici su obvezani svim obrascima i dokumentima (umetnuti naziv SB-a) koje su sudionici ispunili i/ili potpisali, 
uklju čuju ći, ali ne ograni čavaju ći se na obrasce za prikupljanje stati čnih podataka, kako je navedeno u članku 8. stavku 2. 
to čki (a), i informacijama pruženima na temelju članka 11. stavka 5., koje su dostavljene u skladu sa stavcima 1. i 2. i za 
koje (umetnuti naziv SB-a) razumno drži da ih je primio od sudionika, njihovih zaposlenika ili zastupnika.  
Članak 41.  
Ugovorni odnos s pružateljem mrežnih usluga  
1. Za potrebe ovih Uvjeta pružatelj mrežnih usluga je SWIFT. Svaki sudionik sklapa poseban sporazum sa SWIFT-om 
o uslugama koje pruža SWIFT u vezi sa sudionikovom upotrebom sustava TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje). 
Pravni odnos izme đu sudionika i SWIFT-a isklju čivo je ure đen uvjetima SWIFT-a.  
2. Svaki sudionik tako đer sudjeluje u grupi TARGET2 CUG, kako odrede nacionalne središnje banke pružatelji SSP-a 
djeluju ći kao administratori SWIFT usluga za SSP. Primanje sudionika u grupu TARGET2 CUG i isklju čenje iz nje 
proizvodi u činak kada administrator SWIFT usluga o tome obavijesti SWIFT.  
3. Sudionici se pridržavaju profila SWIFT usluga u sustavu TARGET2 (engl.  TARGET2 SWIFT Service Profile ) kako je 
učinjen dostupnim od strane (umetnuti naziv SB-a).  
4. Usluge koje pruža SWIFT ne čine dio usluga koje pruža (umetnuti naziv SB-a) u vezi sa sustavom TARGET2.  
5. (umetnuti naziv SB-a) nije odgovoran za radnje, pogreške ili propuste SWIFT-a (uklju čuju ći njegove direktore, 
osoblje i podizvo đače) kao pružatelj SWIFT usluga, ili za radnje, pogreške ili propuste pružatelja mreže koje izaberu 
sudionici radi dobivanja pristupa SWIFT mreži.  
Članak 42.  
Postupak izmjene  
(umetnuti naziv SB-a) može u bilo kojem trenutku jednostrano izmijeniti ove Uvjete, uklju čuju ći njihove dodatke. Izmjene 
ovih Uvjeta, uklju čuju ći njihove dodatke objavljuju se preko (umetnuti relevantno sredstvo objave). Izmjene se smatraju 
prihva ćenima osim ako sudionik izri čito uloži prigovor u roku od 14 dana od obavijesti o tim izmjenama. U slu čaju da 
sudionik uloži prigovor na izmjene, (umetnuti naziv SB-a) je ovlašten odmah trajno isklju čiti tog sudionika iz sudjelovanja 
u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i zatvoriti sve njegove PM ra čune.  
Članak 43.  
Prava tre ćih osoba  
1. Sudionici ne smiju prenijeti, založiti u korist ili ustupiti bilo kojoj tre ćoj strani prava, interese, obveze, odgovornosti 
i tražbine, koji proizlaze iz ovih Uvjeta ili su vezani uz njih, bez pisanog pristanka (umetnuti naziv SB-a).  
2. Ovi Uvjeti ne stvaraju bilo kakva prava u korist ili obveze u vezi s bilo kojim subjektom osim (umetnuti naziv SB-a) 
i sudionika u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje).HR 210 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
Članak 44.  
Mjerodavno pravo, nadležnost i mjesto izvršenja  
1. Na dvostrane odnose izme đu (umetnuti naziv SB-a) i sudionika u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) 
primjenjuje se (umetnuti pridjev vezan uz ime zemlje) pravo.  
2. Ne dovode ći u pitanje nadležnost  Suda Europske unije , za rješavanje sporova koji se odnose na pitanja u vezi s 
odnosom iz stavka 1. isklju čivo je nadležan sud (umetnuti mjesto sjedišta SB-a).  
3. Mjesto izvršenja u vezi s pravnim odnosima izme đu (umetnuti naziv SB-a) i sudionika je (umetnuti mjesto sjedišta 
SB-a).  
Članak 45.  
Salvatorna klauzula  
Ako je bilo koja odredba iz ovih Uvjeta nevaže ća ili takva postane, to ne će utjecati na primjenjivost svih drugih odredbi iz 
ovih Uvjeta.  
Članak 46.  
Stupanje na snagu i obveznost  
1. Ovi Uvjeti proizvode u činak od (umetnuti relevantan datum).  
2. (umetnuti ako je potrebno na temelju mjerodavnog nacionalnog prava: Sudjeluju ći u sustavu TARGET2-(umetnuti 
oznaku SB-a/zemlje), sudionici automatski prihva ćaju ove Uvjete u odnosima izme đu sebe i u odnosu na (umetnuti naziv 
SB-a).)HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 211
 
Dodatak I.  
TEHNI ČKE SPECIFIKACIJE ZA OBRADU NALOGA ZA PLA ĆANJE  
Osim Uskla đenih uvjeta primjenjuju se sljede ća pravila za obradu naloga za pla ćanje:  
1. Tehni čki zahtjevi za sudjelovanje u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) u vezi s infrastruktu ­
rom, mrežom i formatima  
(1) Sustav TARGET2 upotrebljava SWIFT usluge za razmjenu poruka. Svakom sudioniku stoga treba veza sa sigurnom 
IP mrežom SWIFT-a. Svaki PM ra čun sudionika identificira se s osmeroznamenkastim ili jedanaesteroznamenka ­
stim SWIFT BIC-om. Nadalje, prije sudjelovanja u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) svaki sudionik 
prolazi niz testova kako bi dokazao svoje tehni čke i operativne sposobnosti.  
(2) Za dostavljanje naloga za pla ćanje i razmjenu platnih poruka u PM-u upotrebljava se usluga „SWIFTNet FIN Y- 
copy”. U tu se svrhu uspostavlja namjenska SWIFT zatvorena korisni čka grupa (engl.  Closed User Group  – CUG). 
Nalozi za pla ćanje unutar te grupe TARGET2 CUG izravno se naslovljuju na sudionika primatelja u sustavu 
TARGET2 unose ći njegov BIC u zaglavlje SWIFTNet FIN poruke.  
(3) Za informativne i kontrolne usluge mogu se upotrebljavati sljede će SWIFTNet usluge:  
(a) SWIFTNet InterAct;  
(b) SWIFTNet FileAct; i/ili  
(c) SWIFTNet Browse.  
(4) Sigurnost razmjene poruka izme đu sudionika po čiva isklju čivo na SWIFT-ovoj usluzi infrastrukture javnog klju ča 
(engl.  Public Key Infrastructure  – PKI). Informacije o PKI usluzi dostupne su u dokumentaciji koju osigurava SWIFT.  
(5) Usluga „upravljanja dvostranim odnosima” koju pruža SWIFT-ova aplikacija za upravljanje odnosima (engl.  Rela ­
tionship Management Application  – RMA) upotrebljava se samo s BIC-om glavne lokacije SSP-a i ne upotrebljava se 
za platne poruke izme đu sudionika u sustavu TARGET2.  
2. Vrste platnih poruka  
(1) Obra đuju se sljede će vrste SWIFTNet FIN/SWIFT sistemskih poruka:  
Vrsta poruke  Vrsta upotrebe  Opis  
MT 103  Obvezno  Pla ćanje klijenta  
MT 103+  Obvezno  Pla ćanje klijenta (potpuno automatska obrada – engl.  
Straight Through Processing – STP ) 
MT 202  Obvezno  Pla ćanje banke banci  
MT 202COV  Obvezno  Pla ćanja pokri ća 
MT 204  Neobvezno  Pla ćanje s izravnim tere ćenjem  
MT 011  Neobvezno  Obavijest o dostavi  
MT 012  Neobvezno  Obavijest pošiljatelju  
MT 019  Obvezno  Obavijest o prekidu  
MT 900  Neobvezno  Potvrda tere ćenja/Izmjena kreditne linije  
MT 910  Neobvezno  Potvrda odobrenja/Izmjena kreditne linije  
MT 940/950  Neobvezno  Izvadak iz ra čuna (klijenta)  
MT 011, MT 012 i MT 019 su SWIFT sistemske poruke.HR 212 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
(2) Kod registracije u sustav TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje), izravni sudionici navode koje će vrste neob ­
veznih poruka upotrebljavati, s iznimkom poruka MT 011 i MT 012 u vezi s kojima izravni sudionici s vremena 
na vrijeme odlu čuju ho će li ih primati ili ne s obzirom na odre đene poruke.  
(3) Sudionici se pridržavaju strukture SWIFT poruka i specifikacija polja, kao što je utvr đeno u SWIFT dokumentaciji i 
uz ograni čenja utvr đena za sustav TARGET2, kako je opisano u Poglavlju 9.1.2.2. Detaljnih funkcionalnih speci ­
fikacija za korisnike (engl.  User Detailed Functional Specifications  – UDFS), Knjiga 1.  
(4) Sadržaj polja provjerava se na razini sustava TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) u skladu sa zahtjevima 
UDFS-a. Sudionici se mogu me đusobno usuglasiti o posebnim pravilima o sadržaju polja. Me đutim, u sustavu 
TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) ne postoje posebne provjere postupaju li sudionici u skladu s takvim 
pravilima.  
(5) Poruke MT 202COV upotrebljavaju se za izvršenje pla ćanja pokri ća, odnosno pla ćanja korespondentnih banaka 
radi namire (pokri ća) poruka o kreditnom transferu, koje se dostavljaju klijentovoj banci drugim, izravnijim 
sredstvima. Pojedinosti o klijentu sadržane u MT 202COV ne prikazuju se u ICM-u.  
3. Provjera dvostrukog unosa  
(1) Svi nalozi za pla ćanje prolaze provjeru dvostrukog unosa, čiji je cilj odbiti naloge za pla ćanje koji su pogreškom 
dostavljeni više od jednog puta.  
(2) Provjeravaju se sljede ća polja vrsta SWIFT poruka:  
Pojedinosti  Dio SWIFT poruke  Polje  
Pošiljatelj  Osnovno zaglavlje  Adresa LT  
Vrsta poruke  Zaglavlje aplikacije  Vrsta poruke  
Primatelj  Zaglavlje aplikacije  Adresa odredišta  
Referentni broj transakcije (TRN)  Tekstualni blok  :20  
Povezana referencija  Tekstualni blok  :21  
Datum valute  Tekstualni blok  :32  
Iznos  Tekstualni blok  :32  
(3) Ako su sva polja opisana u podstavku 2. u vezi s novodostavljenim nalozima za pla ćanje identi čna onima u 
nalozima za pla ćanje koji su ve ć prihva ćeni, novodostavljeni se nalozi za pla ćanje vra ćaju. 
4. Kodovi pogrešaka  
Ako je nalog za pla ćanje odbijen, sudionik nalogodavac prima obavijest o prekidu (MT 019) s naznakom razloga za 
odbijanje koji se navodi upotrebljavaju ći kodove pogrešaka. Kodovi pogrešaka odre đeni su u poglavlju 9.4.2. UDFS-a.  
5. Unaprijed utvr đeno vrijeme namire  
(1) Za naloge za pla ćanje koji upotrebljavaju indikator najranijeg vremena tere ćenja upotrebljava se kod „/FROTIME/”.  
(2) Za naloge za pla ćanje koji upotrebljavaju indikator najkasnijeg vremena tere ćenja postoje dvije mogu ćnosti.  
(a) Kod „/REJTIME/”: ako nalog za pla ćanje ne može biti namiren do nazna čenog vremena tere ćenja, nalog za 
pla ćanje se vra ća. 
(b) Kod „/TILTIME/”: ako nalog za pla ćanje ne može biti namiren do nazna čenog vremena tere ćenja, nalog za 
pla ćanje se ne vra ća, nego se zadržava u odgovaraju ćem redu.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 213
 
Kod obaju opcija automatski se šalje obavijest preko ICM-a ako nalog za pla ćanje s indikatorom najkasnijeg 
vremena tere ćenja nije namiren 15 minuta prije nazna čenog vremena.  
(3) Ako se upotrijebi kod „/CLSTIME/”, s pla ćanjem se postupa kao i s nalogom za pla ćanje iz stavka 2. to čke (b).  
6. Namira naloga za pla ćanje pri ulaznoj dispoziciji  
(1) U okviru ulazne dispozicije nalozi za pla ćanje se podvrgavaju provjeri mogu ćnosti prebijanja i prema potrebi 
dodatnoj provjeri mogu ćnosti prebijanja (oba su izraza odre đena u stavcima 2. i 3.) radi osiguravanja brze i 
likvidnosno čuvaju će namire naloga za pla ćanja na bruto na čelu. 
(2) Pri provjeri mogu ćnosti prebijanja utvr đuje se jesu li nalozi za pla ćanje primatelja pla ćanja koji su na po četku vrlo 
hitnog ili, ako je to neprimjenjivo, hitnog reda, dostupni radi prebijanja s nalogom za pla ćanje platitelja (dalje u 
tekstu „prebijanje naloga za pla ćanje”). Ako prebijanje nalog za pla ćanje ne osigurava dovoljno sredstava za 
odnosni nalog za pla ćanje platitelja u ulaznoj dispoziciji, utvr đuje se postoji li dovoljna dostupna likvidnost na 
platiteljevu PM ra čunu.  
(3) Ako provjera mogu ćnosti prebijanja ne uspije, (umetnuti naziv SB-a) može primijeniti dodatnu provjeru mogu ć­
nosti prebijanja. Dodatnom provjerom mogu ćnosti prebijanja utvr đuje se dostupnost naloga za pla ćanje za 
prebijanje u bilo kojem redu primatelja pla ćanja bez obzira na to kada su uvršteni u red. Me đutim, ako u redu 
primatelja pla ćanja postoje nalozi za pla ćanje s višim prioritetom naslovljeni na druge sudionike u sustavu 
TARGET2, na čelo FIFO može se prekršiti samo ako bi namira naloga za pla ćanje prebijanjem imala za posljedicu 
pove ćanje likvidnosti kod primatelja pla ćanja.  
7. Namira naloga za pla ćanje u redu  
(1) Postupanje s nalozima za pla ćanje u redovima ovisi o prioritetnom razredu za koji ih je odredio sudionik 
nalogodavac.  
(2) Nalozi za pla ćanje u vrlo hitnim i hitnim redovima namiruju se korištenjem provjere mogu ćnosti prebijanja 
opisane u stavku 6., po čevši s nalogom za pla ćanje na po četku reda u slu čajevima pove ćanja likvidnosti ili 
intervencije na razini reda (promjena mjesta u redu, vremena namire ili prioriteta, ili opoziv naloga za pla ćanje).  
(3) Nalozi za pla ćanje u redovitom redu namiruju se na trajnoj osnovi uklju čuju ći sve vrlo hitne i hitne naloge za 
pla ćanje koji još nisu namireni. Upotrebljavaju se razli čiti optimizacijski mehanizmi (algoritmi). Ako je algoritam 
uspješan, namiruje se uklju čeni nalog za pla ćanje; ako algoritam nije uspješan, uklju čeni nalog za pla ćanje ostaje u 
redu. Za prebijanje platnih tokova upotrebljavaju se tri algoritma (od 1 do 3). Putem algoritma 4 postupak 
namire 5 (odre đen u poglavlju 2.8.1. UDFS-a) dostupan je za namiru instrukcija za pla ćanje podsustava. Radi 
optimizacije namire vrlo hitnih transakcija podsustava na podra čunima sudionika upotrebljava se poseban algo ­
ritam (algoritam 5).  
(a) Kod algoritma 1 („sve ili ništa”) (umetnuti naziv SB-a) za svaki odnos u vezi s kojim je odre đeno dvostrano 
ograni čenje i za ukupni iznos odnosa za koje je odre đeno višestrano ograni čenje:  
i. izra čunava cjelokupnu likvidnosnu poziciju svakog PM ra čuna sudionika u sustavu TARGET2 utvr đuju ći je li 
zbir svih izlaznih i ulaznih naloga za pla ćanje koji čekaju u redu negativan ili pozitivan i, ako je negativan, 
provjerava premašuje li sudionikovu dostupnu likvidnost (cjelokupna likvidnosna pozicija čini „ukupnu 
likvidnosnu poziciju”); i  
ii. provjerava uvažavaju li se ograni čenja i rezervacije koje je svaki sudionik u sustavu TARGET2 odredio u 
odnosu na svaki relevantni PM ra čun. 
Ako je ishod ovih izra čuna i provjera pozitivan za svaki relevantni PM ra čun, (umetnuti naziv SB-a) i druge 
predmetne središnje banke namiruju istodobno sva pla ćanja na PM ra čunima odnosnih sudionika u sustavu 
TARGET2.  
(b) Kod algoritma 2 („djelomi čno”) (umetnuti naziv SB-a):  
i. izra čunava i provjerava likvidnosne pozicije, ograni čenja i rezervacije svakog relevantnog PM ra čuna kao i 
kod algoritma 1; iHR 214 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
ii. ako je ukupna likvidnosna pozicija jednog ili više relevantnih PM ra čuna negativna, isklju čuje pojedina čne 
naloge za pla ćanje dok ukupna likvidnosna pozicija svakog relevantnog PM ra čuna ne bude pozitivna.  
Nakon toga, (umetnuti naziv SB-a) i druge predmetne središnje banke, pod uvjetom da postoji dovoljno 
sredstava, namiruju sva preostala pla ćanja (osim isklju čenih naloga za pla ćanje) istodobno na PM ra čunima 
odnosnih sudionika u sustavu TARGET2.  
Pri isklju čivanju naloga za pla ćanje, (umetnuti naziv SB-a) po činje od PM ra čuna sudionika u sustavu TARGET2 
s najvišom negativnom ukupnom likvidnosnom pozicijom i od naloga za pla ćanje na kraju reda s najnižim 
prioritetom. Postupak odabira traje kratko vrijeme, što odre đuje (umetnuti naziv SB-a) po vlastitoj procjeni.  
(c) Kod algoritma 3 („višekratna”) (umetnuti naziv SB-a):  
i. uspore đuje parove PM ra čuna sudionika u sustavu TARGET2 kako bi se utvrdilo mogu li nalozi za pla ćanje 
koji čekaju u redu biti namireni u okviru dostupne likvidnosti na PM ra čunima tih dvaju sudionika u 
sustavu TARGET2 i unutar ograni čenja koje su odredili (po čevši od para PM ra čuna s najmanjom razlikom 
izme đu naloga za pla ćanje naslovljenih jedan na drugog), te predmetne središnje banke uknjižuju ta pla ćanja 
istodobno na PM ra čune tih dvaju sudionika u sustavu TARGET2; i  
ii. ako je, u odnosu na par PM ra čuna opisanih pod to čkom i., likvidnost nedovoljna radi financiranja 
dvostrane pozicije, isklju čuje pojedina čne naloge za pla ćanje dok likvidnost ne bude dovoljna. U tom 
slu čaju predmetne središnje banke namiruju preostala pla ćanja osim isklju čenih, istodobno na PM ra čunima 
tih dvaju sudionika u sustavu TARGET2.  
Nakon izvršene provjere odre đene u podto čkama i. i ii., (umetnuti naziv SB-a) provjerava višestrane pozicije za 
namiru (izme đu sudionikova PM ra čuna i PM ra čuna drugih sudionika u sustavu TARGET2 u vezi s kojima su 
odre đena višestrana ograni čenja). U tu svrhu postupak opisan u podto čkama i. i ii. primjenjuje se na odgo ­
varaju ći na čin. 
(d) Kod algoritma 4 („djelomi čna namira zajedno s namirom podsustava”) (umetnuti naziv SB-a) slijedi isti 
postupak kao i za algoritam 2, ali bez isklju čivanja naloga za pla ćanje u vezi s namirom podsustava (koji 
namiruje na istodobnoj višestranoj osnovi).  
(e) Kod algoritma 5 („namira podsustava preko podra čuna”) (umetnuti naziv SB-a) slijedi isti postupak kao i za 
algoritam 1, uz izmjenu prema kojoj (umetnuti naziv SB-a) zapo činje algoritam 5 preko ASI-ja i provjerava 
samo postoji li dovoljno sredstava na podra čunima sudionika. Osim toga, ne uzimaju se u obzir ograni čenja i 
rezervacije. Algoritam 5 se izvodi tako đer za vrijeme no ćne namire.  
(4) Nalozi za pla ćanje uneseni u ulaznu dispoziciju nakon po četka bilo kojeg algoritama od 1 do 4 mogu se ipak 
namiriti odmah u ulaznoj dispoziciji, ako su pozicije i ograni čenja odnosnih PM ra čuna sudionika u sustavu 
TARGET2 kompatibilni s namirom tih naloga za pla ćanje i namirom naloga za pla ćanje u trenutnom optimizacij ­
skom postupku. Me đutim, dva algoritma ne smiju se izvoditi istodobno.  
(5) Za vrijeme dnevne obrade algoritmi se izvode uzastopno. Sve dok u tijeku nisu istodobne višestrane namire 
podsustava, redoslijed je sljede ći: 
(a) algoritam 1;  
(b) ako algoritam 1 ne uspije, slijedi algoritam 2;  
(c) ako algoritam 2 ne uspije, slijedi algoritam 3, ili ako algoritam 2 uspije, ponavlja se algoritam 1.  
Dok je u tijeku istodobna višestrana namira („postupak 5”) u vezi s podsustavom, izvodi se algoritam 4.  
(6) Algoritmi se izvode fleksibilno postavljaju ći unaprijed utvr đeno vremensko kašnjenje izme đu aplikacija razli čitih 
algoritama kako bi se osigurao najmanji interval izme đu izvo đenja dvaju algoritma. Vremenski slijed automatski se 
nadzire. Ru čna intervencija je mogu ća.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 215
 
(7) Kad je uklju čen u algoritam koji se izvodi, nalog za pla ćanje ne smije biti ponovo raspore đen (promjena mjesta u 
redu) ili opozvan. Zahtjevi za ponovni raspored ili opoziv naloga za pla ćanje čekaju u redu dok se algoritam ne 
dovrši. Ako se odnosni nalog za pla ćanje namiri dok se algoritam izvodi, svaki se zahtjev za ponovnim raspo ­
redom ili opozivom odbija. Ako se nalog za pla ćanje ne namiri, sudionikovi zahtjevi odmah se uzimaju u obzir.  
8. Upotreba ICM-a  
(1) ICM se može upotrebljavati za dobivanje informacija i upravljanje likvidnoš ću. Sigurna IP mreža SWIFT-a (SIPN) 
temeljna je tehni čka komunikacijska mreža za razmjenu informacija i izvo đenje kontrolnih mjera.  
(2) S iznimkom uskladištenih naloga za pla ćanje i informacija o stati čnim podacima, samo su podaci u vezi s 
trenutnim radnim danom dostupni preko ICM-a. Zasloni su ponu đeni samo na engleskom jeziku.  
(3) Informacije se pružaju u na činu „na upit” (engl.  pull mode ), što zna či da svaki sudionik mora tražiti da mu se 
informacije pružaju.  
(4) Sljede ći su na čini dostupni za upotrebu ICM-a:  
(a) na čin „aplikacija-do-aplikacije” (A2A)  
U A2A informacije i poruke prenose se izme đu PM-a i sudionikove unutarnje aplikacije. Sudionik stoga mora 
osigurati dostupnost odgovaraju će aplikacije za razmjenu XML poruka (zahtjevi i odgovori) s ICM-om preko 
standardiziranog su čelja. Daljnje pojedinosti sadržane su u Priru čniku za korisnike ICM-a i u Knjizi 4. UDFS-a.  
(b) na čin „korisnik-do-aplikacije” (U2A)  
U2A dopušta izravnu komunikaciju izme đu sudionika i ICM-a. Informacije se prikazuju u pregledniku koji se 
izvodi na PC sustavu („SWIFT Alliance WebStation” ili drugo su čelje, u skladu s mogu ćim zahtjevom SWIFT-a). 
Za U2A pristup informati čka infrastruktura mora biti u mogu ćnosti podržavati kola čiće i JavaScript. Daljnje su 
pojedinosti opisane u Priru čniku za korisnike ICM-a.  
(5) Svaki sudionik ima najmanje jedan „SWIFT Alliance WebStation” ili drugo su čelje, u skladu s mogu ćim zahtjevom 
SWIFT-a, radi pristupa ICM-u preko U2A.  
(6) Prava na pristup ICM-u dodjeljuju se upotrebljavaju ći SWIFT-ov „Role Based Access Control”. SWIFT-ova usluga 
„Non Repudiation of Emission” (NRE), koju sudionici mogu upotrebljavati, omogu ćuje primatelju XML poruke da 
dokaže kako ta poruka nije bila izmijenjena.  
(7) Ako sudionik ima tehni čkih problema i nije u mogu ćnosti dostaviti nijedan nalog za pla ćanje, upotrebom ICM-a 
može stvoriti unaprijed formatiranu pri čuvnu preraspodjelu likvidnosti i pri čuvna izvanredna pla ćanja. (umetnuti 
naziv SB-a) otvara takvu funkcionalnost na zahtjev sudionika.  
(8) Sudionici tako đer mogu upotrebljavati ICM za prijenos likvidnosti:  
(a) (umetnuti ako je to primjenjivo) s njihova PM ra čuna na njihov ra čun izvan PM-a;  
(b) izme đu PM ra čuna i sudionikovih podra čuna; i  
(c) s PM ra čuna na zrcalni ra čun koji vodi podsustav.  
9. UDFS i Priru čnik za korisnike ICM-a  
Daljnje pojedinosti i primjeri koji objašnjavaju navedena pravila sadržani su u UDFS-u i Priru čniku za korisnike ICM-a 
s eventualnim izmjenama koje se objavljuju na internetskoj stranici (umetnuti naziv SB-a) i internetskoj stranici ESB-a 
na engleskom jeziku.HR 216 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
Dodatak II.  
PROGRAM ZA NAKNADU ŠTETE U SUSTAVU TARGET2  
1. Op ća na čela 
(a) Ako nastane tehni čki kvar sustava TARGET2, izravni sudionici mogu podnijeti zahtjeve za naknadu štete u skladu 
s programom za naknadu štete u sustavu TARGET2 utvr đenim u ovom Dodatku.  
(b) Ako Upravno vije će ESB-a nije druk čije odlu čilo, program za naknadu štete u sustavu TARGET2 ne primjenjuje se 
ako tehni čki kvar sustava TARGET2 potje če od vanjskih doga đaja izvan razumne kontrole odnosnih središnjih 
banaka ili ako je posljedica radnji ili propusta tre ćih strana.  
(c) Naknada štete na temelju programa za naknadu štete u sustavu TARGET2 jedini je postupak za naknadu štete 
ponu đen u slu čaju tehni čkog kvara sustava TARGET2. Sudionici se, me đutim, mogu koristiti drugim pravnim 
sredstvima, kojima traže naknadu štete. Ako sudionik prihvati ponudu za naknadu štete na temelju programa za 
naknadu štete u sustavu TARGET2, to prihva ćanje sudionikov je neopoziv pristanak na odricanje od svih zahtjeva 
u vezi s nalozima za pla ćanje u vezi s kojima prihva ća naknadu štete (uklju čuju ći sve zahtjeve za naknadu 
posredne štete), a koje može imati prema SB-u, kao i na to da njegov primitak odgovaraju ćeg pla ćanja naknade 
štete čini puno i kona čno namirenje svih tih zahtjeva. Sudionik mora naknaditi štetu odnosne središnje banke 
najviše do iznosa koji je primio na temelju programa za naknadu štete TARGET2, u vezi s daljnjim zahtjevima koje 
postavi bilo koji drugi sudionik ili bilo koja tre ća strana u vezi s odnosnim nalogom za pla ćanje ili pla ćanjem.  
(d) Ponuda za naknadu štete nije priznanje odgovornosti od strane (umetnuti naziv SB-a) ili bilo kojeg drugog SB-a u 
vezi s tehni čkim kvarom sustava TARGET2.  
2. Uvjeti ponude za naknadu štete  
(a) Platitelj može podnijeti zahtjev za administrativnu naknadu i naknadu kamate ako zbog tehni čkog kvara sustava 
TARGET2 nalog za pla ćanje nije bio namiren radnog dana kada je prihva ćen. 
(b) Primatelj pla ćanja može podnijeti zahtjev za administrativnu naknadu ako zbog tehni čkog kvara sustava TARGET2 
nije primio pla ćanje koje je o čekivao primiti odre đenog radnog dana. Primatelj pla ćanja može tako đer podnijeti 
zahtjev za naknadu kamate ako je ispunjen jedan ili više uvjeta:  
i. u slu čaju sudionika koji imaju pristup mogu ćnosti grani čne posudbe od središnje banke: zbog tehni čkog kvara 
sustava TARGET2 primatelj pla ćanja posegnuo je za mogu ćnoš ću grani čne posudbe od središnje banke; i/ili  
ii. u slu čaju svih sudionika: tehni čki nije bilo mogu će posegnuti za tržištem novca ili je takvo refinanciranje bilo 
nemogu će zbog drugih objektivnih razloga.  
3. Izra čun naknade štete  
(a) U odnosu na ponudu za naknadu štete za platitelja:  
i. administrativna naknada je 50 EUR za prvi nenamireni nalog za pla ćanje, 25 EUR za svaki od sljede ća četiri 
takva naloga za pla ćanje i 12,50 EUR za svaki daljnji takav nalog za pla ćanje. Administrativna naknada 
izra čunava se odvojeno u odnosu na svakog primatelja pla ćanja;  
ii. naknada kamata odre đuje se primjenom referentne kamatne stope koja se utvr đuje svaki dan. Ta referentna 
kamatna stopa jednaka je kamatnoj stopi EONIA (ostvarena prosje čna eurska prekono ćna kamatna stopa na 
europskom me đubankovnom tržištu) ili kamatnoj stopi na mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke, 
ve ć prema tome koja je od tih dviju stopa niža. Referentna se kamatna stopa primjenjuje na iznos naloga za 
pla ćanje koji nije namiren zbog tehni čkog kvara sustava TARGET2 za svaki dan u razdoblju od dana stvarne ili, 
u odnosu na naloge za pla ćanje iz stavka 2., to čke (b) podto čke ii., namjeravane dostave naloga za pla ćanje do 
dana kada je nalog za pla ćanje bio ili mogao biti uspješno namiren. Svi prihodi ostvareni deponiranjem 
sredstava koja su posljedica nenamirenih naloga za pla ćanje kod Eurosustava oduzimaju se od iznosa 
naknade štete; i  
iii. naknada kamata ne pla ća se ako su sredstva koja su posljedica nenamirenih naloga za pla ćanje stavljena na 
tržište ili iskorištena za ispunjavanje minimalnih obveznih pri čuva.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 217
 
(b) U odnosu na ponudu za naknadu štetu za primatelja pla ćanja:  
i. administrativna naknada je 50 EUR za prvi nenamireni nalog za pla ćanje, 25 EUR za svaki od sljede ća četiri 
takva naloga za pla ćanje i 12,50 EUR za svaki daljnji takav nalog za pla ćanje. Administrativna naknada izra ču­
nava se odvojeno u odnosu na svakog platitelja;  
ii. naknada kamata odre đuje se na na čin utvr đen u to čki (a) podto čki ii., pri čemu se naknada kamata pla ća po 
stopi koja je jednaka razlici izme đu kamatne stope na mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke i 
referentne kamatne stope, i izra čunava se u odnosu na bilo koji iskorišteni iznos mogu ćnosti grani čne 
posudbe od središnje banke koji je posljedica tehni čkog kvara sustava TARGET2.  
4. Postupovna pravila  
(a) Zahtjev za naknadu štete se podnosi na obrascu zahtjeva dostupnom na internetskoj stranici (umetnuti naziv SB-a) 
na engleskom jeziku (vidjeti (umetnuti upu ćivanje na internetsku stranicu SB-a)). Platitelji podnose poseban zahtjev 
u odnosu na svakog primatelja pla ćanja i primatelji pla ćanja podnose poseban zahtjev u odnosu na svakog 
platitelja. Dostatne dodatne informacije i dokumenti dostavljaju se kako bi se potkrijepile informacije navedene 
u obrascu zahtjeva. U vezi s odre đenim pla ćanjem ili nalogom za pla ćanje može se podnijeti samo jedan zahtjev.  
(b) U roku od četiri tjedna od tehni čkog kvara sustava TARGET2 sudionici podnose svoje obrasce zahtjeva (umetnuti 
naziv SB-a). Sve dodatne informacije i dokaze koje zatraži (umetnuti naziv SB-a) dostavljaju se u roku od dva 
tjedna od dana podnošenja takvog zahtjeva.  
(c) (umetnuti naziv SB-a) provjerava zahtjeve i proslje đuje ih ESB-u. Osim ako je Upravno vije će ESB-a druk čije 
odlu čilo i o tome obavijestilo sudionike, svi primljeni zahtjevi procjenjuju se najkasnije u roku 14 tjedana od 
nastupa tehni čkog kvara sustava TARGET2.  
(d) (umetnuti naziv SB-a) obavješ ćuje odnosne sudionike o ishodu procjene iz to čke (c). Ako procjena obuhva ća 
ponudu za naknadu štete, odnosni sudionici ju prihva ćaju ili odbijaju u roku od četiri tjedna od obavijesti o 
toj ponudi, u odnosu na svako pla ćanje ili nalog za pla ćanje obuhva ćen svakim zahtjevom, potpisuju ći tipsku 
izjavu o prihvatu (na obrascu dostupnom na internetskoj stranici (umetnuti naziv SB-a)(vidjeti (umetnuti upu ći­
vanje na internetsku stranicu SB-a)). Ako (umetnuti naziv SB-a) ne primi tu izjavu u roku od četiri tjedna, 
pretpostavlja se da su odnosni sudionici odbili ponudu za naknadu štete.  
(e) (umetnuti naziv SB-a) ispla ćuje naknadu štete po primitku sudionikove izjave o prihvatu naknade štete. Na 
ispla ćenu naknadu štetu ne pla ća se kamata.HR 218 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
Dodatak III.  
REFERENTNI OKVIR ZA MIŠLJENJA O SPOSOBNOSTI I O DRŽAVI  
Referentni okvir za mišljenja o sposobnosti za sudionike u sustavu TARGET2  
(umetnuti naziv SB-a)  
(adresa)  
Sudjelovanje u (ime sustava)  
(mjesto)  
(datum)  
Poštovani,  
od nas je zatraženo da damo ovo mišljenje kao (interni ili vanjski) pravni savjetnici (navesti ime sudionika ili sudionikove 
podružnice) u vezi s pitanjima koja proizlaze iz zakonodavstva (jurisdikcije u kojoj sudionik ima poslovni nastan; dalje u 
tekstu: „jurisdikcija”) u vezi sa sudjelovanjem (navesti ime sudionika) (dalje u tekstu: „sudionik”) (uime komponente sustava 
TARGET2) (dalje u tekstu: „sustav”).  
Ovo mišljenje je ograni čeno na zakonodavstvo (jurisdikcije) koje postoji u vrijeme davanja ovog mišljenja. Nismo istražili 
zakonodavstva drugih jurisdikcija koja bi bila osnova za ovo mišljenje i ne izražavamo ili ne podrazumijevamo bilo koje 
stajalište u tom smislu. Sve izjave ili stajališta iznesena u nastavku primjenjuju se s jednakom to čnoš ću i valjanoš ću prema 
zakonodavstvu (jurisdikcije), neovisno o tome djeluje li sudionik pri dostavljanju naloga za pla ćanje ili primanja pla ćanja 
preko svojeg sjedišta ili jedne ili više podružnica s poslovnim nastanom u (jurisdikciji) ili izvan nje.  
I. PREGLEDANI DOKUMENTI  
Za potrebe ovog mišljenja pregledali smo:  
(1) ovjerenu presliku (navesti relevantne isprave o osnivanju) sudionika koji vrijedi/vrijede na dan ovog mišljenja;  
(2) (ako je to primjenjivo) izvadak iz (navesti relevantni sudski registar) i (ako je to primjenjivo) (registar kreditnih 
institucija ili odgovaraju ći registar);  
(3) (u onoj mjeri u kojoj je to primjenjivo) presliku sudionikove dozvole ili drugi dokaz o odobrenju za pružanje 
bankarskih usluga, investicijskih usluga, usluga prijenosa sredstava ili drugih financijskih usluga u (jurisdikciji);  
(4) (ako je to primjenjivo) presliku odluke koju je donijela uprava ili relevantno upravlja čko tijelo sudionika na 
(umetnuti datum), (umetnuti godinu), kojim se dokazuje sudionikova privola za priznanje dokumenata sustava 
kako je niže odre đeno; i  
(5) (navesti sve punomo ći i druge dokumente koji čine ili dokazuju potrebnu ovlast osobe ili osoba koje potpisuju 
relevantne dokumente sustava (kako je niže utvr đeno) u ime sudionika);  
i sve druge dokumente koji se odnose na sudionikovo osnivanje, ovlasti i odobrenja koja su potrebna ili prikladna za 
davanje ovog mišljenja (dalje u tekstu: „sudionikovi dokumenti”).  
Za potrebe ovog mišljenja pregledali smo tako đer: 
(1) (umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta za sudjelovanje u sustavu TARGET2) za sustav od 
(umetnuti datum) (dalje u tekstu: „pravila”); iHR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 219
 
(2) (…).  
Pravila i (…) dalje u tekstu nazivaju se „dokumenti sustava” (i zajedno sa sudionikovim dokumentima „dokumenti”).  
II. PRETPOSTAVKE  
Za potrebe ovog mišljena pretpostavili smo u vezi s dokumentima da:  
(1) dokumenti sustava koji su dostavljeni jesu izvornici ili ovjerene preslike;  
(2) uvjeti iz dokumenata sustava te prava i obveze koje su stvorili važe ći su i pravno obvezuju ći na temelju 
zakonodavstva (umetnuti oznaku države članice sustava) koje je navedeno kao ono koje ih ure đuje i da je 
izbor zakonodavstva (umetnuti oznaku države članice sustava) koje ure đuje dokumente sustava priznat zakono ­
davstvom (umetnuti oznaku države članice sustava);  
(3) sudionikovi dokumenti u okviru su ovlasti i valjano su odobreni, doneseni ili potpisani i, ako je potrebno, 
dostavljeni od strane relevantnih strana; i  
(4) sudionikovi dokumenti obvezuju strane kojima su upu ćeni i da njihovi uvjeti nisu prekršeni.  
III. MIŠLJENJE U VEZI SA SUDIONIKOM  
A. Sudionik je društvo propisno osnovano i registrirano ili na drugi na čin osnovano ili organizirano prema zako ­
nodavstvu (jurisdikcije).  
B. Sudionik ima sve potrebne ovlasti društva za preuzimanje te izvršavanje prava i obveza na temelju dokumenata 
sustava kojih je strana.  
C. Donošenje ili preuzimanje ili izvršavanje prava ili obveza od strane sudionika na temelju dokumenata sustava 
kojih je sudionik strana ni na koji na čin ne će kršiti bilo koju odredbu zakona ili drugih propisa (jurisdikcije) 
mjerodavnih za sudionika ili sudionikove dokumente.  
D. Nikakva dodatna odobrenja, dozvole, suglasnosti, prijave, registracije, javnobilježni čke ovjere ili druge potvrde od 
strane suda ili državnog, sudskog ili tijela javne vlasti koje je nadležno u (jurisdikciji) nisu potrebna od strane 
sudionika u vezi s donošenjem, valjanoš ću ili ovršivoš ću bilo kojeg dokumenta sustava ili preuzimanja ili izvrša ­
vanja prava ili obveza na temelju tih dokumenata.  
E. Sudionik je poduzeo sve potrebne radnje i druge korake potrebne prema zakonodavstvu (jurisdikcije) kako bi 
osigurao da su njegove obveze na temelju dokumenata sustava zakonite, valjanje i obvezuju će. 
Ovo je mišljenje dano na njegov datum i upu ćeno je isklju čivo (umetnuti naziv SB-a) i (sudioniku). Nitko se drugi ne 
može oslanjati na ovo mišljenje i sadržaj ovog mišljenja ne može se razotkriti drugim osobama osim predvi đenih 
primatelja i njihovih pravnih savjetnika bez našeg prethodnog pisanog pristanka, s iznimkom Europske središnje 
banke i nacionalnih središnjih banaka Europskog sustava središnjih banaka (i (nacionalne središnje banke/relevantnih 
regulatornih tijela) (jurisdikcije)).  
S poštovanjem, 
(potpis)  
Referentni okvir za mišljenja o državi za sudionike izvan EGP-a u sustavu TARGET2  
(umetnuti naziv SB-a)  
(adresa)HR 220 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
(ime sustava)  
(mjesto),  
(datum)  
Poštovani,  
od nas je zatraženo da kao (interni ili vanjski) pravni savjetnici (navesti ime sudionika ili sudionikove podružnice) 
(„sudionik”) u vezi s pitanjima koja proizlaze iz zakonodavstva (jurisdikcije u kojoj sudionik ima poslovni nastan; dalje 
u tekstu: „jurisdikcija”) damo ovo mišljenje na temelju zakonodavstva (jurisdikcije) u vezi sa sudjelovanjem sudionika u 
sustavu koji je komponenta sustava TARGET2 (dalje u tekstu: „sustav”). Upu ćivanje na zakonodavstvo (jurisdikcije) ovdje 
uklju čuje sve primjenjive propise (jurisdikcije). Ovdje dajemo mišljenje prema pravu (jurisdikcije), posebno u odnosu na 
sudionika s poslovnim nastanom izvan (umetnuti oznaku države članice sustava) u vezi s pravima i obvezama koje 
proizlaze iz sudjelovanja u sustavu, kao što je izneseno u nadalje odre đenim dokumentima sustava.  
Ovo mišljenje je ograni čeno na zakonodavstvo (jurisdikcije) koje postoji u vrijeme davanja ovog mišljenja. Nismo istražili 
zakonodavstva drugih jurisdikcija koja bi bilo osnova za ovo mišljenje i ne izražavamo ili ne podrazumijevamo bilo koje 
stajalište u tom smislu. Pretpostavili smo da ne postoji ništa u pravu druge jurisdikcije što utje če na ovo mišljenje.  
1. PREGLEDANI DOKUMENTI  
Za potrebe ovog mišljenja pregledali smo niže popisane dokumente i sve druge dokumente koje smo smatrali 
potrebnima ili prikladnima:  
(1) (umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta za sudjelovanje u sustavu TARGET2) za sustav 
od (umetnuti datum) (dalje u tekstu: „pravila”); i  
(2) sve druge dokumente kojima je ure đen sustav i/ili odnos izme đu sudionika i drugih sudionika u sustavu, i 
izme đu sudionika u sustavu i (umetnuti naziv SB-a).  
Pravila i (…) u daljnjem se tekstu nazivaju „dokumenti sustava”.  
2. PRETPOSTAVKE  
Za potrebe ovog mišljenja pretpostavili smo u vezi s dokumentima sustava da:  
(1) dokumenti sustava u okviru su ovlasti i valjano su odobreni, doneseni ili potpisani i, ako je potrebno, 
dostavljeni od strane relevantnih strana; i  
(2) uvjeti iz dokumenata sustava i prava i obveze koje su stvorili važe ći su i pravno obvezuju ći na temelju 
zakonodavstva (umetnuti oznaku države članice sustava) koje je navedeno kao ono koje ih ure đuje i da je 
izbor zakonodavstva (umetnuti oznaku države članice sustava) koje ure đuje dokumente sustava priznat zako ­
nodavstvom (umetnuti oznaku države članice sustava);  
(3) su sudionici u sustavu putem kojega su nalozi za pla ćanje poslani ili su pla ćanja primljena, ili putem kojega su 
sva prava i obveze na temelju dokumenata sustava preuzeta ili izvršena, licencirani za pružanje usluga prijenosa 
sredstava, u svim relevantnim jurisdikcijama; i  
(4) nama dostavljeni dokumenti u preslici ili kao uzorci odgovaraju izvornicima.  
3. MIŠLJENJE  
Na temelju i pod uvjetima iz navedenog, i podložno u svakom slu čaju niže navedenim to čkama, mišljenja smo da:HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 221
 
3.1 Pravni aspekti specifi čni za zemlju (u onoj mjeri u kojoj je to primjenjivo)  
Sljede ća obilježja zakonodavstva (jurisdikcije) u skladu su s obvezama sudionika koje proizlaze iz dokumenata 
sustava i ni na koji ih na čin ne stavljaju izvan snage: (popis pravnih aspekata specifi čnih za zemlju).  
3.2 Op ća pitanja o insolventnosti  
3.2.a.  Vrste postupaka zbog insolventnosti  
Jedina vrsta postupaka zbog insolventnosti (uklju čuju ći nagodbu ili sanaciju) kojima bi sudionik mogao podlijegati 
u (jurisdikciji) obuhva ćaju u okviru ovog mišljenja sve postupke u vezi s kojima sudionikova imovina ili podružnice 
koje ima u (jurisdikciji) jesu sljede će: (popisati postupke na izvornom jeziku i engleski prijevod) (zajedni čki naziv 
„postupak zbog insolventnosti”).  
Osim postupaka zbog insolventnosti sudionik i sva njegova imovina ili podružnice koje ima u (jurisdikciji) mogu u 
(jurisdikciji) podlijegati (navesti privremenu obustavu pla ćanja, posebnu upravu ili druge postupke zbog kojih 
pla ćanja sudioniku i/ili od sudionika mogu biti privremeno obustavljena ili se mogu nametnuti ograni čenja u 
vezi s tim pla ćanjima ili sli čnim postupcima na izvornom jeziku i engleski prijevod) (dalje u tekstu pod zajedni čkim 
nazivom „postupci”).  
3.2.b.  Ugovori u vezi s insolventnoš ću 
(jurisdikcija) ili odre đene politi čke jedinice unutar (jurisdikcije), kako su utvr đene, je/jesu strana sljede ćih ugovora u 
vezi s insolventnoš ću (navesti, ako je to primjenjivo, koji imaju ili mogu imati u činak na ovo mišljenje).  
3.3 Ovršnost dokumenata sustava  
Pod uvjetima iz niže navedenih stajališta, sve su odredbe dokumenata sustava obvezuju će i ovršne u skladu s 
njihovim uvjetima prema zakonodavstvu (jurisdikcije), posebno u slu čaju otvaranja postupka zbog insolventnosti ili 
postupaka u vezi sa sudionikom.  
Mišljenja smo posebno da:  
3.3.a.  Obrada naloga za pla ćanje 
Odredbe o obradi naloga za pla ćanje (popis odjeljka) pravila valjanje su i ovršne. Posebno, svi nalozi za pla ćanje 
obra đeni u skladu s tim odjeljcima su valjani, obvezuju ći i ovršni prema zakonodavstvu (jurisdikcije). Odredba 
pravila koja utvr đuju to čno vrijeme u koje nalozi za pla ćanje, koje sudionik dostavi u sustav, postaju ovršnima i 
neopozivima ((dodati odjeljak pravila)) valjana je, obvezuju ća i ovršna prema zakonodavstvu (jurisdikcije).  
3.3.b.  Nadležnost (umetnuti naziv SB-a) za obavljanje njegovih funkcija  
Otvaranje postupka zbog insolventnosti ili postupka u vezi sa sudionicima ne utje če na nadležnost i ovlasti 
(umetnuti naziv SB-a) koje proizlaze iz dokumenata sustava. Navesti (u onoj mjeri u kojoj je to je primjenjivo) 
da: isto je mišljenje primjenjivo i u vezi sa svim drugim subjektima koji pružaju sudioniku usluge koje su izravne i 
potrebne za sudjelovanje u sustavu, na primjer pružatelj mrežnih usluga).  
3.3.c.  Pravna sredstva u slu čaju neispunjavanja obveza  
(Kada vrijede za sudionika, odredbe sadržane u (popisati odjeljke) pravila u vezi s ubrzanim ispunjavanjem nedos ­
pjelih tražbina, prijebojem tražbina radi upotrebe depozita sudionika, ovrhom zaloga, privremenim i trajnim 
isklju čenjem iz sudjelovanja, tražbinama za zatezne kamate i raskidom sporazuma i transakcija ((umetnuti druge 
relevantne klauzule pravila ili dokumenata sustava)) valjane su i ovršne prema zakonodavstvu (jurisdikcije)).  
3.3.d.  Privremeno i trajno isklju čenje 
Kada vrijede za sudionika, odredbe sadržane u (popisati odjeljke) pravila (u vezi s privremenim ili trajnim isklju če­
njem sudionika iz sudjelovanja u sustavu po otvaranju postupka zbog insolventnosti ili postupaka ili drugih slu čaja 
neispunjavanja obveza, kako je odre đeno u dokumentima sustava, ili ako je sudionik bilo koja vrsta sistemskog 
rizika ili ima ozbiljnih operativnih problema) valjane su i ovršne prema zakonodavstvu (jurisdikcije).  
3.3.e.  Sankcije  
Kada vrijede za sudionika, odredbe sadržane u (popisati odjeljke) pravila u vezi sa sankcijama izre čenim odre đenom 
sudioniku, koji ne može vratiti unutardnevni ili prekono ćni kredit, gdje je primjenjivo, pravodobno, valjane su i 
ovršne prema zakonodavstvu (jurisdikcije).HR 222 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
3.3.f.  Ustupanje prava i obveza  
Prava i obveze sudionika ne mogu se ustupiti, izmijeniti ili na drugi na čin prenijeti od strane sudionika tre ćim 
stranama bez prethodnoga pisanog pristanka (umetnuti naziv SB-a).  
3.3.g.  Izbor mjerodavnog prava i nadležnost  
Odredbe sadržane u (popisati odjeljke) pravila, i posebno u vezi s mjerodavnim pravom, rješavanjem sporova, 
nadležnim sudovima i sudskim dostavama, valjane su i ovršne prema pravu (jurisdikcije).  
3.4 Pobijanje pravnih radnji  
Mišljenja smo da nijedna obveza koja proizlazi iz dokumenata sustava čije ispunjenje ili pridržavanje iste prije 
otvaranja postupka zbog insolventnosti ili postupka u vezi sa sudionikom ne može biti stavljena izvan snage u 
takvom postupku kao pogodovanje, pobojna radnja ili na drugi na čin prema zakonodavstvu (jurisdikcije).  
Posebno, i bez ograni čenja u vezi s navedenim, izražavamo to stajalište u vezi sa svim nalozima za pla ćanje 
dostavljenima od strane bilo kojeg sudionika u sustavu. Naše je stajalište da će odredbe (popisati odjeljke) pravila 
kojima se utvr đuje ovršnost i neopozivost naloga za pla ćanje biti valjane i ovršne i da se nalog za pla ćanje 
dostavljen od strane bilo kojeg sudionika i obra đen u skladu s (popisati odjeljke) pravila ne može staviti izvan 
snage u bilo kojem postupku zbog insolventnosti ili postupku kao pogodovanje, pobojna radnja ili na drugi na čin 
prema zakonodavstvu (jurisdikcije).  
3.5 Zabrana raspolaganja  
Ako sudionikov vjerovnik zahtijeva zabranu raspolaganja (uklju čuju ći nalog za blokadu, nalog za zapljenu ili bilo 
koji drugi javnopravni ili privatnopravni postupak čija je namjena zaštita javnog interesa ili prava sudionikovih 
vjerovnika) – dalje u tekstu: zabrana raspolaganja – prema zakonima (jurisdikcije) od suda ili državnog, sudskog ili 
tijela javne vlasti koje je nadležno u (jurisdikciji), mišljenja smo da (umetnuti analizu i raspravu).  
3.6 Osiguranje (ako je to primjenjivo)  
3.6.a.  Ustupanje prava ili depozita sredstava u svrhe osiguranja, zaloga i/ili repo posla  
Ustupanje u svrhu osiguranja valjano je i ovršno prema zakonima (jurisdikcije). Konkretno, zasnivanje i ovrha 
zaloga ili repo posla prema (umetnuti upu ćivanje na relevantni sporazum sa SB-om) valjano je i ovršno prema 
zakonima (jurisdikcije).  
3.6.b.  Prioritet interesa primatelja ustupljenih prava, založnih vjerovnika ili stranaka u repo poslu u odnosu na interese drugih 
podnositelja zahtjeva  
U slu čaju postupka zbog insolventnosti ili postupka u vezi sa sudionikom, prava ili imovina ustupljeni u svrhu 
osiguranja ili založeni od strane sudionika u korist (umetnuti oznaku SB-a) ili drugih sudionika u sustavu, 
uvrštavaju se u red pla ćanja koji ima prednost u odnosu na zahtjeve svih drugih sudionikovih vjerovnika i ne 
podliježu prioritetu ili vjerovnicima koji imaju prednost pri namirenju.  
3.6.c.  Ostvarenje prava na osiguranje  
U slu čaju postupka zbog insolventnosti ili postupka u vezi sa sudionikom, drugi sudionici u sustavu i (umetnuti 
oznaku SB-a) kao (primatelji ustupljenih prava, založni vjerovnici ili stranke u repo poslu, prema potrebi) mogu 
ovršiti i realizirati sudionikova prava ili imovinu putem radnji (umetnuti oznaku SB-a) u skladu s pravilima.  
3.6.d.  Propisani oblik i registracija  
Ne postoji propisani oblik zahtjeva za ustupanje u svrhu osiguranja ili zasnivanje i ovrhu zaloga ili repo posla na 
sudionikovim pravima ili imovini i nije potrebno za (ustupanje u svrhu osiguranja, zaloga ili repo posla, prema 
potrebi) ili druge pojedinosti takvog (ustupanja u svrhu osiguranja, zaloga ili repo posla, prema potrebi) da se 
registrira ili bude upisan kod suda ili državnog, sudskog ili tijela javne vlasti koje je nadležno u (jurisdikciji).  
3.7 Podružnice (u onoj mjeri u kojoj je to primjenjivo)  
3.7.a.  Mišljenje se primjenjuje na djelovanje preko podružnice  
Sve izjave i stajališta iznesena u vezi sa sudionicima primjenjuju se s jednakom to čnoš ću i valjanoš ću prema 
zakonima (jurisdikcije) u situacijama u kojima sudionik djeluje preko svoje podružnice ili više njih s poslovnim 
nastanom izvan (jurisdikcija).HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 223
 
3.7.b.  Uskla đenost s pravom  
Zakoni (jurisdikcije) se ni u kojem slu čaju ne krše ni preuzimanjem i izvršenjem prava i obveza prema dokumen ­
tima sustava ni dostavljanjem, prijenosom ili primitkom naloga za pla ćanje od strane podružnice sudionika.  
3.7.c.  Potrebna odobrenja  
Ni preuzimanje i izvršenje prava i obveza prema dokumentima sustava niti dostavljanje, prijenos ili primitak naloga 
za pla ćanje od strane podružnice sudionika ne zahtijevaju bilo kakvo dodatno odobrenje, dozvole, suglasnosti, 
prijave, registracije, javnobilježni čke ovjere ili druge potvrde od strane suda ili državnog, sudskog ili tijela javne 
vlasti koje je nadležno u (jurisdikciji).  
Ovo je mišljenje dano na njegov datum i upu ćeno je isklju čivo (umetnuti naziv SB-a) i (sudioniku). Nitko se drugi ne 
može oslanjati na ovo mišljenje i sadržaj ovog mišljenja ne može se razotkriti drugim osobama osim predvi đenih 
primatelja i njihovih pravnih savjetnika bez našeg prethodnog pisanog pristanka, s iznimkom Europske središnje 
banke i nacionalnih središnjih banaka Europskog sustava središnjih banaka (i (nacionalne središnje banke/relevantnih 
regulatornih tijela) (jurisdikcije)).  
S poštovanjem, 
(potpis)HR 224 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
Dodatak IV.  
POSTUPAK NEPREKINUTOG POSLOVANJA I POSTUPAK PRI NEPREDVIDIVIM DOGA ĐAJIMA  
1. Op će odredbe  
(a) Ovim Dodatkom utvr đuju se pravila izme đu (umetnuti naziv SB-a) i sudionika ili podsustava, ako jedna ili više 
komponenti SSP-a ili telekomunikacijska mreža padne ili ih pogodi neuobi čajeni vanjski doga đaj ili ako pad utje če 
na bilo kojeg sudionika ili podsustav.  
(b) Sva upu ćivanja na vremena navedena u ovom Dodatku odnose se na lokalno vrijeme u sjedištu ESB-a odnosno 
srednjoeuropsko vrijeme (SEV (  1 )). 
2. Mjere za neprekinuto poslovanje i izvanrednu obradu  
(a) U slu čaju nastupa neuobi čajenog vanjskog doga đaja i/ili pada SSP-a ili telekomunikacijske mreže, što utje če na 
redovan rad sustava TARGET2, (umetnuti naziv SB-a) je ovlašten usvojiti mjere za neprekinuto poslovanje i 
izvanrednu obradu.  
(b) Sljede će glavne mjere za neprekinuto poslovanje i izvanrednu obradu dostupne su u sustavu TARGET2:  
i. premještanje rada SSP-a na alternativnu lokaciju;  
ii. promjena radnog vremena SSP-a; i  
iii. pokretanje izvanredne obrade vrlo kriti čnih i kriti čnih pla ćanja, kao što je utvr đeno u stavku 6. to čkama 
(c) i (d).  
(c) U vezi s mjerama za neprekinuto poslovanje i izvanrednu obradu, (umetnuti naziv SB-a) ima potpuno diskrecijsko 
pravo odlu čiti ho će li i koje mjere usvojiti radi namire naloga za pla ćanje.  
3. Obavješ ćivanje u slu čaju izvanrednih doga đaja 
(a) Informacije o padu SSP-a i/ili neuobi čajenom vanjskom doga đaju dostavljaju se sudionicima doma ćim komunika ­
cijskim kanalima, ICM-om i sustavom T2IS. Posebno, obavijesti sudionicima obuhva ćaju sljede će informacije:  
i. opis doga đaja; 
ii. o čekivana odgoda u obradi (ako je poznato);  
iii. informacije o ve ć poduzetim mjerama; i  
iv. savjet sudionicima.  
(b) Osim toga, (umetnuti naziv SB-a) može obavijestiti sudionike o bilo kojem postoje ćem ili o čekivanom doga đaju 
koji bi mogao utjecati na redovan rad sustava TARGET2.  
4. Premještanje rada SSP-a na alternativnu lokaciju  
(a) U slu čaju nastupa bilo kojeg doga đaja iz stavka 2. to čke (a) rad SSP-a može se premjestiti na alternativnu lokaciju 
unutar istog podru čja ili na drugo podru čje. 
(b) U slu čaju premještaja rada SSP-a na drugo podru čje sudionici nastoje što je više mogu će uskladiti svoje pozicije do 
to čke pada ili nastupa neuobi čajenog vanjskog doga đaja i pružiti (umetnuti naziv SB-a) sve relevantne informacije s 
tim u vezi.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 225  
( 1 ) SEV uzima u obzir promjene u srednjoeuropskom ljetnom vremenu.
 5. Promjena radnog vremena  
(a) Dnevna obrada sustava TARGET2 može se produžiti ili se može odgoditi po četak novog radnog dana. Za vrijeme 
produženog vremena rada sustava TARGET2 nalozi za pla ćanje se obra đuju u skladu s (umetnuti upu ćivanje na 
odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta), podložno izmjenama sadržanima u ovom Dodatku.  
(b) Dnevna obrada može se produžiti i time se može odgoditi kraj radnog vremena, ako se pad SSP-a dogodio tijekom 
dana, ali je riješen prije 18.00. Takva odgoda kraja radnog vremena u uobi čajenim okolnostima ne će premašiti dva 
sata i najavljena je sudionicima što je prije mogu će. Ako je takva odgoda najavljena prije 16.50, izme đu zaklju ­ 
čivanja naloga za pla ćanje klijenata i me đubankovnih naloga za pla ćanje mora biti najmanje jedan sat. Kada se 
takva odgoda najavi, ne može se povu ći. 
(c) Zatvaranje se odga đa u slu čaju kada se pad SSP-a dogodio prije 18.00 i nije riješen do 18.00. (umetnuti naziv SB-a) 
odmah obavješ ćuje sudionike o odgodi zatvaranja.  
(d) Po ponovnoj uspostavi SSP-a moraju se poduzeti sljede ći koraci:  
i. (umetnuti naziv SB-a) nastoji namiriti sva pla ćanja u redu u roku od jednog sata; to vrijeme se skra ćuje na 
30 minuta u slu čaju da se pad SSP-a dogodio u 17.30 ili kasnije (u slu čajevima kada je pad SSP-a ve ć trajao u 
18.00);  
ii. Kona čna stanja sudionika utvr đuju se u roku od jednog sata; to vrijeme se skra ćuje na 30 minuta u slu čaju da 
se pad SSP-a dogodio u 17.30 ili kasnije u slu čajevima kada je pad SSP-a ve ć trajao u 18.00;  
iii. Po zaklju čivanju me đubankovnih pla ćanja izvodi se obrada na kraju dana, uklju čuju ći upotrebu stalno raspo ­
loživih mogu ćnosti Eurosustava.  
(e) Podsustavi koji zahtijevaju likvidnost rano ujutro moraju osigurati na čine savladavanja situacija u kojima se dnevna 
obrada ne može pokrenuti na vrijeme zbog pada SSP-a prethodnog dana.  
6. Izvanredna obrada  
(a) Ako smatra potrebnim, (umetnuti naziv SB-a) inicira izvanrednu obradu naloga za pla ćanje u modulu za izvan ­
redne mjere SSP-a. U tim se slu čajevima sudionicima pruža samo najniža razina usluga. (umetnuti naziv SB-a) 
obavješ ćuje sudionike o po četku izvanredne obrade pomo ću svih raspoloživih komunikacijskih sredstava.  
(b) Kod izvanredne obrade (umetnuti naziv SB-a) ru čno obra đuje naloge za pla ćanje.  
(c) Sljede ća se pla ćanja smatraju „vrlo kriti čnima” i (umetnuti naziv SB-a) ih nastoji obraditi prema svojim mogu ćno ­
stima u izvanrednim situacijama:  
i. pla ćanja vezana uz CLS Bank International;  
ii. namira EURO1 na kraju dana;  
iii. maržni poziv središnje druge ugovorne strane.  
(d) Sljede će se vrste pla ćanja smatraju „kriti čnima” i (umetnuti naziv SB-a) može odlu čiti inicirati izvanrednu obradu u 
vezi s njima:  
i. pla ćanja u vezi s namirom u realnom vremenu povezanih sustava namire vrijednosnih papira; i  
ii. dodatna pla ćanja, ako je potrebno za izbjegavanje sistemskog rizika.  
(e) Sudionici dostavljaju naloge za pla ćanje na izvanrednu obradu te se obavješ ćivanje primatelja pla ćanja provodi 
preko (umetnuti komunikacijska sredstva). Informacije u vezi sa stanjem ra čuna te tere ćenjem i odobrenjem ra čuna 
mogu se dobiti preko (umetnuti naziv SB-a).HR 226 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
(f) Nalozi za pla ćanje koji su ve ć dostavljeni u sustav TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i čekaju u redu mogu 
tako đer pro ći izvanrednu obradu. U tim slu čajevima (umetnuti naziv SB-a) nastoji izbje ći dvostruku obradu naloga 
za pla ćanje, ali sudionici snose rizik te dvostruke obrade ako se ona dogodi.  
(g) Za izvanrednu obradu naloga za pla ćanje sudionici pružaju dodatno osiguranje. Za vrijeme izvanredne obrade 
ulazna izvanredna pla ćanja mogu se upotrebljavati za financiranje izlaznih izvanrednih pla ćanja. Za potrebe 
izvanredne obrade (umetnuti naziv SB-a) ne mora uzeti u obzir dostupnu likvidnost sudionika.  
7. Padovi vezani uz sudionike ili podsustave  
(a) U slu čaju da sudionik ima problem koji ga spre čava u namiri pla ćanja u sustavu TARGET2, njegova je odgovornost 
riješiti problem. Sudionik može upotrijebiti interno rješenje ili ICM funkcionalnost, odnosno pri čuvna pla ćanja za 
preraspore đivanje likvidnosti i pri čuvna izvanredna pla ćanja (CLS, EURO1, avansna sredstva STEP2).  
(b) Ako sudionik odlu čiti upotrijebiti ICM funkcionalnost za izvršenje pri čuvnih pla ćanja za preraspore đivanje likvid ­
nosti, (umetnuti naziv SB-a) na sudionikov zahtjev otvara tu funkcionalnost preko ICM-a. Ako sudionik zatraži, 
(umetnuti naziv SB-a) odašilje ICM poruku radi obavješ ćivanja drugih sudionika o sudionikovoj upotrebi pri čuvnih 
pla ćanja za preraspore đivanje likvidnosti. Sudionik je odgovoran za slanje takvih pri čuvnih pla ćanja za preraspo ­
ređivanje likvidnosti isklju čivo drugim sudionicima s kojima se dvostrano sporazumio o upotrebi takvih pla ćanja i 
za sve daljnje korake u vezi s tim pla ćanjima.  
(c) Ako su mjere navedene u to čki (a) iscrpljene ili ako su neu činkovite, sudionik može zatražiti podršku od (umetnuti 
naziv SB-a).  
(d) U slu čaju da pad utje če na podsustav, taj podsustav je odgovoran za rješavanje pada. Ako podsustav zatraži, 
(umetnuti naziv SB-a) može djelovati u njegovo ime. (umetnuti naziv SB-a) ima diskrecijsko pravo odlu čiti kakvu 
će podršku pružiti podsustavu, pa i za vrijeme no ćnih operacija podsustava. U nepredvidivim situacijama mogu se 
usvojiti sljede će mjere:  
i. podsustav inicira čista pla ćanja, odnosno pla ćanja koja nisu povezana s temeljnom transakcijom, preko su čelja 
za sudionike;  
ii. (umetnuti naziv SB-a) stvara i/ili obra đuje XML upute/datoteke uime podsustava; i/ili  
iii. (umetnuti naziv SB-a) provodi čista pla ćanja uime podsustava.  
(e) Podrobnije mjere u nepredvidivim situacijama u vezi s podsustavima sadržane su u dvostranim sporazumima 
izme đu (umetnuti naziv SB-a) i relevantnog podsustava.  
8. Druge odredbe  
(a) U slu čaju da su odre đeni podaci nedostupni zbog jednog ili više doga đaja iz stavka 3. to čke (a), (umetnuti naziv 
SB-a) je ovlašten zapo četi ili nastaviti obradu naloga za pla ćanje i/ii upravljati sustavom TARGET2-(umetnuti 
oznaku SB-a/zemlje) na temelju posljednjih dostupnih podataka, kako je odredio (umetnuti naziv SB-a). Ako 
(umetnuti naziv SB-a) zahtijeva, sudionici i podsustavi ponovo dostavljaju njihove poruke FileAct/Interact ili 
poduzimaju sve druge radnje koje (umetnuti naziv SB-a) smatra prikladnima.  
(b) U slu čaju pada (umetnuti naziv SB-a), neke ili sve njegove tehni čke funkcije u odnosu na sustav TARGET2- 
(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) mogu obavljati druge središnje banke Eurosustava.  
(c) (umetnuti naziv SB-a) može zahtijevati da sudionici sudjeluju u redovnim ili  ad hoc  provjerama mjera za nepre ­
kinuto poslovanje i izvanrednu obradu, osposobljavanju ili drugim preventivnim rješenjima, koje (umetnuti naziv 
SB-a) smatra potrebnima. Sve troškove koji nastanu za sudionike kao posljedica tih provjera ili drugih rješenja 
snose isklju čivo sami sudionici.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 227
 
Dodatak V.  
RASPORED RADA  
1. Sustav TARGET2 radi u sve dane, osim subote, nedjelje, Nove godine, Velikog petka i Uskrsnog ponedjeljka (prema 
važe ćem kalendaru u sjedištu ESB-a), prvog svibnja, Boži ća i 26. prosinca.  
2. Referentno vrijeme za sustav je lokalno vrijeme u sjedištu ESB-a, odnosno SEV.  
3. Teku ći radni dan po činje nave čer prethodnoga radnog dana i te če prema sljede ćem rasporedu:  
Vrijeme  Opis  
6.45 – 7.00  Poslovni prozor za pripremu dnevnih operacija (*)  
7.00 – 18.00  Dnevna obrada  
17.00  Zaklju čivanje pla ćanja klijenata, odnosno pla ćanja kod kojih nalogo ­
davac i/ili korisnik pla ćanja nisu izravni ili neizravni sudionici kao što 
je sustav utvrdio upotrebom poruke MT 103 ili MT 103+  
18.00  Zaklju čivanje me đubankovnih pla ćanja odnosno pla ćanja razli čitih od 
pla ćanja klijenata  
18.00 – 18.45 (**)  Obrada na kraju dana  
18.15 (**)  Op će zaklju čivanje za upotrebu stalno raspoloživih mogu ćnosti  
(Kratko nakon) 18.30 (***)  Podaci za ažuriranje ra čunovodstvenih sustava dostupni su središnjim 
bankama  
18.45 – 19.30 (***)  Obrada na po četku dana (novi radni dan)  
19.00 (***) – 19.30 (**)  Stavljanje na raspolaganje likvidnosti na PM ra čunu  
19.30 (***)  Poruka „po četak postupka” i namira trajnih naloga za prijenos likvid ­
nosti s PM ra čuna na podra čune/zrcalne ra čune (namira vezana uz 
podsustav)  
19.30 (***) – 22.00  Izvršenje dodatnih prijenosa likvidnosti preko ICM-a prije nego što 
podsustav pošalje poruku „po četak ciklusa”; razdoblje namire za 
no ćne operacije podsustava (samo za postupak namire 6 podsustava)  
22.00 – 1.00  Razdoblje tehni čkog održavanja  
1.00 – 7.00  Postupak namire no ćnih operacija podsustava (samo za postupak 
namire 6 podsustava)  
(*) Dnevne operacije zna če dnevnu obradu i obradu na kraju dana. 
(**) Završava 15 minuta kasnije posljednjeg dana razdoblja održavanja pri čuva Eurosustava. 
(***) Zapo činje 15 minuta kasnije posljednjeg dana razdoblja održavanja pri čuva Eurosustava.  
4. ICM je dostupan za prijenose likvidnosti od 19.30 (  1 ) do 18.00 sljede ćega dana, osim za vrijeme razdoblja tehni čkog 
održavanja od 22.00 do 1.00.  
5. Radno vrijeme može se promijeniti u slu čaju da su mjere za neprekinuto poslovanje usvojene u skladu sa stavkom 5. 
Dodatka IV.HR 228 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7  
( 1 ) Zapo činje 15 minuta kasnije posljednjeg dana razdoblja održavanja pri čuva Eurosustava.
 Dodatak VI.  
POPIS NAKNADA I IZDAVANJE RA ČUNA  
Naknade za izravne sudionike  
1. Mjese čna naknada za obradu naloga za pla ćanje u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) za izravne 
sudionike, ovisno o tome koju je opciju izabrao izravni sudionik, iznosi:  
(a) 150 EUR po PM ra čunu i jedinstvena naknada po transakciji (knjiženje na teret) u iznosu od 0,80 EUR; ili  
(b) 1 875 EUR po PM ra čunu i jedinstvena naknada po transakciji (knjiženje na teret) utvr đena na temelju opsega 
transakcija (broj obra đenih jedinica) mjese čno, kako slijedi:  
Raspon  Od  Do  Cijena (EUR)  
1 1  10 000  0,60  
2 10 001  25 000  0,50  
3 25 001  50 000  0,40  
4 50 001  100 000  0,20  
5 više od 100 000  —  0,125  
Prijenosi likvidnosti izme đu sudionikova PM ra čuna i njegovih podra čuna ne podliježu naknadi.  
2. Mjese čna naknada za pristup za više adresata iznosi 80 EUR za svaku osmeroznamenkastu BIC adresu razli čitu od 
BIC-a ra čuna izravnog sudionika.  
3. Dodatna mjese čna naknada za izravne sudionike koji ne žele da se BIC njihova ra čuna objavi u imeniku sustava 
TARGET2 iznosi 30 EUR po ra čunu.  
4. Mjese čna naknada za svaku registraciju neizravnog sudionika od strane izravnog sudionika u imeniku sustava 
TARGET2 iznosi 20 EUR.  
5. Jednokratna naknada za svaku registraciju imatelja dostupnog BIC-a, za podružnice izravnih i neizravnih sudionika, 
podružnice korespondenata i imatelja dostupnog BIC-a, koji su članovi iste grupe, kao što je odre đeno u članku 1., u 
imeniku sustava TARGET2 iznosi 5 EUR.  
6. Mjese čna naknada za svaku registraciju imatelja dostupnog BIC-a za korespondenta u imeniku sustava TARGET2 
iznosi 5 EUR.  
Naknade za udruživanje likvidnosti  
7. Za na čin CAI mjese čna naknada iznosi 100 EUR za svaki ra čun uklju čen u grupu.  
8. Za na čin AL mjese čna naknada iznosi 200 EUR za svaki ra čun uklju čen u grupu AL. Ako grupa AL upotrebljava 
na čin CAI, ra čuni koji nisu uklju čeni u na čin AL pla ćaju mjese čnu naknadu CAI u iznosu od 100 EUR po ra čunu.  
9. I za na čin AL i za na čin CAI za sva pla ćanja sudionika u grupi upotrebljava se degresivna struktura naknada za 
transakcije utvr đena u tablici iz stavka 1. to čke (b) kao da su pla ćanja poslana s jednog sudionikova ra čuna.  
10. Mjese čnu naknadu u iznosu od 1 875 EUR iz stavka 1. to čke (b) pla ća odnosni voditelj grupe, a mjese čnu naknadu 
od 150 EUR iz stavka 1. to čke (a) pla ćaju svi drugi članovi grupe. Ako je grupa AL dio grupe CAI, a voditelj grupe 
AL je isti kao i voditelj grupe CAI, mjese čna naknada u iznosu od 1 875 EUR pla ća se samo jednom. Ako je grupa 
AL dio grupe CAI, a voditelj grupe CAI razli čit je od voditelja grupe AL, voditelj grupe CAI pla ća dodatnu mjese čnu 
naknadu u iznosu od 1 875 EUR. U tim slu čajevima ra čun za ukupne naknade za sve ra čune u grupi CAI (uklju čuju ći 
ra čune grupe AL) šalje se voditelju grupe CAI.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 229
 
Izdavanje ra čuna  
11. Ako su sudionici izravni, primjenjuju se sljede ća pravila za izdavanje ra čuna. Izravni sudionik (voditelj grupe AL ili 
voditelj grupe CAI u slu čaju da se upotrebljavaju na čini AL ili CAI) prima ra čun za prethodni mjesec sa specifika ­
cijom naknada koje se pla ćaju, najkasnije do petog radnog dana sljede ćeg mjeseca. Pla ćanje se provodi najkasnije 
desetog radnog dana tog mjeseca na ra čun koji je naveo (umetnuti naziv SB-a) i na teret PM ra čuna tog sudionika.HR 230 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
Dodatak VII.  
SPORAZUM O AGREGIRANOJ LIKVIDNOSTI – VARIJANTA A  
Obrazac za upotrebu na čina AL od strane više od jedne kreditne institucije  
Izme đu, s jedne strane:  
(sudionika), imatelj PM ra čuna br. (…), kod (umetnuti naziv SB-a) zastupan po (…), kao (…),  
(sudionika), imatelj PM ra čuna br. (…), kod (umetnuti naziv SB-a) zastupan po (…), kao (…),  
(sudionika), imatelj PM ra čuna br. (…), kod (umetnuti naziv SB-a) zastupan po (…), kao (…),  
(dalje u tekstu: „ članovi grupe AL”) i s druge strane, (umetnuti naziv AL NSB-a) (umetnuti naziv AL NSB-a) (umetnuti 
naziv AL NSB-a) (dalje u tekstu: „AL nacionalne središnje banke”)  
(članovi grupe AL i AL nacionalne središnje banke dalje u tekstu pod zajedni čkim nazivom „strane”)  
Budu ći da:  
(1) Sustav TARGET2 se u smislu pravne strukture sastoji od više platnih sustava, a svaki od njih odre đen je kao sustav 
na temelju mjerodavnog nacionalnog zakonodavstva kojim se prenosi Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i 
Vije ća od 19. svibnja 1998. o kona čnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih 
papira (  1 ). 
(2) Sudionici u jednoj ili više komponenti sustava TARGET2 mogu pod odre đenim uvjetima utvr đenima u odnosnim 
uvjetima za sudjelovanje u komponentama sustava TARGET2 osnovati grupu AL, pri čemu se agregira likvidnost 
na PM ra čunima članova grupe AL.  
(3) Agregiranje likvidnosti omogu ćuje članovima grupe AL namiru naloga za pla ćanje u iznosu koji premašuje 
dostupnu likvidnost na njihovim odnosnim PM ra čunima, pod uvjetom da ukupna vrijednost svih tih naloga 
za pla ćanje ne premašuje agregirani iznos dostupne likvidnosti na svim tim PM ra čunima. Posljedi čno negativno 
stanje na jednom ili više tih PM ra čuna čini unutardnevni kredit, čije je stavljanje na raspolaganje ure đeno 
odnosnim nacionalnim odredbama, a podložno je izmjenama utvr đenima u ovom sporazumu; posebno, nega ­
tivno stanje osigurano je dostupnom likvidnoš ću na PM ra čunima drugih članova grupe AL.  
(4) Namjena ovog mehanizma nije spojiti razli čite PM ra čune, koji uz ograni čenja opisana u ovom sporazumu 
nastavljaju imati isklju čivo njihovi odnosni imatelji.  
(5) Cilj je takvog mehanizma izbje ći fragmentaciju likvidnosti u razli čitim komponentama sustava TARGET2 i 
pojednostaviti upravljanje likvidnoš ću unutar grupe kreditnih institucija.  
(6) Ovaj mehanizam poboljšava op ću u činkovitost namire pla ćanja u sustavu TARGET2.  
(7) (Sudionik), (sudionik) i (sudionik) povezani su sa sustavom TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje), sustav 
TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i sustav TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i obvezani su (umet ­
nuti upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta) od (umetnuti relevantne datume),  
Strane su se sporazumjele o sljede ćem: 
Članak 1.  
Učinak ovog sporazuma  
Ovaj sporazum i bilo koja njegova izmjena proizvode u činak samo ako upravljaju ći NSB, nakon što dobije informacije ili 
dokumente koje smatra potrebnima, potvrdi u pisanom obliku da su ovaj sporazum ili njegove izmjene u skladu sa 
zahtjevima utvr đenima u odnosnim uvjetima za sudjelovanje u komponentama sustava TARGET2.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 231  
( 1 ) SL L 166., 11.6.1998., str. 45.
 Članak 2.  
Uzajamni interes članova grupe AL i AL nacionalnih središnjih banaka  
1. Članovi grupe AL izri čito izjavljuju i priznaju da njihovo sklapanje ovog sporazuma služi uzajamnim gospodarskim, 
socijalnim i financijskim interesima s obzirom na to da se nalozi za pla ćanje svih članova grupe AL mogu namiriti u 
njihovim odnosnim komponentama sustava TARGET2, do iznosa koji odgovara dostupnoj likvidnosti na svim PM 
ra čunima članova grupe AL. To omogu ćuje korištenje likvidnosti dostupne u drugim komponentama sustava TARGET2.  
2. AL nacionalne središnje banke imaju uzajamni interes u stavljanju na raspolaganje unutardnevnoga kredita člano ­
vima grupe AL, s obzirom na to da se time promi če op ća u činkovitost namire pla ćanja u sustavu TARGET2. Unutard ­
nevni kredit je osiguran u skladu s člankom 18. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke s 
obzirom na to da je negativno stanje, koje potje če od izvršenja naloga za pla ćanje, pokriveno dostupnom likvidnoš ću na 
PM ra čunima, koje drugi članovi grupe AL imaju kod njihovih odnosnih AL nacionalnih središnjih banaka i koji su dani 
kao osiguranje za ispunjavanje obveza bilo kojeg člana grupe AL prema AL nacionalnim središnjim bankama.  
Članak 3.  
Prava i obveze članova grupe AL  
1. Članovi grupe AL solidarno su odgovorni prema svim AL nacionalnim središnjim bankama u vezi sa svim tražbi ­
nama koje proizlaze iz namire naloga za pla ćanje bilo kojeg člana grupe AL u njihovim odnosnim komponentama 
sustava TARGET2. Članovi grupe AL ne smiju se pouzdati ni u jedan dogovor unutar grupe o podjeli odgovornosti radi 
izbjegavanja odgovornosti prema AL nacionalnim središnjim bankama u vezi s agregiranjem svih navedenih odgovornosti.  
2. Ukupna vrijednost svih naloga za pla ćanje koje su namirili članovi grupe AL preko njihovih PM ra čuna ne smije 
premašiti agregirani iznos sve dostupne likvidnosti na svim takvim PM ra čunima.  
3. Članovi grupe AL ovlašteni su upotrebljavati na čin CAI opisan u (umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi 
Uskla đenih uvjeta).  
4. Članovi grupe AL osiguravaju postojanje unutarnjeg sporazuma izme đu njih koji sadrži, me đu ostalim:  
(a) pravila o unutarnjoj organizaciji grupe AL;  
(b) uvjete pod kojima voditelj grupe AL ima dužnost izvještavanja članova grupe AL;  
(c) troškove na čina AL (uklju čuju ći njihovu raspodjelu izme đu članova grupe AL); i  
(d) naknade pla ćene kao remuneracija izme đu članova grupe AL za usluge na temelju sporazuma AL i pravila o izra čunu 
financijskih naknada.  
S iznimkom to čke (d), članovi grupe AL mogu odlu čiti ho će li razotkriti unutarnji sporazum ili njegove dijelove AL 
nacionalnim središnjim bankama. Članovi grupe AL razotkrivaju AL nacionalnim središnjim bankama informacije nave ­
dene u to čki (d).  
Članak 4.  
Prava i obveze AL nacionalnih središnjih banaka  
1. Kada član grupe AL dostavi nalog za pla ćanje njegovoj odnosnoj komponenti sustava TARGET2 u iznosu koji 
premašuje dostupnu likvidnost na PM ra čunu tog člana grupe AL, njegov odnosni AL NSB odobrava unutardnevni kredit 
koji je osiguran dostupnom likvidnoš ću na drugim PM ra čunima koje ima član grupe AL kod njegovog odnosnog AL 
NSB-a ili na PM ra čunima koje imaju drugi članovi grupe AL kod njihovih odnosnih AL nacionalnih središnjih banaka. 
Takav unutardnevni kredit ure đen je pravilima koja vrijede za stavljanje na raspolaganje unutardnevnoga kredita od strane 
tog AL NSB-a.  
2. Nalozi za pla ćanje koje dostavi bilo koji član grupe AL i koji bi mogli premašiti dostupnu likvidnost na svim PM 
ra čunima članova grupe AL čekaju u redu dok ne bude dostupna dovoljna likvidnost.  
3. Osim otvaranja postupka zbog insolventnosti protiv jednog ili više članova grupe AL, AL NSB može od svakog 
člana grupe AL zatražiti potpuno ispunjavanje svih obveza koje proistje ču iz namire naloga za pla ćanje bilo kojeg člana 
grupe AL u njegovoj komponenti sustava TARGET2.HR 232 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
Članak 5.  
Odre đivanje i uloga voditelja grupe AL  
1. Članovi grupe AL ovime odre đuju kao voditelja grupe AL (navesti sudionika odre đenog kao voditelja grupe AL) koji 
je mjesto za kontakt za sva administrativna pitanja u vezi s grupom AL.  
2. Svi članovi grupe AL pružaju njihovom odnosnom AL NSB-u, kao i voditelju grupe AL, sve informacije koje mogu 
utjecati na valjanost, ovršnost i provedbu ovog sporazuma, uklju čuju ći bez ograni čenja sve izmjene ili prekid veza izme đu 
članova grupe AL koje su potrebne za postupanje u skladu s definicijom grupe utvr đene u (umetnuti upu ćivanje na 
relevantne odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta), nastup bilo kojeg slu čaja neispunjavanja obveza u smislu (umetnuti 
upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta) ili bilo koji drugi doga đaj koji može utjecati na valjanost i/ili 
ovršnost (umetnuti upu ćivanje na odredbe o zalogu, kona čnom netiranju ili bilo koje druge relevantne odredbe o 
provedbi Uskla đenih uvjeta).  
3. Voditelj grupe AL odmah prenosi upravljaju ćem NSB-u sve informacije opisane u stavku 2. koje se odnose na njega 
ili bilo kojeg drugog člana grupe AL.  
4. Voditelj grupe AL odgovoran je u vezi s dnevnim nadzorom likvidnosti dostupne unutar grupe AL.  
5. Voditelj grupe AL mora imati punomo ć za PM ra čune članova grupe AL i ponajprije djelovati kao zastupnik članova 
grupe AL u vezi sa sljede ćim operacijama:  
(a) sve operacije ICM-a u vezi s PM ra čunima članova grupe AL, uklju čuju ći, ali ne ograni čavaju ći se na bilo koju 
promjenu prioriteta naloga za pla ćanje, opoziv, promjenu vremena namire, prijenos likvidnosti (uklju čuju ći s podra ­ 
čuna i na njih), ponovno raspore đivanje transakcija koje čekaju u redu, rezervaciju likvidnosti u vezi s grupom AL, te 
odre đivanje i promjene ograni čenja u vezi s grupom AL;  
(b) sve transakcije likvidnosti na kraju dana izme đu PM ra čuna članova grupe AL koje osiguravaju da sva stanja na PM 
ra čunima članova grupe AL budu izravnata, tako da nijedan od tih ra čuna nema negativno stanje na kraju dana, ili, 
kada je primjenjivo, negativno stanje koje nije osigurano prihvatljivim osiguranjem (dalje u tekstu: „izravnanje”);  
(c) op će upute prema kojima se provodi automatsko izravnavanje, odnosno utvr đuje slijed PM ra čuna članova grupe AL s 
dostupnom likvidnoš ću, koji se terete unutar izravnavanja;  
(d) u nedostatku izri čitih uputa od strane voditelja grupe AL, kako je utvr đeno u to čkama (b) i (c), automatsko izravna ­
vanje provodi se po čevši s PM ra čunom s najvišim pozitivnim stanjem prema PM ra čunu s najvišim negativnim 
stanjem.  
Ista mjerila koja su odre đena u to čkama (c) i (d) upotrebljavaju se pri nastupanju razloga za provo đenje ovrhe, kako je 
odre đen u (umetnuti upu ćivanje na relevantne odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta).  
6. Članovi grupe AL izri čito se odri ču svih prava koje mogu imati prema voditelju grupe AL prema (umetnuti, ako je 
to primjenjivo, upu ćivanje na relevantne odredbe nacionalnog propisa), koja proistje ču iz kombinacije svojstva tog 
voditelja kao imatelja PM ra čuna i člana grupe AL u njegovom svojstvu voditelja grupe AL.  
Članak 6.  
Uloga upravljaju ćeg NSB-a  
1. Upravljaju ći NSB mjesto je za kontakt za sva administrativna pitanja u vezi s grupom AL.  
2. Sve AL nacionalne središnje banke moraju odmah pružiti upravljaju ćem NSB-u sve informacije u vezi s njihovim 
odnosnim članovima grupe AL koje mogu utjecati na valjanost, ovršnost i provedbu ovog sporazuma, uklju čuju ći, ali ne 
ograni čavaju ći se na sve izmjene ili prekid veza izme đu članova grupe AL koje su potrebne za postupanje u skladu s 
definicijom grupe, nastup bilo kojeg slu čaja neispunjavanja obveza u smislu (umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi 
Uskla đenih uvjeta) ili doga đaje koji mogu utjecati na valjanost i/ili ovršnost (umetnuti upu ćivanje na odredbe o zalogu, 
kona čnom netiranju ili bilo koje druge relevantne odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta).HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 233
 
3. Upravljaju ći NSB ima pristup svim relevantnim informacijama u vezi sa svim PM ra čunima članova grupe AL, 
uklju čuju ći, ali ne ograni čavaju ći se na informacije u vezi sa svim kreditnim linijama, stanjem, ukupnim prometom, 
namirenim pla ćanjima, pla ćanjima koja čekaju u redu kao i informacijama o ograni čenjima i rezervacijama likvidnosti 
članova grupe AL.  
Članak 7.  
Trajanje i otkaz ovog sporazuma  
1. Ovaj sporazum sklapa se na neodre đeno vrijeme.  
2. Svaki od članova grupe AL može jednostrano otkazati sudjelovanje u ovom sporazumu pridržavaju ći se otkaznog 
roka od 14 dana, o čemu mora pisanim putem obavijestiti AL NSB, u čijoj komponenti sustava TARGET2 sudjeluje, kao i 
upravljaju ći NSB. Upravljaju ći NSB potvr đuje tom članu grupe AL datum njegovog otkaza sudjelovanja u sporazumu AL i 
obavješ ćuje o tom datumu sve AL nacionalne središnje banke koje će obavijestiti njihove članove grupe AL. Ako je taj 
član grupe AL bio voditelj grupe AL, ostali članovi grupe AL odmah imenuju novog voditelja grupe AL.  
3. Ovaj sporazum ili sudjelovanje bilo kojeg člana grupe AL u ovom sporazumu, ovisno o slu čaju, automatski se 
otkazuje bez prethodne obavijesti i s trenutnim u činkom ako nastupi jedan ili više od sljede ćih doga đaja: 
(a) izmjena ili prekid veza izme đu članova grupe AL koje su potrebne za postupanje u skladu s definicijom grupe 
utvr đene u (umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta) ili koje utje ču na jednog ili više 
članova grupe AL; i/ili  
(b) svi članovi grupe AL ili jedan ili više članova grupe AL više ne ispunjavaju sve druge zahtjeve za upotrebu na čina AL, 
kako su opisani u (umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta).  
4. Neovisno o nastupu bilo kojeg doga đaja opisanog u stavku 3., nalog za pla ćanje koji je ve ć dostavljen od strane bilo 
kojeg člana grupe AL u relevantnu komponentu sustava TARGET2 ostaje valjan i ovršan u odnosu na sve članove grupe 
AL i AL nacionalne središnje banke. (umetnuti ako je relevantno: Osim toga, (umetnuti upu ćivanje na odredbe o zalogu 
i/ili kona čnom netiranju ili bilo koje druge relevantne odredbe o osiguranju) ostaju valjane nakon otkaza ovog sporazuma 
sve dok članovi grupe AL u cijelosti ne izravnaju sve negativne pozicije na PM ra čunima, čija je likvidnost agregirana.  
5. Ne dovode ći u pitanje stavak 3., upravljaju ći NSB prema sporazumu s odgovaraju ćim AL NSB-om može u svakom 
trenutku otkazati bez otkaznog roka i s trenutnim u činkom sudjelovanje svakog člana grupe AL u ovom sporazumu ako 
taj član grupe AL krši bilo koju njegovu odredbu. Takva se odluka upu ćuje u pisanom obliku svim članovima grupe AL te 
se navode razlozi za odluku. Ako je sudjelovanje otkazano na taj na čin, članovi grupe AL čije sudjelovanje u ovom 
sporazumu nije otkazano ovlašteni su otkazati svoje sudjelovanje u ovom sporazumu, pod uvjetom da upravljaju ćem 
NSB-u i odgovaraju ćem AL NSB-u daju otkazni rok od pet radnih dana, o čemu ih moraju obavijestiti pisanim putem. 
Ako sudjelovanje voditelja grupe AL bude otkazano, ostali članovi grupe AL odmah imenuju novog voditelja grupe AL.  
6. Upravljaju ći NSB prema sporazumu s drugim AL nacionalnim središnjim bankama može bez prethodne obavijesti i 
s trenutnim u činkom otkazati ovaj sporazum ako bi njegovo održavanje ugrozilo op ću stabilnost, solidnost i stabilnost 
sustava TARGET2 ili bi ugrozilo ispunjavanje zada ća AL nacionalnih središnjih banaka u skladu sa Statutom Europskog 
sustava središnjih banaka i Europske središnje banke. Svaka odluka o otkazu ovog sporazuma upu ćuje se u pisanom 
obliku članovima grupe AL te se navode razlozi za odluku.  
7. Ovaj je sporazum na snazi sve dok postoje najmanje dva člana grupe AL.  
Članak 8.  
Postupak izmjene  
Sve izmjene ovog sporazuma, uklju čuju ći proširenje grupe AL na druge sudionike, valjane su i ovršne samo ako se o 
tome izri čito u pisanom obliku sporazume sve strane.  
Članak 9.  
Mjerodavno pravo  
Za ovaj sporazum mjerodavno je (umetnuti upu ćivanje na pravo mjerodavno za PM ra čun voditelja grupe AL koji on ima 
kod upravljaju ćeg NSB-a) te se u skladu s njim tuma či i provodi. To ne dovodi u pitanje:HR 234 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
(a) odnos izme đu člana grupe AL i njegova odnosnog AL NSB-a za koji je mjerodavno pravo odnosnog AL NSB-a; i  
(b) prava i obveze izme đu AL nacionalnih središnjih banaka za koje je mjerodavno pravo AL NSB-a koji vodi PM ra čun 
člana grupe AL čija se dostupna likvidnost upotrebljava kao osiguranje.  
Članak 10.  
Primjena (umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta)  
1. U odnosu na sve članove grupe AL i njihove odnosne AL nacionalne središnje banke, relevantne odredbe (umetnuti 
upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta) mjerodavne su za pitanja koja nisu izri čito ure đena ovim spora ­
zumom.  
2. (umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta) i ovaj sporazum smatraju se dijelom istoga 
ugovornog odnosa.  
Sastavljeno u istom broju primjeraka koliko je stranaka, (…datum…)  
SPORAZUM O AGREGIRANOJ LIKVIDNOSTI – VARIJANTA B  
Obrazac za upotrebu na čina AL od strane jedne kreditne institucije  
Izme đu, s jedne strane: (naziv i adresa kreditne institucije) zastupan po (…), kao (…) (sudionika), imatelj PM ra čuna br. 
(…), kod (umetnuti naziv SB-a)  
(sudionika), imatelj PM ra čuna br. (…), kod (umetnuti naziv SB-a)  
(sudionika), imatelj PM ra čuna br. (…), kod (umetnuti naziv SB-a)  
(dalje u tekstu: „ članovi grupe AL”)  
i s druge strane (umetnuti naziv AL NSB-a) (umetnuti naziv AL NSB-a) (umetnuti naziv AL NSB-a) (dalje u tekstu: „AL 
nacionalne središnje banke”)  
(članovi grupe AL i AL nacionalne središnje banke dalje u tekstu pod zajedni čkim nazivom „strane”)  
Budu ći da:  
(1) Sustav TARGET2 se u smislu pravne strukture sastoji od više platnih sustava, a svaki od njih odre đen je kao sustav 
na temelju mjerodavnog nacionalnog zakonodavstva kojim se prenosi Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i 
Vije ća od 19. svibnja 1998. o kona čnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih 
papira (  1 ). 
(2) Kreditna institucija s nekoliko PM ra čuna u jednoj ili više komponenti sustava TARGET2 može pod odre đenim 
uvjetima utvr đenima u odnosnim uvjetima za sudjelovanje u komponentama sustava TARGET2 osnovati grupu 
AL, pri čemu se agregira likvidnost na PM ra čunima članova grupe AL.  
(3) Agregiranje likvidnosti omogu ćuje članovima grupe AL namiru naloga za pla ćanje u iznosu koji premašuje 
dostupnu likvidnost na jednom PM ra čunu, pod uvjetom da ukupna vrijednost svih tih naloga za pla ćanje ne 
premašuje agregirani iznos dostupne likvidnosti na svim PM ra čunima članova grupe AL. Posljedi čno negativno 
stanje na jednom ili više tih PM ra čuna čini unutardnevni kredit čije je stavljanje na raspolaganje ure đeno 
odnosnim nacionalnim odredbama, a podložno je izmjenama utvr đenima u ovom sporazumu; posebno, nega ­
tivno stanje osigurano je dostupnom likvidnoš ću na PM ra čunima članova grupe AL.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 235  
( 1 ) SL L 166, 11.6.1998., str. 45.
 (4) Namjena ovog mehanizma nije spojiti razli čite PM ra čune, koji uz ograni čenja opisana u ovom sporazumu 
nastavljaju odvojeno imati članovi grupe AL.  
(5) Cilj je takvog mehanizma izbje ći fragmentaciju likvidnosti u razli čitim komponentama sustava TARGET2 i 
pojednostavniti upravljanje likvidnoš ću članova grupe AL.  
(6) Ovaj mehanizam poboljšava op ću u činkovitost namire pla ćanja u sustavu TARGET2.  
(7) (Sudionik), (sudionik) i (sudionik) povezani su sa sustavom TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje), sustav 
TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i sustav TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i obvezani su (umet ­
nuti upu ćivanje na odredbe o provedi Uskla đenih uvjeta) od (umetnuti relevantne datume),  
Strane su se sporazumjele o sljede ćem: 
Članak 1.  
Učinak ovog sporazuma  
Ovaj sporazum i bilo koja njegova izmjena proizvode u činak samo ako upravljaju ći NSB, nakon što dobije informacije ili 
dokumente koje smatra potrebnima, potvrdi u pisanom obliku da su ovaj sporazum ili njegove izmjene u skladu sa 
zahtjevima utvr đenima u odnosnim uvjetima za sudjelovanje u komponentama sustava TARGET2.  
Članak 2.  
Uzajamni interes AL nacionalnih središnjih banaka  
AL nacionalne središnje banke imaju uzajamni interes u stavljanju na raspolaganje unutardnevnoga kredita članovima 
grupe AL, s obzirom na to da se time promi če op ća u činkovitost namire pla ćanja u sustavu TARGET2. Unutardnevni 
kredit je osiguran u skladu s člankom 18. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke s 
obzirom na to da je negativno stanje, koje potje če od izvršenja naloga za pla ćanje, pokriveno dostupnom likvidnoš ću na 
PM ra čunima, koje članovi grupe AL imaju kod njihovih odnosnih AL nacionalnih središnjih banaka i koji su dani kao 
osiguranje za ispunjavanje obveza članova grupe AL prema AL nacionalnim središnjim bankama.  
Članak 3.  
Prava i obveze članova grupe AL  
1. Članovi grupe AL odgovorni su prema svim AL nacionalnim središnjim bankama u vezi sa svim tražbinama koje 
proizlaze iz namire naloga za pla ćanje bilo kojeg člana grupe AL u njihovim odnosnim komponentama sustava 
TARGET2.  
2. Ukupna vrijednost svih naloga za pla ćanje koje su namirili članovi grupe AL preko njihovih PM ra čuna ne smije 
premašiti agregirani iznos dostupne likvidnosti na svim takvim PM ra čunima.  
3. Članovi grupe AL ovlašteni su upotrebljavati na čin konsolidiranih informacija o ra čunima (CAI) opisan u (umetnuti 
upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta).  
Članak 4.  
Prava i obveze AL nacionalnih središnjih banaka  
1. Kada član grupe AL dostavi nalog za pla ćanje komponenti sustava TARGET2 u iznosu koji premašuje dostupnu 
likvidnost na PM ra čunu tog člana grupe AL, odnosni AL NSB odobrava unutardnevni kredit koji je osiguran dostupnom 
likvidnoš ću na drugim PM ra čunima koje ima član grupe AL kod njegovog odnosnog AL NSB-a ili na PM ra čunima koje 
imaju drugi članovi grupe AL kod njihovih odnosnih AL nacionalnih središnjih banaka. Takav unutardnevni kredit ure đen 
je pravilima koja vrijede za stavljanje na raspolaganje unutardnevnoga kredita od strane tih AL nacionalnih središnjih 
banaka.  
2. Nalozi za pla ćanje koje dostave članovi grupe AL i koji bi mogli premašiti dostupnu likvidnost na svim PM 
ra čunima članova grupe AL čekaju u redu dok ne bude dostupna dovoljna likvidnost.  
3. Svaki AL NSB može od članova grupe AL zatražiti potpuno ispunjavanje svih obveza koje proizlaze iz namire 
naloga za pla ćanje članova grupe AL u komponentama sustava TARGET2 u kojima imaju PM ra čune.HR 236 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
Članak 5.  
Odre đivanje i uloga voditelja grupe AL  
1. Članovi grupe AL ovime odre đuju kao voditelja grupe AL (navesti sudionika odre đenog kao voditelja grupe AL) koji 
je mjesto za kontakt za sva administrativna pitanja u vezi s grupom AL.  
2. Članovi grupe AL pružaju odnosnim AL nacionalnim središnjim bankama sve informacije koje mogu utjecati na 
valjanost, ovršnost i provedbu ovog sporazuma, uklju čuju ći bez ograni čenja nastup svakog slu čaja neispunjavanja obveza 
u smislu (umetnuti upu ćivanje na relevantne odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta) ili bilo koji drugi doga đaj koji može 
utjecati na valjanost i/ili ovršnost (umetnuti upu ćivanje na odredbe o zalogu, kona čnom netiranju ili bilo koje druge 
relevantne odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta).  
3. Voditelj grupe AL odmah prenosi upravljaju ćem NSB-u sve informacije opisane u stavku 2.  
4. Voditelj grupe AL odgovoran je u vezi s dnevnim nadzorom likvidnosti dostupne unutar grupe AL.  
5. Voditelj grupe AL mora imati punomo ć za sve PM ra čune članova grupe AL i ponajprije obavljati sljede će operacije:  
(a) sve operacije ICM-a u vezi s PM ra čunima članova grupe AL, uklju čuju ći, ali ne ograni čavaju ći se na bilo koju 
promjenu prioriteta naloga za pla ćanje, opoziv, promjenu vremena namire, prijenos likvidnosti (uklju čuju ći s podra ­ 
čuna i na njih), ponovno raspore đivanje transakcija koje čekaju u redu, rezervaciju likvidnosti u vezi s grupom AL, te 
odre đivanje i promjene ograni čenja u vezi s grupom AL;  
(b) sve transakcije likvidnosti na kraju dana izme đu PM ra čuna članova grupe AL koje osiguravaju da sva stanja na PM 
ra čunima članova grupe AL budu izravnata, tako da ni jedan od tih ra čuna nema negativno stanje na kraju dana, ili, 
gdje je primjenjivo, negativno stanje koje nije osigurano prihvatljivim osiguranjem (dalje u tekstu: „izravnanje”);  
(c) op će upute prema kojima se provodi automatsko izravnavanje, odnosno utvr đuje slijed PM ra čuna članova grupe AL s 
dostupnom likvidnoš ću, koji se terete unutar izravnavanja;  
(d) u nedostatku izri čitih uputa od strane voditelja grupe AL, kako je utvr đeno u to čkama (b) i (c), automatsko izravna ­
vanje provodi se po čevši s PM ra čunom s najvišim pozitivnim stanjem prema PM ra čunu s najvišim negativnim 
stanjem.  
Ista mjerila koja su odre đena u to čkama (c) i (d) upotrebljavaju se pri nastupanju razloga za provo đenje ovrhe, kako je 
odre đen u (umetnuti upu ćivanje na relevantne odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta).  
Članak 6.  
Uloga upravljaju ćeg NSB-a  
1. Upravljaju ći NSB mjesto je za kontakt za sva administrativna pitanja u vezi s grupom AL.  
2. Sve AL nacionalne središnje banke moraju odmah pružiti upravljaju ćem NSB-u sve informacije u vezi s članom 
grupe AL koje mogu utjecati na valjanost, ovršnost i provedbu ovog sporazuma, uklju čuju ći, ali ne ograni čavaju ći se na 
nastup bilo kojeg slu čaja neispunjavanja obveza u smislu (umetnuti upu ćivanje na relevantne odredbe o provedbi 
Uskla đenih uvjeta) ili doga đaje koji mogu utjecati na valjanost i/ili ovršnost (umetnuti upu ćivanje na odredbe o 
zalogu, kona čnom netiranju ili bilo koje druge relevantne odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta).  
3. Upravljaju ći NSB ima pristup svim relevantnim informacijama u vezi sa svim PM ra čunima članova grupe AL, 
uklju čuju ći, ali ne ograni čavaju ći se na informacije u vezi sa svim kreditnim linijama, stanjem, ukupnim prometom, 
namirenim pla ćanjima, pla ćanjima koja čekaju u redu kao i informacijama o ograni čenjima i rezervacijama likvidnosti 
članova grupe AL.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 237
 
Članak 7.  
Trajanje i otkaz ovog sporazuma  
1. Ovaj sporazum sklapa se na neodre đeno vrijeme.  
2. Svaki od članova grupe AL može jednostrano otkazati sudjelovanje u ovom sporazumu pridržavaju ći se otkaznog 
roka od 14 dana, o čemu mora pisanim putem obavijestiti AL NSB, u čijoj komponenti sustava TARGET2 sudjeluje, kao i 
upravljaju ći NSB. Upravljaju ći NSB potvr đuje članu grupe AL datum njegovog otkaza sudjelovanja u sporazumu AL i 
obavješ ćuje o tom datumu sve AL nacionalne središnje banke koje će obavijestiti njihove članove grupe AL. Ako je taj 
član grupe AL bio voditelj grupe AL, ostali članovi grupe AL odmah imenuju novog voditelja grupe AL.  
3. Ovaj sporazum automatski se otkazuje bez prethodne obavijesti i s trenutnim u činkom ako više nisu ispunjeni 
zahtjevi za upotrebu na čina AL kao što je opisano u (umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta).  
4. Neovisno o nastupu doga đaja opisanog u stavku 3., nalog za pla ćanje koji je ve ć dostavljen od strane člana grupe 
AL u relevantnu komponentu sustava TARGET2 ostaje valjan i ovršan u odnosu na sve članove grupe AL i AL nacionalne 
središnje banke. (umetnuti ako je relevantno: Osim toga, (umetnuti upu ćivanje na odredbe o zalogu i/ili kona čnom 
netiranju ili bilo koje druge relevantne odredbe o osiguranju) ostaju valjane nakon otkaza ovog sporazuma sve dok 
članovi grupe AL u cijelosti ne izravnaju sve negativne pozicije na PM ra čunima, čija je likvidnost agregirana.)  
5. Ne dovode ći u pitanje stavak 3., upravljaju ći NSB prema sporazumu s AL nacionalnim središnjim bankama može u 
svako doba otkazati ovaj sporazum ako bilo koji član grupe AL krši bilo koju njegovu odredbu. Takva se odluka upu ćuje 
u pisanom obliku svim članovima grupe AL te se navode razlozi za odluku.  
6. Upravljaju ći NSB prema sporazumu s drugim AL nacionalnim središnjim bankama može otkazati ovaj sporazum 
ako bi njegovo održavanje ugrozilo op ću stabilnost, solidnost i stabilnost sustava TARGET2 ili bi ugrozilo ispunjavanje 
zada ća AL nacionalnih središnjih banaka u skladu sa Statutom Europskog sustava središnjih b  
anaka i Europske središnje banke. Svaka odluka o otkazu ovog sporazuma upu ćuje se u pisanom obliku članovima grupe 
AL te se navode razlozi za odluku.  
Članak 8.  
Postupak izmjene  
Sve izmjene ovog sporazuma, uklju čuju ći proširenje grupe AL na druge sudionike, valjane su i ovršne samo ako se o 
tome izri čito u pisanom obliku sporazume sve strane.  
Članak 9.  
Mjerodavno pravo  
Za ovaj sporazum mjerodavno je (umetnuti upu ćivanje na pravo mjerodavno za PM ra čun voditelja grupe AL) te se u 
skladu s njim tuma či i provodi. To ne dovodi u pitanje:  
(a) odnos izme đu članova grupe AL i njihovih odnosnih AL nacionalnih središnjih banaka za koje je mjerodavno pravo 
odnosnog AL NSB-a; i  
(b) prava i obveze izme đu AL nacionalnih središnjih banaka za koje je mjerodavno pravo AL NSB-a koji vodi PM ra čun 
čija se dostupna likvidnost upotrebljava kao osiguranje.  
Članak 10.  
Primjena (umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta)  
1. U odnosu na svaki PM ra čun članova grupe AL, relevantne odredbe (umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi 
Uskla đenih uvjeta) mjerodavne su za pitanja koja nisu izri čito ure đena ovim sporazumom.  
2. (umetnuti upu ćivanje na odredbe o provedbi Uskla đenih uvjeta) i ovaj sporazum smatraju se dijelom istoga 
ugovornog odnosa.  
Sastavljeno u istom broju primjeraka koliko je stranaka, (…datum…)HR 238 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
PRILOG III.  
STAVLJANJE NA RASPOLAGANJE UNUTARDNEVNOGA KREDITA  
Definicije  
Za potrebe ovog Priloga:  
(1) „kreditna institucija” zna či: (a) kreditna institucija u smislu članka 2. i članka 4. stavka 1. to čke (a) Direktive 
2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih 
institucija (  1 ) kako je prenesena u nacionalno pravo, koja podliježe nadzoru nadležnog tijela ili (b) druga kreditna 
institucija u smislu članka 123. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koja podliježe kontroli po 
standardu koji je usporediv s nadzorom nadležnog tijela;  
(2) „mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke” zna či stalno raspoloživa mogu ćnost Eurosustava kojom se druge 
ugovorne strane mogu koristiti za dobivanje prekono ćnoga kredita od NSB-a po unaprijed utvr đenoj kamatnoj stopi 
na mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke;  
(3) „kamatna stopa na mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke” zna či kamatna stopa primjenjiva na mogu ćnost 
grani čne posudbe od središnje banke;  
(4) „podružnica” zna či podružnica u smislu članka 4. stavka 3. Direktive 2006/48/EZ kako je prenesena u nacionalno 
pravo;  
(5) „tijelo javnog sektora” zna či subjekt unutar „javnog sektora”, kao što je ovaj drugi pojam odre đen u članku 3. Uredbe 
Vije ća (EZ) br. 3603/93 od 13. prosinca 1993. o utvr đivanju definicija za primjenu zabrana iz članka 104. i članka 
104.b stavka 1. Ugovora (  2 ); 
(6) „investicijsko društvo” zna či investicijsko društvo u smislu članka 4. stavka 1. podstavka 1. Direktive 2004/39/EZ 
Europskog parlamenta i Vije ća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata te o izmjeni direktiva Vije ća 
85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktive 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vije ća te stavljanju izvan snage Direktive 
Vije ća 93/22/EEZ (  3 ), isklju čuju ći institucije navedene u članku 2. stavku 1. Direktive 2004/39/EZ, pod uvjetom da 
predmetno investicijsko društvo: (a) ima odobrenje i da ga nadzire priznato nadležno tijelo koje je kao takvo 
odre đeno u skladu s Direktivom 2004/39/EZ; i (b) ovlašteno je obavljati djelatnosti iz Priloga I. odjeljka A, to čaka 
2., 3., 6. i 7. Direktive 2004/39/EZ;  
(7) „bliske veze” zna či bliske veze u smislu Priloga I. poglavlja 6. Smjernice ESB/2011/14 od 20. rujna 2011. o 
instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (  4 ); 
(8) „postupak zbog insolventnosti” zna či postupak zbog insolventnosti u smislu članka 2. to čke (j) Direktive 98/26/EZ;  
(9) „slu čaj neispunjavanja obveza” zna či predstoje ći ili postoje ći doga đaj čiji nastup može ugroziti ispunjavanje obveza od 
strane subjekta na temelju nacionalnih odredbi o provedbi ove Smjernice ili svih drugih pravila (uklju čuju ći pravila 
koja odredi Upravno vije će u vezi s operacijama monetarne politike Eurosustava) koja se primjenjuju na odnos 
izme đu tog subjekta i bilo koje središnje banke Eurosustava, uklju čuju ći: 
(a) kada sudionik više ne ispunjava mjerila za pristup i/ili tehni čke zahtjeve utvr đene u Prilogu II. i, ako je to 
primjenjivo, Prilogu V. ili gdje je prihvatljivost druge ugovorne strane za operacije monetarne politike Eurosustava 
privremeno ili trajno ukinuta;  
(b) otvaranje postupka zbog insolventnosti u vezi sa subjektom;  
(c) podnošenje prijave u vezi s postupkom navedenim u to čki (b);  
(d) subjektovo izdavanje pisane izjave o njegovoj nemogu ćnosti pla ćanja svih ili dijela njegovih dugova ili ispunja ­
vanja njegovih obveza koje proistje ču iz unutardnevnog kredita;HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 239  
( 1 ) SL L 177, 30.06.2006., str. 1.  
( 2 ) SL L 332, 31.12.1993., str. 1.  
( 3 ) SL L 145, 30.4.2004., str. 1.  
( 4 ) SL L 331, 14.12.2011., str. 1.
 (e) subjektovo sklapanje dobrovoljnog op ćeg sporazuma ili dogovora s njegovim vjerovnicima;  
(f) kada je subjekt insolventan ili nesposoban platiti svoje dugove ili ga takvim smatra odnosni NSB iz europodru čja; 
(g) kada je pozitivno stanje na subjektovu PM ra čunu ili sva ili znatan dio subjektovih sredstava predmet odluke o 
blokadi, zabrani raspolaganja, zapljeni ili drugog postupka čiji je cilj zaštita javnog interesa ili prava subjektovih 
vjerovnika;  
(h) kada je subjekt privremeno ili trajno isklju čen iz sudjelovanja u drugoj komponenti sustava TARGET2 i/ili u 
podsustavu;  
(i) kada su važno jamstvo ili predugovorna izjava, koje je dao subjekt ili za koje se na temelju mjerodavnog prava 
pretpostavlja da ih je dao subjekt, neto čni ili neistiniti;  
(j) prijenos cjelokupne sudionikove imovine ili njezinog velikog dijela.  
Prihvatljivi subjekti  
1. Svaki NSB iz europodru čja stavlja na raspolaganje unutardnevni kredit subjektima iz stavka 2. koji imaju ra čun kod 
odgovaraju ćeg NSB-a iz europodru čja, pod uvjetom da ti subjekti nisu predmetom mjera ograni čavanje donesenih od 
strane Vije ća Europske unije ili država članica u skladu s člankom 65. stavkom 1. to čkom (b), člankom 75. ili 
člankom 215. Ugovora, ( čija je provedba s obzirom na (oznaka SB-a/zemlje) nakon obavijesti ESB-u, nespojiva s 
nesmetanim funkcioniranjem sustava TARGET2). Me đutim, unutardnevni kredit ne smije biti odobren subjektu koji 
nema poslovni nastan u državi članici u kojoj je sjedište NSB-a iz europodru čja kod kojeg taj subjekt ima ra čun. 
2. Unutardnevni kredit može biti odobren samo sljede ćim subjektima:  
(a) kreditnim institucijama s poslovnim nastanom u EGP-u koje su prihvatljive druge ugovorne strane za operacije 
monetarne politike Eurosustava i imaju pristup mogu ćnosti grani čne posudbe od središnje banke, uklju čuju ći i 
kada te kreditne institucije djeluju preko podružnice s poslovnim nastanom u EGP-u i uklju čuju ći podružnice s 
poslovnim nastanom u EGP-u kreditnih institucija s poslovnim nastanom izvan EGP-a;  
(b) kreditnim institucijama s poslovnim nastanom u EGP-u koje nisu prihvatljive druge ugovorne strane za operacije 
monetarne politike Eurosustava i/ili nemaju pristup mogu ćnosti grani čne posudbe od središnje banke, uklju čuju ći 
i kada te kreditne institucije djeluju preko podružnice s poslovnim nastanom u EGP-u i uklju čuju ći podružnice s 
poslovnim nastanom u EGP-u kreditnih institucija s poslovnim nastanom izvan EGP-a;  
(c) financijskim odjelima nacionalnih ili regionalnih vlada država članica koje su aktivne na tržištima novca i tijelima 
javnog sektora država članica ovlaštenima za vo đenje ra čuna klijenata;  
(d) investicijskim društvima s poslovnim nastanom u EGP-u pod uvjetima da su sklopili sporazum s drugom 
ugovornom stranom monetarne politike Eurosustava kojim se osigurava pokrivenost bilo kakvog preostalog 
negativnog stanja na kraju relevantnog dana; i  
(e) subjektima osim onih iz to čaka (a) i (b) koji upravljaju podsustavima i djeluju u tom svojstvu, s tim da su uvjeti 
za odobravanje unutardnevnoga kredita takvim subjektima dostavljeni Upravnom vije ću unaprijed i da ih je 
Upravno vije će odobrilo.  
3. Za subjekte iz stavka 2. to čaka od (b) do (e) unutardnevni kredit ostaje ograni čen na predmetni dan i nema 
mogu ćnosti da se pretvori u prekono ćni kredit.  
Odstupaju ći od navedenog Upravno vije će može izuzeti putem prethodno obrazloženog mišljenja odre đene prihva ­
tljive središnje druge ugovorne strane od zabrane odobrenja prekono ćnoga kredita. Te prihvatljive središnje druge 
ugovorne strane su one koje u svako doba:  
(a) jesu prihvatljivi subjekti za potrebe stavka 2. to čke (e) pod uvjetom da ti prihvatljivi subjekti imaju odobrenje kao 
središnje druge ugovorne strane u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom ili zakonodavstvom Unije;HR 240 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
(b) imaju poslovni nastan u europodru čju; 
(c) podliježu superviziji i/ili nadzoru nadležnih tijela;  
(d) ispunjavaju zahtjeve nadzora u vezi s lokacijom infrastruktura koje nude usluge u eurima, s eventualnim izmje ­
nama koje se objavljuju na internetskoj stranici ESB-a (  1 ); 
(e) imaju ra čune u platnom modulu (PM) sustava TARGET2;  
(f) ima pristup unutardnevnom kreditu.  
Svi prekono ćni krediti odobreni prihvatljivim središnjim drugim ugovornim stranama podliježu uvjetima ovog Priloga 
(uklju čuju ći, radi izbjegavanja nedoumice, odredbe u vezi s prihvatljivim osiguranjem).  
Radi izbjegavanja nedoumice, sankcije propisane u stavcima 10. i 11. ovog Priloga primjenjuju se u slu čajevima kada 
prihvatljive središnje druge ugovorne strane ne vrate prekono ćni kredit koji im je odobrio njihov NSB.  
Prihvatljivo osiguranje  
4. Unutardnevni kredit temelji se na prihvatljivom osiguranju i odobren je u obliku kolateraliziranog dopuštenog 
dnevnog prekora čenja po ra čunu i/ili dnevnih repo transakcija u skladu s dodatnim minimalnim zajedni čkim 
obilježjima (uklju čuju ći tamo navedene slu čajeve neispunjavanja obveza, kao i njegove mogu će posljedice) koja 
Upravno vije će odre đuje u odnosu na operacije monetarne politike Eurosustava. Prihvatljivo osiguranje sastoji se 
od iste imovine i instrumenata kao prihvatljive imovine za operacije monetarne politike Eurosustava i podliježe istim 
pravilima vrednovanja i kontrole rizika utvr đenima u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14.  
5. Dužni čki instrumenti koje je izdao ili za njih jam či subjekt ili bilo koja tre ća strana s kojom je subjekt u bliskoj vezi 
mogu se prihvatiti kao prihvatljivo osiguranje samo u situacijama utvr đenima u odjeljku 6.2. Priloga I. Smjernici 
ESB/2011/14.  
6. Upravno vije će može na prijedlog odgovaraju ćeg NSB-a iz europodru čja izuzeti financijske odjele iz stavka 2. to čke 
(c) od zahtjeva za pružanjem odgovaraju ćeg osiguranja prije dobivanja unutardnevnoga kredita.  
Postupak odobravanja kredita  
7. Pristup unutardnevnom kreditu može se odobriti samo radnim danom.  
8. Na unutardnevni kredit ne pla ća se kamata.  
9. Propust subjekta iz stavka 2. to čke (a) da vrati unutardnevni kredit na kraju dana automatski se smatra zahtjevom tog 
subjekta za upotrebu mogu ćnosti grani čne posudbe od središnje banke.  
10. Propust subjekta iz stavka 2. to čaka (b), (d) ili (e) da vrati unutardnevni kredit na kraju dana iz bilo kojeg razloga čini 
tog subjekta podložnim sljede ćim sankcijama:  
(a) ako predmetni subjekt ima negativno stanje na svom ra čunu na kraju dana prvi put tijekom dvanaestomjese čnog 
razdoblja, tada taj subjekt mora na iznos takvog negativnog stanja platiti kaznene kamate obra čunate po stopi 
koja je za 5 postotnih bodova viša od kamatne stope na mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke;  
(b) ako predmetni subjekt ima negativno stanje na svom ra čunu na kraju dana najmanje drugi put tijekom istog 
dvanaestomjese čnog razdoblja, tada se kaznena kamata iz podstavka (a) pove ćava za 2,5 postotna boda svaki put 
u odnosu na prvi put kada se negativno stanje pojavilo tijekom tog dvanaestomjese čnog razdoblja.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 241  
( 1 ) Važe ća politika Eurosustava u vezi s lokacijom infrastrukture utvr đena je u sljede ćim izjavama, koje su sve dostupne na internetskoj 
stranici ESB-a www.ecb.europa.eu: (a)  Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area  od 3. studenoga 
1998.; (b)  The Eurosystem’s policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing  od 27. rujna 2001.; (c)  The Eurosystem policy 
principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transaction  od 19. srpnja 2007.; (d)  The 
Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: s pecification of „legally 
and operationally located in the euro area”  od 20. studenoga 2008. i (e)  The Eurosystem oversight policy framework  od srpnja 2011.
 11. Upravno vije će može odustati od izricanja sankcije ili umanjiti sankcije odre đene u skladu sa stavkom 10., ako se 
negativno stanje na kraju dana predmetnog subjekta pripiše višoj sili i/ili tehni čkom kvaru sustava TARGET2, kako je 
ovo posljednje odre đeno u Prilogu II.  
Odgoda, ograni čavanje ili okon čavanje pristupa unutardnevnom kreditu  
12. (a) nacionalne središnje banke iz europodru čja odga đaju ili okon čavaju pristup unutardnevnom kreditu ako nastupi 
jedan od sljede ćih slu čajeve neispunjavanja obveza:  
i. subjektov ra čun kod NSB-a iz europodru čja blokiran je ili zatvoren;  
ii. odnosni subjekt prestane ispunjavati bilo koji zahtjev utvr đen u ovom Prilogu za stavljanje na raspolaganje 
unutardnevnoga kredita;  
iii. nadležno sudsko ili drugo tijelo odlu či provesti u odnosu na subjekt postupak likvidacije subjekta ili imeno ­
vanja likvidatora ili sli čnog službenika za subjekt ili drugi sli čan postupak;  
iv. Unija blokira sredstva subjektu i/ili mu odredi druge mjere koje ograni čavaju njegovu mogu ćnost upotrebe 
sredstava;  
v. subjektova prihvatljivost kao druge ugovorne strane za operacije monetarne politike Eurosustava privremeno 
je ili trajno ukinuta.  
(b) nacionalne središnje banke iz europodru čja mogu odgoditi ili okon čati pristup unutardnevnom kreditu ako NSB 
privremeno ili trajno isklju či sudionika iz sudjelovanja u sustavu TARGET2 u skladu s člankom 34. stavkom 2. 
to čkama od (b) do (e) Priloga II. ili ako nastupi jedan ili više slu čaja neispunjavanja obveza (osim onih iz članka 
34. stavka 2. to čke (a)).  
(c) Ako Eurosustav odlu či drugim ugovornim stranama odgoditi ili ograni čiti pristup ili ih isklju čiti iz pristupa 
instrumentima monetarne politike na temelju na čela opreznosti ili drugih slu čajeva u skladu s odjeljkom 2.4. 
Priloga I. Smjernici ESB/2011/14, nacionalne središnje banke iz europodru čja provode tu odluku u odnosu na 
pristup unutardnevnom kreditu u skladu s odredbama ugovora ili propisa koje primjenjuju odnosne nacionalne 
središnje banke.  
(d) nacionalne središnje banke iz europodru čja mogu odlu čiti odgoditi, ograni čiti ili okon čati sudionikov pristup 
unutardnevnom kreditu ako se smatra da je sudionik rizik na temelju na čela opreznosti. U tim slu čajevima NSB iz 
europodru čja odmah u pisanom obliku obavješ ćuje ESB i druge nacionalne središnje banke iz europodru čja i 
povezane nacionalne središnje banke. Kada je prikladno, Upravno vije će odlu čuje o jedinstvenoj provedbi usvo ­
jenih mjera u svim komponentama sustava TARGET2.  
13. Ako NSB iz europodru čja odlu či odgoditi, ograni čiti ili okon čati pristup druge ugovorne strane monetarne politike 
Eurosustava unutardnevnom kreditu u skladu s navedenim stavkom 12. to čkom (d), takva odluka ne proizvodi 
učinak dok ju ne odobri ESB.  
14. Odstupaju ći od stavka 13., u hitnim slu čajevima, NSB iz europodru čja može odgoditi pristup druge ugovorne strane 
monetarne politike Eurosustava unutardnevnom kreditu s trenutnim u činkom. U tim slu čajevima odnosni NSB iz 
europodru čja odmah u pisanom obliku o tome obavješ ćuje ESB. ESB ima ovlast preina čiti radnje NSB-a iz europo ­
dru čja. Me đutim, ako ESB ne pošalje NSB-u iz europodru čja obavijest o takvom preina čenju u roku od deset radnih 
dana od ESB-ova primitka obavijesti, smatra se da je ESB odobrio radnje NSB-a iz europodru čja.HR 242 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
PRILOG IV.  
POSTUPCI NAMIRE ZA PODSUSTAVE  
1. Definicije  
Za potrebe ovog Priloga i nastavno na definicije iz članka 2.:  
(1) „instrukcija za odobrenje” zna či instrukcija za pla ćanje koju je dostavio podsustav i koja je naslovljena na ASCB 
radi tere ćenja jednog od ra čuna koji podsustav ima/ili vodi u PM-u i radi odobrenja PM ra čuna ili podra čuna 
banke namire za iznos odre đen u instrukciji;  
(2) „instrukcija za tere ćenje” zna či instrukcija za pla ćanje koja je naslovljena na SCB i koju je dostavio podsustav 
radi tere ćenja PM ra čuna ili podra čuna banke namire za iznos naveden u instrukciji, na temelju ovlaštenja za 
tere ćenje, i radi odobrenja bilo kojeg ra čuna podsustava u PM-u ili PM ra čuna ili podra čuna druge banke namire;  
(3) „instrukcija za pla ćanje” ili „instrukcija za pla ćanje podsustava” zna či instrukcija za odobrenje ili instrukcija za 
tere ćenje;  
(4) „središnja banka podsustava (ASCB)” zna či SB Eurosustava s kojim relevantni podsustav ima dvostrani sporazum 
o namiri instrukcija za pla ćanje podsustava u PM-u;  
(5) „središnja banka namire (SCB)” zna či SB Eurosustava koji vodi PM ra čun banke namire;  
(6) „banka namire” zna či sudionik čiji se PM ra čun ili podra čun upotrebljava za namiru instrukcija za pla ćanje 
podsustava;  
(7) „informacijski i kontrolni modul (ICM)” zna či modul SSP-a koji omogu ćuje sudionicima dobivanje  online  
informacija, dostavljanje naloga za prijenos likvidnosti, upravljanje likvidnoš ću i iniciranje naloga za pla ćanje 
u izvanrednim situacijama;  
(8) „ICM poruka” zna či informacije koje su istodobno dostupne svim skupinama ili izabranoj skupini sudionika u 
sustavu TARGET2 preko ICM-a;  
(9) „ovlaštenje za tere ćenje” zna či odobrenje banke namire u obliku koji pružaju središnje banke Eurosustava u 
obrascima za stati čne podatke naslovljenima na njegove podsustave i njegov SCB, kojima se ovlaš ćuje podsustav 
za dostavu instrukcija za tere ćenje, i daje uputa SCB-u da na temelju instrukcija za tere ćenje tereti PM ra čun ili 
podra čun banke namire;  
(10) „kratka pozicija” zna či biti dužan novac za vrijeme namire instrukcija za pla ćanje podsustava;  
(11) „duga pozicija” zna či biti mu/im dužan novac za vrijeme namire instrukcija za pla ćanje podsustava;  
(12) „me đusistemska namira” zna či namira instrukcija za tere ćenje u realnom vremenu na temelju koje se izvršavaju 
pla ćanja od jedne banke namire jednog podsustava upotrebljavaju ći postupak namire 6 prema banci namire 
drugog podsustava upotrebljavaju ći postupak namire 6;  
(13) „modul (upravljanja) stati čnim podacima” zna či modul SSP-a u kojemu se prikupljaju i snimaju stati čni podaci.  
2. Uloga središnjih banaka namire  
Svaki SB Eurosustava djeluje kao SCB u odnosu na sve banke namire za koje vodi PM ra čun. 
3. Upravljanje odnosom izme đu središnjih banaka, podsustava i banaka namire  
(1) Središnje banke podsustava moraju osigurati da im podsustavi s kojima imaju dvostrane sporazume stave na 
raspolaganje popis banaka namire koji sadrži pojedinosti o PM ra čunu banaka namire, koje ASCB pohranjuje u 
modulu (upravljanja) stati čnih podataka SSP-a. Svaki podsustav može pristupiti popisu njegovih odnosnih banaka 
namire preko ICM-a.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 243
 
(2) Središnje banke podsustava moraju osigurati da ih podsustavi s kojima imaju dvostrane sporazume obavijeste bez 
odgode o svim promjenama u vezi s popisom banaka namire. Središnje banke podsustava obavješ ćuju odgova ­
raju ćeg SCB-a o svim takvim promjenama preko ICM poruke.  
(3) Središnje banke podsustava moraju osigurati da podsustavi s kojima imaju dvostrane sporazume prikupe ovla ­ 
štenja za tere ćenje i druge relevantne dokumente od njihovih banaka namire i dostave ih ASCB-u. Ti dokumenti 
moraju biti na engleskom i/ili relevantnim nacionalnim jezicima ASCB-a. Ako nacionalni jezici ASCB-a nisu 
identi čni nacionalnim jezicima SCB-a, potrebni dokumenti su samo na engleskom ili i na engleskom i na 
relevantnim nacionalnim jezicima ASCB-a. U slu čaju podsustava koji namiruju preko sustava TARGET2-ECB 
dokumenti su na engleskom jeziku.  
(4) Ako je banka namire sudionik u relevantnoj ASCB-ovoj komponenti sustava TARGET2, ASCB provjerava 
valjanost ovlaštenja za tere ćenje koje je dala banka namire i obavlja potrebne unose u modul (upravljanja) 
stati čnim podacima. Ako banka namire nije sudionik u relevantnoj ASCB-ovoj komponenti sustava TARGET2, 
ASCB proslje đuje ovlaštenje za tere ćenje (ili njegov elektroni čki primjerak ako se tako sporazumiju ASCB i SCB) 
odgovaraju ćim središnjim bankama namire na provjeru njegove valjanosti. Središnje banke namire obavljaju takvu 
provjeru i obavješ ćuju odgovaraju ćeg ASCB-a o ishodu provjere u roku od pet radnih dana nakon primitka tog 
zahtjeva. Nakon provjere ASCB ažurira popis banaka namire u ICM-u.  
(5) Provjera, koju je poduzeo ASCB, bez utjecaja je na odgovornost podsustava da ograni či instrukcije za pla ćanje na 
popis banaka namire iz podstavka 1.  
(6) Ako nisu iste, središnje banke podsustava i središnje banke namire razmjenjuju informacije u vezi sa svim bitnim 
doga đajima za vrijeme postupka namire.  
(7) Središnje banke podsustava moraju osigurati da podsustavi s kojima imaju dvostrane sporazume daju ime i BIC 
podsustava kod kojeg namjeravaju provesti me đusistemsku namiru i datum od kojeg me đusistemska namira kod 
odre đenog podsustava treba po četi ili prestati. Ove se informacije snimaju u modul (upravljanja) stati čnim 
podacima.  
4. Iniciranje instrukcija za pla ćanje preko ASI-ja  
(1) Sve instrukcije za pla ćanje koje podsustav dostavi preko ASI-ja moraju biti u obliku XML poruka.  
(2) Sve instrukcije za pla ćanje koje podsustav dostavi preko ASI-ja smatraju se „vrlo hitnima” i namiruju se u skladu s 
odredbama utvr đenima u Prilogu II.  
(3) Instrukcija za pla ćanje smatra se prihva ćenom ako je:  
(a) instrukcija za pla ćanje u skladu s pravilima koja utvr đuje pružatelj mrežnih usluga;  
(b) instrukcija za pla ćanje u skladu s pravilima i uvjetima formatiranja ASCB-ove komponente sustava TARGET2;  
(c) banka namire na popisu banaka namire iz stavka 3. podstavka (1);  
(d) u slu čaju me đusistemske namire, relevantni podsustav na popisu podsustava s kojima se me đusistemska 
namira može provesti;  
(e) u slu čaju privremenog isklju čenja banke namire iz sudjelovanja u sustavu TARGET2 pribavljen je izri čit 
pristanak SCB-a isklju čene banke namire.  
5. Unos instrukcija za pla ćanje u sustav i njihova neopozivost  
(1) Instrukcije za odobrenje smatraju se unesenima u relevantnu komponentu sustava TARGET2 u trenutku i 
neopozivo od trenutka kada ih je prihvatio ASCB. Instrukcije za tere ćenje smatraju se unesenima u relevantnu 
komponentu sustava TARGET2 u trenutku i neopozivo od trenutka kada ih je prihvatio SCB.HR 244 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
(2) Primjena podstavka 1. nema u činak ni na jedno pravilo podsustava koje propisuje trenutak unosa u podsustav 
i/ili neopozivost naloga za prijenos dostavljenih tom podsustavu u trenutku ranijem od trenutka unosa odnosne 
instrukcije za pla ćanje u relevantnu komponentu sustava TARGET2.  
6. Postupci namire  
(1) Ako podsustav zahtijeva upotrebu postupka namire, odnosni ASCB nudi jedan ili više postupaka namire utvr ­ 
đenih u nastavku:  
(a) postupak namire 1 (prijenos likvidnosti);  
(b) postupak namire 2 (namira u realnom vremenu);  
(c) postupak namire 3 (dvostrana namira);  
(d) postupak namire 4 (standardna višestrana namira);  
(e) postupak namire 5 (istodobna višestrana namira);  
(f) postupak namire 6 (namjenska likvidnosti i me đusistemska namira).  
(2) Središnje banke namire podržavaju namiru instrukcija za pla ćanje podsustava u skladu s izborom postupaka 
namire iz podstavka 1. putem, me đu ostalim, namire, instrukcija za pla ćanje na PM ra čunima i podra čunima 
banaka namire.  
(3) Daljnje pojedinosti u vezi s postupcima namire iz podstavka 1. sadržane su u stavcima od 9. do 14.  
7. Nepostojanje obveze otvaranja PM ra čuna  
Podsustavi nisu obvezni postati izravni sudionici u komponenti sustava TARGET2 ili voditi PM ra čun kada upotreb ­
ljavaju ASI.  
8. Ra čuni za podršku postupaka namire  
(1) Osim PM ra čuna sljede će vrste ra čuna mogu se otvoriti u PM-u i upotrebljavati od strane središnjih banaka 
podsustava, podsustava i banaka namire za postupke namire iz stavka 6. podstavka (1):  
(a) tehni čki ra čuni; 
(b) zrcalni ra čuni; 
(c) ra čuni jamstvenog fonda;  
(d) podra čuni. 
2. Kada ASCB nudi postupak namire 4, 5 ili 6 za povezane modele (engl.  interfaced models ), on otvara tehni čki ra čun 
u svojoj komponenti sustava TARGET2 za odnosne podsustave. Takve ra čune ASCB može ponuditi kao mogu ć­
nost za postupke namire 2 i 3. Posebni tehni čki ra čuni otvaraju se u vezi s postupcima namire 4 i 5. Stanje na 
tehni čkim ra čunima mora biti nula ili pozitivno na kraju postupka namire relevantnog podsustava i stanje na 
kraju dana mora biti nula. Tehni čki ra čuni identificiraju se putem BIC-a relevantnog podsustava.  
(3) Kada nudi postupke namire od 1 do 6 za integrirane modele, ASCB mora, a kada nudi postupak namire 3 ili 6 
za povezane modele, ASCB može otvoriti zrcalne ra čune u svojoj komponenti sustava TARGET2. Zrcalni ra čuni 
su specifi čni PM ra čuni koje ASCB vodi u svojoj komponenti sustava TARGET2 radi upotrebe od strane podsu ­
stava. Zrcalni ra čuni identificiraju se putem BIC relevantnog ASCB-a.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 245
 
(4) Kada nudi postupak namire 4 ili 5, ASCB može otvoriti ra čun jamstvenog fonda u svojoj komponenti sustava 
TARGET2 za podsustave. Stanja na tim ra čunima upotrebljavaju se za namiru instrukcija za pla ćanje podsustava 
u slu čaju da ne postoji dostupna likvidnost na PM ra čunu banke namire. Imatelji ra čuna jamstvenog fonda mogu 
biti središnje banke podsustava, podsustavi i jamci. Ra čuni jamstvenog fonda identificiraju se putem BIC-a 
relevantnog imatelja ra čuna.  
(5) Kada ASCB nudi postupak namire 6 za povezane modele, središnje banke namire otvaraju jedan ili više podra ­ 
čuna u svojim komponentama sustava TARGET2 za banke namire, koji se upotrebljavaju za namjenjivanje 
likvidnosti, i, ako je relevantno, me đusistemsku namiru. Podra čuni identificiraju se BIC-om PM ra čuna na koji 
se odnose u kombinaciji s brojem ra čuna koji je specifi čan za relevantni podra čun. Broj ra čuna se sastoji od koda 
zemlje plus do 32 znaka (ovisno o strukturi ra čuna odgovaraju će nacionalne banke).  
(6) Ra čuni iz podstavaka od 1(a) do (d) ne objavljuju se u imeniku sustava TARGET2. Ako sudionik zatraži, 
relevantni izvaci iz ra čuna (MT 940 i MT 950) za sve takve ra čune mogu se dostaviti imatelju ra čuna na 
kraju svakoga radnog dana.  
(7) Podrobna pravila o otvaranju vrsta ra čuna navedenih u ovom stavku i o njihovoj upotrebi kod podrške postup ­
cima namire mogu se nadalje utvrditi u dvostranim sporazumima izme đu podsustava i središnjih banaka podsu ­
stava.  
9. Postupak namire 1 – prijenos likvidnosti  
(1) Kada nude postupak namire 1 središnje banke podsustava i središnje banke namire podržavaju prijenos likvid ­
nosti sa zrcalnog ra čuna na PM ra čun banke namire preko ASI-ja. Prijenos likvidnosti može inicirati podsustav ili 
ASCB koji djeluje uime podsustava.  
(2) Postupak namire 1 upotrebljava se samo za integrirane modele kod kojih relevantni podsustav mora upotrijebiti 
zrcalni ra čun, prvo radi prikupljanja potrebne likvidnosti koju je namijenila njegova banka namire, i, drugo, radi 
prijenosa te likvidnosti natrag na PM ra čun banke namire.  
(3) Središnje banke podsustava mogu ponuditi namiru instrukcija za pla ćanje unutar odre đenih rokova koje utvr đuje 
podsustav, kako je navedeno u stavku 15. podstavcima (2) i (3).  
(4) Banke namire i podsustavi imaju pristup informacijama preko ICM-a. Podsustavi moraju biti obaviješteni o 
dovršetku ili neuspjehu namire. Ako podsustav inicira prijenos likvidnosti sa zrcalnog ra čuna na PM ra čun 
banke namire, banke namire koje pristupaju sustavu TARGET2 preko pružatelja mrežnih usluga moraju biti 
obaviještene o odobrenju preko SWIFT poruke MT 202. Sudionici koji se koriste internetskim pristupom moraju 
biti obaviješteni putem poruke na ICM-u.  
10. Postupak namire 2 – namira u realnom vremenu  
(1) Kada nude postupak namire 2 središnje banke podsustava i središnje banke namire podržavaju namiru gotovinske 
strane transakcija podsustava namirenjem instrukcija za pla ćanje dostavljenih od strane podsustava na pojedi ­
na čnoj osnovi, a ne u skupinama. Ako je instrukcija za pla ćanje kojom se tereti PM ra čun banke namire s 
kratkom pozicijom uvrštena u red u skladu s Prilogom II., odnosni SCB obavješ ćuje banku namire preko ICM 
poruke.  
(2) Postupak namire 2 može se tako đer ponuditi podsustavu radi namire višestranih stanja i u tim slu čajevima ASCB 
otvara tehni čki ra čun za taj podsustav. Nadalje, ASCB ne smije nuditi podsustavu uslugu pravilnog upravljanja 
redoslijedom ulaznih i izlaznih pla ćanja kako se može zahtijevati za takvu višestranu namiru. Sam podsustav 
preuzima odgovornost za potrebno utvr đivanje redoslijeda.  
(3) ASCB može ponuditi namiru instrukcija za pla ćanje unutar odre đenih rokova koje utvr đuje podsustav, kako je 
navedeno u stavku 15. podstavcima (2) i (3);  
(4) Banke namire i podsustavi imaju pristup informacijama preko ICM-a. Podsustavi moraju biti obaviješteni o 
dovršetku ili neuspjehu namire putem poruke na ICM-u. Ako zatraže, banke namire koje pristupaju sustavu 
TARGET2 preko pružatelja mrežnih usluga moraju biti obavije štene o uspješnoj namiri preko SWIFT poruke MT 
900 ili MT 910. Sudionici koji se koriste internetskim pristupom moraju biti obaviješteni putem poruke na 
ICM-u.HR 246 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
11. Postupak namire 3 – dvostrana namira  
(1) Kada nude postupak namire 3 središnje banke podsustava i središnje banke namire podržavaju namiru gotovinske 
strane transakcija podsustava namirenjem instrukcija za pla ćanje dostavljenih od strane podsustava u skupinama. 
Ako je instrukcija za pla ćanje kojom se tereti PM ra čun banke namire s kratkom pozicijom uvrštena u red u 
skladu s Prilogom II., odnosni SCB obavješ ćuje tu banku namire preko ICM poruke.  
(2) Postupak namire 3 može se tako đer ponuditi podsustavu radi namire višestranih stanja. Stavak 10. podstavak 2. 
primjenjuje se na odgovaraju ći na čin podložno sljede ćim izmjenama:  
(a) instrukcije za pla ćanje: i. kojima se terete PM ra čuni banaka namire s kratkom pozicijom i odobravaju 
tehni čki ra čun podsustava; i ii. kojima se tereti tehni čki ra čun podsustava i odobravaju PM ra čuni banaka 
namire s dugom pozicijom dostavljaju se u odvojenim datotekama; i  
(b) PM ra čuni banke namire s dugom pozicijom odobravaju se tek nakon tere ćenja PM ra čuna banaka namire s 
kratkom pozicijom;  
(3) U slu čaju neuspjeha višestrane namire (na primjere, zato što sve naplate s ra čuna banaka namire s kratkom 
pozicijom nisu uspješne), podsustav dostavlja instrukcije za pla ćanje radi poništavanja ve ć namirenih transakcija 
tere ćenja.  
(4) Središnje banke podsustava mogu ponuditi:  
(a) namiru instrukcija za pla ćanje unutar odre đenih rokova koje je utvr đuje podsustav, kako je navedeno u 
stavku 15. podstavku (3); i/ili  
(b) funkcionalnost „informacijskog razdoblja”, kako je navedeno u stavku 15. podstavku (1).  
(5) Banke namire i podsustavi imaju pristup informacijama preko ICM-a. Podsustavi moraju biti obaviješteni o 
dovršetku ili neuspjehu namire ovisno o izabranoj mogu ćnosti – jedna ili op ća obavijest. Ako zatraže, banke 
namire moraju biti obaviještene o uspješnoj namiri preko SWIFT poruke MT 900 ili MT 910. Sudionici koji se 
koriste internetskim pristupom moraju biti obaviješteni putem poruke na ICM-u.  
12. Postupak namire 4 – standardna višestrana namira  
(1) Kada nude postupak namire 4 središnje banke podsustava i središnje banke namire podržavaju namiru višestranih 
gotovinskih stanja transakcija podsustava namirenjem instrukcija za pla ćanje dostavljenih od strane podsustava u 
skupinama. Središnje banke podsustava otvaraju posebni tehni čki ra čun za taj podsustav.  
(2) Središnje banke podsustava i središnje banke namire osiguravaju potrebno utvr đivanje redoslijeda instrukcija za 
pla ćanje. One će uknjižit samo odobrenja, ako sva tere ćenja budu uspješno napla ćena. Instrukcije za pla ćanje: (a) 
kojima se terete ra čuni banaka namire s kratkom pozicijom i odobrava tehni čki ra čun podsustava; i (b) kojima se 
odobravaju ra čuni banaka namire s dugom pozicijom i tereti tehni čki ra čun podsustava dostavljaju se u jednoj 
datoteci.  
(3) Najprije se namiruju instrukcije za pla ćanje kojima se tereti PM ra čuna banaka namire s kratkom pozicijom i 
odobrava tehni čki ra čun podsustava; tek nakon namire svih tih instrukcija za pla ćanje (uklju čuju ći mogu će 
financiranje tehni čkog ra čuna od strane mehanizma jamstvenog fonda), odobravaju se PM ra čuni banaka 
namire s dugom pozicijom.  
(4) Ako je instrukcija za pla ćanje kojom se tereti PM ra čun banke namire s kratkom pozicijom uvrštena u red u 
skladu s Prilogom II., središnje banke namire obavješ ćuju tu banku namire preko ICM poruke.  
(5) Ako banka namire s kratkom pozicijom nema dovoljno sredstava na svojem PM ra čunu, ASCB aktivira meha ­
nizam jamstvenog fonda, ako je tako predvi đeno dvostranim sporazumom izme đu ASCB-a i podsustava.  
(6) Ako nije predvi đen mehanizam jamstvenog fonda i cijela namira ne uspije, smatra se da su središnje banke 
podsustava i središnje banke namire dobile uputu za vra ćanje svih instrukcija za pla ćanje u datoteci te da će 
poništiti instrukcije za pla ćanje koje su bile namirene.  
(7) Središnje banke podsustava obavješ ćuju banke namire o neuspjehu namire preko ICM poruke.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 247
 
(8) Središnje banke podsustava mogu ponuditi:  
(a) namiru instrukcija za pla ćanje unutar odre đenih rokova koje utvr đuje podsustav, kako je navedeno u stavku 
15. podstavku (3);  
(b) funkcionalnost „informacijskog razdoblja”, kako je navedeno u stavku 15. podstavku (1);  
(c) mehanizam jamstvenog fonda, kako je naveden u stavku 15. podstavku (4).  
(9) Banke namire i podsustavi imaju pristup informacijama preko ICM-a. Podsustavi moraju biti obaviješteni o 
dovršetku ili neuspjehu namire. Ako zatraže, banke namire moraju biti obaviještene o uspješnoj namiri preko 
SWIFT poruke MT 900 ili MT 910. Sudionici koji se koriste internetskim pristupom moraju biti obaviješteni 
putem poruke na ICM-u.  
13. Postupak namire 5 – istodobna višestrana namira  
(1) Kada nude postupak namire 5 središnje banke podsustava i središnje banke namire podržavaju namiru višestranih 
gotovinskih stanja transakcija podsustava namirenjem instrukcija za pla ćanje dostavljenih od strane podsustava. 
Radi namire relevantnih instrukcija za pla ćanje upotrebljava se algoritam 4 (vidjeti Dodatak I. Prilogu II.). Za 
razliku od postupka namire 4, postupak namire 5 funkcionira na osnovi „sve ili ništa”. U tom postupka tere ćenje 
PM ra čuna banaka namire s kratkom pozicijom i odobrenje PM ra čuna banaka namire s dugom pozicijom odvija 
se istodobno (a ne uzastopno kao u postupku namire 4). Stavak 12. primjenjuje se na odgovaraju ći na čin 
podložno sljede ćim izmjenama. Ako se jedna ili više instrukcija za pla ćanje ne može namiriti, sve instrukcije 
za pla ćanje se stavljaju na čekanje u red i algoritam 4 kako je opisan u stavku 16. podstavku (1) ponavlja se kako 
bi se namirile instrukcije za pla ćanje podsustava koje čekaju u redu.  
(2) Središnje banke podsustava mogu ponuditi:  
(a) namiru instrukcija za pla ćanje unutar odre đenih rokova koje utvr đuje podsustav, kako je navedeno u 
stavku 15. podstavku (3);  
(b) funkcionalnost „informacijskog razdoblja”, kako je navedeno u stavku 15. podstavku (1);  
(c) mehanizam jamstvenog fonda, kako je naveden u stavku 15. podstavku (4).  
(3) Banke namire i podsustavi imaju pristup informacijama preko ICM-a. Podsustavi moraju biti obaviješteni o 
dovršetku ili neuspjehu namire. Ako zatraže, banke namire moraju biti obaviještene o uspješnoj namiri preko 
SWIFT poruke MT 900 ili MT 910. Sudionici koji se koriste internetskim pristupom moraju biti obaviješteni 
putem poruke na ICM-u.  
(4) Ako je instrukcija za pla ćanje kojom se tereti PM ra čun banke namire s kratkom pozicijom uvrštena u red u 
skladu s Prilogom II., odnosni SCB obavješ ćuju banke namire preko ICM poruke.  
14. Postupak namire 6 – namjenska likvidnost i me đusistemska namira  
(1) Postupak namire 6 može se upotrijebiti za povezane i integrirane modele, kako je opisano u podstavcima od 4. 
do 13. i od 14. do 18. U slu čaju integriranog modela relevantni podsustav mora upotrijebiti zrcalni ra čun za 
prikupljanje potrebne likvidnosti koju su izdvojile njegove banke namire. U slu čaju povezanog modela banka 
namire mora otvoriti najmanje jedan podra čun u odnosu na odre đeni podsustav.  
(2) Ako zatraže, banke namire moraju biti obaviještene o uspješnoj namiri preko SWIFT poruke MT 900 ili MT 
910, a sudionici koji se koriste internetskim pristupom moraju biti obaviješteni putem poruke na ICM-u o 
odobrenju i tere ćenju njihovih PM ra čuna i, ako je to primjenjivo, njihovih podra čuna.  
(3) Kada nude me đusistemsku namiru prema postupku namire 6 središnje banke podsustava i središnje banke 
namire podržavaju me đusistemsku namiru pla ćanja, ako su je inicirali relevantni podsustavi. Podsustav može 
inicirati me đusistemsku namiru samo za vrijeme njegova ciklusa obrade, a postupak namire 6 mora se izvoditi 
u podsustavu koji prima instrukciju za pla ćanje. Me đusistemska namira se nudi za dnevnu i no ćnu obradu 
prema postupku namire 6. Mogu ćnost izvršenja me đusistemske namire izme đu dva pojedina čna podsustava 
snima se u modulu (upravljanja) stati čnim podacima.HR 248 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
(A) Povezani model  
(4) Kada nude postupak namire 6 središnje banke podsustava i središnje banke namire podržavaju namiru 
dvostranih i/ili višestranih gotovinskih stanja transakcija podsustava tako da:  
(a) omogu ćavaju banci namire da unaprijed financira mogu će obveze iz namire putem prijenosa likvidnosti s 
njezinog PM ra čuna na njezin podra čun (dalje u tekstu: „namjenska likvidnost”) prije obrade podsustava; i  
(b) namiruju instrukcije za pla ćanje podsustava po dovršetku obrade podsustava: kod banaka namire s kratkom 
pozicijom tere ćenjem njihovih podra čuna (unutar ograni čenja sredstava na tom ra čunu) i odobrenjem 
tehni čkog ra čuna podsustava te kod banaka namire s dugom pozicijom odobrenjem njihovih podra čuna 
i tere ćenjem tehni čkog ra čuna podsustava.  
(5) Kada nude postupak namire 6:  
(a) središnje banke namire otvaraju najmanje jedan podra čun u vezi s jedinim podsustavom za svaku banku 
namire; i  
(b) ASCB otvara tehni čki ra čun za podsustav radi: i. odobrenja sredstava prikupljenih s podra čuna banaka 
namire s kratkom pozicijom; i ii. tere ćenja sredstava kod odobrenja namjenskih podra čuna banaka 
namire s dugom pozicijom.  
(6) Postupak namire 6 nudi se za dnevnu obradu i no ćne operacije podsustava. U posljednjem slu čaju novi radni 
dan po činje odmah nakon ispunjavanja minimalnih obveznih pri čuva; sva kasnija tere ćenja ili odobrenja na 
relevantnim ra čunima imaju datum valute novog radnog dana.  
(7) Prema postupku namire 6 i s obzirom na namjenjivanje likvidnosti, središnje banke podsustava i središnje banke 
namire nude sljede će vrste usluga prijenosa likvidnosti na podra čune i s njih:  
(a) trajni nalozi koje banke namire mogu dostaviti ili izmijeniti u svako doba za vrijeme radnog dana preko 
ICM-a (kada je dostupan). Trajni nalozi dostavljeni nakon slanja poruke „po četak postupka” na odre đeni 
radni dan vrijede samo za sljede ći radni dan. Ako postoji više trajnih naloga za odobrenje razli čitih 
podra čuna, oni se namiruju s obzirom na njihov iznos, po čevši od najvišeg. Za vrijeme no ćnih operacija 
podsustava, ako postoje trajni nalozi za koje nema dovoljno sredstava na PM ra čunu, takvi se nalozi 
namiruju na temelju razmjernog smanjenja svih naloga;  
(b) teku ći nalozi koje može dostaviti samo banka namire (preko ICM-a) ili relevantni podsustav preko XML 
poruke za vrijeme izvo đenja postupka namire 6 (identificiranog vremenskim razmakom od poruke „po četak 
postupka” do poruke „kraj postupka”) i koji će biti namireni sve dok ciklus obrade podsustava nije još 
po čeo. Ako postoji teku ći nalog koji je dostavio podsustav za koji ne postoje dostatna sredstva na PM 
ra čunu, takav se nalog djelomi čno namiruje;  
(c) nalozi SWIFT dani preko poruke MT 202 ili putem automatskog raspore đivanja u jedan MT 202 iz zaslona 
za sudionike koji se koriste internetskim pristupom mogu se dostaviti samo za vrijeme izvo đenja postupka 
namire 6 i samo za vrijeme dnevne obrade. Takvi se nalozi namiruju odmah.  
(8) Postupak namire 6 po činje porukom „po četak postupka” i završava porukom „kraj postupka”, pri čemu obje 
poruke šalje podsustav. Me đutim, kod no ćnih operacija podsustava poruku „po četak postupka” šalje ASCB. 
Poruka „po četak postupka” aktivira namiru trajnih naloga za prijenos likvidnosti na podra čune. Poruka „kraj 
postupka” dovodi do automatskog povratnog prijenosa likvidnosti s podra čuna na PM ra čun.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 249
 
(9) Prema postupku namire 6 namjenska likvidnost na podra čunima blokirana je sve dok se izvodi ciklus obrade 
podsustava (po činje porukom „po četak postupka” i završava porukom „kraj postupka”, pri čemu obje poruke 
šalje podsustav) i nakon toga odblokirana. Blokirano stanje može se promijeniti za vrijeme ciklusa obrade zbog 
me đusistemske namire pla ćanja ili ako banka namire prenese likvidnost sa svog PM ra čuna. ASCB obavješ ćuje 
podsustav o smanjenju ili pove ćanju likvidnosti na podra čunu zbog me đusistemske namire pla ćanja. Ako 
podsustav zatraži, ASCB ga mora obavijestiti o pove ćanoj likvidnosti na podra čunu zbog prijenosa likvidnosti 
od strane banke namire.  
(10) Unutar svakog ciklusa obrade podsustava instrukcije za pla ćanje se namiruju iz namjenske likvidnosti, pri čemu 
se kao pravilo upotrebljava algoritam 5 (kako je navedeno u Dodatku I. Prilogu II.).  
(11) Sa svakim ciklusom obrade podsustava namjenska likvidnost banke namire može se pove ćati odobrenjem 
odre đenih ulaznih pla ćanja izravno na njezine podra čune, tj. kuponi i unov čena pla ćanja. U tim slu čajevima 
likvidnost se najprije odobrava na tehni čki ra čun, a zatim se tereti s tog ra čuna prije odobravanja likvidnosti na 
podra čun (ili PM ra čun).  
(12) Me đusistemsku namiru izme đu dva povezana podsustava može inicirati samo podsustav (ili u njegovo ime 
njegov ASCB) čiji sudionik ima podra čun koji se tereti. Instrukcija za pla ćanje je namirena tere ćenjem iznosa 
navedenog u instrukciji za pla ćanje s podra čuna sudionika podsustava koji inicira instrukciju za pla ćanje i 
odobrenjem podra čuna sudionika drugog podsustava.  
Podsustav koji inicira instrukciju za pla ćanje i drugi podsustav moraju biti obaviješteni o dovršetku namire. Ako 
zatraže, banke namire moraju biti obaviještene o uspješnoj namiri preko SWIFT poruke MT 900 ili MT 910. 
Sudionici koji se koriste internetskim pristupom moraju biti obaviješteni putem poruke na ICM-u.  
(13) Podsustav koji upotrebljava povezani model (ili u njegove ime njegov ASCB) može inicirati me đusistemsku 
namiru s podsustava koji upotrebljava povezani model na podsustav koji upotrebljava integrirani model. 
Instrukcija za pla ćanje namiruje se tere ćenjem iznosa navedenog u instrukciji za pla ćanje s podra čuna sudionika 
podsustava koji upotrebljava povezani model i odobrenjem zrcalnog ra čuna koji upotrebljava podsustav, koji 
upotrebljava integrirani model. Podsustav koji upotrebljava integrirani model, a čiji će zrcalni ra čun koji će biti 
odobren, ne može inicirati instrukciju za pla ćanje.  
Podsustav koji inicira instrukciju za pla ćanje i drugi podsustav moraju biti obaviješteni o dovršetku namire. Ako 
zatraže, banke namire moraju biti obaviještene o uspješnoj namiri preko SWIFT poruke MT 900 ili MT 910. 
Sudionici koji se koriste internetskim pristupom moraju biti obaviješteni putem poruke na ICM-u.  
(B) Integrirani model  
(14) Kada nude postupak namire 6 za integrirane modele središnje banke podsustava i središnje banke namire 
podržavaju takvu namiru. U slu čaju da se postupak namire 6 upotrebljava za integrirani model za vrijeme 
dnevne obrade, nudi se samo ograni čena funkcionalnost.  
(15) Pod postupkom namire 6 i u vezi s integriranim modelom središnje banke podsustava i središnje banke namire 
nude sljede će usluge prijenosa likvidnosti na zrcalni ra čun: 
(a) trajni nalozi (za dnevnu obradu i no ćne operacije podsustava) koje banke namire mogu dostaviti ili 
izmijeniti u svako doba za vrijeme radnog dana preko ICM-a (kada je dostupan). Trajni nalozi dostavljeni 
nakon slanja poruke „po četak postupka” na odre đeni radni dan važe samo za sljede ći radni dan. Ako postoji 
više trajnih naloga, namiruju se s obzirom na njihov iznos, po čevši od najvišeg. Trajni nalog za dnevnu 
obradu koji nije pokriven će se odbiti. Za vrijeme no ćnih operacija podsustava, ako postoje trajni nalozi za 
koje nema dovoljno sredstava na PM ra čunu, takvi se nalozi namiruju na temelju razmjernog smanjenja svih 
naloga;  
(b) teku ći nalozi koje može dostaviti samo banka namire (preko ICM-a) ili relevantni podsustav preko XML 
poruke za vrijeme izvo đenja postupka namire 6 (identificiran vremenskim razmakom od poruke „po četak 
postupka” do poruke „kraj postupka”) i koji će biti namireni dok ciklus obrade podsustava nije još po čeo. 
Ako postoji teku ći nalog za koji ne postoje dostatna sredstva na PM ra čunu, takav se nalog djelomi čno 
namiruje;HR 250 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
(c) nalozi SWIFT dani preko poruke MT 202 mogu se dostaviti za samo vrijeme dnevne obrade. Takvi se nalozi 
namiruju odmah.  
(16) Pravila o porukama „po četak postupka” i „kraj postupka” kao i o po četku i kraju ciklusa za povezani model 
primjenjuju se na odgovaraju ći na čin. 
(17) Me đusistemsku namiru izme đu dva podsustava koji upotrebljavaju integrirani model može inicirati samo 
podsustav (ili u njegovo ime ASCB) čije se zrcalni ra čun tereti. Instrukcija za pla ćanje se namiruje tere ćenjem 
iznosa navedenog u instrukciji za pla ćanje sa zrcalnog ra čuna koji upotrebljava podsustav koji inicira instrukciju 
za pla ćanje i odobravanjem zrcalnog ra čuna koji upotrebljava drugi podsustav. Podsustav, čiji će zrcalni ra čun 
biti odobren, ne može inicirati instrukciju za pla ćanje.  
Podsustav koji inicira instrukciju za pla ćanje i drugi podsustav moraju biti obaviješteni o dovršetku namire. Ako 
zatraže, banke namire moraju biti obaviještene o uspješnoj namiri preko SWIFT poruke MT 900 ili MT 910. 
Sudionici koji se koriste internetskim pristupom moraju biti obaviješteni putem poruke na ICM-u.  
(18) Podsustav koji upotrebljava integrirani model (ili u njegovo ime ASCB) može inicirati me đusistemsku namiru s 
podsustava koji upotrebljava integrirani model na podsustav koji upotrebljava povezani model. Instrukcija za 
pla ćanje namiruje se tere ćenjem iznosa navedenog u instrukciji za pla ćanje sa zrcalnog ra čuna koji upotrebljava 
podsustav koji upotrebljava integrirani model i odobravanjem podra čuna sudionika drugog podsustava. Podsu ­
stav koji upotrebljava povezani model, a čiji sudionik ima podra čun koji će biti odobren, ne može inicirati 
instrukciju za pla ćanje.  
Podsustav koji inicira instrukciju za pla ćanje i drugi podsustav moraju biti obaviješteni o dovršetku namire. Ako 
zatraže, banke namire moraju biti obaviještene o uspješnoj namiri preko SWIFT poruke MT 900 ili MT 910. 
Sudionici koji se koriste internetskim pristupom moraju biti obaviješteni putem poruke na ICM-u.  
15. Opcionalni povezani mehanizmi  
(1) Središnje banke podsustava mogu ponuditi opcionalni povezani mehanizam „informacijsko razdoblje” za 
postupke namire 3, 4 i 5. Ako je podsustav (ili u njegovo ime njegov ASCB) odredio opcionalno „informacijsko 
razdoblje”, banka namire prima ICM poruku s naznakom vremena do kojeg banka namire može zahtijevati 
poništavanje relevantne instrukcije za pla ćanje. Takav zahtjev SCB uzima u obzir samo ako je dostavljen i 
odobren od strane podsustava. Namira može po četi ako SCB ne primi takav zahtjev do isteka „informacijskog 
razdoblja”. Nakon što SCB primi taj zahtjev unutar „informacijskog razdoblja”:  
(a) ako je postupak namire 3 upotrijebljen za dvostranu namiru, relevantna instrukcija za pla ćanje se poništava; i  
(b) ako je postupak namire 3 upotrijebljen za namiru višestranih stanja ili ako u postupku namire 4 namira u 
cijelosti ne bude uspješna, sve instrukcije za pla ćanje u datoteci poništavaju se i sve banke namire i podsustav 
obavješ ćuju se preko ICM poruke.  
(2) Ako podsustav pošalje instrukcije za namiru prije planiranog vremena namire („od”), instrukcije se pohranjuju 
dok ne nastupi planirano vrijeme. U tom slu čaju, instrukcije za pla ćanje se dostavljaju u ulaznu dispoziciju tek 
kad nastupi vrijeme „od”. Opcionalni mehanizam može se upotrijebiti za postupke namire 1 i 2.  
(3) Razdoblje namire („do”) omogu ćuje raspodjelu ograni čenog razdoblja za namiru podsustava kako se ne bi 
sprije čila ili odgodila namira drugih transakcija povezanih s podsustavom ili drugih transakcija u sustavu 
TARGET2. Ako bilo koja instrukcija za pla ćanje nije namirena do nastupa vremena („do”) ili unutar odre đenog 
razdoblja namire, te se instrukcije za pla ćanje ili vra ćaju ili se u slu čaju postupaka namire 4 i 5 može aktivirati 
mehanizam jamstvenog fonda. Razdoblje namire („do”) može  se odrediti za postupke namire od 1 do 5.  
(4) Mehanizam jamstvenog fonda može se upotrijebiti ako je likvidnost banke namire nedostatna za pokri će njezinih 
obveza koje potje če od namire podsustava. Kako bi se omogu ćila namira svih instrukcija za pla ćanje uklju čenih u 
namiru podsustava, ovaj se mehanizam upotrebljava radi stavljanja na raspolaganje dodatne potrebne likvidnosti. 
Ovaj mehanizam može se upotrijebiti za postupke namire 4 i 5. Ako se namjerava upotrijebiti mehanizam 
jamstvenog fonda, potrebno je voditi poseban ra čun jamstvenog fonda na kojemu je dostupna „izvanredna 
likvidnost” ili je dostupna na zahtjev.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 251
 
16. Upotrijebljeni algoritmi  
(1) Algoritam 4 podržava postupak namire 5. Radi olakšanja namire i smanjenja potrebne likvidnosti, uklju čene su 
sve instrukcije za pla ćanje podsustava (neovisno o njihovom prioritetu). Instrukcije za pla ćanje podsustava koje se 
trebaju namiriti po postupku namire 5 zaobilaze ulaznu dispoziciju i drže se u PM-u odvojeno do kraja 
trenuta čnog optimizacijskog postupka. U istom izvo đenju algoritma 4 nekoliko podsustava koji upotrebljavaju 
postupak namire 5 uklju čuje se ako namjeravaju obavljati namiru u isto vrijeme.  
(2) Kod postupka namire 6 banka namire može namijeniti iznos likvidnosti radi namire stanja koja dolaze iz 
odre đenih podsustava. Namjena se ostvaruje stavljanjem potrebne likvidnosti na odre đeni podra čun (povezani 
model). Algoritam 5 upotrebljava se i za no ćne operacije podsustava ili dnevne obrade. Postupak namire odvija se 
tere ćenjem podra čuna banaka namire s kratkom pozicijom u korist tehni čkog ra čuna podsustava, a zatim 
tere ćenjem tehni čkog ra čuna podsustava u korist podra čuna banaka namire s dugom pozicijom. U slu čaju 
pozitivnih stanja knjiženje može uslijediti izravno – ako tako navede podsustav unutar relevantne transakcije 
– na PM ra čunu banke namire. Ako je namira jedne ili više instrukcija za tere ćenje neuspješna, odnosno ako je 
neuspjeh posljedica pogreške podsustava, odnosno pla ćanje se stavlja na čekanje u red na podra čunu. Postupak 
namire 6 može upotrijebiti algoritam 5 koji se izvodi na podra čunima. Nadalje, algoritam 5 ne mora uzeti u 
obzir nikakva ograni čenja ili rezervacije. Za svaku banku namire izra čunava se ukupna pozicija i, ako su sve 
ukupne pozicije pokrivene, namiruju se sve transakcije. Transakcije koje nisu pokrivene vra ćaju se u red.  
17. U činak privremene ili trajne obustave upotrebe  
Ako privremena ili trajna obustava upotrebe ASI-ja od strane podsustava proizvede u činak za vrijeme ciklusa namire 
instrukcija za pla ćanje podsustava, smatra se da je ASCB odobrio dovršetak ciklusa namire uime podsustava.  
18. Popis naknada i izdavanje ra čuna  
(1) Podsustav koji upotrebljava ASI ili su čelje za sudionike, neovisno o broju ra čuna koje ima kod ASCB-a i/ili SCB-a, 
podložan je popisu naknada koji se sastoje od tri elementa, kako su utvr đeni u nastavku.  
(a) Fiksna mjese čna naknada od 1 000 EUR napla ćuje se svakom podsustavu (fiksna naknada I).  
(b) Druga mjese čna fiksna naknada izme đu 417 EUR i 4 167 EUR razmjerno temeljnoj bruto vrijednosti tran ­
sakcija gotovinske namire podsustava u eurima (fiksna naknada II):  
Raspon  Od (milijuna EUR/dan)  Do (milijuna EUR/dan)  Godišnja naknada (EUR)  Mjese čna naknada (EUR)  
1 0  manje od 1 000  5 000  417  
2 1 000  manje od 2 500  10 000  833  
3 2 500  manje od 5 000  20 000  1 667  
4 5 000  manje od 10 000  30 000  2 500  
5 10 000  manje od 50 000  40 000  3 333  
6 više od 50 000  —  50 000  4 167  
Bruto vrijednost transakcija gotovinske namire podsustava u eurima izra čunava ASCB jednom godišnje na 
osnovi te bruto vrijednosti tijekom prethodne godine, te se izra čunata bruto vrijednost primjenjuje za izra čun 
naknade od 1. sije čnja svake kalendarske godine.  
(c) Transakcijska naknada izra čunata na istoj osnovi kao popis naknada koji je utvr đen za sudionike sustava 
TARGET2 u Dodatku VI. Prilogu II. Podsustav može izabrati jednu od dvije mogu ćnosti: ili platiti jednu 
naknadu u iznosu od 0,80 EUR po instrukciji za pla ćanje (opcija A) ili platiti naknadu izra čunatu na 
degresivnoj osnovi (opcija B), pridržavaju ći se sljede ćih izmjena:  
i. za opciju B, granice raspona koje se odnose na opseg instrukcija za pla ćanje dijele se s dva; iHR 252 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
ii. mjese čna fiksna naknada od 150 EUR (prema opciji A) ili 1 875 EUR (prema opciji B) napla ćuje se uz 
fiksnu naknadu I i fiksnu naknadu II.  
(2) Naknada koju treba platiti u vezi s instrukcijom za pla ćanje dostavljenom ili pla ćanjem primljenim od strane 
podsustava preko su čelje za sudionike ili ASI-ja, napla ćuje se isklju čivo tom podsustavu. Upravno vije će može 
utvrditi podrobnija pravila za odre đivanje naplativih transakcija čija se namira obavlja preko ASI-ja.  
(3) Svaki podsustav prima ra čun od njegovog odnosnog ASCB-a za prethodni mjesec na temelju naknada iz 
podstavka (1), ne kasnije od petog radnog dana sljede ćeg mjeseca. Pla ćanja se ne smiju provesti kasnije od 
desetog radnog dana tog mjeseca na ra čun koji odredi ASCB ili se terete s ra čuna koji odredi podsustav.  
(4) Za potrebe ovog stavka sa svakim podsustavom koji je odre đen na temelju Direktive 98/26/EZ postupa se 
zasebno, čak i ako s dva ili više njih upravlja isti pravni subjekt. Isto se pravilo primjenjuje na podsustave 
koji nisu odre đeni na temelju Direktive 98/26/EZ, te se u tom slu čaju podsustavi identificiraju upu ćivanjem na 
sljede ća mjerila: (a) formalni sporazum utemeljen na ugovornom ili zakonodavnom instrumentu, na primjer 
sporazum izme đu sudionika i upravitelja sustava; (b) više članova; (c) zajedni čka pravila i tipski sporazumi; i (d) 
obra čun, netiranje i/ili namiru pla ćanja i/ili vrijednosnih papira izme đu sudionika.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 253
 
PRILOG V.  
DODATNI I IZMIJENJENI USKLA ĐENI UVJETI ZA SUDJELOVANJE U SUSTAVU TARGET2 UPOTREBOM 
INTERNETSKOG PRISTUPA  
Članak 1.  
Opseg  
Uvjeti utvr đeni u Prilogu II. primjenjuju se na sudionike koji se koriste internetskim pristupom za pristup jednom ili više 
PM ra čuna pridržavaju ći se odredbi iz ovog Priloga.  
Članak 2.  
Definicije  
Za potrebe ovog Priloga, osim definicija utvr đenih u Prilogu II., primjenjuju se sljede će definicije:  
(1) „tijelo za certificiranje” zna či jedna ili više nacionalnih središnjih banaka koje je odredilo Upravno vije će da kao takve 
uime Eurosustava izdaju, upravljaju, opozivaju i obnavljaju elektroni čke certifikate;  
(2) „elektroni čki certifikati” ili „certifikati” zna či elektroni čka datoteka koju je izdalo tijelo za certificiranje, koja povezuje 
javni klju č s identitetom i koja se upotrebljava za sljede će: provjeru pripada li javni klju č pojedincu, provjeru imatelja, 
provjeru potpisa tog pojedinca ili enkripciju poruke naslovljene na tog pojedinca. Certifikati se drže na fizi čkom 
ure đaju kao što je pametna kartica ili USB klju č te upu ćivanja na certifikate uklju čuju te fizi čke ure đaje. Certifikati su 
bitni za postupak provjere autenti čnosti sudionika koji pristupaju sustavu TARGET2 preko interneta i dostavljaju 
platne poruke ili kontrolne poruke;  
(3) „imatelj certifikata” zna či imenovana, pojedina čna osoba koju je sudionik u sustavu TARGET2 identificirao i odredio 
kao ovlaštenu za internetski pristup ra čunu sudionika u sustav TARGET2. Njegov zahtjev za certifikate provjerit će 
mati čni NSB sudionika i proslijediti tijelu za certificiranje, koje će potom dostaviti certifikate koji povezuju javni klju č 
s podacima za provjeru koji identificiraju sudionika;  
(4) „internetski pristup” zna či da se sudionik odlu čio za PM ra čun kojemu se može pristupiti samo preko interneta i da 
sudionik dostavlja platne poruke ili kontrolne poruke sustavu TARGET2 preko interneta;  
(5) „pružatelj internetskih usluga” zna či društvo ili organizacija, na primjer prolaz koji sudionik sustava TARGET2 
upotrebljava da bi koriste ći se internetskim pristupom pristupio svojem ra čunu u sustavu TARGET2.  
Članak 3.  
Odredbe koje se ne primjenjuju  
Sljede će odredbe Priloga II. ne primjenjuju se s obzirom na internetski pristup:  
Članak 4. stavak 1. to čka (c) i stavak 2. to čka (d), članak 5. stavci 2., 3. i 4., članci 6. i 7., članak 11. stavak 8., članak 14. 
stavak 1. to čka (a), članak 17. stavak 2., članci od 23. do 26., članak 41. i dodaci I., VI. i VII.  
Članak 4.  
Dodatne i izmijenjene odredbe  
S obzirom na internetski pristup sljede će odredbe Priloga II. primjenjuju se, uz sljede će izmjene:  
1. Članak 2. stavak 1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Sljede ći dodaci čine sastavni dio ovih Uvjeta i primjenjuju se na sudionike koji pristupaju PM ra čunu koriste ći 
se internetskim pristupom:  
Dodatak IA. do Dodatka V.: Tehni čke specifikacije za obradu naloga za pla ćanje za internetski pristup  
Dodatak IIA. do Dodatka V.: Popis naknada i izdavanje ra čuna za internetski pristup  
Dodatak II. Program za naknadu štete u sustavu TARGET2HR 254 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
Dodatak III.: Referentni okvir za mišljenja o sposobnosti i o državi  
Dodatak IV., osim stavka 7. to čke (b): Postupak neprekinutog poslovanja i postupak pri nepredvidivim doga đajima  
Dodatak V.: Raspored rada.”  
2. Članak 3. mijenja se kako slijedi:  
(a) Stavak 4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4. (umetnuti naziv SB-a) je pružatelj usluga na temelju ovih Uvjeta. Radnje i propusti nacionalnih središnjih 
banaka pružatelja SSP-a i/ili tijela za certificiranje smatraju se radnjama i propustima (umetnuti naziv SB-a) za 
koje on preuzima odgovornost u skladu s dolje navedenim člankom 31. Sudjelovanje u skladu s ovim Uvjetima 
ne stvara ugovorni odnos izme đu sudionika i nacionalnih središnjih banaka pružatelja SSP-a kada potonje djeluje 
u tom svojstvu. Upute, poruke ili informacije koje sudionik primi od SSP-a ili ih pošalje SSP-u u vezi s uslugama 
pruženima na temelju ovih Uvjeta smatraju se primljenima od (umetnuti naziv SB-a) ili poslanima (umetnuti 
naziv SB-a).”; i  
(b) Stavak 6. zamjenjuje se sljede ćim: 
„6. Sudjelovanje u sustavu TARGET2 odvija se na temelju sudjelovanja u komponenti sustava TARGET2. Ovi 
Uvjeti opisuju me đusobna prava i obveze sudionika u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i (umet ­
nuti naziv SB-a). Pravila o obradi naloga za pla ćanje (glava IV.) odnose se na sve naloge za pla ćanje koje dostavi 
ili na sva pla ćanja koja primi bilo koji sudionik u sustavu TARGET2 pod uvjetima iz Priloga V.”  
3. Članak 4. stavak 2. to čka (e) zamjenjuje se sljede ćim: 
„(e) kreditne institucije ili bilo koju vrstu subjekata navedenih u to čkama od (a) do (c), u oba slu čaja kad imaju 
poslovni nastan u zemlji s kojom je Unija sklopila monetarni sporazum kojim se odobrava pristup bilo kojem od 
tih subjekata platnim sustavima Unije, pridržavaju ći se uvjeta iz monetarnog sporazuma i pod uvjetom da je 
odnosno pravno ure đenje, koje je na snazi u zemlji, jednakovrijedno odnosnom zakonodavstvu Unije.”  
4. Članak 8. mijenja se kako slijedi:  
(a) Stavak 1. to čka (a) podto čka i. zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Radi otvaranja PM ra čuna dostupnog preko interneta u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) 
sudionici podnositelji prijave moraju:  
(a) ispuniti sljede će tehni čke zahtjeve:  
i. postaviti, voditi, upravljati i nadzirati te osigurati sigurnost potrebne informati čke infrastrukture radi pove ­
zivanja sa sustavom TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i dostavljanja naloga za pla ćanje tom 
sustavu, u skladu s tehni čkim specifikacijama iz Dodatka IA. Prilogu V. Pritom sudionici podnositelji 
prijave mogu uklju čiti tre će strane, ali ostaju isklju čivo odgovorni; i”; i  
(b) U stavku 1. dodaje se to čka (c):  
„(c) navesti da žele pristupati njihovu PM ra čunu preko interneta, i podnijeti zahtjev za poseban PM ra čun u 
sustavu TARGET2 ako žele i mogu ćnost pristupa sustavu TARGET2 preko pružatelja mrežnih usluga. 
Podnositelji prijave podnose propisno ispunjen obrazac za prijavu za izdavanje elektroni čkih certifikata 
potrebnih za pristup sustavu TARGET2 upotrebom internetskog pristupa.”  
5. Članak 9. mijenja kako slijedi:  
(a) Stavak 3. zamjenjuje se sljede ćim:HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 255
 
„3. Sudionici koji se koriste internetskim pristupom mogu samo  online  pregledavati imenik sustava TARGET2 i 
ne smiju ga dijeliti niti interno niti prema van.”; i  
(b) Stavak 5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„5. Sudionici potvr đuju da (umetnuti naziv SB-a) i druge središnje banke mogu objaviti imena i BIC-eve 
sudionika.”.  
6. Članak 10. mijenja se kako slijedi:  
(a) Stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljede ćim: 
„1. (umetnuti naziv SB-a) nudi internetski pristup opisan u Prilogu V. Osim gdje je druk čije propisano u ovim 
Uvjetima ili zakonom, (umetnuti naziv SB-a) upotrebljava sve razumne mjere u okviru svojih ovlasti da ispuni 
svoje obveze prema ovim Uvjetima, bez jam čenja ishoda.  
2. Sudionici koji se koriste internetskim pristupom za pristup sustavu TARGET2 pla ćaju naknade utvr đene u 
Dodatku IIA. Prilogu V.”; i  
(b) Dodaje se sljede ći stavak 5.:  
„5. Sudionici moraju u činiti oboje od sljede ćeg: 
(a) aktivno provjeravati u pravilnim razmacima svakog radnog dana sve informacije koje su im dostupne na ICM- 
u, posebno informacije koje se odnose na važne sistemske doga đaje (kao što su poruke u vezi s namirom 
podsustava) i doga đaje trajnog ili privremenog isklju čenja sudionika. (umetnuti naziv SB-a) nije odgovoran za 
bilo koji gubitak, izravni ili neizravni, koji potje če iz sudionikova propusta da provodi ove provjere; i  
(b) u svakom trenutku osigurati uskla đenost sa sigurnosnim zahtjevima navedenima u Dodatku IA. Prilogu V., 
posebno u vezi s čuvanjem certifikata, pridržavanja pravila i postupaka kako bi se osiguralo da imatelji 
certifikata znaju svoje odgovornosti u vezi s čuvanjem certifikata.”.  
7. Članak 11. mijenja se kako slijedi:  
(a) Dodaje se sljede ći stavak 5.a:  
„5a. Sudionici su odgovorni za pravodobno ažuriranje obrazaca za izdavanje elektroni čkih certifikata potrebnih 
za pristup sustavu TARGET2 upotrebom internetskog pristupa i za podnošenje novih obrazaca za izdavanje tih 
elektroni čkih certifikata (umetnuti naziv SB-a). Sudionici su odgovorni za provjeru to čnosti informacija vezanih 
uz njih koje je (umetnuti naziv SB-a) unio u sustav TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje).”; i  
(b) Stavak 6. zamjenjuje se sljede ćim: 
„6. Smatra se da je (umetnuti naziv SB-a) ovlašten dostaviti tijelima za certificiranje sve informacije u vezi sa 
sudionicima koje tijela za certificiranje mogu zatrebati.”  
8. Članak 12. stavak 7. zamjenjuje se sljede ćim: 
„7. (umetnuti naziv SB-a) daje dnevni izvadak iz ra čuna svim sudionicima koji su odlu čili tu uslugu.”  
9. Članak 13. to čka (b) zamjenjuje se sljede ćim: 
„(b) instrukcije za izravno tere ćenje primljene na temelju odobrenja za izravno tere ćenje. Sudionici koji se koriste 
internetskim pristupom ne mogu poslati instrukcije za izravno tere ćenje s njihovog PM ra čuna;”HR 256 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
10. Članak 14. stavak 1. to čka (b) zamjenjuje se sljede ćim: 
„(b) platna poruka u skladu s pravilima i uvjetima formatiranja sustava TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) i 
ako je prošla provjeru dvostrukog unosa kako je opisano u Dodatku IA. Prilogu V.;” i  
11. Članak 16. stavak 2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„2. Sudionicima koji se koriste internetskim pristupom nije dopuštena upotreba funkcionalnosti grupe AL u vezi s 
njihovim PM ra čunom kojemu pristupaju preko interneta ili kombiniranje tog PM ra čun kojemu pristupaju preko 
interneta s bilo kojim drugim ra čunom u sustavu TARGET2 koji imaju. Ograni čenja mogu biti odre đena samo u vezi 
s grupom AL u cijelosti. Ograni čenja ne će biti odre đena u vezi s jednim jedinim PM ra čunom člana grupe AL.”  
12. Članak 18. stavak 3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3. Kod upotrebe indikatora najkasnijeg vremena tere ćenja prihva ćeni nalog za pla ćanje vra ća se kao nenamiren 
ako ne može biti namiren do nazna čenog vremena tere ćenja. 15 minuta prije odre đenog vremena tere ćenja, sudionik 
nalogodavac mora primiti obavijestiti preko ICM-a i ne šalje mu se automatska obavijesti preko ICM-a. Sudionik 
nalogodavac tako đer može upotrijebiti indikator najkasnijeg vremena tere ćenja samo kao indikator upozorenja. U tim 
se slu čajevima odnosni nalog za pla ćanje ne vra ća.” 
13. Članak 21. stavak 4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4. Na zahtjev platitelja (umetnuti naziv SB-a) može se odlu čiti za promjenu mjesta u redu za vrlo hitne naloge za 
pla ćanje (osim za vrlo hitne naloge za pla ćanje u kontekstu postupaka namire 5 i 6) pod uvjetom da ta promjena ne 
utje če na nesmetanu namiru od strane podsustava u sustavu TARGET2 ili ina če ne bi dovela do sistemskog rizika.”  
14. Članak 28. mijenja se kako slijedi:  
(a) Stavak 1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Sudionici koji se koriste internetskim pristupom provode odgovaraju će sigurnosne kontrole, posebno one 
utvr đene u Dodatku IA. Prilogu V., radi zaštite svojih sustava od neovlaštenog pristupa i upotrebe. Sudionici su 
isklju čivo odgovorni za primjerenu zaštitu povjerljivosti, cjelovitosti i dostupnosti svojih sustava.”; i  
(b) Dodaje se sljede ći stavak 4.:  
„4. Sudionici koji se koriste internetskim pristupom odmah obavješ ćuju (umetnuti naziv SB-a) o svim doga ­ 
đajima kojim mogu utjecati na valjanost certifikata, posebno o onim doga đajima navedenima u Dodatku IA. 
Prilogu V., uklju čuju ći bez ograni čenja, svaki gubitak ili nepravilnu upotrebu.”  
15. Članak 29. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Članak 29.  
Upotreba ICM-a  
1. ICM:  
(a) omogu ćuje sudionicima unos pla ćanja;  
(b) omogu ćuje sudionicima pristup informacijama koje se odnose na njihove ra čune i na upravljanje likvidnoš ću; 
(c) može se upotrijebiti za iniciranje naloga za prijenos likvidnosti; i  
(d) omogu ćuje sudionicima pristup sistemskim porukama.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 257
 
2. Daljnje tehni čke pojedinosti u vezi s ICM-om koje se upotrebljavaju u vezi s internetskim pristupom sadržane 
su u Dodatku IA. Prilogu V.”  
16. Članak 32. mijenja se kako slijedi:  
(a) Stavak 1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Ako nije druk čije propisano ovim Uvjetima, sve poruke koje se odnose na pla ćanja i obradu pla ćanja u 
sustavu TARGET2, kao što su potvrde tere ćenja ili odobrenja, ili izvodi iz ra čuna, izme đu (umetnuti naziv SB-a) i 
sudionika, moraju biti dostupne sudioniku na ICM-u.”; i  
(c) Stavak 3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3. Ako se sudionikova veza prekine, sudionik upotrebljava drugo sredstvo prijenosa poruka utvr đeno u 
Dodatku IV. Prilogu II. U tim se slu čajevima snimljena ili otisnuta verzija poruke koju je proizveo (umetnuti 
naziv SB-a) prihva ća kao dokaz.”  
17. Članak 34. stavak 4. to čka (c) zamjenjuje se sljede ćim: 
„(c) Kada je takva ICM poruka postala dostupnom sudionicima koji se koriste internetskim pristupom, smatra se da 
su ti sudionici obaviješteni o trajnom/privremenom isklju čenju sudionika iz sudjelovanja u sustavu TARGET2- 
(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) ili drugoj komponenti sustava TARGET2. Sudionici pokrivaju sve gubitke koji 
potje ču iz dostavljanja naloga za pla ćanje sudionicima koji su privremeno ili trajno isklju čeni iz sudjelovanja ako 
je taj nalog za pla ćanje unesen u sustav TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) nakon što je ICM poruka 
postala dostupna.”  
18. Članak 39. stavak 1. se zamjenjuje sljede ćim: 
„1. Smatra se da sudionici znaju za sve svoje obveze u vezi s propisima o zaštiti podataka, spre čavanju pranja 
novca i financiranju terorizma, nuklearnim djelatnostima osjetljivima na širenje i razvoju sustava dostave nuklearnih 
oružja, posebno u vezi s provedbom odgovaraju ćih mjera o svakom pla ćanju u korist ili na teret njihovih PM ra čuna, 
i da ih se pridržavaju. Prije zasnivanja ugovornog odnosa s pružateljem internetskih usluga, sudionici koji se koriste 
internetskim pristupom upoznaju se s politikom povrata izgubljenih podataka pružatelja internetskih usluga.”  
19. Članak 40. stavak 1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Osim ako je druk čije propisano ovim Uvjetima, sve obavijesti koje su potrebne ili dopuštene u skladu s ovim 
Uvjetima šalju se preporu čenom poštom, faksimilom ili na drugi na čin u pisanom obliku. Obavijesti (umetnuti naziv 
SB-a) se dostavljaju voditelju (umetnuti odjel za platne sustave ili relevantnu jedinicu SB-a) (umetnuti naziv SB-a), 
(uklju čiti relevantnu adresu SB-a) ili (umetnuti BIC adresu SB-a). Obavijesti sudioniku šalju se na adresu, broj faksa ili 
njegovu BIC adresu, o čemu s vremena na vrijeme sudionik obavješ ćuje (umetnuti naziv SB-a).”  
20. Članak 45. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Članak 45.  
Salvatorna klauzula  
Ako je bilo koja odredba iz ovih Uvjeta ili Priloga V. nevaže ća ili takva postane, to ne utje če na primjenjivost svih 
drugih odredbi iz ovih Uvjeta ili Priloga V.”HR 258 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
Dodatak IA.  
TEHNI ČKE SPECIFIKACIJE ZA OBRADU NALOGA ZA PLA ĆANJE ZA INTERNETSKI PRISTUP  
Kod internetskog pristupa se osim Uvjeta primjenjuju sljede ća pravila za obradu naloga za pla ćanje:  
1. Tehni čki zahtjevi za sudjelovanje u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) u vezi s infrastruk ­
turom, mrežom i formatom  
(1) Svaki sudionik koji se koristi internetskim pristupom mora se povezati s ICM-om sustava TARGET2 koji 
upotrebljava lokalnoga klijenta, operativni sustav i internetski preglednik kako je odre đeno u Prilogu „Internetsko 
sudjelovanje – sistemski zahtjevi za internetski pristup” Detaljnim funkcionalnim specifikacijama za korisnike 
(UDFS), s odre đenim postavkama. Svaki PM ra čun sudionika identificira se s osmeroznamenkastim ili jedanae ­
steroznamenkastim BIC-om. Nadalje, prije sudjelovanja u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) svaki 
sudionik prolazi niz testova da bi dokazao svoje tehni čke i operativne sposobnosti.  
(2) Za dostavljanje naloga za pla ćanje i razmjenu platnih poruka u PM-u BIC platforma sustava TARGET2, 
TRGTXEPMLVP, upotrebljava se kao pošiljatelj/primatelj poruka. Nalozi za pla ćanje poslani sudioniku koji se 
koristi internetskim pristupom moraju identificirati tog sudionika primatelja u polju institucije korisnika. Nalozi 
za pla ćanje koje zada sudionik koji se koristi internetskim pristupom identificiraju tog sudionika kao instituciju 
nalogodavca.  
(3) Sudionici koji se koriste internetskim pristupom upotrebljavaju usluge infrastrukture javnog klju ča kako je 
navedeno u „Priru čniku za korištenje usluga certificiranja javnog klju ča kod internetskog pristupa”.  
2. Vrste platnih poruka  
(1) Internetski sudionici mogu izvršiti sljede će vrste pla ćanja:  
(a) pla ćanja klijenata, tj. kreditni transfer kod kojih klijent nalogodavac i/ili klijent korisnik nisu financijske 
institucije;  
(b) pla ćanja klijenta (potpuna automatska obrada), tj kreditni transfer kod kojih klijent nalogodavac i/ili klijent 
korisnik nisu financijske institucije, izvršena u na činu potpuno automatske obrade;  
(c) transferi banke banci kojima se zahtijeva prijenos sredstava izme đu financijskih institucija;  
(d) pla ćanja pokri ća kojima se zahtijeva prijenos sredstava izme đu financijskih institucija u vezi s klijentovim 
temeljnim kreditnim transferom.  
Osim toga, sudionici koji se koriste internetskim pristupom za pristup PM ra čunu mogu primiti naloge za 
izravno tere ćenje.  
(2) Sudionici moraju postupati u skladu sa specifikacijama polja, kako je odre đeno u poglavlju 9.1.2.2. UDFS-a, 
Knjiga 1.  
(3) Sadržaj polja provjerava se na razini TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) u skladu sa zahtjevima UDFS-a. 
Sudionici se mogu me đusobno sporazumjeti o posebnim pravilima o sadržaju polja. Me đutim, u sustavu 
TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) ne postoje posebne provjere postupaju li sudionici u skladu s 
takvim pravilima.  
(4) Sudionici koji se koriste internetskim pristupom mogu izvršiti pla ćanja pokri ća preko sustava TARGET2, 
odnosno pla ćanja korespondentnih banaka radi namire (pokri ća) poruka o kreditnom transferu, koje se dostav ­
ljaju klijentovoj banci drugim, izravnijim sredstvima. Pojedinosti o klijentu sadržane u tim pla ćanjima pokri ća ne 
prikazuju se u ICM-u.  
3. Provjera dvostrukog unosa  
(1) Svi nalozi za pla ćanje prolaze provjeru dvostrukog unosa, čiji je cilj odbiti naloge za pla ćanje koji su pogreškom 
dostavljeni više od jednog puta.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 259
 
(2) Provjeravaju se sljede ća polja vrsta poruka:  
Pojedinosti  Dio poruke  Polje  
Pošiljatelj  Osnovno zaglavlje  BIC adresa  
Vrsta poruke  Zaglavlje aplikacije  Vrsta poruke  
Primatelj  Zaglavlje aplikacije  Adresa odredišta  
Referentni broj transakcije (TRN)  Tekstualni blok  :20  
Povezana referencija  Tekstualni blok  :21  
Datum valute  Tekstualni blok  :32  
Iznos  Tekstualni blok  :32  
(3) Ako su sva polja opisana u podstavku 2. u vezi s novodostavljenim nalogom za pla ćanje identi čna onima u 
nalogu za pla ćanje koji je ve ć prihva ćen, novodostavljeni se nalog za pla ćanje vra ća. 
4. Kodovi pogrešaka  
Ako je nalog za pla ćanje odbijen, obavijest o prekidu dostavlja se preko ICM-a s naznakom razloga za odbijanje koji 
se navodi upotrebljavaju ći kodove pogrešaka. Kodovi pogrešaka odre đeni su u poglavlju 9.4.2. UDFS-a.  
5. Unaprijed utvr đeno vrijeme namire  
(1) Za naloge za pla ćanje koji upotrebljavaju indikator najranijeg vremena tere ćenja upotrebljava se kod „/FROTIME/”.  
(2) Za naloge za pla ćanje koji upotrebljavaju indikator najkasnijeg vremena tere ćenja postoje dvije mogu ćnosti.  
(a) Kod „/REJTIME/”: ako nalog za pla ćanje ne može biti namiren do nazna čenog vremena tere ćenja, nalog za 
pla ćanje se vra ća. 
(b) Kod „/TILTIME/”: ako nalog za pla ćanje ne može biti namiren do nazna čenog vremena tere ćenja, nalog za 
pla ćanje se ne vra ća, nego se zadržava u odgovaraju ćem redu.  
Kod obaju opcija automatski se šalje obavijest preko ICM-a ako nalog za pla ćanje s indikatorom najkasnijeg 
vremena tere ćenja nije namiren 15 minuta prije nazna čenog vremena.  
(3) Ako se upotrijebi kod „/CLSTIME/”, s pla ćanjem se postupa kao i s nalozima za pla ćanje iz podstavka 2. to čke (b).  
6. Namira naloga za pla ćanje pri ulaznoj dispoziciji  
(1) U okviru ulazne dispozicije nalozi za pla ćanje se podvrgavaju provjeri mogu ćnosti prebijanja i prema potrebi 
dodatnoj provjeri mogu ćnosti prebijanja (oba su izraza odre đena u stavcima 2. i 3.) radi osiguravanja brze i 
likvidnosno čuvaju će namire naloga za pla ćanja na bruto na čelu. 
(2) Pri provjeri mogu ćnosti prebijanja utvr đuje se jesu li nalozi za pla ćanje primatelja pla ćanja koji su na po četku 
vrlo hitnog ili, ako je to neprimjenjivo, hitnog reda, dostupni radi prebijanja s nalozima za pla ćanje platitelja 
(dalje u tekstu „prebijanje naloga za pla ćanje”). Ako prebijanje nalog za pla ćanje ne osigurava dovoljno sredstava 
za odnosni nalog za pla ćanje platitelja u ulaznoj dispoziciji, utvr đuje se postoji li dovoljna dostupna likvidnost na 
platiteljevu PM ra čunu.  
(3) Ako provjera mogu ćnosti prebijanja ne uspije, (umetnuti naziv SB-a) može primijeniti dodatnu provjeru mogu ć­
nosti prebijanja. Dodatna provjera mogu ćnosti prebijanja utvr đuje dostupnost naloga za pla ćanje za prebijanje u 
bilo kojem redu primatelja pla ćanja bez obzira na to kada su uvršteni u red. Me đutim, ako u redu primatelja 
pla ćanja postoje nalozi za pla ćanje s višim prioritetom, naslovljeni na druge sudionike u sustavu TARGET2, 
na čelo FIFO može se prekršiti samo ako bi namira naloga za pla ćanje prebijanjem imala za posljedicu pove ćanje 
likvidnosti kod primatelja pla ćanja.HR 260 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
7. Namira naloga za pla ćanje u redu  
(1) Postupanje s nalozima za pla ćanje u redovima ovisi o prioritetnom razredu za koji ih je odredio sudionik 
nalogodavac.  
(2) Nalozi za pla ćanje u vrlo hitnim i hitnim redovima namiruju se upotrebljavaju ći provjeru mogu ćnosti prebijanja 
opisanu u stavku 6., po čevši s nalogom za pla ćanje na po četku reda u slu čajevima pove ćanja likvidnosti ili 
intervencije na razini reda (promjena mjesta u redu, vremena namire ili prioriteta, ili opoziv naloga za pla ćanje).  
(3) Nalozi za pla ćanje u redovitom redu namiruju se na trajnoj osnovi uklju čuju ći sve vrlo hitne i hitne naloge za 
pla ćanje koji još nisu namireni. Upotrebljavaju se razli čiti optimizacijski mehanizmi (algoritmi). Ako je algoritam 
uspješan, namiruje se uklju čeni nalog za pla ćanje; ako algoritam nije uspješan, uklju čeni nalog za pla ćanje ostaje 
u redu. Za prebijanje platnih tokova upotrebljavaju se tri algoritma (od 1 do 3). Putem algoritma 4 postupak 
namire 5 (odre đen u poglavlju 2.8.1. UDFS-a) dostupan je za namiru instrukcija za pla ćanje podsustava. Radi 
optimizacije namire vrlo hitnih transakcija podsustava na podra čunima sudionika upotrebljava se poseban algo ­
ritam (algoritam 5).  
(a) Kod algoritma 1 („sve ili ništa”) (umetnuti naziv SB-a) mora za svaki odnos u vezi s kojim je odre đeno 
dvostrano ograni čenje, i za ukupni iznos odnosa, za koje je odre đeno višestrano ograni čenje:  
i. izra čunati cjelokupnu likvidnosnu poziciju svakog PM ra čuna sudionika u sustavu TARGET2 utvr đuju ći je 
li zbir svih izlaznih i ulaznih naloga za pla ćanje koji čekaju u redu negativan ili pozitivan i, ako je 
negativan, provjeriti premašuje li sudionikovu dostupnu likvidnost (cjelokupna likvidnosna pozicija čini 
„ukupnu likvidnosnu poziciju”); i  
ii. provjeriti uvažavaju li se ograni čenja i rezervacije koje je svaki sudionik u sustavu TARGET2 odredio u 
odnosu na svaki relevantni PM ra čun. 
Ako je ishod ovih izra čuna i provjera pozitivan za svaki relevantni PM ra čun, (umetnuti naziv SB-a) i druge 
uklju čene središnje banke namiruju istodobno sva pla ćanja na PM ra čunima odnosnih sudionika u sustavu 
TARGET2.  
(b) Kod algoritma 2 („djelomi čno”) (umetnuti naziv SB-a) mora:  
i. izra čunati i provjeriti likvidnosne pozicije, ograni čenja i rezervacije svakog relevantnog PM ra čuna kao i 
kod algoritma 1; i  
ii. ako je ukupna likvidnosna pozicija jednog ili više relevantnih PM ra čuna negativna, isklju čiti pojedina čne 
naloge za pla ćanje dok ukupna likvidnosna pozicija svakog relevantnog PM ra čuna ne bude pozitivna.  
Nakon toga, (umetnuti naziv SB-a) i druge uklju čene središnje banke, pod uvjetom da postoji dovoljno 
sredstava, namiruju sva preostala pla ćanja (osim isklju čenih naloga za pla ćanje) istodobno na PM ra čunima 
odnosnih sudionika u sustavu TARGET2.  
Pri isklju čivanju naloga za pla ćanje, (umetnuti naziv SB-a) po činje od PM ra čuna sudionika u sustavu 
TARGET2 s najvišom negativnom ukupnom likvidnosnom pozicijom i od naloga za pla ćanje na kraju 
reda s najnižim prioritetom. Postupak odabira traje kratko vrijeme, što odre đuje (umetnuti naziv SB-a) po 
vlastitoj procjeni.  
(c) Kod algoritma 3 („višekratna”) (umetnuti naziv SB-a) mora:  
i. usporediti parove PM ra čuna sudionika u sustavu TARGET2 kako bi se utvrdilo mogu li nalozi za pla ćanje 
koji čekaju u redu biti namireni u okviru dostupne likvidnosti na PM ra čunima tih dvaju sudionika u 
sustavu TARGET2 i unutar ograni čenja koje su odredili (po čevši od para PM ra čuna s najmanjom razlikom 
izme đu naloga za pla ćanje naslovljenih jedan na drugog), te će uklju čene središnje banke uknjižiti ta 
pla ćanja istodobno na PM ra čune tih dvaju sudionika u sustavu TARGET2; iHR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 261
 
ii. ako je, u odnosu na par PM ra čuna opisanih u podto čki i., likvidnost nedovoljna radi financiranja 
dvostrane pozicije, isklju čiti pojedina čne naloge za pla ćanje dok likvidnost ne bude dovoljna. U tom 
slu čaju uklju čene središnje banke namiruju preostala pla ćanja osim isklju čenih, istodobno na PM ra čunima 
tih dvaju sudionika u sustavu TARGET2.  
Nakon izvršene provjere odre đene u podto čkama od i. do ii., (umetnuti naziv SB-a) provjerava višestrane 
pozicije za namiru (izme đu sudionikova PM ra čuna i PM ra čuna drugih sudionika u sustavu TARGET2 u vezi 
s kojima su odre đena višestrana ograni čenja). U tu svrhu postupak opisan u podto čkama od i. do ii. 
primjenjuje se na odgovaraju ći na čin. 
(d) Kod algoritma 4 („djelomi čna namira zajedno s namirom podsustava”) (umetnuti naziv SB-a) slijedi isti 
postupak kao i za algoritam 2, ali bez isklju čivanja naloga za pla ćanje u vezi s namirom podsustava (koji 
namiruje na istodobnoj višestranoj osnovi).  
(e) Kod algoritma 5 („namira podsustava preko podra čuna”) (umetnuti naziv SB-a) slijedi isti postupak kao i za 
algoritam 1, uz izmjenu prema kojoj (umetnuti naziv SB-a) zapo činje algoritam 5 preko su čelja podsustava i 
provjerava samo postoji li dovoljno sredstava na podra čunima sudionika. Osim toga, ne uzimaju se u obzir 
ograni čenja i rezervacije. Algoritam 5 se izvodi tako đer za vrijeme no ćne namire.  
(4) Nalozi za pla ćanje uneseni u ulaznu dispoziciju nakon po četka bilo kojeg algoritama od 1 do 4 mogu se ipak 
namiriti odmah u ulaznoj dispoziciji, ako su pozicije i ograni čenja odnosnih PM ra čuna sudionika u sustavu 
TARGET2 kompatibilni s namirom tih naloga za pla ćanje i namirom naloga za pla ćanje u trenutnom optimi ­
zacijskom postupku. Me đutim, dva algoritma ne smiju se izvoditi istodobno.  
(5) Za vrijeme dnevne obrade algoritmi se izvode uzastopno. Sve dok u tijeku nisu istodobne višestrane namire 
podsustava, redoslijed je sljede ći: 
(a) algoritam 1;  
(b) ako algoritam 1 ne uspije, slijedi algoritam 2;  
(c) ako algoritam 2 ne uspije, slijedi algoritam 3, ili ako algoritam 2 uspije, ponavlja se algoritam 1.  
Dok je u tijeku istodobna višestrana namira („postupak 5”) u vezi s podsustavom, izvodi se algoritam 4.  
(6) Algoritmi se izvode fleksibilno postavljaju ći unaprijed utvr đeno vremensko kašnjenje izme đu aplikacija razli čitih 
algoritama kako bi se osigurao najmanji interval izme đu izvo đenja dvaju algoritma. Vremenski slijed automatski 
se nadzire. Ru čna intervencija je mogu ća. 
(7) Kad je uklju čen u algoritam koji se izvodi, nalog za pla ćanje ne smije biti ponovo raspore đen (promjena mjesta u 
redu) ili opozvan. Zahtjevi za ponovni raspored ili opoziv naloga za pla ćanje čekaju u redu dok se algoritam ne 
dovrši. Ako se odnosni nalog za pla ćanje namiri dok se algoritam izvodi, svaki se zahtjev za ponovnim 
rasporedom ili opozivom odbija. Ako se nalog za pla ćanje ne namiri, sudionikovi zahtjevi odmah se uzimaju 
u obzir.  
8. Upotreba ICM-a  
(1) ICM se može upotrebljavati za unos naloga za pla ćanje.  
(2) ICM se može upotrebljavati za dobivanje informacija i upravljanje likvidnoš ću. 
(3) S iznimkom uskladištenih naloga za pla ćanje i informacija o stati čnim podacima, samo su podaci u vezi s 
trenutnim radnim danom dostupni preko ICM-a. Zasloni su ponu đeni samo na engleskom jeziku.  
(4) Informacije se pružaju u na činu „na upit” (engl.  pull mode ), što zna či da svaki sudionik mora tražiti da mu se 
informacije pružaju. Sudionici redovito provjeravaju ICM tijekom radnog dana zbog važnih poruka.HR 262 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
(5) Dostupan je samo na čin „korisnik-do-aplikacije” (U2A) za sudionike koji se koriste internetskim pristupom. U2A 
dopušta izravnu komunikaciju izme đu sudionika i ICM-a. Informacije se prikazuju u pregledniku koji se izvodi na 
PC sustavu. Daljnje su pojedinosti opisane u Priru čniku za korisnike ICM-a.  
(6) Svaki sudionik ima najmanje jednu radnu stanicu s internetskim pristupom radi pristupanja ICM-u preko U2A.  
(7) Prava na pristup ICM-u dodjeljuju se na osnovi certifikata čija je upotreba podrobnije opisana u stavcima od 10. 
do 13.  
(8) Sudionici mogu tako đer upotrebljavati ICM za prijenos likvidnosti:  
(a) (umetnuti ako je to primjenjivo) s njihova PM ra čuna na njihov ra čun izvan PM-a;  
(b) izme đu PM ra čuna i sudionikovih podra čuna; i  
(c) s PM ra čuna na zrcalni ra čun koji vodi podsustav.  
9. UDFS, Priru čnik za korisnike ICM-a i „Priru čnik za korištenje usluga certificiranja javnog klju ča kod inter ­
netskog pristupa”  
Daljnje pojedinosti i primjeri koji objašnjavaju navedena pravila sadržani su u UDFS-u i Priru čniku za korisnike ICM-a 
s eventualnim izmjenama koje se objavljuju na internetskoj stranici (umetnuti naziv SB-a) i internetskoj stranici 
sustava TARGET2 na engleskom jeziku i u „Priru čniku za korištenje usluga certificiranja javnog klju ča kod inter ­
netskog pristupa”.  
10. Izdavanje, privremeno oduzimanje, ponovna aktivacija, opoziv i obnova certifikata  
(1) Sudionik zahtijeva od (umetnuti naziv SB-a) izdavanje certifikata kako bi mu se omogu ćio pristup sustavu 
TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) upotrebom internetskog pristupa.  
(2) Sudionik zahtijeva od (umetnuti naziv SB-a) privremeno oduzimanje i ponovnu aktivaciju certifikata, kao i opoziv 
i obnovu certifikata, kada imatelj certifikata više ne želi imati pristup sustavu TARGET2 ili ako sudionik okon ča 
svoje aktivnosti u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje), na primjer zbog spajanja odnosno pripajanja 
ili preuzimanja.  
(3) Sudionik mora donijeti svaku mjeru opreza i organizacijsku mjeru kako bi osigurao da se certifikati upotreb ­
ljavaju prema Uskla đenim uvjetima.  
(4) Sudionik odmah obavješ ćuje (umetnuti naziv SB-a) o svim bitnim promjenama svih informacija sadržanih u 
obrascima dostavljenima (umetnuti naziv SB-a) u vezi s izdavanjem certifikata.  
11. Sudionikovo postupanje s certifikatima  
(1) Sudionik osigurava čuvanje svih certifikata i usvaja pouzdane organizacijske i tehni čke mjere radi izbjegavanja 
štete tre ćim stranama i kako bi se osigurao da se svaki certifikat upotrebljava samo imatelj certifikata kojemu je 
izdan.  
(2) Sudionik mora odmah pružiti sve informacije koje zahtijeva (umetnuti naziv SB-a) i jam čiti pouzdanost tih 
informacija. Sudionici su stalno u potpunosti odgovorni za trajnu to čnost svih informacija pruženih (umetnuti 
naziv SB-a) u vezi s izdavanjem certifikata.  
(3) Sudionik preuzima punu odgovornost kako bi osigurao da svi njegovi imatelji certifikata drže njihove dodijeljene 
certifikate odvojeno od tajnih PIN i PUK kodova.  
(4) Sudionik preuzima punu odgovornost kako bi osigurao da niti jedan od njegovih imatelja certifikata ne upotreb ­
ljava certifikate za funkcije ili svrhe razli čite od onih za koje su certifikati izdani.  
(5) Sudionik odmah obavješ ćuje (umetnuti naziv SB-a) o svakom zahtjevu i razlogu za privremeno oduzimanje, 
ponovnu aktivaciju, opoziv ili obnovu certifikata.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 263
 
(6) Sudionik odmah zahtijeva od (umetnuti naziv SB-a) privremeno oduzimanje svih certifikata ili klju čeva sadržanih 
u njima koji su neispravni ili više nisu u posjedu njihovih imatelja certifikata.  
(7) Sudionik odmah obavješ ćuje (umetnuti naziv SB-a) o svakom gubitku ili kra đi certifikata.  
12. Sigurnosni zahtjevi  
(1) Ra čunalni sustav kojim se sudionik koristi za pristup sustavu TARGET2 upotrebom internetskog sustava smješten 
je u prostorijama u vlasništvu ili najmu sudionika. Pristup sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) 
može se dopustiti samo iz tih prostorija te se radi izbjegavanja nedoumica ne će dopustiti pristup na daljinu.  
(2) Sudionik pokre će softver na ra čunalnom sustavu koji je postavljen i prilago đen u skladu s trenutnim me đu­
narodnim informati čkim sigurnosnim standardima koji kao minimum uklju čuju zahtjeve podrobnije navedene u 
stavku 12. podstavku (3) i stavku 13. podstavku (4). Sudionik uspostavlja odgovaraju će mjere, uklju čuju ći 
posebnu antivirusnu zaštitu i zaštitu od zlonamjernog softvera, mjere za spre čavanje lažnog predstavljanja 
(engl.  anti-phishing ), o čvrsnu će sigurnosti i postupke za upravljanje popravljanjem programa. Sve te mjere i 
postupke sudionik redovno ažurira.  
(3) Sudionik uspostavlja enkriptiranu komunikacijsku vezu sa sustavom TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) 
radi internetskog pristupa.  
(4) Ra čunalni ra čuni na sudionikovim radnim stanicama ne smiju imati administratorska prava. Prava se dodjeljuju u 
skladu s na čelom „najmanjeg prava”.  
(5) Sudionik mora stalno štititi ra čunalne sustave kojima se koristi za internetski pristup sustavu TARGET2-(umetnuti 
oznaku SB-a/zemlje), i to na sljede ći na čin: 
(a) Ra čunalne sustave i radne stanice stalno štiti od neovlaštenog fizi čkog i mrežnog pristupa upotrebljavaju ći 
vatrozid radi zaštite ra čunalnih sustava i radnih stanica od dolaznog internetskog prometa i radnih stanica od 
neovlaštenog pristupa preko unutarnje mreže. Upotrebljava vatrozid koji štiti od dolaznog prometa, kao i 
vatrozid na radnim stanicama koji osigurava da samo ovlašteni programi komuniciraju prema van.  
(b) Sudionicima se dopušta postavljanje na radne stanice softvera koji je potreban za pristup sustavu TARGET2 i 
koji je odobren na temelju sudionikove unutarnje sigurnosne politike.  
(c) Sudionici stalno osiguravaju da se sve programske aplikacije koje se izvode na radnim stanicama redovito 
ažuriraju i popravljaju njihovom zadnjom verzijom. To se odnosi posebno na operativni sustav, internetski 
preglednik i priklju čke (engl.  plug-ins ). 
(d) Sudionici stalno ograni čavaju odlazni promet s radnih stanica prema poslovno kriti čnim stranicama, kao i 
prema stranicama potrebnima za utemeljeno i razumno ažuriranje softvera.  
(e) Sudionici osiguravaju da su svi kriti čni unutarnji tijekovi prema radnim stanicama ili od njih zašti ćeni od 
razotkrivanja i zlonamjernih izmjena, posebno ako se datoteke prenose preko mreže.  
(6) Sudionik osigurava da se njegovi imatelji certifikata stalno pridržavaju prakse sigurnog pregledavanja, uklju čuju ći: 
(a) rezerviranje odre đenih radnih stanica radi pristupa stranicama iste kriti čne razine i pristupanje tim stranicama 
samo s tih radnih stanica;  
(b) uvijek ponovo pokretati sjednice preglednika prije i nakon pristupanja sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku 
SB/zemlje) preko interneta;  
(c) provjeravati autenti čnost svih serverskih SSL certifikata pri svakoj prijavi u sustav TARGET2-(umetnuti 
oznaku SB-a/zemlje) preko interneta;  
(d) sumnjati na elektroni čku poštu za koju se čini da potje če od sustava TARGET2-(umetnuti oznaku SB- 
a/zemlje) i nikada ne davati šifru certifikata ako se ta šifra traži, jer sustav TARGET2-(umetnuti oznaku 
SB-a/zemlje) nikad ne će tražiti šifru certifikata u elektroni čkoj pošti ili na drugi na čin.HR 264 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7
 
(7) Sudionik stalno provodi sljede ća na čela upravljanja radi ublažavanja rizika za svoj sustav:  
(a) uspostavljanje praksi upravljanja korisnicima koje osiguravaju da se stvaraju samo ovlašteni korisnici i ostaju 
u sustavu, te održavanje to čnog i ažuriranog popisa ovlaštenih korisnika;  
(b) uskla đivanje dnevnog platnog prometa radi otkrivanja odstupanja izme đu odobrenog i stvarnog dnevnog 
platnog prometa, poslanog i primljenog;  
(c) radi osiguranja da imatelj certifikata ne pregledava niti jednu drugu internetsku stranicu u isto vrijeme kada 
pristupa TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje).  
13. Dodatni sigurnosni zahtjevi  
(1) Sudionik stalno osigurava putem odgovaraju ćih organizacijskih i/ili tehni čkih mjera da korisni čki identiteti koji su 
razotkriveni radi kontrole pristupnih prava (engl.  Access Right Review ) nisu zlorabljeni, i posebno da niti jedna 
neovlaštena osoba ne sazna za njih.  
(2) Sudionik mora raspolagati postupkom administriranja korisnika kako bi se osiguralo neposredno i trajno brisanje 
odnosnog korisni čkog identiteta u slu čaju da zaposlenik ili drugi korisnik sustava u prostorijama sudionika 
napusti sudionikovu organizaciju.  
(3) Sudionik mora raspolagati postupkom administriranja korisnika te odmah i trajno blokira korisni čke identitete 
koji su na bilo koji na čin kompromitirani, uklju čuju ći slu čajeve u kojima su certifikati izgubljeni ili ukradeni ili 
kada je šifra otu đena pomo ću lažnog predstavljanja.  
(4) Ako sudionik nakon tri pojave ne može ukloniti sigurnosne pogreške ili pogreške konfiguracije, na primjer one 
koje potje ču od sustava zaraženog zlonamjernim softverom, nacionalne središnje banke pružatelji SSP-a mogu 
trajno blokirati sudionikove korisni čke identitete.  
Dodatak IIA.  
POPIS NAKNADA I IZDAVANJE RA ČUNA ZA INTERNETSKI PRISTUP  
Naknade za izravne sudionike  
1. Mjese čna naknada za obradu naloga za pla ćanje u sustavu TARGET2-(umetnuti oznaku SB-a/zemlje) za izravne 
sudionike iznosi 70 EUR po internetskom pristupu PM ra čunu plus 150 EUR po PM ra čunu plus jedinstvena 
naknada po transakciji (knjiženje na teret) u iznosu od 0,80 EUR;  
2. Dodatna mjese čna naknada za izravne sudionike koji ne žele da se BIC njihova ra čuna objavi u imeniku sustava 
TARGET2 iznosi 30 EUR po ra čunu.  
3. (umetnuti naziv SB-a) izdaje i održava do pet aktivnih certifikata po sudioniku za svaki PM ra čun bez naknade. 
(umetnuti naziv SB-a) napla ćuje naknadu u iznosu od 50 EUR za izdavanje svakog sljede ćeg naknadnog aktivnog 
certifikata. (umetnuti naziv SB-a) napla ćuje godišnju naknadu za održavanje u iznosu od 11 EUR za svaki dodatni 
naknadni aktivni certifikat. Aktivni certifikati vrijede tri godine.  
Izdavanje ra čuna  
4. Ako su sudionici izravni, primjenjuju se sljede ća pravila za izdavanje ra čuna. Izravni sudionik prima ra čun za 
prethodni mjesec sa specifikacijom naknada koje se pla ćaju, najkasnije do petog radnog dana sljede ćeg mjeseca. 
Pla ćanje se provodi najkasnije desetog radnog dana tog mjeseca na ra čun koji je naveo (umetnuti naziv SB-a) i na 
teret PM ra čuna tog sudionika.HR 10/Sv. 7 Službeni list Europske unije 265
 
PRILOG VI.  
SMJERNICA KOJA JE STAVLJENA IZVAN SNAGE S KASNIJIM IZMJENAMA  
Smjernica ESB/2007/2 (SL L 237, 8.9.2007., str. 1.).  
Smjernica ESB/2009/9 (SL L 123, 19.5.2009., str. 94.).  
Smjernica ESB/2009/21 (SL L 260, 3.10.2009., str. 31.).  
Smjernica ESB/2010/12 (SL L 261, 5.10.2010., str. 6.).  
Smjernica ESB/2011/2 (SL L 86, 1.4.2011., str. 75.).  
Smjernica ESB/2011/15 (SL L 279, 26.10.2011., str. 5.).  
PRILOG VII.  
KORELACIJSKA TABLICA  
Smjernica ESB/2007/2  Ova Smjernica  
Članci 1. – 4.  Članici 1. – 4.  
— Članici 5. – 6.  
Članak 5.  Članak 7.  
Članak 6.  Članak 8.  
— Članak 9. – 11.  
Članak 7.  Članak 12.  
Članak 8.  Članak 13.  
Članak 9.  Članak 14.  
Članak 10.  Članak 15.  
Članak 11.  Članak 16.  
— Članici 17. – 24.  
Članak 12.  Članak 25.  
Članak 14.  Članak 26.  
Članak 15.  Članak 27.  
Članak 16.  Članak 28.  
Prilozi I. – V.  Prilozi I. – V.HR 266 Službeni list Europske unije 10/Sv. 7