32011D0278  
17.5.2011.  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  L 130/1  
ODLUKA KOMISIJE  
od 27. travnja 2011.  
o utvr đivanju prijelaznih propisa na razini Unije za uskla đenu besplatnu dodjelu emisijskih jedinica 
na temelju članka 10.a Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vije ća 
(priop ćena pod brojem dokumenta C(2011) 2772)  
(2011/278/EU)  
EUROPSKA KOMISIJA,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,  
uzimaju ći u obzir Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta 
i Vije ća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja 
emisijskim jedinicama stakleni čkih plinova unutar Zajednice 
i o izmjeni Direktive Vije ća 96/61/EZ (  1 ), a posebno njezin 
članak 10.a,  
budu ći da:  
(1) U skladu s člankom 10.a Direktive potrebno je donijeti 
potpuno uskla đene provedbene mjere za dodjelu 
besplatnih emisijskih jedinica na razini Zajednice 
kojima će se, u mjeri u kojoj je to mogu će, utvrditi  ex 
ante  referentne vrijednosti kako bi se zajam čilo da se 
besplatna dodjela emisijskih jedinica odvija na na čin 
koji poti če smanjenja emisija stakleni čkih plinova i 
energetski u činkovite tehnike, vode ći ra čuna o naju činko ­
vitijim tehnikama, zamjenama, alternativnim proiz ­
vodnim postupcima, visokou činkovitoj kogeneraciji, 
učinkovitoj regeneraciji energije otpadnih plinova, kori ­ 
štenju biomase i hvatanju i skladištenju ugljikovog 
dioksida, tamo gdje su te mogu ćnosti raspoložive, i ne 
poti če pove ćanje emisija. Dodjele se moraju utvrditi prije 
razdoblja trgovanja kako bi se omogu ćilo pravilno funk ­
cioniranje tržišta.  
(2) Polazište kod definiranja na čela za odre đivanje  ex ante  
referentnih vrijednosti u pojedinim sektorima i podsek ­
torima trebala bi biti prosje čna uspješnost 10 % naju čin ­
kovitijih postrojenja u sektoru odnosno podsektoru u EU-u u godinama 2007. – 2008. Referentne vrijednosti 
bi se trebale izra čunati za proizvode, a ne za proizvodni 
ulaz, kako bi se postigla najve ća mogu ća smanjenja 
emisija stakleni čkih plinova i uštede energije u svim dije ­
lovima proizvodnih procesa u sektoru odnosno podsek ­
toru u pitanju.  
(3) Komisija se u svrhu utvr đivanja referentnih vrijednosti 
savjetovala s relevantnim dionicima, uklju čuju ći sektore 
i podsektore u pitanju. Informacije potrebne za odre đi­
vanje referentnih vrijednosti i podaci o proizvodnji, 
emisijama i potrošnji energije postrojenja, prikupljali su 
se od velja če 2009. od industrijskih udruženja, država 
članica, iz javno dostupnih i komercijalnih izvora te 
putem poziva na sudjelovanje u istraživanju upu ćenog 
postrojenjima.  
(4) Komisija je, u mjeri u kojoj je to bilo mogu će, izradila 
referentne vrijednosti za proizvode i me đuproizvode iz 
djelatnosti iz Priloga I. Direktivi 2003/87/EZ kojima se 
trguje izme đu postrojenja. U na čelu, za svaki bi proizvod 
trebalo definirati po jednu referentnu vrijednost. Ako je 
proizvod izravna zamjena za drugi proizvod, oba bi 
proizvoda trebalo obuhvatiti istom referentnom vrijed ­
nosti za proizvod i odgovaraju ćom definicijom.  
(5) Komisija je ocijenila da je odre đivanje referentne vrijed ­
nosti za proizvod mogu će ako su, uzimaju ći u obzir 
složenost proizvodnih postupaka, raspoložive definicije 
i razvrstavanja koja omogu ćuju verifikaciju podataka o 
proizvodnji i jedinstvenu primjenu referentne vrijednosti 
za proizvod za potrebe dodjele emisijskih jedinica u 
čitavoj Uniji. Nisu uzete u obzir razlike na temelju 
geografskog položaja ili primijenjenih tehnologija, siro ­
vina i goriva kako se ne bi narušile komparativne pred ­
nosti u pogledu u činkovitosti ugljika unutar gospodarstva 
Unije te kako bi se poboljšalo uskla đivanje prijelazne 
besplatne dodjele emisijskih jedinica.HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 257  
( 1 ) SL L 275, 25.10.2003 ., str. 32.
 (6) Vrijednosti referentnih vrijednosti trebale bi obuhvatiti 
sve izravne emisije vezane uz proizvodnju, uklju čuju ći 
emisije vezane uz proizvodnju mjerljive topline koja se 
koristi za proizvodnju, bilo da je ona proizvedena u 
krugu postrojenja ili u drugom postrojenju. Kod odre đi­
vanja vrijednosti referentnih vrijednosti oduzete su 
emisije vezane uz proizvodnju elektri čne energije i ispo ­
ruku mjerljive topline, uklju čuju ći emisije izbjegnute 
alternativnom proizvodnjom topline ili elektri čne 
energije, u slu čaju egzotermnih procesa, odnosno proiz ­
vodnjom elektri čne energije bez izravnih emisija. U 
slu čaju kad nije bilo mogu će oduzeti emisije u vezi s 
isporukom mjerljive topline, ta se toplina ne bi smjela 
uzeti u obzir kod besplatne dodjele emisijskih jedinica.  
(7) Kako bi referentne vrijednosti rezultirale smanjenjem 
emisija stakleni čkih plinova kod nekih proizvodnih 
procesa kod kojih su izravne emisije koje ispunjavaju 
uvjete za besplatnu dodjelu emisijskih jedinica i neizravne 
emisije od proizvodnje elektri čne energije koje ne ispu ­
njavaju uvjete za besplatnu dodjelu na temelju Direktive 
2003/87/EZ u odre đenoj mjeri zamjenjive, kod odre đi­
vanja referentnih vrijednosti uzete su u obzir ukupne 
emisije zajedno s neizravnim emisijama vezanim uz 
proizvodnju elektri čne energije, kako bi se osigurali 
ravnopravni uvjeti za postrojenja koja se oslanjaju na 
gorivo i postrojenja koja se oslanjaju na elektri čnu 
energiju. Za potrebe dodjele emisijskih jedinica na 
temelju referentnih vrijednosti u pitanju trebalo bi uzeti 
u obzir samo udio izravnih emisija u ukupnim emisi ­
jama, kako se besplatne emisijske jedinice ne bi dodjelji ­
vale za emisije vezane uz elektri čnu energiju.  
(8) Komisija je kao polazište za odre đivanje referentnih 
vrijednosti koristila aritmeti čku sredinu uspješnosti 10 % 
naju činkovitijih postrojenja u pogledu emisija stakleni ­ 
čkih plinova u 2007. i 2008. za koja su prikupljeni 
podaci. Osim toga, Komisija je u skladu s člankom 
10.a stavkom 1. Direktive 2003/87/EZ, na temelju 
dodatnih informacija primljenih iz više izvora i na 
temelju namjenske studije o naju činkovitijim tehnikama 
i redukcijskim potencijalima na europskoj i me đu­
narodnoj razini, provjerila za sve sektore za koje je pred ­
viđena referentna vrijednost proizvoda u Prilogu I. jesu li 
te polazne vrijednosti dovoljno mjerodavne s obzirom na 
naju činkovitije tehnike, zamjene, alternativne proizvodne 
postupke, visokou činkovitu kogeneraciju, u činkovitu 
regeneraciju energije otpadnih plinova, korištenje 
biomase i hvatanje i skladištenje ugljikovog dioksida, 
tamo gdje su te mogu ćnosti raspoložive. Podaci korišteni 
za odre đivanje referentnih vrijednosti prikupljeni su iz 
niza razli čitih izvora kako bi se obuhvatio što ve ći broj 
postrojenja koja su proizvodila proizvod obuhva ćen refe ­
rentnom vrijednosti u 2007. i 2008. godini. Prvo su 
putem europskih sektorskih udruga prikupljeni podaci 
o uspješnosti s obzirom na emisije stakleni čkih plinova 
postrojenja ETS koja proizvode proizvode obuhva ćene 
referentnim vrijednostima, na temelju definiranih pravila 
(tzv. „sektorski pravilnici”). Komisija je za potrebe tih 
pravilnika izdala upute u pogledu kvalitete i kriterija za verifikaciju podataka za odre đivanje referentnih vrijed ­
nosti za sustav EU ETS. Zatim su podaci koje su dostavile 
europske sektorske udruge upotpunjeni podacima od 
postrojenja koja nisu obuhva ćena podacima industrije, 
koje su prikupili konzultanti po nalogu Europske komi ­
sije, i podacima i analizama koje su dostavila nadležna 
tijela država članica.  
(9) Kako bi se uvjerila da se vrijednosti referentnih vrijed ­
nosti temelje na to čnim i uskla đenim podacima, Komisija 
je uz potporu konzultanata obavila temeljite provjere 
uskla đenosti sektorskih pravilnika te provjere uvjerljivosti 
polaznih vrijednosti izvedenih iz tih podataka. Podatke 
su, u mjeri u kojoj je to bilo potrebno, verificirali 
neovisni verifikatori, kako je navedeno u uputama za 
kvalitetu i verifikaciju podataka.  
(10) Ako je u slu čaju postrojenja koja proizvode više proiz ­
voda procijenjeno da se emisije ne mogu rasporediti po 
pojedina čnim proizvodima, kod prikupljanja podataka i 
odre đivanja referentnih vrijednosti uzeta su obzir samo 
postrojenja koja proizvode jedan proizvod. To se odnosi 
na referentne vrijednosti za proizvod za vapno, dolo ­
mitno vapno, boce i staklenke od neobojenog stakla, 
boce i staklenke od obojenog stakla, fasadnu opeku, 
oplo čnjake, prah osušen raspršivanjem, nepremazani 
fini papir, upijaju ći papir, testliner i fluting, nepremazani 
karton i premazani karton. Da bi se pove ćala zna čajnost i 
provjerila uvjerljivost rezultata, vrijednosti prosje čne 
uspješnosti 10 % naju činkovitijih postrojenja uspore đene 
su s literaturom o naju činkovitijim tehnikama.  
(11) U slu čajevima kad podaci nisu bili raspoloživi ili nisu bili 
raspoloživi podaci prikupljeni u skladu s metodologijom 
za odre đivanje referentnih vrijednosti, vrijednosti refe ­
rentnih vrijednosti izvedene su na temelju informacija o 
sadašnjim razinama emisija i potrošnji te o naju činkovi ­
tijim tehnikama, koje su uglavnom izvedene iz Refe ­
rentnih dokumenata o najboljim raspoloživim tehnikama 
(BREF) izra đenih u skladu s Direktivom 2008/1/EZ 
Europskog parlamenta i Vije ća od 15. sije čnja 2008. o 
integriranom spre čavanju i kontroli one čišćenja (  1 ). 
Konkretno, zbog nedostatka podataka o obradi otpadnih 
plinova, isporuci topline i proizvodnji elektri čne energije, 
vrijednosti za referentne vrijednosti za proizvod za koks i 
vru ći metal izvedene su iz izra čuna izravnih i neizravnih 
emisija na temelju informacija o relevantnim protocima 
energije iz odgovaraju ćeg BREF-a i standardnih emisijskih 
faktora utvr đenih u Odluci Komisije 2007/589/EZ od 
18. srpnja 2007. o utvr đivanju smjernica za pra ćenje i 
izvješ ćivanje o emisijama stakleni čkih plinova sukladno 
Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vije ća ( 2 ).HR 258 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29  
( 1 ) SL L 24, 29.1.2008 ., str. 8.  
( 2 ) SL L 229, 31.8.2007 ., str. 1.
 Podaci za referentnu vrijednost za proizvod za sinteri ­
ranu ruda ču tako đer su ispravljeni na temelju relevantnih 
protoka energije iz odgovaraju ćeg BREF-a, uzimaju ći u 
obzir izgaranje otpadnih plinova u sektoru.  
(12) Ako nije bilo mogu će izvesti referentnu vrijednost, a 
prisutni su stakleni čki plinovi koji ispunjavaju uvjete za 
besplatnu dodjelu emisijskih jedinica, te bi emisijske jedi ­
nice trebalo dodjeljivati na temelju generi čkih pomo ćnih 
metoda. Da bi se postigla najve ća mogu ća smanjenja 
emisija stakleni čkih plinova i uštede energije barem za 
dijelove proizvodnih postupaka u pitanju, utvr đena je 
hijerarhija triju pomo ćnih metoda. Referentna vrijednost 
za toplinu primjenjuje se kod postupaka s potrošnjom 
topline u kojima se koristi mjerljivi nositelj topline. Refe ­
rentna vrijednost za gorivo primjenjuje se u slu čajevima 
kad se koristi nemjerljiva toplina. Vrijednosti referentnih 
vrijednosti za toplinu i gorivo izvedene su prema na čelu 
transparentnosti i jednostavnosti, primjenom referentne 
učinkovitosti široko dostupnoga goriva koje se može 
smatrati drugim najboljim gorivom u smislu u činkovi ­
tosti što se ti če emisija stakleni čkih plinova, uzimaju ći 
u obzir energetski u činkovite tehnike. U slu čaju proce ­
snih emisija, emisijske jedinice trebalo bi dodjeljivati na 
temelju povijesnih razina emisija. Da bi se besplatnom 
dodjelom emisijskih jedinica u slu čaju ovakvih emisija 
osigurali dostatni poticaji za smanjenja emisija stakleni ­ 
čkih plinova te kako se procesne emisije za koje se 
emisijske jedinice dodjeljuju na temelju povijesnih 
razina emisija i emisije unutar granica sustava referentne 
vrijednosti za proizvod ne bi razli čito tretirale, povijesnu 
razinu djelatnosti svakog postrojenja trebalo bi kod odre ­ 
đivanja broja besplatnih emisijskih jedinica pomnožiti 
faktorom 0,9700.  
(13) Od 2013. nadalje sve bi se besplatne dodjele na temelju 
članka 10.a Direktive 2003/87/EZ trebale provoditi u 
skladu s tim pravilima. Za potrebe provedbe prijelaznog 
sustava iz članka 10.a stavka 11. Direktive 2003/87/EZ, 
prema kojemu bi se besplatna dodjela emisijskih jedinica 
trebala smanjiti s 80 % koli čine emisijskih jedinica koje se 
dodjeljuju za 2013. na 30 % te koli čine u 2020., s ciljem 
potpunoga ukidanja u 2027., primjenjuju se faktori iz 
Priloga VI. Ti se faktori ne primjenjuju u slu čaju 
sektora odnosno podsektora koji se nalaze na popisu 
utvr đenom Odlukom Komisije 2010/2/EZ od 
24. prosinca 2009. o utvr đivanju popisa sektora i 
podsektora koji se smatraju izloženima zna čajnom 
riziku od istjecanja ugljika, na temelju Direktive 
2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vije ća ( 1 ). Dodjele 
na temelju ove Odluke uzet će se u obzir kod utvr đivanja 
budu ćih popisa sektora i podsektora koji se smatraju 
izloženima zna čajnom riziku istjecanja ugljika.  
(14) Da bi se olakšalo prikupljanje podataka od operatera i 
izra čunavanje emisijskih jedinica koje dodjeljuju države članice, svako bi postrojenje, prema potrebi, trebalo podi ­
jeliti u potpostrojenja. Države članice trebale bi se pobri ­
nuti da se emisije to čno pripišu odgovaraju ćim dijelo ­
vima postrojenja i da ne bude preklapanja izme đu dije ­
lova postrojenja.  
(15) Države članice trebale bi se pobrinuti da podaci priku ­
pljeni od operatera koji se koriste za potrebe dodjela 
budu potpuni, dosljedni i u najve ćoj mogu ćoj mjeri 
to čni. Te bi podatke trebao verificirati neovisni verifikator 
kako bi se zajam čilo da su podaci na kojima se temelji 
besplatna dodjela emisijskih jedinica čvrsti i pouzdani. 
Ovom bi odlukom trebalo predvidjeti odre đene mini ­
malne zahtjeve za prikupljanje i verifikaciju podataka 
kako bi se olakšala uskla đena i dosljedna primjena 
pravila dodjele.  
(16) Koli čina emisijskih jedinica koje se besplatno dodjeljuju 
postoje ćim postrojenjima trebala bi se temeljiti na povije ­
snim podacima o proizvodnji. Da bi referentno razdoblje 
bilo što reprezentativnije s obzirom na industrijske 
cikluse i obuhvatilo relevantno razdoblje u kojemu su 
raspoloživi kvalitetni podaci te kako bi se umanjio 
učinak posebnih okolnosti, kao što je privremeno zatva ­
ranje postrojenja, povijesne razine djelatnosti temelje se 
na vrijednosti medijana proizvodnje u razdoblju od 
1. sije čnja 2005. do 31. prosinca 2008. ili, ako je ta 
vrijednost ve ća, na vrijednosti medijana proizvodnje u 
razdoblju od 1. sije čnja 2009. do 31. prosinca 2010. 
Osim toga, potrebno je voditi ra čuna o svim zna čajnim 
promjenama kapaciteta do kojih je došlo u relevantnom 
razdoblju. U slu čaju novih sudionika, odre đivanje razina 
djelatnosti trebalo bi se temeljiti na standardnom iskori ­ 
štenju kapaciteta, u skladu sa sektorskim informacijama, 
ili na specifi čnom iskorištenju kapaciteta postrojenja.  
(17) Informacije koje prikupljaju države članice trebale bi 
nadležnim tijelima i Komisiji olakšati primjenu ove 
Odluke.  
(18) Kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja i 
osiguralo uredno funkcioniranje tržišta ugljika, države 
članice trebale bi se pobrinuti da kod odre đivanja 
dodjela pojedina čnim postrojenjima ne do đe do 
dvostrukog brojanja i dvostrukih dodjela. Države 
članice bi u tom kontekstu trebale posvetiti osobitu 
pozornost slu čajevima kad se proizvod obuhva ćen refe ­
rentnom vrijednosti proizvodi u više postrojenja, kad se 
u istom postrojenju proizvodi više proizvoda obuhva ­ 
ćenih referentnom vrijednosti, odnosno kad dolazi do 
razmjene me đuproizvoda izvan granica postrojenja.HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 259  
( 1 ) SL L 1, 5.1.2010 ., str. 10.
 (19) Da bi se sustavom trgovanja emisijama postiglo 
postupno smanjenje emisija, Direktiva 2003/87/EZ pred ­
viđa linearno smanjivanje koli čine emisijskih jedinica u 
Uniji. Budu ći da se to smanjivanje koli čine emisijskih 
jedinica na razini Unije uzima u obzir kod odre đivanja 
maksimalne godišnje koli čine emisijskih jedinica na 
temelju članka 10.a stavka 5. Direktive 2003/87/EZ, 
sve besplatne emisijske jedinice koje se na temelju ove 
Odluke dodjeljuju postrojenjima koja nisu obuhva ćena 
maksimalnom godišnjom koli činom iz članka 10.a 
stavka 5. trebalo bi prilagoditi na isti linearni na čin kao 
koli činu emisijskih jedinica na razini Unije, koriste ći 
godinu 2013. kao referentnu godinu.  
(20) Jedinstveni me đusektorski faktor korekcije koji se primje ­
njuje u svakoj godini razdoblja od 2013. do 2020. na 
postrojenja koja nemaju status proizvo đača elektri čne 
energije i nisu novi sudionici, na temelju članka 10.a 
stavka 5. Direktive 2003/87/EZ, trebalo bi odrediti na 
temelju preliminarne ukupne godišnje koli čine besplatnih 
emisijskih jedinica za razdoblje od 2013. do 2020. izra ­ 
čunane za ta postrojenja na temelju ove Odluke, uklju ­ 
čuju ći postrojenja koja bi se mogla isklju čiti u skladu s 
člankom 27. te Direktive. Tu koli činu besplatnih emisij ­
skih jedinica koje se dodjeljuju svake godine unutar toga 
razdoblja trebalo bi usporediti s godišnjom koli činom 
emisijskih jedinica koja se izra čunava u skladu s 
člankom 10.a stavkom 5. Direktive 2003/87/EZ za 
postrojenja koja nisu proizvo đači elektri čne energije niti 
novi sudionici, uzimaju ći u obzir odgovaraju ći udio 
ukupne godišnje koli čine na razini Zajednice na temelju 
članka 9. te Direktive i odgovaraju ću koli činu emisija 
koja se uklju čuje u sustav Unije tek od 2013. godine 
nadalje.  
(21) Ako dolazi do razmjene mjerljive topline izme đu dva ili 
više postrojenja, besplatna dodjela emisijskih jedinica 
trebala bi se temeljiti na potrošnji topline postrojenja te 
bi trebalo voditi ra čuna o riziku istjecanja ugljika. Prema 
tomu, kako bi broj besplatnih emisijskih jedinica bio 
neovisan o strukturi isporuke topline, emisijske jedinice 
trebalo bi dodijeliti potroša ču topline.  
(22) Da bi se pove ćala zna čajnost raspoloživih podataka o 
uspješnosti postrojenja u pogledu emisije stakleni čkih 
plinova obuhva ćenih sustavom Unije, referentne vrijed ­
nosti za proizvod za sulfitnu celulozu, termomehani čku 
celulozu i mehani čku celulozu te oporabljeni papir 
temelje se na informacijama referentnih dokumenata 
BREF o naju činkovitijim tehnikama pri korištenju fosilnih 
goriva za paljenje, fosilnih goriva (za sulfitnu celulozu, 
termomehani čku celulozu i mehani čku celulozu) i 
toplinske energije (za oporabljeni papir). U slu čaju refe ­
rentne vrijednosti za proizvod za novinski papir, tako đer 
su uzete u obzir i naju činkovitije tehnike korištenja 
toplinske energije, kako bi se dobila zna čajna vrijednost 
referentne vrijednosti.  (23) Da bi se uzele u obzir dodatne emisije stakleni čkih 
plinova koje nisu uklju čene u podatke za odre đivanje 
vrijednosti referentnih vrijednosti za neka postrojenja, 
posebno emisije metana, te kako bi se kod dodjele 
besplatnih emisijskih jedinica na temelju referentne 
vrijednosti za proizvod uzela u obzir u činkovitost 
procesa u pogledu emisije stakleni čkih plinova i kako 
se ne bi poticalo pove ćanje emisija, pojedina čne podat ­
kovne to čke postrojenja na krivulji referentne vrijednosti 
za duši čnu kiselinu ispravljene su na temelju informacija 
industrije o prosje čnoj vrijednosti tih emisija i informacija 
iz referentnog dokumenta BREF. Ta je korekcija sadržana 
u referentnoj vrijednosti za proizvod za duši čnu kiselinu.  
(24) Da bi se uzele u obzir razlike u konfiguraciji rafinerija, 
referentna vrijednost za proizvod za sektor rafinerija 
trebala bi se temeljiti na pristupu „ponderirane tone 
CO  2 ” (CO  2 Weighted Tonne – dalje u tekstu: „CWT”). 
U skladu s tim pristupom jedini proizvod rafinerije je 
CWT, a njegova je proizvodnja izra čunata na temelju 
definiranih generi čkih procesnih jedinica od kojih je 
svaka ponderirana emisijskim faktorom vezanim uz 
destilaciju sirove nafte, koji je ozna čen kao faktor CWT 
i reprezentativan je za intenzitet emisija CO  2 na 
prosje čnoj razini energetske u činkovitosti za istu stan ­
dardnu vrstu goriva, za svaku procesnu jedinicu s izgara ­
njem i za prosje čne procesne emisije procesne jedinice. 
Na temelju toga su izvedene podatkovne to čke koje su 
korištene za odre đivanje referentne vrijednosti za 
proizvod usporedbom stvarnih emisija s ukupnom vrijed ­
noš ću CWT svake rafinerije. Besplatna dodjela emisijskih 
jedinica za rafinerije zatim je ispravljena tako da je isklju ­ 
čena potrošnja i proizvodnja elektri čne energije u skladu 
s člankom 10.a stavkom 1. Direktive 2003/87/EZ.  
(25) S obzirom na širok raspon kvalitete proizvoda koje se 
mogu posti ći, referentne vrijednosti za proizvod za 
vapno i dolomitno vapno odnose se na standardni 
sastav u odnosu na kalcijev oksid i magnezijev oksid. 
Što se ti če emisija od izgaranja, korišteni su podaci o 
specifi čnim emisijama od izgaranja kod proizvodnje tih 
standardnih proizvoda na temelju Odluke 2007/589/EZ.  
(26) Budu ći da se kod nekoliko referentnih vrijednosti za 
proizvod, kao što su amonijak i kalcinirana soda, 
polazi od pretpostavke da se sav CO  2 iz proizvodnih 
procesa ispušta u atmosferu, emisije bi trebalo pratiti i 
o njima izvješ ćivati u skladu s uredbom za pra ćenje i 
izvješ ćivanje o emisijama od djelatnosti iz Priloga I., 
koju treba donijeti do 31. prosinca 2011. na temelju 
članka 14. stavka 1. Direktive 2003/87/EZ, uz pretpo ­
stavku da je sav CO  2 nastao tijekom tih proizvodnih 
procesa ispušten u atmosferu, neovisno o mogu ćem kori ­ 
štenju CO  2 kao sirovine u kemijskim proizvodnim proce ­
sima.HR 260 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
(27) Referentna vrijednost za parno krekiranje ne obuhva ća 
takozvanu dopunsku sirovinu, visokovrijedne kemikalije 
koje se ne proizvode u glavnom procesu kao i pripada ­
juće emisije, ali bi prema potrebi trebalo predvidjeti 
mogu ćnost besplatne dodjele emisijskih jedinica za 
dopunsku sirovinu uz primjenu specifi čnih emisijskih 
faktora.  
(28) Da bi se osigurali ravnopravni uvjeti za proizvodnju 
aromata u rafinerijama i u kemijskim postrojenjima, 
besplatna dodjela emisijskih jedinica za aromate trebala 
bi se temeljiti na pristupu CWT i trebalo bi primijeniti 
vrijednost referentne vrijednosti za rafinerijski proizvod.  
(29) S obzirom da se kod proizvodnje vinilklorid monomera 
vodik u odre đenoj mjeri koristi kao zamjena za konven ­
cionalno gorivo, npr. prirodni plin, čime se smanjuju 
izravne emisije od procesa izgaranja, ali uzimaju ći u 
obzir i činjenicu da je korištenje vodika kao sirovine 
poželjno u smislu ukupne u činkovitosti u pogledu 
emisija stakleni čkih plinova, u referentnu vrijednost za 
vinilklorid monomer ura čunato je korištenje vodika kao 
goriva kao da se radi o prirodnom plinu.  
(30) Da bi se osigurali ravnopravni uvjeti za proizvodnju 
vodika i sinteznog plina u rafinerijama i u kemijskim 
postrojenjima, referentna vrijednost za te proizvode 
trebala bi se temeljiti na pristupu CWT i vrijednosti refe ­
rentne vrijednosti za rafinerije. Obje referentne vrijednosti 
za proizvod odnose se na definiranu volumetrijsku 
koncentraciju vodika.  
(31) Budu ći da bi potpuna javna dražba u energetskom 
sektoru trebala biti pravilo za dodjelu emisijskih jedinica 
od 2013. nadalje, uzimaju ći u obzir sposobnost energet ­
skog sektora da pove ćani trošak ugljikovog dioksida 
prenese dalje, i budu ći da se za proizvodnju elektri čne 
energije ne bi smjele besplatno dodjeljivati emisijske jedi ­
nice, osim prijelazne besplatne dodjele za modernizaciju 
proizvodnje elektri čne energije i elektri čne energije od 
otpadnih plinova, iz ove bi Odluke trebalo isklju čiti 
besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u vezi s proizvo ­
dnjom i potrošnjom elektri čne energije. Me đutim, 
države članice mogu u skladu s člankom 10.a stavkom 
6. Direktive 2003/87/EZ donijeti odgovaraju će 
financijske mjere u okviru propisa o državnim potpo ­
rama koje donosi Komisija i koji se primjenjuju u tom 
podru čju kako bi se sektorima i podsektorima koji se 
smatraju izloženima zna čajnom riziku istjecanja ugljika 
nadoknadili troškovi vezani uz emisije stakleni čkih 
plinova koji su im preneseni u cijenama elektri čne 
energije.  
(32) U referentnu vrijednost za proizvod je potrebno ura ču­
nati u činkovitu regeneraciju energije otpadnih plinova i 
emisije vezane uz njihovo korištenje. U tu je svrhu kod 
odre đivanja vrijednosti referentnih vrijednosti za proiz ­
vode u čijoj proizvodnji nastaju otpadni plinovi u 
velikoj mjeri uzet u obzir sadržaj ugljika tih otpadnih plinova. Ako se otpadni plinovi isporu čuju iz proiz ­
vodnog procesa izvan granica sustava relevantne refe ­
rentne vrijednosti za proizvod i sagorijevaju za proizvo ­
dnju topline izvan granica sustava procesa obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti, kako je definirano u Prilogu I., 
za pripadaju će bi emisije trebalo predvidjeti dodjelu 
dodatnih emisijskih jedinica na temelju referentne vrijed ­
nosti za toplinu ili gorivo. Ako se otpadni plinovi ispo ­
ru čuju iz proizvodnog procesa izvan granica sustava rele ­
vantne referentne vrijednosti za proizvod i sagorijevaju 
radi proizvodnje elektri čne energije, tada, u svjetlu op ćeg 
na čela prema kojemu se u vezi s proizvodnjom elektri čne 
energije ne bi smjele besplatno dodjeljivati nikakve 
emisijske jedinice te kako bi se izbjeglo neprimjereno 
narušavanje tržišnog natjecanja na tržištima elektri čne 
energije koja se isporu čuje industrijskim postrojenjima i 
uzimaju ći tako đer u obzir cijenu ugljika ugra đenu u 
troškove elektri čne struje, nije primjereno dodjeljivati 
dodatne emisijske jedinice iznad udjela sadržaja ugljika 
otpadnog plina koji je ura čunat u odgovaraju ću refe ­
rentnu vrijednost za proizvod.  
(33) U referentne vrijednosti za proizvod tako đer su ura čunate 
povijesne emisije od spaljivanja otpadnih plinova na 
baklji u vezi s proizvodnjom danog proizvoda i gorivo 
koje se koristi za sigurnosno spaljivanje trebalo bi 
smatrati gorivom koje se koristi za proizvodnju nemjer ­
ljive topline s obzirom na obavezni karakter toga spalji ­
vanja.  
(34) Borba protiv klimatskih promjena i smanjivanje uglji č­
noga intenziteta gospodarstava zahtijeva zna čajne 
napore u smislu ulaganja. Ovu bi Odluku stoga trebalo 
primjenjivati na na čin koji poti če ulaganja u čiste tehno ­
logije u svim sektorima i podsektorima. U skladu s Direk ­
tivom 2003/87/EZ, ovaj se cilj u budu ćnosti može nado ­
puniti i drugim politikama i mjerama, uklju čuju ći poti ­
canje u činkovitoga korištenja emisijskih jedinica u svrhu 
osiguravanja ve ćih ulaganja u energetski u činkovitije 
tehnologije. Konkretno, ako kona čna godišnja koli čina 
emisijskih jedinica koje se dodjeljuju besplatno svim 
postoje ćim postrojenjima odre đena u skladu s ovom 
Odlukom padne znatno ispod maksimalne godišnje koli ­ 
čine emisijskih jedinica iz članka 10.a stavka 5. Direktive 
2003/87/EZ, ova se Odluka može izmijeniti kako bi se 
osigurali poticaji za daljnja smanjenja emisija stakleni čkih 
plinova u skladu s člankom 10.a stavkom 1. Direktive 
2003/87/EZ dodjelom emisijskih jedinica postrojenjima 
koja su sposobna primijeniti inovativne tehnologije koje 
dodatno smanjuju emisije stakleni čkih plinova.  
(35) Ulaganja u zna čajna proširenja kapaciteta koja omogu ­ 
ćuju pristup rezervi za nove sudionike predvi đena u 
članku 10.a stavku 7. Direktive 2003/87/EZ trebala bi 
biti nedvosmislena i odre đenoga reda veli čine kako bi 
se izbjeglo preuranjeno iscrpljivanje rezerve emisijskih 
jedinica za nove sudionike, narušavanje tržišnog natje ­
canja i neprimjereno upravno optere ćenje te kako bi se 
osigurali ravnopravni uvjeti za postrojenja u svim drža ­
vama članicama. Stoga je potrebno postaviti prag za 
zna čajnu promjenu kapaciteta na 10 % instaliranog kapa ­
citeta postrojenja i predvidjeti da se promjena instali ­
ranog kapaciteta mora o čitovati zna čajnim pove ćanjemHR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 261
 
ili smanjenjem razine djelatnosti postrojenja u pitanju. 
Ipak, kad se procjenjuje je li taj prag dosegnut, trebalo 
bi uzeti u obzir postupna proširenja odnosno smanjenja 
kapaciteta.  
(36) Kad se iz rezerve za nove sudionike izda znatna koli čina 
emisijskih jedinica novim sudionicima, trebalo bi proci ­
jeniti, uzimaju ći u obzir ograni čeni broj emisijskih jedi ­
nica koje su raspoložive u toj rezervi, je li zajam čen 
pravedan i ravnopravan pristup preostalim emisijskim 
jedinicama. U svjetlu rezultata te procjene može se pred ­
vidjeti mogu ćnost uvo đenja sustava liste čekanja. Oblik 
toga sustava i kriteriji za ostvarivanje prava u okviru 
njega trebali bi odražavati razli čite prakse izdavanja 
dozvola u državama članicama i sprije čiti zlouporabe 
sustava te ne bi smjeli pružati poticaje za rezerviranje 
emisijskih jedinica nakon odre đenog razumnog razdoblja.  
(37) Kako se emisijske jedinice ne bi besplatno dodjeljivale 
postrojenjima koja su prestala s radom, ovom bi 
Odlukom trebalo definirati ta postrojenja, definirati i 
zabraniti izdavanje emisijskih jedinica takvim postroje ­
njima, osim ako se dokaže da će ona nastaviti s radom 
unutar odre đenoga prihvatljivog roka.  
(38) Da bi se prilagodio broj emisijskih jedinica koje se dodje ­
ljuju postrojenjima koja su djelomi čno prestala s radom, 
definirani su odre đeni pragovi za usporedbu smanjene 
razine djelatnosti s po četnom razinom. Broj emisijskih 
jedinica koje se dodjeljuju trebalo bi zatim na odgovara ­
jući na čin prilagoditi od sljede će godine nakon godine u 
kojoj je postrojenje djelomi čno prestalo s radom. Ako 
razina djelatnosti postrojenja ponovno prije đe odgovara ­
jući prag, broj emisijskih jedinica trebalo bi, ovisno o 
slu čaju, vratiti na po četnu razinu djelomi čno ili u cijelo ­
sti. 
(39) Prema potrebi, uzete su u obzir upute za tuma čenje 
Priloga I. Direktivi 2003/87/EZ.  
(40) Mjere predvi đene ovom Odlukom u skladu su s mišlje ­
njem Odbora za klimatske promjene,  
DONIJELA JE OVU ODLUKU:  
POGLAVLJE I.  
OP ĆE ODREDBE  
Članak 1.  
Predmet  
Ovom se Odlukom utvr đuju prijelazni propisi na razini Unije za 
uskla đenu besplatnu dodjelu emisijskih jedinica na temelju 
Direktive 2003/87/EZ od 2013. nadalje.  
Članak 2.  
Podru čje primjene  
Ova se Odluka primjenjuje na besplatnu dodjelu emisijskih jedi ­
nica na temelju poglavlja III. (stacionarna postrojenja) Direktive 
2003/87/EZ u razdobljima trgovanja od 2013., uz izuzetak prijelazne besplatne dodjele emisijskih jedinica za modernizaciju 
proizvodnje elektri čne energije na temelju članka 10.c Direktive 
2003/87/EZ.  
Članak 3.  
Definicije  
U smislu ove Odluke primjenjuju se sljede će definicije:  
(a) „postoje će postrojenje” zna či postrojenje koje obavlja jednu 
ili više djelatnosti iz Priloga I. Direktivi 2003/87/EZ ili 
djelatnost koja je prvi put uklju čena u sustav Unije u 
skladu s člankom 24. te Direktive i:  
i. kojemu je izdana dozvola za emisije stakleni čkih plinova 
prije 30. lipnja 2011.; ili  
ii. koje radi i kojemu su do 30. lipnja 2011. izdane sve 
relevantne okolišne dozvole, uklju čuju ći, prema potrebi, 
dozvolu predvi đenu Direktivom 2008/1/EZ, i koje je do 
toga datuma ispunilo sve ostale kriterije utvr đene u 
nacionalnim pravnim propisima države članice u 
pitanju na temelju kojih bi postrojenje imalo pravo na 
izdavanje dozvole za emisije stakleni čkih plinova;  
(b) „potpostrojenje s referentnom vrijednosti za proizvod” 
zna či proizvodni ulazi, izlazi i pripadaju će emisije koje se 
odnose na proizvodnju proizvoda za koji je odre đena refe ­
rentna vrijednost u Prilogu I.;  
(c) „potpostrojenje s referentnom vrijednosti za toplinu” zna či 
proizvodni ulazi, izlazi i pripadaju će emisije koje ne potpa ­
daju pod podpostrojenje s referentnom vrijednosti za 
proizvod i koji se odnose na proizvodnju i/ili preuzimanje 
mjerljive topline iz postrojenja ili druge jedinice obuhva ­ 
ćene sustavom Unije, koja se:  
— troši unutar granica postrojenja za proizvodnju proiz ­
voda, za proizvodnju mehani čke energije koja se ne 
koristi za proizvodnju elektri čne energije, za grijanje 
ili hla đenje, uz izuzetak potrošnje za proizvodnju elek ­
tri čne energije, ili  
— isporu čuje u postrojenje ili drugu jedinicu koja nije 
obuhva ćena sustavom Unije, uz izuzetak isporuke za 
proizvodnju elektri čne energije;  
(d) „potpostrojenje s referentnom vrijednosti za gorivo” zna či 
proizvodni ulazi, izlazi i pripadaju će emisije koje ne potpa ­
daju pod potpostrojenje s referentnom vrijednosti za 
proizvod i koji se odnose na proizvodnju nemjerljive 
topline putem izgaranja goriva koja se troši za proizvodnju 
proizvoda, za proizvodnju mehani čke energije koja se ne 
koristi za proizvodnju elektri čne energije, za grijanje ili 
hla đenje, uz izuzetak potrošnje za proizvodnju elektri čne 
energije, uklju čuju ći sigurnosno spaljivanje na baklji;  
(e) „mjerljiva toplina” zna či neto protok topline koja se prenosi 
poznatim cjevovodima ili kanalima pomo ću nositelja 
topline (kao što su, posebno, para, vru ći zrak, voda, ulje, 
teku ći metali i soli), u vezi s kojim je postavljen ili bi 
mogao biti postavljen mjera č topline;HR 262 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
(f) „mjera č topline” zna či mjera č topline u smislu Priloga MI- 
004 Direktivi 2004/22/EZ Europskog parlamenta i Vije ­ 
ća ( 1 ) ili bilo koji drugi ure đaj za mjerenje i bilježenje koli ­ 
čine proizvedene toplinske energije na temelju volumnih 
protoka i temperatura;  
(g) „nemjerljiva toplina” zna či bilo koja toplina razli čita od 
mjerljive topline;  
(h) „podpostrojenje s procesnim emisijama” zna či emisije 
stakleni čkih plinova iz Priloga I. Direktivi 2003/87/EZ 
koje nastaju izvan granica sustava referentne vrijednosti 
za proizvod iz Priloga I., razli čite od emisija ugljikovog 
dioksida, ili emisije ugljikovog dioksida koje nastaju izvan 
granica sustava referentne vrijednosti za proizvod iz Priloga 
I. zbog niže navedenih postupaka i emisije od izgaranja 
nepotpuno oksidiranog ugljika nastaloga zbog niže nave ­
denih postupaka u svrhu proizvodnje mjerljive topline, 
nemjerljive topline ili elektri čne energije, s time da se 
emisije koje bi nastale izgaranjem koli čine prirodnog 
plina koja odgovara sadržaju tehni čki iskoristive energije 
izgorjelog nepotpuno oksidiranog ugljika oduzimaju:  
i. kemijska ili elektroliti čka redukcija metalnih spojeva u 
ruda čama, koncentratima i sekundarnim materijalima;  
ii. uklanjanje ne čisto ća iz metala i metalnih spojeva;  
iii. razgradnja karbonata, osim karbonata za pro čišćavanje 
dimnih plinova;  
iv. kemijska sinteza gdje u reakciji sudjeluje uglji čni mate ­
rijal i čija je primarna svrha razli čita od proizvodnje 
topline;  
v. korištenje aditiva ili sirovina koje sadrže ugljik, gdje je 
primarna svrha razli čita od proizvodnje topline;  
vi. kemijska ili elektroliti čka redukcija oksida metala ili 
nemetala, kao što su oksidi silicija i fosfati;  
(i) „zna čajno proširenje kapaciteta” zna či zna čajno pove ćanje 
po četnog instaliranog kapaciteta potpostrojenja pri kojemu 
se ostvarilo sve od navedenog:  
i. nastupila je jedna ili više vidljivih fizi čkih promjena koje 
se odnose na tehni čku konfiguraciju i rad postrojenja, 
ali se pritom ne radi samo o zamjeni postoje će proiz ­
vodne linije; i  
ii. potpostrojenje može raditi kapacitetom koji je barem 
10 % viši od po četnog instaliranog kapaciteta potpo ­
strojenja prije promjene; ili  iii. potpostrojenje na koji se odnose fizi čke promjene ima 
znatno višu razinu djelatnosti, koja rezultira dodatnom 
dodjelom emisijskih jedinica iznad 50 000 emisijskih 
jedinica godišnje koje predstavljaju barem 5 % prelimi ­
narnoga godišnjeg broja emisijskih jedinica koje su tom 
potpostrojenju besplatno dodijeljene prije promjene;  
(j) „zna čajno smanjenje kapaciteta” zna či jedna ili više vidljivih 
fizi čkih promjena koje dovode do zna čajnog smanjenja 
po četnog instaliranog kapaciteta potpostrojenja i njegove 
razine djelatnosti istog reda veli čine kao u slu čaju zna čaj­
noga proširenja kapaciteta;  
(k) „zna čajna promjena kapaciteta” zna či zna čajno proširenje 
kapaciteta ili zna čajno smanjenje kapaciteta;  
(l) „dodani kapacitet” zna či razlika izme đu po četnog instali ­
ranog kapaciteta potpostrojenja i instaliranog kapaciteta 
istog potpostrojenja nakon zna čajnog proširenja, odre đen 
na temelju prosjeka 2 najviša mjese čna opsega proizvodnje 
u prvih 6 mjeseci nakon po četka izmijenjenog rada;  
(m) „umanjeni kapacitet” zna či razlika izme đu po četnog insta ­
liranog kapaciteta podpostrojenja i instaliranog kapaciteta 
istog potpostrojenja nakon zna čajnog smanjenja, odre đen 
na temelju prosjeka 2 najviša mjese čna opsega proizvodnje 
u prvih 6 mjeseci nakon po četka izmijenjenog rada;  
(n) „po četak redovnog rada” zna či verificirani i odobreni prvi 
dan neprekinutog 90-dnevnog razdoblja odnosno, ako 
uobi čajeni proizvodni ciklus u sektoru u pitanju ne pretpo ­
stavlja neprekidnu proizvodnju, prvi dan 90-dnevnog 
razdoblja podijeljenog u specifi čne proizvodne cikluse 
toga sektora tijekom kojega postrojenje radi s barem 
40 % projektiranog kapaciteta opreme, uzimaju ći prema 
potrebi u obzir specifi čne radne uvjete postrojenja;  
(o) „po četak izmijenjenog rada” zna či verificirani i odobreni 
prvi dan neprekinutog 90-dnevnog razdoblja odnosno, 
ako uobi čajeni proizvodni ciklus u sektoru u pitanju ne 
pretpostavlja neprekidnu proizvodnju, prvi dan 90- 
dnevnog razdoblja podijeljenog u specifi čne proizvodne 
cikluse toga sektora tijekom kojega promijenjeno podpo ­
strojenje radi s barem 40 % projektiranog kapaciteta 
opreme, uzimaju ći prema potrebi u obzir specifi čne radne 
uvjete potpostrojenja;  
(p) „sigurnosno spaljivanje na baklji” zna či izgaranje pilot 
goriva i jako promjenjivih koli čina procesnih ili rezidualnih 
plinova u jedinici koja je otvorena atmosferskim utjecajima, 
koje se izri čito zahtijeva iz sigurnosnih razloga u rele ­
vantnim dozvolama postrojenja;HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 263  
( 1 ) SL L 135, 30.4.2004 ., str. 1.
 (q) „privatno ku ćanstvo” zna či stambena jedinica u kojoj osobe 
pojedina čno ili skupno dogovaraju rješenja za opskrbu 
mjerljivom toplinom;  
(r) „verifikator” zna či kompetentna i neovisna osoba ili tijelo 
zaduženo za provo đenje postupka verifikacije i pripadaju će 
izvješ ćivanje, u skladu s detaljnim zahtjevima koje utvr đuje 
država članica na temelju Priloga V. Direktivi 2003/87/EZ;  
(s) „prihvatljiva razina sigurnosti” zna či visoka razina sigur ­
nosti pozitivno izražena u mišljenju verifikatora, ali ne i 
apsolutna sigurnost, da u podacima koji su predmet verifi ­
kacije nisu prisutne materijalno zna čajne greške;  
(t) „razina sigurnosti” zna či mjera u kojoj je verifikator u 
svojim zaklju čcima verifikacije siguran da je dokazano ili 
opovrgnuto da u podacima koji su dostavljeni za postro ­
jenje nema materijalno zna čajnih grešaka;  
(u) „materijalno zna čajna greška” zna či zna čajna greška (propu ­
sti, pogrešni prikazi i greške, osim dopuštene nesigurnosti) 
u dostavljenim podacima koja bi, prema stru čnom 
mišljenju verifikatora, mogla imati utjecaja prilikom kori ­ 
štenja tih podataka za izra čunavanje dodjele emisijskih jedi ­
nica pri nadležnom tijelu.  
Članak 4.  
Nadležno tijelo i zaokruživanje  
1. Države članice poduzimaju odgovaraju će administrativne 
mjere za provedbu propisa iz ove Odluke, uklju čuju ći imeno ­
vanje jednog ili više nadležnih tijela u skladu s člankom 18. 
Direktive 2003/87/EZ.  
2. Svi izra čuni u vezi s brojem emisijskih jedinica u skladu 
ovom Odlukom zaokružuju se na sljede ću višu emisijsku jedi ­
nicu.  
POGLAVLJE II.  
POSTOJE ĆA POSTROJENJA  
Članak 5.  
Utvr đivanje postrojenja  
1. Svaka država članica utvr đuje sva postrojenja unutar svoga 
teritorija koja ispunjavaju uvjete za besplatnu dodjelu na temelju 
članka 10.a Direktive 2003/87/EZ.  
2. Osim toga, svaka država članica utvr đuje sve proizvo đače 
elektri čne energije koji proizvode toplinu i mala postrojenja 
koja se mogu isklju čiti iz sustava Unije na temelju članka 27. 
Direktive 2003/87/EZ.  Članak 6.  
Podjela postrojenja na potpostrojenja  
1. Države članice za potrebe ove Odluke svako postrojenje 
koje ispunjava uvjete za besplatnu dodjelu emisijskih jedinica na 
temelju članka 10.a Direktive 2003/87/EZ prema potrebi dijeli 
na jedno ili više potpostrojenja, kako slijedi:  
(a) potpostrojenje s referentnom vrijednosti za proizvod;  
(b) potpostrojenje s referentnom vrijednosti za toplinu;  
(c) potpostrojenje s referentnom vrijednosti za gorivo;  
(d) potpostrojenje s procesnim emisijama.  
Potpostrojenja u najve ćoj mogu ćoj mjeri odgovaraju fizi čkim 
dijelovima postrojenja.  
Države članice za potpostrojenja s referentnom vrijednosti za 
toplinu, potpostrojenja s referentnom vrijednosti za goriva i 
potpostrojenja s procesnim emisijama jasno odre đuju, na 
temelju šifri NACE i Prodcom, služi li pojedini proces sektoru 
ili podsektoru koji se smatra izloženim zna čajnom riziku istje ­
canja ugljika u skladu s Odlukom 2010/2/EU.  
Ako je postrojenje koje je uklju čeno u sustav Unije proizvelo ili 
isporu čilo mjerljivu toplinu postrojenju ili drugoj jedinici koja 
nije uklju čena u sustav Unije, države članice smatraju da odgo ­
varaju ći proces potpostrojenja s referentnom vrijednosti za 
toplinu s obzirom na tu toplinu nije u službi sektora ili podsek ­
tora koji se smatra izloženim zna čajnom riziku istjecanja ugljika 
u skladu s Odlukom 2010/2/EU, osim ako se nadležno tijelo 
uvjerilo da potroša č mjerljive topline pripada sektoru ili podsek ­
toru koji se smatra izloženim zna čajnom riziku istjecanja ugljika 
u skladu s Odlukom 2010/2/EU.  
2. Zbroj proizvodnih ulaza, izlaza i emisija pojedinih potpo ­
strojenja ne smije biti viši od proizvodnih ulaza, izlaza i 
ukupnih emisija postrojenja.  
Članak 7.  
Prikupljanje referentnih podataka  
1. Države članice za sva postoje ća postrojenja koja ispunja ­
vaju uvjete za besplatnu dodjelu emisijskih jedinica na temelju 
članka 10.a Direktive 2003/87/EZ, uklju čuju ći postrojenja koja 
rade samo povremeno, posebno postrojenja koja se drže u 
rezervi ili u pripravnosti te postrojenja koja rade prema sezon ­
skom rasporedu, od operatera prikupljaju sve relevantne infor ­
macije i podatke u vezi sa svim parametrima iz Priloga IV. za 
sve godine razdoblja od 1. sije čnja 2005. do 31. prosinca 2008. 
odnosno, tamo gdje je to primjereno, od 1. sije čnja 2009. do 
31. prosinca 2010. tijekom kojih je postrojenje radilo.HR 264 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
2. Države članice prikupljaju podatke za svako potpostro ­
jenje zasebno. Države članice mogu prema potrebi od operatera 
zahtijevati i dodatne podatke.  
Ako je 95 % proizvodnih ulaza, izlaza i pripadaju ćih emisija 
potpostrojenja s referentnom vrijednosti za toplinu, potpostro ­
jenja s referentnom vrijednosti za gorivo ili potpostrojenja s 
procesnim emisijama u službi sektora ili podsektora koji se 
smatra izloženim zna čajnom riziku istjecanja ugljika u skladu 
s Odlukom 2010/2/EU, ili ako je 95 % proizvodnih ulaza, izlaza 
i pripadaju ćih emisija potpostrojenja s referentnom vrijednosti 
za toplinu, potpostrojenja s referentnom vrijednosti za gorivo 
odnosno potpostrojenja s procesnim emisijama u službi sektora 
ili podsektora koji se ne smatra izloženim zna čajnom riziku 
istjecanja ugljika, države članice mogu operatera osloboditi od 
dostave podataka za potrebe razlikovanja prema izloženosti 
riziku istjecanja ugljika.  
3. Države članice zahtijevaju da operater dostavi po četni 
instalirani kapacitet svakog potpostrojenja s referentnom vrijed ­
nosti za proizvod, koji se odre đuje na sljede ći na čin: 
(a) po četni instalirani kapacitet na čelno odgovara prosjeku 2 
najviša mjese čna opsega proizvodnje u razdoblju od 1. sije ­ 
čnja 2005. do 31. prosinca 2008., pod pretpostavkom da je 
to potpostrojenje pri tom optere ćenju radilo 720 sati 
mjese čno 12 mjeseci u godini;  
(b) ako nije mogu će odrediti po četni instalirani kapacitet u 
skladu s to čkom (a), provodi se pokusna verifikacija kapa ­
citeta potpostrojenja pod nadzorom verifikatora kako bi se 
zajam čilo da su parametri koji se koriste tipi čni za sektor u 
pitanju i da su rezultati pokusne verifikacije reprezentativni.  
4. Države članice zahtijevaju da operateri za potpostrojenje 
koje je doživjelo zna čajnu promjenu kapaciteta izme đu 1. sije ­ 
čnja 2005. i 30. lipnja 2011. uz po četni instalirani kapacitet 
toga potpostrojenja, odre đen u skladu sa stavkom 3., do 
po četka izmijenjenoga rada dostave dodani odnosno umanjeni 
kapacitet te instalirani kapacitet potpostrojenja nakon zna čajne 
promjene kapaciteta, odre đen na temelju prosjeka 2 najviša 
mjese čna opsega proizvodnje u prvih 6 mjeseci nakon 
po četka izmijenjenog rada. Države članice taj instalirani kapa ­
citet nakon zna čajne promjene kapaciteta uzimaju kao po četni 
instalirani kapacitet toga potpostrojenja prilikom procjene svih 
daljnjih zna čajnih promjena kapaciteta.  
5. Države članice pribavljaju, evidentiraju i dokumentiraju 
podatke na na čin koji nadležnim tijelima omogu ćuje odgovara ­
juće korištenje tih podataka.  
Države članice mogu zahtijevati da operater koristi elektroni čki 
obrazac ili utvrditi format datoteke za dostavu podataka. Ipak, države članice prihva ćaju korištenje svakog elektroni čkog pred ­
loška odnosno formata datoteke koji je objavila Komisija za 
potrebe prikupljanja podataka na temelju ovog članka, osim 
ako je u predlošku države članice odnosno utvr đenom 
formatu datoteke predvi đen barem unos istih podataka.  
6. Ako su podaci o proizvodnim ulazima, izlazima i pripa ­
daju ćim emisijama raspoloživi samo za postrojenje u cjelini, ti 
se ulazi, izlazi i emisije proporcionalno raspore đuju po potpo ­
strojenjima na sljede ći na čin: 
(a) ako se na istoj proizvodnoj liniji proizvode razli čiti proiz ­
vodi jedan za drugim, proizvodni ulazi, izlazi i pripadaju će 
emisije raspore đuju se sekvencijalno po potpostrojenjima na 
temelju godišnjeg vremena korištenja;  
(b) ako proizvodne ulaze, izlaze i pripadaju će emisije nije 
mogu će rasporediti u skladu s to čkom (a), oni se raspore ­ 
đuju na temelju mase ili volumena pojedina čnih proizvoda 
ili procjena na temelju omjera slobodnih entalpija kemijskih 
reakcija u pitanju ili na temelju drugog prikladnog klju ča 
dodjele koji po čiva na znanstveno utemeljenoj metodologiji.  
7. Države članice zahtijevaju da operateri dostave potpune i 
dosljedne podatke i da se pobrinu da ne do đe do preklapanja 
izme đu potpostrojenja i dvostrukog brojanja. Države članice 
posebno vode ra čuna da operateri postupaju s dužnom 
pažnjom i dostave što je mogu će to čnije podatke kako bi se 
postigla prihvatljiva razina sigurnosti u pogledu cjelovitosti 
podataka.  
U tu svrhu države članice osiguravaju da svaki operater podnese 
i metodološko izvješ će koje sadrži, posebno, opis postrojenja, 
primijenjenu metodologiju sastavljanja, razli čite izvore podataka, 
korake ra čunskog postupka te, prema potrebi, polazne pretpo ­
stavke i primijenjenu metodologiju za raspore đivanje emisija po 
potpostrojenjima u skladu sa stavkom 6. Države članice mogu 
od operatera zahtijevati da dokaže to čnost i potpunost dostav ­
ljenih podataka.  
8. Ako podaci nedostaju, države članice mogu zahtijevati da 
operater dostavi odgovaraju će obrazloženje.  
Države članice zahtijevaju da operateri nadomjeste sve nedosta ­
juće podatke konzervativnim procjenama koje se temelje, pose ­
bno, na najboljim industrijskim praksama, najnovijim znan ­
stvenim i tehni čkim spoznajama prije ili najkasnije tijekom 
postupka verifikacije putem verifikatora.  
Ako su podaci djelomi čno raspoloživi, konzervativna procjena 
zna či da ekstrapolirana vrijednost ne smije prelaziti 90 % vrijed ­
nosti dobivene primjenom raspoloživih podataka.HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 265
 
Ako za potpostrojenje s referentnom vrijednosti za toplinu nisu 
raspoloživi podaci o protocima mjerljive topline, može se 
izvesti zamjenska vrijednost množenjem odgovaraju ćeg ulaza 
energije s izmjerenom u činkovitoš ću proizvodnje topline koju 
je verificirao verifikator. Ako ti podaci o u činkovitosti nisu 
raspoloživi, na odgovaraju ći ulaz energije za proizvodnju mjer ­
ljive topline primjenjuje se referentna u činkovitost od 70 %.  
9. Svaka država članica podatke prikupljene na temelju 
stavaka od 1. do 6. stavlja na raspolaganje Komisiji na zahtjev.  
Članak 8.  
Verifikacija  
1. Države članice u postupku prikupljanja podataka u skladu 
s člankom 7. prikupljaju samo one podatke koje je verificirao 
verifikator i ocijenio kao zadovoljavaju će. Postupak verifikacije 
odnosi se na metodološko izvješ će i prijavljene parametre iz 
članka 7. i Priloga IV. Kod verifikacije se verificira pouzdanost, 
vjerodostojnost i to čnost podataka koje je dostavio operater i 
ona rezultira mišljenjem verifikatora u kojemu se s prihva ­
tljivom razinom sigurnosti navodi da podneseni podaci sadrže 
odnosno ne sadrže materijalno zna čajne greške.  
2. Države članice osiguravaju da verifikator bude neovisan o 
operateru, da obavlja svoj posao pošteno, objektivno i stru čno 
te da bude upoznat:  
(a) s odredbama ove Odluke i relevantnim normama i 
uputama;  
(b) sa zakonodavnim, regulatornim i upravnim zahtjevima koji 
su bitni za djelatnosti koje se verificiraju;  
(c) s na činom dobivanja svih informacija u vezi sa svakim 
parametrom odnosno izvorom emisija u postrojenju, 
posebno u vezi s prikupljanjem, mjerenjem, izra čunavanjem 
i dostavom podataka.  
3. Države članice osiguravaju da se uz zahtjeve utvr đene u 
Odluci 2007/589/EZ ispune i sljede ći minimalni zahtjevi:  
(a) verifikator je kod planiranja i provo đenja verifikacije zauzeo 
stav profesionalnog skepticizma imaju ći u vidu činjenicu da 
mogu postojati okolnosti zbog kojih dostavljene informacije 
i podaci mogu sadržavati materijalno zna čajne greške;  
(b) verifikator je validirao samo one prijavljene parametre koji 
su odre đeni s visokim stupnjem sigurnosti. Da bi 
se postigao visok stupanj sigurnosti, operater mora 
dokazati da:  i. u prijavljenim parametrima nema nedosljednosti;  
ii. je prikupljanje parametara obavljeno u skladu s primje ­
njivim normama odnosno uputama;  
iii. su relevantne evidencije postrojenja potpune i dosljedne;  
(c) verifikator je zapo čeo postupak verifikacije strateškom 
analizom relevantnih djelatnosti koje se obavljaju u postro ­
jenju i ima pregled nad svim djelatnostima i njihovim 
zna čajem za dodjelu;  
(d) verifikator vodi ra čuna o informacijama sadržanim u 
dozvoli za emisije stakleni čkih plinova i drugim relevantnim 
okolišnim dozvolama, kao što je dozvola predvi đena Direk ­
tivom 2008/1/EZ, posebno kod procjene po četnog instali ­
ranog kapaciteta podpostrojenja;  
(e) verifikator je analizirao inherentne rizike i kontrolne rizike 
vezane uz opseg i složenost djelatnosti operatera i uz para ­
metre za dodjelu koji bi mogli dovesti do materijalno 
zna čajnih grešaka i sastavio je plan verifikacije u skladu s 
tom analizom rizika;  
(f) verifikator je prema potrebi izašao na teren kako bi 
provjerio rad mjera ča i nadzornih sustava, obavio razgovore 
i prikupio dostatne informacije i dokaze. Ako verifikator 
smatra da odlazak na teren nije potreban, on mora mo ći 
tu svoju odluku u cijelosti opravdati pred nadležnim tijelom;  
(g) verifikator je proveo plan verifikacije prikupljanjem poda ­
taka u skladu s definiranim metodama uzorkovanja, povr ­ 
šinskim pregledima tzv. „walkthrough” testovima, 
pregledom dokumentacije, analiti čkim postupcima i preispi ­
tivanjem podataka, uklju čuju ći sve relevantne dodatne 
dokaze na kojima će se temeljiti mišljenje verifikatora;  
(h) verifikator je zatražio od operatera da dostavi sve nedosta ­
juće podatke odnosno dopuni nedostaju će dijelove tijekova 
revizije, objasni odstupanja parametara i podataka o emisi ­
jama, revidira izra čune ili prilagodi dostavljene podatke;  
(i) verifikator je sastavio interno izvješ će o verifikaciji. Izvješ će 
o verifikaciji sadrži dokaze da su strateška analiza, analiza 
rizika i plan verifikacije provedeni u cijelosti i pruža 
dostatne informacije koje podupiru mišljenje verifikatora. 
Osim toga, interno izvješ će o verifikaciji treba pomo ći 
nadležnom tijelu i akreditacijskom tijelu u slu čaju ocjenji ­
vanja postupka verifikacije;HR 266 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
(j) verifikator je iznio mišljenje o eventualnoj prisutnosti mate ­
rijalno zna čajnih grešaka u prijavljenim parametrima i 
postojanju bilo kakvih drugih problema koji bi bili zna čajni 
za mišljenje verifikatora, na temelju nalaza internog izvješ ća 
o verifikaciji;  
(k) verifikator je izložio metodologiju verifikacije, svoje nalaze i 
mišljenje u izvješ ću o verifikaciji upu ćenom operateru, koje 
operater podnosi nadležnom tijelu zajedno s metodološkim 
izvješ ćem i prijavljenim parametrima.  
4. Države članice ne dodjeljuju besplatno emisijske jedinice 
postrojenju čiji podaci nisu ocijenjeni kao zadovoljavaju ći. 
Države članice mogu donijeti odluku o besplatnoj dodjeli 
emisijskih jedinica postrojenju čiji podaci nisu ocijenjeni kao 
zadovoljavaju ći samo ako se uvjere da su praznine u podacima 
na kojima se temelji mišljenje verifikatora posljedica iznimnih i 
nepredvidivih okolnosti koje se nisu mogle izbje ći niti uz svu 
dužnu pažnju i koje su izvan kontrole operatera postrojenja u 
pitanju, posebno zbog okolnosti kao što su prirodne nepogode, 
rat, ratne prijetnje, terorizam, revolucija, neredi, sabotaža i 
vandalizam.  
5. Države članice kod verifikacije posebno vode ra čuna da 
nema preklapanja izme đu potpostrojenja niti dvostrukog 
brojanja.  
Članak 9.  
Povijesna razina djelatnosti  
1. Države članice za sva postoje ća postrojenja odre đuju povi ­
jesne razine djelatnosti za referentno razdoblje od 1. sije čnja 
2005. do 31. prosinca 2008. odnosno, ako su te vrijednosti 
više, za referentno razdoblje od 1. sije čnja 2009. do 31. prosinca 
2010. na temelju podataka prikupljenih u skladu s člankom 7.  
2. Povijesna razina djelatnosti vezana uz proizvod se kod 
svakog proizvoda za koji je odre đena referentna vrijednost za 
proizvod iz Priloga I. odnosi na vrijednost medijana povijesne 
godišnje proizvodnje toga proizvoda u postrojenju u pitanju 
tijekom referentnog razdoblja.  
3. Povijesna razina djelatnosti vezana uz toplinu odnosi se 
na vrijednost medijana povijesne godišnje vrijednosti preuzete 
mjerljive topline iz postrojenja obuhva ćenog sustavom Unije i/ili 
proizvodnju mjerljive topline tijekom referentnog razdoblja koja 
se troši unutar granica postrojenja za proizvodnju proizvoda, za 
proizvodnju mehani čke energije koja se ne koristi za proizvo ­
dnju elektri čne energije, za grijanje ili hla đenje, uz izuzetak 
potrošnje za proizvodnju elektri čne energije, ili se isporu čuje 
u postrojenja ili drugu jedinicu koja nije obuhva ćena sustavom 
Unije, uz izuzetak isporuke za proizvodnju elektri čne energije, 
izraženo u teradžulima godišnje.  4. Povijesna razina djelatnosti vezana uz gorivo odnosi se na 
vrijednost medijana povijesne godišnje potrošnje goriva koja se 
koriste za proizvodnju nemjerljive topline koja se troši za proiz ­
vodnju proizvoda, za proizvodnju mehani čke energije koja se ne 
koristi za proizvodnju elektri čne energije, za grijanje ili hla đenje, 
tijekom referentnog razdoblja, uz izuzetak potrošnje za proiz ­
vodnju elektri čne energije te uklju čuju ći sigurnosno spaljivanje 
na baklji, izraženo u teradžulima godišnje.  
5. Što se ti če procesnih emisija nastalih u vezi s proizvo ­
dnjom proizvoda u postrojenju u pitanju tijekom referentnog 
razdoblja iz stavka 1., povijesna razina djelatnosti vezana uz 
procese odnosi se na vrijednost medijana povijesnih godišnjih 
procesnih emisija, izraženo u tonama ekvivalenta ugljikovog 
dioksida.  
6. Za potrebe odre đivanja vrijednosti medijana iz stavaka od 
1. do 5. uzimaju se u obzir samo kalendarske godine tijekom 
kojih je postrojenje radilo najmanje 1 dan.  
Ako je tijekom relevantnog referentnog razdoblja postrojenje 
radilo manje od 2 kalendarske godine, povijesne razine djelat ­
nosti izra čunavaju se množenjem po četnog instaliranog kapaci ­
teta, odre đenog u skladu s metodologijom iz članka 7. stavka 3. 
za svako potpostrojenje, relevantnim faktorom iskorištenja 
kapaciteta odre đenim u skladu s člankom 18. stavkom 2.  
7. Iznimno od članka 2., države članice odre đuju povijesnu 
razinu djelatnosti vezanu uz proizvod za proizvode na koje se 
primjenjuju referentne vrijednosti za proizvod iz Priloga III. na 
temelju vrijednosti medijana povijesne godišnje vrijednosti 
proizvodnje u skladu s formulama utvr đenim u tom Prilogu.  
8. Postoje ća postrojenja koja rade samo povremeno, uklju ču­
jući, posebno, postrojenja koja se drže u rezervi ili u pripra ­
vnosti te postrojenja koja rade prema sezonskom rasporedu i 
koja nisu radila najmanje 1 dan u danoj kalendarskoj godini 
referentnog razdoblja, uzimaju se u obzir kod odre đivanja 
vrijednosti medijana iz stavka 1. ako su ispunjeni svi ovi uvjeti:  
(a) nedvojbeno je dokazano da se postrojenje koristi povre ­
meno, posebno da se redovito koristi kao pomo ćni ili 
rezervni kapacitet ili da redovito radi prema sezonskom 
rasporedu;  
(b) postrojenje ima dozvolu za emisije stakleni čkih plinova i sve 
druge relevantne dozvole koje se zahtijevaju za upravljanje 
postrojenjem u skladu s nacionalnim pravnim propisima 
države članice;  
(c) tehni čki je mogu će zapo četi s radom u kratkom roku i 
postrojenje se redovito održava.HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 267
 
9. Ako je postoje će postrojenje izme đu 1. sije čnja 2005. i 
30. lipnja 2011. doživjelo zna čajno proširenje kapaciteta ili 
zna čajno smanjenje kapaciteta, povijesne razine djelatnosti 
postrojenja u pitanju predstavljaju zbroj vrijednosti medijana 
odre đenih u skladu sa stavkom 1. bez zna čajne promjene kapa ­
citeta i povijesnih razina djelatnosti dodanog odnosno 
umanjenog kapaciteta.  
Povijesne razine djelatnosti dodanog odnosno umanjenog kapa ­
citeta predstavljaju razliku izme đu po četnog instaliranog kapa ­
citeta svih potpostrojenja koji su doživjeli zna čajnu promjenu 
kapaciteta u skladu s člankom 7. stavkom 3. do po četka izmije ­
njenog rada i instaliranog kapaciteta nakon zna čajne promjene 
kapaciteta odre đenog u skladu s člankom 7. stavkom 4., 
pomnoženog prosje čnim povijesnim iskorištenjem kapaciteta 
postrojenja u pitanju u godinama prije po četka izmijenjenog 
rada.  
Članak 10.  
Dodjela na razini postrojenja  
1. Države članice na temelju podataka prikupljenih u skladu 
s člankom 7. za svaku godinu izra čunavaju broj emisijskih jedi ­
nica koje se dodjeljuju besplatno svakom postoje ćem postro ­
jenju na njihovom teritoriju od 2013. nadalje u skladu sa 
stavkom od 2. do 8.  
2. Države članice za potrebe ovog izra čuna prvo odre đuju 
preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica koje se dodjeljuju 
besplatno svakom pojedinom dijelu postrojenja kako slijedi:  
(a) preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica koje se 
besplatno dodjeljuju svakom potpostrojenju s referentnom 
vrijednosti za proizvod za pojedinu godinu dobiva se 
množenjem te referentne vrijednosti za proizvod, kako je 
navedeno u Prilogu I.,s relevantnom povijesnom razinom 
djelatnosti vezanom uz proizvod;  
(b) i. preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica koje se 
besplatno dodjeljuju potpostrojenju s referentnom 
vrijednosti za toplinu za pojedinu godinu dobiva se 
množenjem referentne vrijednosti za toplinu za mjerljivu 
toplinu, kako je navedeno u Prilogu I., s povijesnom 
razinom djelatnosti vezanom uz toplinu za potrošnju 
mjerljive topline;  
ii. preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica koje se 
besplatno dodjeljuju potpostrojenju s referentnom 
vrijednosti za gorivo za pojedinu godinu dobiva se 
množenjem referentne vrijednosti za gorivo, kako je 
navedeno u Prilogu I., s povijesnom razinom djelatnosti 
vezanom uz gorivo za potrošeno gorivo;  iii. preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica koje se 
besplatno dodjeljuju potpostrojenju s procesnim emisi ­
jama za pojedinu godinu dobiva se množenjem povi ­
jesne razine djelatnosti vezane uz procese s 0,9700.  
3. Ako se mjerljiva toplina isporu čuje privatnim ku ćanstvima 
i preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica za godinu 2013. 
odre đen u skladu sa stavkom 2. podstavkom (b) to čkom (i) je 
niži od povijesne srednje godišnje vrijednosti emisija u vezi s 
proizvodnjom mjerljive topline koja je isporu čena privatnim 
ku ćanstvima iz toga potpostrojenja u razdoblju od 1. sije čnja 
2005. do 31. prosinca 2008., preliminarni godišnji broj emisij ­
skih jedinica za 2013. prilago đava se za tu razliku. Preliminarni 
godišnji broj emisijskih jedinica za svaku godinu od 2014. do 
2020., odre đen u skladu sa stavkom 2. podstavkom (b) to čkom 
(i), prilago đava se u mjeri u kojoj je preliminarni godišnji broj 
emisijskih jedinica za tu godinu niži od postotka gore spome ­
nutih medijana povijesnih godišnjih vrijednosti emisija. Taj 
postotak u 2014. iznosi 90 % i smanjuje se za 10 postotnih 
bodova u svakoj sljede ćoj godini.  
4. U svrhu provedbe članka 10.a stavka 11. Direktive 
2003/87/EZ, na preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica 
koji se dodjeljuje besplatno za svako potpostrojenje odre đen 
na temelju stavka 2. ovog članka za godinu u pitanju primje ­
njuju se faktori iz Priloga VI. ako su procesi u tim potpostroje ­
njima u službi sektora ili podsektora koji se ne smatraju izlo ­ 
ženima zna čajnom riziku istjecanja ugljika u skladu s Odlukom 
2010/2/EZ.  
Ako su procesi koji se odvijaju u tim potpostrojenjima u službi 
sektora ili podsektora koji se smatraju izloženima zna čajnom 
riziku istjecanja ugljika u skladu s Odlukom 2010/2/EZ, za 
godinu 2013. i 2014. primjenjuje se faktor 1. Sektori 
odnosno podsektori na koje će se primjenjivati faktor 1 za 
godine od 2015. do 2020. odre đuju se na temelju članka 
10.a stavka 13. Direktive 2003/87/EZ.  
5. Ako je najmanje 95 % povijesne razine djelatnosti potpo ­
strojenja s referentnom vrijednosti za toplinu, potpostrojenja s 
referentnom vrijednosti za gorivo ili potpostrojenja s procesnim 
emisijama u službi sektora ili podsektora koji se smatraju izlo ­ 
ženima zna čajnom riziku istjecanja ugljika u skladu s Odlukom 
2010/2/EZ, smatra se da je čitavo to potpostrojenje izloženo 
zna čajnom riziku istjecanja ugljika.  
Ako je najmanje 95 % povijesne razine djelatnosti potpostro ­
jenja s referentnom vrijednosti za toplinu, potpostrojenja s refe ­
rentnom vrijednosti za gorivo ili potpostrojenja s procesnim 
emisijama u službi sektora ili podsektora koji se ne smatraju 
izloženima zna čajnom riziku istjecanja ugljika u skladu s 
Odlukom 2010/2/EZ, smatra se da čitavo to potpostrojenje 
nije izloženo zna čajnom riziku istjecanja ugljika.HR 268 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
6. Preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica koje se 
besplatno dodjeljuju potpostrojenjima koji su primili mjerljivu 
toplinu iz potpostrojenja koji proizvode proizvode obuhva ćene 
referentnim vrijednostima za duši čnu kiselinu iz Priloga I. 
umanjuje se za povijesnu godišnju potrošnju te topline 
tijekom referentnog razdoblja iz članka 9. stavka 1. pomnoženu 
s referentnom vrijednosti za toplinu za tu mjerljivu toplinu, 
kako je navedeno u Prilogu I.  
7. Preliminarna ukupna godišnja koli čina emisijskih jedinica 
koje se besplatno dodjeljuju svakom postrojenju predstavlja 
zbroj preliminarnih godišnjih emisijskih jedinica besplatno dodi ­
jeljenih svim potpostrojenjima, koje se izra čunavaju u skladu sa 
stavcima 2., 3., 4., 5. i 6.  
Ako se u sklopu postrojenja nalaze potpostrojenja u kojima se 
proizvodi celuloza (kratkovlaknata celuloza, dugovlaknata celu ­
loza, termomehani čka celuloza i mehani čka celuloza, sulfitna 
celuloza i ostala celuloza koja nije obuhva ćena referentnom 
vrijednosti za proizvod) i koji isporu čuju mjerljivu toplinu u 
druge tehni čki povezana potpostrojenja, prilikom odre đivanja 
preliminarne ukupne koli čine emisijskih jedinica koje se dodje ­
ljuju besplatno, preliminarni se godišnji broj besplatno dodije ­
ljenih emisijskih jedinica uzima u obzir samo u mjeri u kojoj se 
proizvodi celuloze proizvedeni u tom potpostrojenju stavljaju u 
promet i ne prera đuju u papir u istom postrojenju ili drugim 
tehni čki povezanim postrojenjima, ne dovode ći u pitanje preli ­
minarni godišnji broj emisijskih jedinica besplatno dodijeljenih 
drugim potpostrojenjima postrojenja u pitanju.  
8. Države članice kod odre đivanja preliminarne ukupne 
godišnje koli čine emisijskih jedinica koje se besplatno dodjeljuju 
pojedinom postrojenju vode ra čuna da se emisije ne broje 
dvostruko i da dodjela ne bude negativna. Ako se me đu­
proizvod obuhva ćen referentnom vrijednosti za proizvod 
prema definiciji odgovaraju ćih granica sustava iz Priloga I. preu ­
zima iz drugog postrojenja, tada se, posebno, emisije ne smiju 
dvostruko ra čunati kod odre đivanja preliminarnih ukupnih 
godišnjih koli čina emisijskih jedinica za postrojenja u pitanju.  
9. Kona čna ukupna godišnja koli čina emisijskih jedinica koje 
se besplatno dodjeljuju svakom postoje ćem postrojenju, osim 
postrojenja obuhva ćenih člankom 10.a stavkom 3. Direktive 
2003/87/EZ, dobiva se množenjem preliminarne ukupne 
godišnje koli čine besplatno dodijeljenih emisijskih jedinica u 
skladu sa stavkom 7. me đusektorskim faktorom korekcije odre ­ 
đenim u skladu sa člankom 15. stavkom 3.  
Kona čna ukupna godišnja koli čina emisijskih jedinica koje se 
besplatno dodjeljuju postrojenju obuhva ćenom člankom 10.a 
stavkom 3. Direktive 2003/87/EZ koje ispunjava uvjete za 
besplatnu dodjelu emisijskih jedinica odgovara preliminarnoj 
ukupnoj godišnjoj koli čini emisijskih jedinica besplatno dodije ­
ljenih tom postrojenju u skladu sa stavkom 7., prilago đenoj za 
linearni faktor iz članka 10.a stavka 4. Direktive 2003/87/EZ za 
odgovaraju ću godinu, koriste ći kao referentnu veli činu prelimi ­
narnu ukupnu godišnju koli činu emisijskih jedinica besplatno 
dodijeljenih postrojenju u pitanju za godinu 2013.  Članak 11.  
Dodjela za parno krekiranje  
Iznimno od članka 10. stavka 2. to čke (a), preliminarni godišnji 
broj emisijskih jedinica koje se besplatno dodjeljuju dijelu 
postrojenja s referentnom vrijednosti za proizvod u vezi s proiz ­
vodnjom visokovrijednih kemikalija (dalje u tekstu „VVK”) 
dobiva se množenjem referentne vrijednosti za proizvod za 
parno krekiranje iz Priloga I. s povijesnom razinom djelatnosti 
odre đenom u skladu s Prilogom III. i kvocijentom ukupnih 
izravnih emisija, uklju čuju ći emisije od neto preuzete topline 
tijekom referentnog razdoblja iz članka 9. stavka 1. ove 
Odluke, izraženo u tonama ekvivalenta ugljikovog dioksida, i 
zbroja tih ukupnih izravnih emisija i relevantnih neizravnih 
emisija tijekom referentnog razdoblja iz članka 9. stavka 1. 
ove Odluke izra čunatih u skladu s člankom 14. stavkom 2. 
Rezultatu toga izra čuna doda se umnožak 1,78 tona ugljikovog 
dioksida po toni vodika i medijana povijesne vrijednosti proiz ­
vodnje vodika od dopunske sirovine izražena u tonama vodika, 
umnožak 0,24 tona ugljikovog dioksida po toni etilena i medi ­
jana povijesne vrijednosti proizvodnje etilena od dopunske siro ­
vine izražena u tonama etilena te umnožak 0,16 tona uglji ­
kovog dioksida po toni VVK i medijana povijesne vrijednosti 
proizvodnje visokovrijednih kemikalija razli čitih od vodika i 
etilena od dopunske sirovine izražena u tonama VVK.  
Članak 12.  
Dodjela za vinilklorid monomer  
Iznimno od članka 10. stavka 2. to čke (a), preliminarni godišnji 
broj emisijskih jedinica koje se besplatno dodjeljuju dijelu 
postrojenja u vezi s proizvodnjom vinilklorid monomera 
(dalje u tekstu „VKM”) dobiva se množenjem s referentnom 
vrijednosti za VKM s povijesnom razinom djelatnosti za proiz ­
vodnju VKM izraženom u tonama i kvocijentom izravnih 
emisija za proizvodnju VKM, uklju čuju ći emisije od neto preu ­
zete topline tijekom referentnog razdoblja iz članka 9. stavka 1. 
ove Odluke, koje se izra čunavaju u skladu s člankom 14. 
stavkom 2. i izražavaju u tonama ekvivalenta ugljikovog 
dioksida, i zbroja tih izravnih emisija i emisija za proizvodnju 
VKM vezanih uz vodik tijekom referentnog razdoblja iz članka 
9. stavka 1. ove Odluke, izraženih u tonama ekvivalenta uglji ­
kovog dioksida i izra čunatih na temelju povijesne potrošnje 
topline od izgaranja vodika izražene u teradžulima (TJ), pomno ­ 
žene s 56,1 tona ugljikovog dioksida po TJ.  
Članak 13.  
Protoci topline izme đu postrojenja  
Ako se u potpostrojenje s referentnom vrijednosti za proizvod 
preuzima mjerljiva toplina iz drugog postrojenja ili druge jedi ­
nice koja nije uklju čena u sustav Unije, preliminarni godišnji 
broj emisijskih jedinica koje se besplatno dodjeljuju potpostro ­
jenju s referentnom vrijednosti za proizvod u pitanju odre đen 
na temelju članka 10. stavka 2. to čke (a) umanjuje se za koli ­ 
činu topline koja je povijesno preuzeta iz postrojenja odnosno 
druge jedinice koja nije uklju čena u sustav Unije u godini u 
pitanju, pomnoženu s referentnom vrijednoš ću za toplinu za 
mjerljivu toplinu iz Priloga I.HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 269
 
Članak 14.  
Zamjenjivost izme đu goriva i elektri čne energije  
1. Preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica koje se 
besplatno dodjeljuju svakom dijelu postrojenja s referentnom 
vrijednosti za proizvod iz Priloga I. kod kojega se uzima u 
obzir zamjenjivost izme đu goriva i elektri čne energije dobiva 
se množenjem relevantne referentne vrijednosti za proizvod iz 
Priloga I. s povijesnom razinom djelatnosti vezanom uz 
proizvod i kvocijentom ukupnih izravnih emisija, uklju čuju ći 
emisije od neto preuzete topline tijekom referentnog razdoblja 
iz članka 9. stavka 1. ove Odluke, izraženo u tonama ekviva ­
lenta ugljikovog dioksida, i zbroja tih ukupnih izravnih emisija i 
relevantnih neizravnih emisija tijekom referentnog razdoblja iz 
članka 9. stavka 1. ove Odluke.  
2. Relevantne neizravne emisije za potrebe izra čuna iz stavka 
1. dobivaju se množenjem relevantne potrošnje elektri čne 
energije u smislu definicije procesa i emisija iz Priloga I. 
tijekom referentnog razdoblja iz članka 9. stavka 1. ove 
Odluke za proizvodnju proizvoda u pitanju, izražene u mega ­
vatsatima (MWh), s 0,465 tona ugljikovog dioksida po mega ­
vatsatu (MWh), izraženo u tonama ugljikovog dioksida.  
Emisije od neto preuzete topline za potrebe izra čuna iz stavka 
1. dobivaju se množenjem koli čine mjerljive topline za proizvo ­
dnju proizvoda u pitanju preuzete iz postrojenja obuhva ćenih 
sustavom Unije tijekom referentnog razdoblja iz članka 9. 
stavka 1. ove Odluke s referentnom vrijednosti za toplinu iz 
Priloga I.  
POGLAVLJE III.  
ODLUKE O DODJELI  
Članak 15.  
Nacionalne provedbene mjere  
1. U skladu s člankom 11. stavkom 1. Direktive 
2003/87/EZ, države članice Komisiji dostavljaju popis postro ­
jenja na njihovom teritoriju koja su obuhva ćena Direktivom 
2003/87/EZ do 30. rujna 2011., uklju čuju ći postrojenja utvr ­ 
đena na temelju članka 5., koriste ći elektroni čki obrazac koji 
osigurava Komisija.  
2. Popis iz stavka 1. posebno sadrži sljede će podatke za 
svako postoje će postrojenje:  
(a) podaci o postrojenju i granicama postrojenja u obliku iden ­
tifikacijske oznake postrojenja u CITL-u;  
(b) popis svih potpostrojenja u postrojenju;  (c) za svako potpostrojenje s referentnom vrijednosti za proiz ­
vod, po četni instalirani kapacitet zajedno s godišnjim 
opsegom proizvodnje proizvoda u pitanju u razdoblju od 
1. sije čnja 2005. do 31. prosinca 2008.;  
(d) za svako postrojenje i potpostrojenje, podatak o tomu 
pripada li postrojenje odnosno potpostrojenje sektoru ili 
podsektoru koji se smatra izloženim zna čajnom riziku istje ­
canja ugljika u skladu s Odlukom 2010/2/EU;  
(e) za svako podpostrojenje, preliminarni godišnji broj 
besplatno dodijeljenih emisijskih jedinica u razdoblju 
od 2013. do 2020. odre đen u skladu s člankom 10. 
stavkom 2.;  
(f) dodatno uz to čku (d), za potpostrojenja koji nisu u službi 
sektora odnosno podsektora koji se smatraju izloženima 
zna čajnom riziku istjecanja ugljika u skladu s Odlukom 
2010/2/EU, preliminarni godišnji broj besplatno dodijeljenih 
emisijskih jedinica u razdoblju od 2013. do 2020. koji se 
ravnomjerno smanjuje od 80 % koli čine u 2013. do 30 % u 
2020. u skladu s člankom 10. stavkom 4.;  
(g) za sva postrojenja, preliminarne ukupne godišnje koli čine 
besplatno dodijeljenih emisijskih jedinica u razdoblju od 
2013. do 2020. odre đene u skladu s člankom 10. 
stavkom 6.  
Popis tako đer sadrži podatke o svim proizvo đačima elektri čne 
energije koji proizvode toplinu i malim postrojenjima koja se 
mogu isklju čiti iz sustava Unije na temelju članka 27. Direktive 
2003/87/EZ.  
3. Komisija po primitku popisa iz stavka 1. ovog članka 
ocjenjuje svako uvrštenje postrojenja u popis i preliminarne 
ukupne godišnje koli čine emisijskih jedinica koje su mu dodije ­
ljene besplatno.  
Nakon što sve države članice prijave preliminarne ukupne 
godišnje koli čine emisijskih jedinica besplatno dodijeljenih u 
razdoblju od 2013. do 2020., Komisija odre đuje jedinstveni 
me đusektorski faktor korekcije iz članka 10.a stavka 5. Direk ­
tive 2003/87/EZ. On se odre đuje usporedbom zbroja prelimi ­
narnih ukupnih godišnjih koli čina emisijskih jedinica besplatno 
dodijeljenih postrojenjima koja nisu proizvo đači elektri čne 
energije u svakoj godini razdoblja od 2013. do 2020. bez 
primjene faktora iz Priloga VI. s godišnjom koli činom emisijskih 
jedinica koja se izra čunava u skladu s člankom 10.a stavkom 5. 
Direktive 2003/87/EZ za postrojenja koja nisu proizvo đači elek ­
tri čne energije niti novi sudionici, uzimaju ći u obzir relevantni 
udio ukupne godišnje koli čine na razini Unije, odre đene na 
temelju članka 9. te Direktive, i relevantnu koli činu emisija 
koje se uklju čuju u sustav Unije tek od 2013. nadalje.HR 270 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
4. Ako Komisija ne odbije upis postrojenja u ovaj popis i 
pripadaju će preliminarne ukupne godišnje koli čine besplatnih 
emisijskih jedinica koje su mu dodijeljene, država članica u 
pitanju pristupa odre đivanju kona čne godišnje koli čine emisij ­
skih jedinica koje se besplatno dodjeljuju za svaku godinu 
razdoblja od 2013. do 2020. u skladu s člankom 10. 
stavkom 9. ove Odluke.  
5. Nakon što odrede kona čnu godišnju koli činu za sva 
postoje ća postrojenja na njihovom teritoriju, države članice 
Komisiji dostavljaju popis kona čnih godišnjih koli čina emisijskih 
jedinica koje se besplatno dodjeljuju u razdoblju od 2013. do 
2020. u skladu s člankom 10. stavkom 9. ove Odluke.  
Članak 16.  
Promjene s obzirom na izloženost riziku istjecanja ugljika  
Svaka država članica u roku od 3 mjeseca od usvajanja popisa 
iz članka 10.a stavka 13. Direktive 2003/87/EZ za godine od 
2015. do 2020. odnosno usvajanja bilo kakvog dodatka popisa 
utvr đenog Odlukom Komisije 2010/2/EU za godine 2013. i 
2014. revidira popis iz članka 15. stavka 1. ove Odluke i 
pritom jasno nazna čuje promjene s obzirom na pretpostavku 
izloženosti postrojenja i dijelova postrojenja riziku istjecanja 
ugljika i, tamo gdje je to primjereno, odgovaraju ću preliminarnu 
godišnju koli činu besplatnih emisijskih jedinica te popis 
dostavlja Komisiji.  
POGLAVLJE IV.  
NOVI SUDIONICI I ZATVORENA POSTROJENJA  
Članak 17.  
Zahtjev za besplatnu dodjelu  
1. Države članice po primitku zahtjeva novog sudionika 
odre đuju na temelju važe ćih pravila koli činu emisijskih jedinica 
koje se trebaju besplatno dodijeliti tom postrojenju nakon što 
ono zapo čne s redovnim radom i nakon što se odredi njegov 
po četni instalirani kapacitet.  
2. Države članice prihva ćaju samo one zahtjeve koji se 
podnesu nadležnom tijelu u roku od 1 godine od po četka 
redovnog rada postrojenja odnosno potpostrojenja u pitanju.  
3. Države članice postrojenje u pitanju dijele na potpostro ­
jenja u skladu s člankom 6. ove Odluke i zahtijevaju da operater 
uz zahtjev iz stavka 1. nadležnom tijelu dostavi sve relevantne 
informacije i podatke u vezi sa svakim parametrom iz Priloga V. 
za svako potpostrojenje zasebno. Države članice mogu prema 
potrebi zahtijevati da operater te podatke i dodatno raš člani.  
4. Države članice u slu čaju postrojenja iz članka 3. to čke (h) 
Direktive 2003/87/EZ, uz izuzetak postrojenja koja su doživjela zna čajno proširenje nakon 30. lipnja 2011., zahtijevaju da 
operater utvrdi po četni instalirani kapacitet za svako potpostro ­
jenje u skladu s metodologijom iz članka 7. stavka 3., koriste ći 
kao referentnu veli činu neprekinuto 90-dnevno razdoblje na 
temelju kojega se odre đuje po četak redovnog rada. Države 
članice taj po četni instalirani kapacitet za svako potpostrojenje 
odobravaju prije izra čunavanja dodjele za postrojenje.  
5. Da bi se zajam čila pouzdanost i to čnost dostavljenih 
podataka, države članice podatke koji se dostavljaju na 
temelju ovog članka prihva ćaju samo ako ih je verifikator veri ­
ficirao kao zadovoljavaju će u skladu sa zahtjevima iz članka 8.  
Članak 18.  
Razine djelatnosti  
1. Države članice za svako postrojenje iz članka 3. to čke (h) 
Direktive 2003/87/EZ, osim postrojenja koja su doživjela 
zna čajno proširenje nakon 30. lipnja 2011. odre đuju razinu 
djelatnosti postrojenja na sljede ći na čin: 
(a) razina djelatnosti vezana uz proizvod za svaki proizvod za 
koji je odre đena referentna vrijednost za proizvod iz Priloga 
I. dobiva se množenjem po četnog instaliranog kapaciteta 
predmetnog postrojenja za proizvodnju tog proizvoda stan ­
dardnim faktorom iskorištenja kapaciteta;  
(b) razina djelatnosti vezana uz toplinu dobiva se množenjem 
po četnog instaliranog kapaciteta za preuzimanje mjerljive 
topline iz postrojenja obuhva ćenih sustavom Unije i/ili za 
proizvodnju mjerljive topline koja se troši unutar granica 
postrojenja za proizvodnju proizvoda, za proizvodnju 
mehani čke energije koja se ne koristi za proizvodnju elek ­
tri čne energije, za grijanje ili hla đenje, uz izuzetak potrošnje 
za proizvodnju elektri čne energije, ili se isporu čuje postro ­
jenju ili drugoj jedinici koja nije obuhva ćena sustavom 
Unije, uz izuzetak isporuke za proizvodnju elektri čne 
energije, relevantnim faktorom iskorištenja kapaciteta;  
(c) razina djelatnosti vezana uz gorivo dobiva se množenjem 
po četnog instaliranog kapaciteta za potrošnju goriva koja se 
koriste za proizvodnju nemjerljive topline koja se troši za 
proizvodnju proizvoda, za proizvodnju mehani čke energije 
koja se ne koristi za proizvodnju elektri čne energije, za 
grijanje ili hla đenje postrojenja u pitanju, uz izuzetak potro ­ 
šnje za proizvodnju elektri čne energije, uklju čuju ći sigur ­
nosno spaljivanje na baklji, relevantnim faktorom iskori ­ 
štenja kapaciteta;  
(d) razina djelatnosti vezana uz procesne emisije dobiva se 
množenjem po četnog instaliranog kapaciteta za proizvodnju 
procesnih emisija procesne jedinice relevantnim faktorom 
iskorištenja kapaciteta.HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 271
 
2. Standardni faktor iskorištenja kapaciteta iz stavka 1. to čke 
(a) odre đuje i objavljuje Komisija na temelju podataka koje 
prikupljaju države članice u skladu s člankom 7. ove Odluke. 
On u slu čaju referentne vrijednosti za proizvod iz Priloga I. 
odgovara 80. percentilu faktora prosje čnoga godišnjeg iskori ­ 
štenja kapaciteta svih postrojenja koja proizvode proizvod u 
pitanju. Faktor prosje čnoga godišnjeg iskorištenja kapaciteta 
svakog postrojenja koje proizvodi proizvod u pitanju dobiva 
se dijeljenjem prosje čne godišnje proizvodnje za razdoblje od 
2005. do 2008. po četnim instaliranim kapacitetom.  
Relevantni faktor iskorištenja kapaciteta iz stavka 1. to čaka od 
(b) do (d) odre đuju države članice na temelju uredno potkrije ­
pljenih i neovisno potvr đenih informacija o planiranom 
redovnom radu postrojenja, održavanju, uobi čajenom proiz ­
vodnom ciklusu, energetski u činkovitim tehnikama i tipi čnom 
iskorištenju kapaciteta u sektoru u pitanju u usporedbi sa 
sektorskim informacijama.  
Kod odre đivanja relevantnog faktora iskorištenja kapaciteta iz 
stavka 1. to čke (d) u skladu s prethodnom re čenicom države 
članice tako đer uzimaju u obzir uredno potkrijepljene i 
neovisno potvr đene informacije o emisijskom intenzitetu proiz ­
vodnog ulaza i emisijski u činkovitim tehnikama.  
3. U slu čaju postrojenja koja su doživjela zna čajno proširenje 
kapaciteta nakon 30. lipnja 2011., države članice odre đuju 
razine djelatnosti u skladu sa stavkom 1. samo za dodani kapa ­
citet dijelova postrojenja na koje se odnosi zna čajno proširenje 
kapaciteta.  
U slu čaju postrojenja koja su doživjela zna čajno smanjenje 
kapaciteta nakon 30. lipnja 2011., države članice odre đuju 
razine djelatnosti u skladu sa stavkom 1. samo za umanjeni 
kapacitet potpostrojenja na koja se odnosi zna čajno smanjenje 
kapaciteta.  
Članak 19.  
Dodjela novim sudionicima  
1. Države članice za potrebe dodjele emisijskih jedinica 
novim sudionicima, uz izuzetak dodjele postrojenjima iz tre će 
alineje članka 3. to čke (h) Direktive 2003/87/EZ, izra čunavaju 
preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica koje se besplatno 
dodjeljuju od po četka redovnog rada postrojenja za svako 
potpostrojenje zasebno, i to na sljede ći na čin: 
(a) preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica koje se 
besplatno dodjeljuju svakom dijelu postrojenja s refe ­
rentnom vrijednosti za proizvod za danu godinu dobiva 
se množenjem te referentne vrijednosti za proizvod s 
razinom djelatnosti vezanom uz proizvod;  (b) preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica koje se 
besplatno dodjeljuju svakom dijelu postrojenja s refe ­
rentnom vrijednosti za toplinu dobiva se množenjem refe ­
rentne vrijednosti za toplinu za tu mjerljivu toplinu, kako je 
navedeno u Prilogu I., s razinom djelatnosti vezanom uz 
toplinu;  
(c) preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica koje se 
besplatno dodjeljuju svakom dijelu postrojenja s refe ­
rentnom vrijednosti za gorivo dobiva se množenjem refe ­
rentne vrijednosti za gorivo iz Priloga I. s razinom djelat ­
nosti vezanom uz gorivo;  
(d) preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica koje se 
besplatno dodjeljuju svakom dijelu postrojenja s procesnim 
emisijama za danu godinu dobiva se množenjem razine 
djelatnosti vezane uz procese s 0,9700.  
Članak 10. stavak od 4. do 6. i stavak 8. te članci 11., 12., 13. i 
14. ove Odluke primjenjuju se na izra čun preliminarnoga godiš ­
njeg broja emisijskih jedinica koje se dodjeljuju besplatno  
mutatis mutandis . 
2. Za neovisno verificirane emisije novih sudionika nastale 
prije po četka redovnog rada dodjeljuju se dodatne emisijske 
jedinice na temelju povijesnih emisija izraženih u tonama ekvi ­
valenta ugljikovog dioksida.  
3. Preliminarna ukupna godišnja koli čina besplatno dodije ­
ljenih emisijskih jedinica je zbroj preliminarnih godišnjih emisij ­
skih jedinica besplatno dodijeljenih svim potpostrojenjima izra ­ 
čunatih u skladu sa stavkom 1. i dodatnih emisijskih jedinica iz 
stavka 2. Primjenjuje se druga re čenica članka 10. stavka 7.  
4. Države članice Komisiji bez odlaganja prijavljuju prelimi ­
narnu ukupnu godišnju koli činu besplatno dodijeljenih emisij ­
skih jedinica. Emisijske jedinice iz rezerve za nove sudionike 
oblikovane na temelju članka 10.a stavka 7. Direktive 
2003/87/EZ dodjeljuju se prema redu prijave.  
Komisija može odbiti preliminarnu ukupnu godišnju koli činu 
emisijskih jedinica besplatno dodijeljenih pojedinom postroje ­
nju. Ako Komisija ne odbije ukupnu godišnju koli činu 
besplatno dodijeljenih emisijskih jedinica, država članica u 
pitanju pristupa odre đivanju kona čne godišnje koli čine 
besplatno dodijeljenih emisijskih jedinica.  
5. Kona čna godišnja koli čina besplatno dodijeljenih emisij ­
skih jedinica odgovara preliminarnoj ukupnoj godišnjoj koli čini 
emisijskih jedinica besplatno dodijeljenih svakom postrojenju, 
odre đenoj u skladu sa stavkom 3. ovog članka i prilago đenoj 
za linearni faktor smanjenja iz članka 10.a stavka 7. Direktive 
2003/87/EZ za odgovaraju ću godinu, koriste ći kao referentnu 
veli činu preliminarnu ukupnu godišnju koli činu emisijskih jedi ­
nica besplatno dodijeljenih postrojenju u pitanju za 2013.HR 272 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
6. Nakon što se izda pola koli čine emisijskih jedinica rezer ­
viranih za nove sudionike na temelju članka 10.a stavka 7. 
Direktive 2003/87/EZ ili je izvjesno da će se ta koli čina izdati 
novim sudionicima do 2020., neovisno o koli čini emisijskih 
jedinica koje su raspoložive na temelju članka 10.a stavka 8. 
Direktive 2003/87/EZ, Komisija procjenjuje treba li uvesti sustav 
liste čekanja kako bi se zajam čilo pravedno upravljanje 
pristupom rezervi.  
Članak 20.  
Dodjela novim sudionicima nakon zna čajnog proširenja 
kapaciteta  
1. Ako je postrojenje doživjelo zna čajno proširenje kapaci ­
teta nakon 30. lipnja 2011., države članice na zahtjev operatera 
odre đuju broj besplatnih emisijskih jedinica koje treba dodijeliti 
s obzirom na to proširenje primjenom metodologije iz članka 
19., ne dovode ći u pitanje dodjelu tom postrojenju na temelju 
članka 10.  
2. Države članice osiguravaju da operater uz zahtjev dostavi 
dokaze o ispunjenju kriterija za zna čajno proširenje kapaciteta i 
pruži informacije iz članka 17. stavka 3. kao podlogu za dono ­ 
šenje odluka o mogu ćoj dodjeli. Države članice posebno zahti ­
jevaju da operater dostavi dodani kapacitet i instalirani kapacitet 
potpostrojenja nakon zna čajnog proširenja kapaciteta koje je 
verifikator verificirao kao zadovoljavaju će u skladu sa zahtje ­
vima članka 8. Države članice kod procjene bilo kakve 
naknadne zna čajne promjene kapaciteta uzimaju taj instalirani 
kapacitet potpostrojenja nakon zna čajnog proširenja kao 
po četni instalirani kapacitet postrojenja.  
Članak 21.  
Zna čajno smanjenje kapaciteta  
1. Ako je postrojenje doživjelo zna čajno smanjenje kapaci ­
teta nakon 30. lipnja 2011., države članice odre đuju koli činu za 
koju treba umanjiti broj besplatno dodijeljenih emisijskih jedi ­
nica s obzirom na to smanjenje. U tu svrhu države članice 
zahtijevaju da operater dostavi umanjeni kapacitet i instalirani 
kapacitet potpostrojenja nakon zna čajnog smanjenja kapaciteta 
koje je verifikator verificirao kao zadovoljavaju će u skladu sa 
zahtjevima članka 8. Države članice kod procjene bilo kakve 
naknadne zna čajne promjene kapaciteta uzimaju taj instalirani 
kapacitet potpostrojenja nakon zna čajnog smanjenja kao 
po četni instalirani kapacitet postrojenja.  
2. Države članice preliminarni godišnji broj emisijskih jedi ­
nica besplatno dodijeljenih pojedinom potpostrojenja umanjuju 
za preliminarni godišnji broj emisijskih jedinica besplatno dodi ­
jeljenih tom potpostrojenju u odnosu na zna čajno smanjenje 
kapaciteta, izra čunan u skladu s člankom 19. stavkom 1.  
Države članice zatim odre đuju preliminarnu ukupnu godišnju 
koli činu postrojenja u pitanju primjenom metodologije koja se 
koristi za odre đivanje preliminarne ukupne godišnje koli čine prije zna čajnog smanjenja kapaciteta te kona čnu ukupnu 
godišnju koli činu emisijskih jedinica koje se besplatno dodjeljuju 
postrojenju u pitanju u skladu s člankom 10. stavkom 9.  
3. Dodjela postrojenju se na odgovaraju ći na čin prilago đava 
od sljede će godine nakon godine u kojoj je došlo do smanjenja 
kapaciteta ili od 2013., ako je do zna čajnog smanjenja kapaci ­
teta došlo prije 1. sije čnja 2013.  
Članak 22.  
Prestanak rada postrojenja  
1. Smatra se da je postrojenje prestalo s radom ako je ispu ­
njen bilo koji od ovih uvjeta:  
(a) ako je istekla dozvola za emisije stakleni čkih plinova, 
dozvola u skladu s Direktivom 2008/1/EZ ili bilo koja 
druga relevantna okolišna dozvola;  
(b) ako su dozvole iz to čke (a) oduzete;  
(c) ako rad postrojenja nije mogu ć iz tehni čkih razloga;  
(d) ako postrojenje koje je ranije radilo više ne radi, a nastavak 
rada nije mogu ć iz tehni čkih razloga;  
(e) ako postrojenje koje je ranije radilo više ne radi, a operater 
ne može jam čiti da će postrojenje nastaviti s radom 
najkasnije u roku od 6 mjeseci od prestanka rada. Države 
članice mogu taj rok produžiti na najviše 18 mjeseci ako 
operater može dokazati da postrojenje ne može nastaviti s 
radom u roku od 6 mjeseci zbog iznimnih i nepredvidivih 
okolnosti koje se ne bi mogle izbje ći niti uz svu dužnu 
pažnju i koje su izvan kontrole operatera postrojenja u 
pitanju, posebno zbog okolnosti kao što su prirodne nepo ­
gode, rat, ratne prijetnje, terorizam, revolucija, neredi, sabo ­
taža i vandalizam.  
2. Stavak 1. to čka (e) se ne primjenjuje na postrojenja koja se 
drže u rezervi ili u pripravnosti i postrojenja koja rade prema 
sezonskom rasporedu, ako su ispunjeni svi ovi uvjeti:  
(a) operater posjeduje dozvolu za emisije stakleni čkih plinova i 
sve druge relevantne dozvole;HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 273
 
(b) tehni čki je mogu će zapo četi s radom bez fizi čkih promjena 
postrojenja;  
(c) postrojenje se redovito održava.  
3. Ako je postrojenje prestalo s radom, predmetna država 
članica tom postrojenju ne izdaje emisijske jedinice od godine 
nakon prestanka rada.  
4. Države članice mogu obustaviti izdavanje emisijskih jedi ­
nica postrojenjima iz stavka 1. to čke (e) sve dok nije sigurno da 
će postrojenje nastaviti s radom.  
Članak 23.  
Djelomi čni prestanak rada postrojenja  
1. Smatra se da je postrojenje djelomi čno prestalo s radom 
ako potpostrojenje čiji udio u kona čnoj godišnjoj koli čini 
emisijskih jedinica koje su besplatno dodijeljene postrojenju 
iznosi najmanje 30 % ili kojemu je dodijeljeno više od 50 000 
emisijskih jedinica smanji razinu djelatnosti u danoj kalendar ­
skoj godini za najmanje 50 % u odnosu na razinu djelatnosti 
koja je korištena kod izra čunavanja dodjele za toj potpostrojenje 
u skladu s člankom 9. odnosno, tamo gdje je to primjereno, 
člankom 18. (dalje u tekstu: „po četna razina djelatnosti”).  
2. Dodjela emisijskih jedinica postrojenju koje je djelomi čno 
prestalo s radom prilago đava se od sljede će godine nakon 
godine djelomi čnog prestanka rada ili od 2013., ako je do 
djelomi čnog prestanka došlo prije 1. sije čnja 2013., na sljede ći 
na čin: 
ako se razina djelatnosti potpostrojenja iz stavka 1. smanji za 
50 % do 75 % u odnosu na po četnu razinu djelatnosti, potpo ­
strojenje prima samo polovicu prvobitno dodijeljenih emisijskih 
jedinica;  
ako se razina djelatnosti potpostrojenja iz stavka 1. smanji za 
75 % do 90 % u odnosu na po četnu razinu djelatnosti, potpo ­
strojenje prima samo 25 % prvobitno dodijeljenih emisijskih 
jedinica;  
ako se razina djelatnosti potpostrojenja iz stavka 1. smanji za 
90 % ili više u odnosu na po četnu razinu djelatnosti, za pred ­
metno potpostrojenje ne dodjeljuju se besplatno emisijske 
jedinice.  3. Ako razina djelatnosti potpostrojenja iz stavka 1. prije đe 
50 % po četne razine djelatnosti, postrojenje koje je djelomi čno 
prestalo s radom prima emisijske jedinice koje su mu prvobitno 
dodijeljene od sljede će godine nakon kalendarske godine u kojoj 
je razina djelatnosti prešla prag od 50 %.  
4. Ako razina djelatnosti potpostrojenja iz stavka 1. prije đe 
25 % po četne razine djelatnosti, postrojenje koje je djelomi čno 
prestalo s radom prima polovicu emisijskih jedinica koje su mu 
prvobitno dodijeljene od sljede će godine nakon kalendarske 
godine u kojoj je razina djelatnosti prešla prag od 25 %.  
Članak 24.  
Promjene u radu postrojenja  
1. Države članice osiguravaju da operater nadležnom tijelu 
dostavi sve relevantne informacije o planiranim ili stvarnim 
promjenama kapaciteta, razine djelatnosti i rada postrojenja 
svake godine do 31. prosinca.  
2. Ako je došlo do promjene kapaciteta, razine djelatnosti ili 
rada postrojenja koja utje če na dodjelu postrojenja, države 
članice prije odre đivanja kona čne ukupne godišnje koli čine 
emisijskih jedinica koje se besplatno dodjeljuju predmetnom 
postrojenju Komisiji dostavljaju sve relevantne informacije, 
uklju čuju ći revidiranu preliminarnu ukupnu godišnju koli činu 
besplatno dodijeljenih emisijskih jedinica odre đenu u skladu s 
ovom Odlukom, koriste ći elektroni čki obrazac Komisije. Komi ­
sija može odbiti revidiranu preliminarnu ukupnu godišnju koli ­ 
činu emisijskih jedinica besplatno dodijeljenih postrojenju u 
pitanju.  
POGLAVLJE V.  
ZAVRŠNA ODREDBA  
Članak 25.  
Adresati  
Ova je Odluka upu ćena državama članicama.  
Sastavljeno u Bruxellesu 27. travnja 2011.  
Za Komisiju  
Connie HEDEGAARD  
Članica KomisijeHR 274 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
PRILOG I.  
REFERENTNE VRIJEDNOSTI ZA PROIZVOD  
1. Definicija referentnih vrijednosti za proizvod i granica sustava ne uzimaju ći u obzir zamjenjivost goriva i 
elektri čne energije  
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Koks  Koks iz koksne pe ći 
(dobiven karbonizacijom 
koksnog ugljena na visokoj 
temperaturi) ili plinski koks 
(nusproizvod plinara) 
izražen u tonama suhog 
koksa. Lignitni koks nije 
obuhva ćen ovom refe ­
rentnom vrijednosti.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno vezani uz sljede će 
procesne jedinice: koksne pe ći, spalji ­
vanje H  2 S/NH  3 , predgrijavanje ugljena 
(odmrzavanje), ekstraktor koksnog 
plina, jedinica za odsumporavanje, jedi ­
nica za destilaciju, postrojenje za proiz ­
vodnju pare, nadzor tlaka u akumulato ­
rima, biološko pro čišćavanje vode, 
razli čito zagrijavanje nusproizvoda i 
separator vodika. Uklju čeno je čišćenje 
koksnog plina.  da 0,286  
Sinterirana 
ruda ča Aglomerirani željezni 
proizvod koji sadrži fine 
čestice željezne ruda če, 
taliva i reciklažno željezo 
koji posjeduju odgovaraju ća 
fizikalna i kemijska svojstva, 
npr. stupanj bazi čnosti, 
mehani čka čvrsto ća i 
propusnost, koja su nužna 
da se osigura željezo i 
potrebna taliva za procese 
redukcije željezne ruda če. Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani sa sljede ćim 
procesnim jedinicama: sinter traka, 
paljenje, jedinice za pripremu sirovine, 
jedinica za vru će prosijavanje, jedinica 
za hla đenje sintera, jedinica za hladno 
prosijavanje i jedinica za proizvodnju 
pare.  da 0,171  
Vru ći metal  Teku će željezo zasi ćeno 
ugljikom za daljnju preradu  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani sa sljede ćim 
procesnim jedinicama: visoka pe ć, jedi ­
nice za obradu vru ćeg metala, puhaljke 
visoke pe ći, zagrija či zraka visoke pe ći, 
konvertor s kisikom, jedinice sekun ­
darne metalurgije, vakuumska postroje ­
nja, jedinice za lijevanje (uklju čuju ći 
rezanje), jedinica za obradu troske, 
priprema zasipa, jedinica za obradu 
plina iz visoke pe ći, jedinice za otpraši ­
vanje, predgrijavanje otpadnog materi ­
jala, sušenje ugljena za ubrizgavanje 
ugljene prašine, ure đaji za predgrija ­
vanje posuda, ure đaji za predgrijavanje 
lijevanih ingota, proizvodnja komprimi ­
ranog zraka, jedinica za obradu prašine 
(briketiranje), jedinica za obradu mulja 
(briketiranje), ubrizgavanje pare u 
visoku pe ć, generator pare, hla đenje 
konvertorskog plina i ostalo.  da 1,328HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 275
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Pretpe čena 
anoda  Anode za elektrolizu alumi ­
nija koje se sastoje od petrol- 
koksa, smole i obi čno reci ­
kliranih anoda i koje se 
posebno oblikuju prema 
zahtjevima konkretne talio ­
nice i peku u anodnim 
pe ćima na temperaturi oko 
1 150 °C  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
pretpe čenih anoda.  da 0,324  
Aluminij  Sirovi nelegirani teku ći 
aluminij iz elektrolize  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnom 
fazom elektrolize.  da 1,514  
Sivi cementni 
klinker  Sivi cementni klinker kao 
ukupna proizvodnja klinkera  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
sivog cementnog klinkera.  da 0,766  
Bijeli 
cementni 
klinker  Bijeli cementni klinker koji 
se koristi kao glavna 
vezivna komponenta u 
formuliranju materijala kao 
što su smjese za fugiranje, 
ljepila za kerami čke plo čice, 
sredstva za izolaciju i 
mortovi za sidrenje, indu ­
strijski podni mortovi, 
unaprijed pripremljena 
žbuka, reparaturni mortovi i 
vodootporni premazi s 
maksimalnim prosje čnim 
sadržajem F  2 O 3 od 0,4 
masena %, Cr  2 O 3 od 0,003 
masena % i Mn  2 O 3 od 0,03 
masena %.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
bijelog cementnog klinkera.  da 0,987  
Vapno  Živo vapno: kalcijev oksid 
(CaO) proizveden prženjem 
vapnenca (CaCO  3 ) kao 
vapno „standardne čisto će” 
sa sadržajem slobodnog 
CaO od 94,5 %. Ovom refe ­
rentnom vrijednosti proiz ­
voda nije obuhva ćeno 
vapno za postupke pro čišća­
vanja koje se proizvodi i 
troši u istom postrojenju.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
vapna.  da 0,954HR 276 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Dolomitno 
vapno  Dolomitno vapno odnosno 
kalcinirani dolomit kao 
smjesa kalcijevog i magnezi ­
jevog oksida dobivena prže ­
njem dolomita 
(CaCO  3 .MgCO  3 ), gdje je 
preostali CO  2 viši od 
0,25 %, sadržaj slobodnog 
MgO izme đu 25 % i 40 % i 
nasipna gusto ća trgova čkog 
proizvoda manja od 3,05 g/ 
cm  3 . 
Dolomitno vapno se izra ­ 
žava kao „dolomitno vapno 
standardne čisto će” sa sadr ­ 
žajem slobodnog CaO od 
57,4 % i sadržajem 
slobodnog MgO od 38,0 %.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
dolomitnog vapna.  da 1,072  
Sinterirano 
dolomitno 
vapno  Smjesa kalcijevog i magnezi ­
jevog oksida koja se isklju ­ 
čivo koristi za proizvodnju 
vatrostalne opeke i drugih 
vatrostalnih proizvoda s 
nasipnom gusto ćom od 
najmanje 3,05 g/cm  3 . Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
sinteriranog dolomitnog vapna  da 1,449  
Float-staklo  Float/brušeno/polirano staklo 
(u tonama stakla iz pe ći za 
hla đenje stakla).  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnim 
fazama taljenje, razbistravanje, prerada, 
kositrena kupelj i pe ć za hla đenje 
stakla.  da 0,453  
Boce i 
staklenke od 
neobojenog 
stakla  Boce od neobojenog stakla 
nazivne zapremine < 2,5 l 
za napitke i prehrambene 
proizvode (bez boca obavi ­
jenih kožom ili umjetnom 
kožom i bo čica za bebe), 
osim proizvoda od sedefa ­
stog kremenog stakla sa 
sadržajem željeznog oksida 
ispod 0,03 %, izraženo u 
masenom % Fe  2 O 3 , i koordi ­
natama boje L u podru čju od 
100 do 87, a u podru čju od 
0 do -5 i b u podru čju od 0 
do 3 (primjenom sustava 
CIELAB koji preporu čuje 
Commission internationale 
d’éclairage (CEI)), izraženo u 
tonama zapakiranog proiz ­
voda.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnim 
fazama rukovanje materijalima, taljenje, 
oblikovanje, daljnja prerada, pakiranje i 
pomo ćni postupci.  da 0,382HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 277
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Boce i 
staklenke od 
obojenog 
stakla  Boce od obojenog stakla 
nazivne zapremine < 2,5 l 
za napitke i prehrambene 
proizvode (bez boca obavi ­
jenih kožom ili umjetnom 
kožom i bo čica za bebe), 
izraženo u tonama zapaki ­
ranog proizvoda.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnim 
fazama rukovanje materijalima, taljenje, 
oblikovanje, daljnja prerada, pakiranje i 
pomo ćni postupci.  da 0,306  
Proizvodi od 
beskona čnog 
staklenog 
vlakna  Taljeno staklo za proizvode 
od beskona čnog staklenog 
vlakna: traka, „rovings”, 
pre đe i sortiranog staklenog 
vlakna i mat (izraženo u 
tonama taljenog stakla koje 
izlazi iz pe ći za prihvat 
staklene mase). 
Nisu uklju čeni proizvodi od 
mineralne vune za toplinsku, 
zvu čnu i protupožarnu 
izolaciju.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnim 
procesima taljenja stakla u pe ćima i 
kondicioniranja stakla u pe ćima. 
Ovom referentnom vrijednosti proiz ­
voda nisu obuhva ćeni postupci daljnje 
prerade vlakana u proizvode prikladne 
za prodaju.  da 0,406  
Fasadna opeka  Fasadna opeka gusto će > 
1 000 kg/m  3 koja se koristi 
za zidanje na temelju EN 
771-1, bez oplo čnjaka, 
klinker opeke i plavljene 
fasadne opeke.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnim 
postupcima pripreme i miješanja siro ­
vine, oblikovanja i sušenja proizvoda, 
pe čenja, završne obrade proizvoda i 
čišćenja dimnih plinova.  ne 0,139  
Oplo čnjaci  Glinena opeka koja se koristi 
za poplo čivanje prema EN 
1344.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnim 
postupcima pripreme i miješanja siro ­
vine, oblikovanja i sušenja proizvoda, 
pe čenja, završne obrade proizvoda i 
čišćenja dimnih plinova.  ne 0,192  
Crijep  Crijep prema definiciji u EN 
1304:2005, bez plavljenog 
crijepa i pribora.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnim 
postupcima pripreme i miješanja siro ­
vine, oblikovanja i sušenja proizvoda, 
pe čenja, završne obrade proizvoda i 
čišćenja dimnih plinova.  ne 0,144HR 278 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Prah osušen 
raspršivanjem  Prah osušen raspršivanjem 
za proizvodnju suho 
prešanih zidnih i podnih 
plo čica u tonama proizve ­
denog praha.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
praha osušenog raspršivanjem.  da 0,076  
Gips  Gips koji se sastoji od 
pržene sadre ili kalcijevog 
sulfata (uklju čuju ći onaj koji 
se koristi u gra đevinarstvu, u 
doradi tkanina i papira, u 
stomatologiji, sanaciji tla), u 
tonama gipsanog morta. 
Alfa gips nije obuhva ćen 
ovom referentnom vrijed ­
nosti za proizvod.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnim 
fazama mljevenje, sušenje i prženje.  ne 0,048  
Sušeni sekun ­
darni gips  Sušeni sekundarni gips (sin ­
teti čki gips proizveden kao 
reciklirani nusproizvod elek ­
troindustrije ili reciklirani 
materijal od gra đevinskog 
otpada i krša), izražen u 
tonama proizvoda.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani sa sušenjem 
sekundarnoga gipsa.  ne 0,017  
Kratkovlak ­
nata sulfatna 
celuloza  Kratkovlaknata sulfatna celu ­
loza je drvena celuloza 
proizvedena sulfatnim 
postupkom pomo ću lužine 
za kuhanje, za koju su 
zna čajne dužine vlakana od 
1 – 1,5 mm, koja se 
uglavnom koristi za proiz ­
vode koji zahtijevaju 
posebnu glatko ću i grama ­
turu, kao što je upijaju ći 
papir i tiskarski papir, i izra ­ 
žava se kao neto utrživa 
proizvodnja u zrakom 
sušena tona (ADT, Air 
Dried Tonne).  Uklju čeni su svi procesi u okviru 
postupka proizvodnje celuloze 
(posebno mlin za celulozu, kotao za 
regeneraciju, sekcija za sušenje celuloze 
i pe ć za vapno te pripadaju će jedinice 
za pretvorbu energije (kotao/kogenera ­
cijsko postrojenje). Nisu uklju čene 
ostale djelatnosti u krugu postrojenja 
koje nisu dio ovog postupka, kao što 
je piljenje i obrada drveta, proizvodnja 
kemikalija za prodaju, obrada otpada 
(obrada otpada na mjestu nastanka 
umjesto vanjske obrade (sušenje, peleti ­
ziranje, spaljivanje, odlaganje), proizvo ­
dnja TKK (taložni kalcijev karbonat), 
obrada plinova koji imaju miris i 
daljinsko grijanje.  da 0,12HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 279
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Dugovlaknata 
sulfatna celu ­
loza  Dugovlaknata sulfatna celu ­
loza je drvena celuloza 
proizvedena sulfatnim 
postupkom pomo ću lužine 
za kuhanje, za koju su 
zna čajne dužine vlakana od 
3 – 3,5 mm, koja se 
uglavnom koristi za proiz ­
vode kod kojih je važna 
čvrsto ća, kao što je omotni 
papir, i izražava se kao 
neto utrživa proizvodnja u 
ADT.  Uklju čeni su svi procesi u okviru 
postupka proizvodnje celuloze 
(posebno mlin za celulozu, kotao za 
regeneraciju, sekcija za sušenje celuloze 
i pe ć za vapno te pripadaju će jedinice 
za pretvorbu energije (kotao/kogenera ­
cijsko postrojenje). Nisu uklju čene 
ostale djelatnosti u krugu postrojenja 
koje nisu dio ovog postupka, kao što 
je piljenje i obrada drveta, proizvodnja 
kemikalija za prodaju, obrada otpada 
(obrada otpada na mjestu nastanka 
umjesto vanjske obrade (sušenje, peleti ­
ziranje, spaljivanje, odlaganje), proizvo ­
dnja TKK (taložni kalcijev karbonat), 
obrada plinova koji imaju miris i 
daljinsko grijanje.  da 0,06  
Sulfitna celu ­
loza, termo ­
mehani čka i 
mehani čka 
celuloza  Sulfitna celuloza proizvedena 
posebnim postupkom proiz ­
vodnje celuloze npr. celuloza 
proizvedena kuhanjem drvne 
sje čke u tla čnoj posudi u 
prisutnosti bisulfitne lužine, 
izražena kao neto utrživa 
proizvodnja u ADT. Sulfitna 
celuloza može biti bijeljena 
ili nebijeljena. 
Razredi mehani čke celuloze: 
TMP (termomehani čka celu ­
loza) i drvenja ča kao neto 
utrživa proizvodnja u ADT. 
Mehani čka celuloza može 
biti bijeljena ili nebijeljena. 
Ova skupina ne uklju čuje 
manje podskupine poluke ­
mijske celuloze: CTMP – 
kemijsko-termomehani čka 
celuloza i topljiva celuloza.  Uklju čeni su svi procesi u okviru 
postupka proizvodnje celuloze 
(posebno mlin za celulozu, kotao za 
regeneraciju, sekcija za sušenje celuloze 
i pe ć za vapno te pripadaju će jedinice 
za pretvorbu energije (kotao/kogenera ­
cijsko postrojenje). Nisu uklju čene 
ostale djelatnosti u krugu postrojenja 
koje nisu dio ovog postupka, kao što 
je piljenje i obrada drveta, proizvodnja 
kemikalija za prodaju, obrada otpada 
(obrada otpada na mjestu nastanka 
umjesto vanjske obrade (sušenje, peleti ­
ziranje, spaljivanje, odlaganje), proizvo ­
dnja TKK (taložni kalcijev karbonat), 
obrada plinova koji imaju miris i 
daljinsko grijanje.  da 0,02  
Celuloza od 
oporabljenog 
papira  Celuloza od vlakana dobi ­
venih od oporabljenog 
papira i kartona (stari papir 
i otpaci) i drugih vlaknastih 
celuloznih materijala, izra ­ 
žena kao neto utrživa proiz ­
vodnja u ADT.  Uklju čeni su svi procesi u okviru 
postupka proizvodnje celuloze od 
oporabljenog papira i pripadaju će jedi ­
nice za pretvorbu energije (kotao/koge ­
neracijsko postrojenje). Nisu uklju čene 
ostale djelatnosti u krugu postrojenja 
koje nisu dio ovog postupka, kao što 
je piljenje i obrada drveta, proizvodnja 
kemikalija za prodaju, obrada otpada 
(obrada otpada na mjestu nastanka 
umjesto vanjske obrade (sušenje, peleti ­
ziranje, spaljivanje, odlaganje), proizvo ­
dnja TKK (taložni kalcijev karbonat), 
obrada plinova koji imaju miris i 
daljinsko grijanje.  da 0,039HR 280 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Novinski 
papir  Papir specifi čne kvalitete (u 
rolama ili listovima), izražen 
kao neto utrživa proizvodnja 
u ADT, koji se koristi za 
tiskanje novina i dobiva se 
od drvenja če i/ili mehani čke 
celuloze ili recikliranih 
vlakana ili bilo koje kombi ­
nacije ta dva materijala bez 
obzira na omjer. Gramatura 
se obi čno kre će izme đu 40 i 
52 g/m  2 , ali može iznositi i 
do 65 g/m  2 . Novinski papir 
je strojno dora đen ili blago 
kalandriran, bijeli ili blago 
obojen, i koristi se u 
rolama za knjigotisak, offset 
tisak ili flekso tisak.  Uklju čeni su svi procesi u okviru 
postupka proizvodnje papira (posebno 
stroj za papir ili karton) i pripadaju će 
jedinice za pretvorbu energije (kotao/ 
kogeneracijsko postrojenje) te izravno 
korištenje procesnoga goriva). Nisu 
uklju čene ostale djelatnosti u krugu 
postrojenja koje nisu dio ovog 
postupka, kao što je piljenje i obrada 
drveta, proizvodnja kemikalija za 
prodaju, obrada otpada (obrada otpada 
na mjestu nastanka umjesto vanjske 
obrade (sušenje, peletiziranje, spaljiva ­
nje, odlaganje), proizvodnja TKK 
(taložni kalcijev karbonat), obrada 
plinova koji imaju miris i daljinsko 
grijanje.  da 0,298  
Nepremazani 
fini papir  Nepremazani fini papir, 
uklju čuju ći nepremazani 
mehani čki papir i neprema ­
zani bezdrvni papir, izražen 
kao neto utrživa proizvodnja 
u ADT: 
1. Nepremazani bezdrvni 
papir prikladan za 
tiskanje i druge grafi čke 
namjene, izra đen od 
razli čitih smjesa uglav ­
nom svježih vlakana s 
razli čitim koli činama 
mineralnog punila, koji 
se podvrgava razli čitim 
postupcima dorade. Ovaj 
razred obuhva ća ve ćinu 
uredskog papira, npr. 
poslovni obrasci, papir 
za kopiranje, ra čunalni 
papir, papir za pisma i 
papir za knjige. 
2. Nepremazani mehani čki 
papir obuhva ća posebne 
razrede papira od meha ­
ni čke celuloze, koji se 
koristi za omatanje i za 
grafi čke namjene/ časopi ­
se. Uklju čeni su svi procesi u okviru 
postupka proizvodnje papira (posebno 
stroj za papir ili karton) i pripadaju će 
jedinice za pretvorbu energije (kotao/ 
kogeneracijsko postrojenje) te izravno 
korištenje procesnoga goriva). Nisu 
uklju čene ostale djelatnosti u krugu 
postrojenja koje nisu dio ovog 
postupka, kao što je piljenje i obrada 
drveta, proizvodnja kemikalija za 
prodaju, obrada otpada (obrada otpada 
na mjestu nastanka umjesto vanjske 
obrade (sušenje, peletiziranje, spaljiva ­
nje, odlaganje), proizvodnja TKK 
(taložni kalcijev karbonat), obrada 
plinova koji imaju miris i daljinsko 
grijanje.  da 0,318  
Premazani fini 
papir  Premazani fini papir, uklju ­ 
čuju ći premazani mehani čki 
papir i premazani bezdrvni 
papir, izražen kao neto 
utrživa proizvodnja u ADT: 
1. Premazani bezdrvni papir 
od vlakana dobivenih 
uglavnom kemijskim  Uklju čeni su svi procesi u okviru 
postupka proizvodnje papira (posebno 
stroj za papir ili karton) i pripadaju će 
jedinice za pretvorbu energije (kotao/ 
kogeneracijsko postrojenje) te izravno 
korištenje procesnoga goriva). Nisu 
uklju čene ostale djelatnosti u krugu 
postrojenja koje nisu dio ovog 
postupka, kao što je piljenje i obrada  Da 0,318HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 281
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
postupkom koji se u 
tijeku procesa premazuje 
za razli čite primjene 
(poznat i pod nazivom 
WFC papir). Glavninu 
ove skupine čini papir 
za tisak. 
2. Premazani mehani čki 
papir od mehani čke celu ­
loze, koji se koristi u 
grafi čke svrhe i za časo ­
pise. Ova je skupina 
poznata i kao premazana 
drvenja ča. drveta, proizvodnja kemikalija za 
prodaju, obrada otpada (obrada otpada 
na mjestu nastanka umjesto vanjske 
obrade (sušenje, peletiziranje, spaljiva ­
nje, odlaganje), proizvodnja TKK 
(taložni kalcijev karbonat), obrada 
plinova koji imaju miris i daljinsko 
grijanje.  
Upijaju ći papir  Upijaju ći papir, izražen kao 
neto utrživa proizvodnja u 
mati čnim rolama, obuhva ća 
široku paletu upijaju ćeg i 
drugog higijenskog papira 
za ku ćanstva, poslovne i 
industrijske objekte, npr. 
toaletni papir i kozmeti čke 
maramice, kuhinjski papir, 
ru čnici i industrijske role, 
proizvodnja pelena, higijen ­
skih uložaka itd. Upijaju ći 
papir sušen u struji zraka 
TAD tehnologijom (TAD, 
Through Air Dried) ne 
pripada ovoj skupini.  Uklju čeni su svi procesi u okviru 
postupka proizvodnje papira (posebno 
stroj za papir ili karton) i pripadaju će 
jedinice za pretvorbu energije (kotao/ 
kogeneracijsko postrojenje) te izravno 
korištenje procesnoga goriva). Nisu 
uklju čene ostale djelatnosti u krugu 
postrojenja koje nisu dio ovog 
postupka, kao što je piljenje i obrada 
drveta, proizvodnja kemikalija za 
prodaju, obrada otpada (obrada otpada 
na mjestu nastanka umjesto vanjske 
obrade (sušenje, peletiziranje, spaljiva ­
nje, odlaganje), proizvodnja TKK 
(taložni kalcijev karbonat), obrada 
plinova koji imaju miris i daljinsko 
grijanje. Pretvaranje mati čnih rola u 
gotove proizvode nije dio ove refe ­
rentne vrijednosti za proizvod.  da 0,334  
Testliner i 
fluting  Testliner i fluting, izražen 
kao neto utrživa proizvodnja 
u ADT: 
1. Testliner obuhva ća vrste 
kartona koje ispunjavaju 
specifi čne zahtjeve ispiti ­
vanja koji su u industriji 
ambalaže predvi đeni za 
vanjski sloj valovitog 
kartona za izradu tran ­
sportne ambalaže. Test ­
liner se prvenstveno izra ­ 
đuje od recikliranih 
vlakana. 
2. Fluting se odnosi na 
srednji sloj valovitog 
kartona za transportnu 
ambalažu koji se 
obostrano oblaže vanj ­
skim slojem (testliner/ 
kraftliner). Fluting se  Uklju čeni su svi procesi u okviru 
postupka proizvodnje papira (posebno 
stroj za papir ili karton) i pripadaju će 
jedinice za pretvorbu energije (kotao/ 
kogeneracijsko postrojenje) te izravno 
korištenje procesnoga goriva). Nisu 
uklju čene ostale djelatnosti u krugu 
postrojenja koje nisu dio ovog 
postupka, kao što je piljenje i obrada 
drveta, proizvodnja kemikalija za 
prodaju, obrada otpada (obrada otpada 
na mjestu nastanka umjesto vanjske 
obrade (sušenje, peletiziranje, spaljiva ­
nje, odlaganje), proizvodnja TKK 
(taložni kalcijev karbonat), obrada 
plinova koji imaju miris i daljinsko 
grijanje.  Da 0,248HR 282 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih refe ­
rentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
uglavnom sastoji od 
papira izra đenog od reci ­
kliranih vlakana, ali ova 
skupina uklju čuje i 
karton od kemijske i 
polukemijske celuloze.  
Nepremazani 
karton  Ova referentna vrijednost 
obuhva ća široku paletu 
proizvoda od nepremazanog 
kartona (izraženo kao neto 
utrživa proizvodnja u ADT) 
koji mogu biti jednoslojni ili 
višeslojni. Nepremazani se 
karton uglavnom koristi za 
ambalažu kod koje su 
glavne tražene zna čajke 
čvrsto ća i žilavost i kod 
kojih je aspekt prenošenja 
trgova čkih informacija od 
sekundarnog zna čaja. 
Karton se izra đuje od 
svježih i/ili oporabljenih 
vlakana, ima dobru savitlji ­
vost, žilavost i sposobnost 
žlijebljenja. Uglavnom se 
koristi za izradu ambalaže 
za potroša čke proizvode, 
kao što je zamrznuta hrana, 
kozmetika i teku ćine; poznat 
i pod nazivom puni karton, 
karton za složive kutije, 
kartonska ljepenka,amba ­
lažni karton ili omotni 
karton.  Uklju čeni su svi procesi u okviru 
postupka proizvodnje papira (posebno 
stroj za papir ili karton) i pripadaju će 
jedinice za pretvorbu energije (kotao/ 
kogeneracijsko postrojenje) te izravno 
korištenje procesnoga goriva). Nisu 
uklju čene ostale djelatnosti u krugu 
postrojenja koje nisu dio ovog 
postupka, kao što je piljenje i obrada 
drveta, proizvodnja kemikalija za 
prodaju, obrada otpada (obrada otpada 
na mjestu nastanka umjesto vanjske 
obrade (sušenje, peletiziranje, spaljiva ­
nje, odlaganje), proizvodnja TKK 
(taložni kalcijev karbonat), obrada 
plinova koji imaju miris i daljinsko 
grijanje.  Da 0,237  
Premazani 
karton  Ova referentna vrijednost 
obuhva ća široku paletu 
proizvoda od premazanog 
kartona (izraženo kao neto 
utrživa proizvodnja u ADT) 
koji mogu biti jednoslojni ili 
višeslojni. Premazani se 
karton uglavnom koristi za 
trgova čke primjene kada je 
potrebno da trgova čke infor ­
macije otisnute na ambalaži 
budu vidljive kad proizvod 
stigne na police trgova čkih 
objekata, npr. kod prehram ­
benih, farmaceutskih, 
kozmeti čkih i drugih proiz ­
voda. Karton se izra đuje od 
svježih i/ili oporabljenih 
vlakana, ima dobru savitlji ­
vost, žilavost i sposobnost 
žlijebljenja. Uglavnom se 
koristi za izradu ambalaže 
za potroša čke proizvode, 
kao što je zamrznuta hrana,  Uklju čeni su svi procesi u okviru 
postupka proizvodnje papira (posebno 
stroj za papir ili karton) i pripadaju će 
jedinice za pretvorbu energije (kotao/ 
kogeneracijsko postrojenje) te izravno 
korištenje procesnoga goriva). Nisu 
uklju čene ostale djelatnosti u krugu 
postrojenja koje nisu dio ovog 
postupka, kao što je piljenje i obrada 
drveta, proizvodnja kemikalija za 
prodaju, obrada otpada (obrada otpada 
na mjestu nastanka umjesto vanjske 
obrade (sušenje, peletiziranje, spaljiva ­
nje, odlaganje), proizvodnja TKK 
(taložni kalcijev karbonat), obrada 
plinova koji imaju miris i daljinsko 
grijanje.  Da 0,273HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 283
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih refe ­
rentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
kozmetika i teku ćine; poznat 
i pod nazivom puni karton, 
karton za složive kutije, 
kartonska ljepenka, amba ­
lažni karton ili omotni 
karton.  
Duši čna kise ­
lina Duši čna kiselina (HNO  3 ), 
koja se bilježi u tonama 
HNO  3 (100 %)  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
proizvoda obuhva ćenog referentnom 
vrijednosti, uklju čuju ći uklanjanje N  2 O, 
osim proizvodnje amonijaka.  Da 0,302  
Adipinska 
kiselina  Adipinska kiselina, koja se 
bilježi u tonama suhe pro či­ 
šćene adipinske kiseline 
uskladištene u silosu ili paki ­
rane u (velike) vre će Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
proizvoda obuhva ćenog referentnom 
vrijednosti, uklju čuju ći uništavanje 
N 2 O. Da 2,79  
Vinilklorid 
monomer 
(VKM)  Vinilklorid (kloretilen)  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnim 
fazama izravno kloriranje, oksiklori ­
ranje i krekiranje etilendiklorida u VKM.  Da 0,204  
Fenol/aceton  Ukupna proizvodnja fenola, 
acetona i nusproizvoda alfa ­
metilstirena (AMS).  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
fenola i acetona, posebno komprimi ­
ranje zraka, hidroperoksidacija, rege ­
neracija kumena iz otpadnog zraka, 
koncentriranje i cijepanje, proizvodno 
frakcioniranje i pro čišćavanje, kreki ­
ranje katrana, regeneracija i pro čišći­
vanje acetofenona, regeneracija AMS 
za isporuku, hidrogeniranje AMS za 
recikliranje unutar granica sustava, 
po četno pro čišćavanje otpadne vode 
(prvi striper otpadne vode), proizvodnja 
rashladne vode (npr. rashladni tornjevi), 
korištenje rashladne vode (opto čne 
crpke), baklja i spalionice (i onda ako 
su fizi čki smješteni izvan granica 
sustava) te sva potrošnja goriva za 
pomo ćne djelatnosti.  Da 0,266  
S-PVC  Polivinilklorid; koji se ne 
miješa s drugim tvarima i 
koji se sastoji od čestica 
PVC srednje veli čine izme đu 
50 i 200 μm. Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
S-PVC, osim proizvodnje VKM.  Da 0,085  
E-PVC  Polivinilklorid; koji se ne 
miješa s drugim tvarima i 
koji se sastoji od čestica 
PVC srednje veli čine izme đu 
0,1 i 3 μm. Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
E-PVC, osim proizvodnje VKM.  Da 0,238HR 284 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih refe ­
rentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Kalcinirana 
soda  Dinatrijev karbonat kao 
ukupna bruto proizvodnja, 
osim teške kalcinirane sode 
koja se dobiva kao 
nusproizvod proizvodnje 
kaprolaktama.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s procesnim jedi ­
nicama za pro čišćavanje slane otopine, 
kalciniranje vapnenca i proizvodnju 
vapnenog mlijeka, apsorpciju amoni ­
jaka, taloženje NaHCO  3 , filtriranje ili 
odvajanje kristali ća NaHCO  3 iz 
mati čnog luga, razgradnju NaHCO  3 u 
Na 2 CO  3 , regeneraciju amonijaka i 
zgušnjavanje ili proizvodnju teške kalci ­
nirane sode.  da 0,843  
Ako nije navedeno druk čije, sve se referentne vrijednosti za proizvod odnose na 1 tonu proizvoda izraženu kao (neto) 
utrživa proizvodnja i 100 % čistu tvar.  
Sve definicije procesa i emisija (granice sustava) prema potrebi obuhva ćaju spaljivanje na baklji.  
Rizik istjecanja ugljika povezan s proizvodima koji su obuhva ćeni referentnim vrijednostima temelji se na Odluci 
2010/2/EU i vrijedi za godinu 2013. i 2014. Ovom se popisu odlukom Komisije mogu dodati i drugi sektori za te 
dvije godine.  
2. Definicija referentnih vrijednosti za proizvod i granica sustava uzimaju ći u obzir zamjenjivost izme đu goriva 
i elektri čne energije  
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Rafinerijski 
proizvodi  Smjesa rafinerijskih proiz ­
voda s udjelom lakih proiz ­
voda iznad 40 % (motorni 
benzin, uklju čuju ći zrako ­
plovni benzin, lako mlazno 
gorivo, ostala laka naftna 
ulja/laki pripravci, kerozin, 
uklju čuju ći mlazno gorivo 
kerozinskog tipa, plinska 
ulja), izraženo u ponderi ­
ranim tonamaCO  2 . Uklju čeni su svi rafinerijski procesi koji 
odgovaraju definiciji procesne jedinice 
CWT te pomo ćna postrojenja unutar 
kruga rafinerije koja nisu vezana uz 
procese, kao što je punjenje spremnika, 
namješavanje, pro čišćavanje otpadnih 
voda itd. 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir ukupna potrošnja 
elektri čne energije unutar granica susta ­
va. da 0,0295  
Uglji čni čelik 
iz elektrolu čne 
pe ći (EAF)  Čelik koji sadrži manje od 
8 % metalnih legiranih 
elemenata i ima sadržaj 
prate ćih elemenata na razini 
koja ga ograni čava na 
primjene gdje se ne zahtijeva 
visoka površinska kvaliteta i 
preradivost.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani sa sljede ćim 
procesnim jedinicama: elektrolu čna 
pe ć, sekundarna metalurgija, lijevanje i 
rezanje, jedinica za naknadno izgaranje, 
jedinica za otprašivanje, ure đaji za 
zagrijavanje posuda, ure đaji za predgri ­
javanje lijevanih ingota, sušenje i pred ­
grijavanje otpadaka. 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir ukupna potrošnja 
elektri čne energije unutar granica susta ­
va. da 0,283HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 285
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Visokolegirani 
čelik iz 
elektrolu čne 
pe ći (EAF)  Čelik koji sadrži 8 % ili više 
metalnih legiranih elemenata 
odnosno koji je predvi đen za 
primjene gdje se zahtijeva 
visoka površinska kvaliteta i 
preradivost.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani sa sljede ćim 
procesnim jedinicama: elektrolu čna 
pe ć, sekundarna metalurgija, lijevanje i 
rezanje, jedinica za naknadno izgaranje, 
jedinica za otprašivanje, ure đaji za 
zagrijavanje posuda, ure đaji za predgri ­
javanje lijevanih ingota, jama za sporo 
hla đenje, sušenje i predgrijavanje otpa ­
daka. Nisu uklju čene procesne jedinice 
FeCr konvertor i kriogeno skladištenje 
industrijskih plinova. 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir ukupna potrošnja 
elektri čne energije unutar granica susta ­
va. da 0,352  
Lijevanje 
željeza  Lijevano željezo izraženo u 
tonama teku ćeg željeza koje 
je legirano, uklonjena mu je 
kora i spremno za lijevanje.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s procesnim 
fazama taljenja, lijevanja, jezgranja i 
oplemenjivanja. 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir samo potrošnja elek ­
tri čne energije ljevarskih procesa unutar 
granica sustava.  da 0,325  
Mineralna 
vuna  Proizvodi od mineralne vune 
za toplinsku, zvu čnu i protu ­
požarnu izolaciju, proizve ­
deni od stakla, kamena ili 
troske.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s procesnim 
fazama taljenja, razvlaknjivanja i ubriz ­
gavanja veziva, stvrdnjavanja, sušenja i 
oblikovanja. 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir ukupna potrošnja 
elektri čne energije unutar granica susta ­
va. ne 0,682  
Gipsane plo če Referentnom vrijednosti su 
obuhva ćene plo če, listovi, 
paneli, plo čice i sli čni proiz ­
vodi od gipsa/smjesa na bazi 
gipsa, koji (ni)su obloženi/ 
oja čani papirom/kartonom, 
isklju čuju ći proizvode aglo ­
merirane gipsom i ukrašene 
(u tonama gipsanog morta). 
Ovom referentnom vrijed ­
nosti za proizvod nisu obuh ­
va ćene gips-vlaknatice visoke 
gusto će. Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnim 
fazama mljevenja, sušenja, prženja i 
sušenja plo ča. 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir samo potrošnja elek ­
tri čne energije toplinskih crpki u fazi 
sušenja.  ne 0,131HR 286 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Čađa Pe ćna čađa. Ovom refe ­
rentnom vrijednosti nisu 
obuhva ćene plinska čađa i 
čađa svjetiljki.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
pe ćne čađe te završna obrada, pakiranje 
i spaljivanje na baklji. 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir ukupna potrošnja 
elektri čne energije unutar granica susta ­
va. da 1,954  
Amonijak  Amonijak (NH  3 ), koji se 
bilježi u proizvedenim ton ­
ama.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
amonijaka i nusproizvodom vodikom. 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir ukupna potrošnja 
elektri čne energije unutar granica susta ­
va. da 1,619  
Parno 
krekiranje  Smjesa visokovrijednih kemi ­
kalija (VVK) izražena kao 
ukupna masa acetilena, 
etilena, propilena, butadiena, 
benzena i vodika, bez VVK 
iz dopunske sirovine (vodik, 
etilen, ostale VVK) sa sadr ­ 
žajem etilena u ukupnoj 
smjesi proizvoda od 
najmanje 30 masenih % i 
ukupnim sadržajem VVK, 
loživog plina, butena i 
teku ćih ugljikovodika 
zajedno od najmanje 50 
masenih % ukupne smjese 
proizvoda.  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
visokovrijednih kemikalija kao pro či­ 
šćenog proizvoda ili me đuproizvoda s 
koncentriranim sadržajem odgovaraju će 
VVK u najnižem trgova čkom obliku 
(sirovi C4, nehidrogenirani piroliti čki 
benzin), osim ekstrakcije C4 (buta ­
diensko postrojenje), hidrogeniranja 
C4, hidroobrade piroliti čkog benzina i 
ekstrakcije aromata te logistike/skladiš ­
tenja za teku ći pogon. 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir ukupna potrošnja 
elektri čne energije unutar granica susta ­
va. da 0,702  
Aromati  Smjesa aromata izražena u 
CWT (ponderirane tone 
CO  2 ). Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s podpostroje ­
njima za proizvodnju aromata: hidroo ­
brada piroliti čkog benzina, ekstrakcija 
benzena/toluena/ksilena (BTX), dispro ­
porcioniranje toluena (TDP), hidrodeal ­
kilacija (HDA), izomerizacija ksilena, 
jedinice za p-ksilen, proizvodnja 
kumena i proizvodnja cikloheksana. 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir ukupna potrošnja 
elektri čne energije unutar granica susta ­
va. da 0,0295HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 287
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Stiren  Stiren monomer (vinil 
benzen, CAS broj: 100-42-5).  Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s proizvodnjom 
stirena i nusproizvodom etilbenzenom 
(u koli čini koja se koristi kao sirovina u 
proizvodnji stirena). 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir ukupna potrošnja 
elektri čne energije unutar granica susta ­
va. da 0,527  
Vodik  Čisti vodik i smjese vodika i 
ugljikovog monoksida sa 
sadržajem vodika ≥ 60 % 
molarne frakcije ukupnog 
sadržaja vodika i ugljikovog 
monoksida zajedno, na 
temelju ukupnog zbroja 
svih tokova proizvoda koji 
sadrže vodik i ugljikov 
monoksid koje se isporu čuju 
iz potpostrojenja u pitanju, 
izražen kao 100 %tni vodik  Uklju čeni su svi relevantni elementi 
procesa koji su izravno ili neizravno 
povezani s proizvodnjom vodika i odje ­
ljivanjem vodika i ugljikovog mono ­
ksida. Ti se elementi nalaze izme đu: 
(a) to čke/to čaka ulaza ugljikovodi čne/ih 
sirovine/a te, ako je ono odvojeno, 
goriva; 
(b) to čaka izlaza svih proizvodnih 
tokova koji sadrže vodik i/ili 
ugljikov monoksid; 
(c) to čke/to čaka ulaza ili izlaza preu ­
zete odnosno isporu čene topline. 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir ukupna potrošnja 
elektri čne energije unutar granica susta ­
va. da 8,85  
Sintezni plin  Smjese vodika i ugljikovog 
monoksida sa sadržajem 
vodika < 60 % molarne frak ­
cije ukupnog sadržaja vodika 
i ugljikovog monoksida zaje ­
dno, na temelju ukupnog 
zbroja svih proizvodnih 
tokova koji sadrže vodik i 
ugljikov monoksid koji se 
isporu čuju iz podpostrojenja 
u pitanju, u odnosu na vodik 
47 vol. %.  Uklju čeni su svi relevantni elementi 
procesa koji su izravno ili neizravno 
povezani s proizvodnjom sinteznog 
plina i odjeljivanjem vodika i uglji ­
kovog monoksida. Ti se elementi 
nalaze izme đu: 
(a) to čke/to čaka ulaza ugljikovodi čne/ih 
sirovine/a te, ako je ono odvojeno, 
goriva; 
(b) to čaka izlaza svih proizvodnih 
tokova koji sadrže vodik1 i/ili 
ugljikov monoksid1; 
(c) to čke/to čaka ulaza ili izlaza preu ­
zete odnosno isporu čene topline. 
Kod odre đivanja neizravnih emisija 
uzima se u obzir ukupna potrošnja 
elektri čne energije unutar granica susta ­
va. da 0,242HR 288 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Referentna 
vrijednost za 
proizvod  Definicija proizvoda obuhva ćenog 
referentnom vrijednosti  Definicija procesa i emisija obuhva ćenih 
referentnom vrijednosti (granice sustava)  Izloženost 
riziku istjecanja 
ugljika u skladu 
s Odlukom 
2010/2/EU za 
godine 2013. i 
2014.  Vrijednost 
referentne 
vrijednosti 
(emisijske 
jedinice/t)  
Etilen 
oksid/etilen 
glikol  Referentna vrijednost za 
etilen oksid/etilen glikol 
obuhva ća proizvode etilen 
oksid (EO visokog stupnja 
čisto će), monoetilen glikol 
(MEG, standardne kvalitete 
+ za proizvodnju vlakana 
(visoki stupanj čisto će)), 
dietilen glikol (DEG), trietilen 
glikol (TEG). 
Ukupna koli čina proizvoda 
izražava se u ekvivalentima 
EO (EOE), koji su definirani 
kao koli čina EO (kao masa) 
sadržana u jednoj masenoj 
jedinici odgovaraju ćeg glik ­
ola. Uklju čeni su svi procesi koji su izravno 
ili neizravno povezani s procesnim jedi ­
nicama za proizvodnju EO, pro čišća­
vanje EO i sekciju glikola. 
Ovom je referentnom vrijednosti za 
proizvod obuhva ćena ukupna potrošnja 
elektri čne energije (i pripadaju će neiz ­
ravne emisije) unutar granica sustava.  da 0,512  
Ako nije navedeno druk čije, sve se referentne vrijednosti za proizvod odnose na 1 tonu proizvoda izraženu kao (neto) 
utrživa proizvodnja i 100 % čistu tvar.  
Sve definicije procesa i emisija (granice sustava) prema potrebi obuhva ćaju spaljivanje na baklji.  
Rizik istjecanja ugljika povezan s proizvodima koji su obuhva ćeni referentnim vrijednostima temelji se na Odluci 
2010/2/EU i vrijedi za godine 2013. i 2014. Ovom se popisu odlukom Komisije mogu dodati i drugi sektori.  
3. Referentne vrijednosti za toplinu i gorivo  
Referentna vrijednost  Vrijednost referentne vrijednosti 
(emisijske jedinice/teradžulu (TJ))  
Referentna vrijednost za toplinu  62,3  
Referentna vrijednost za gorivo  56,1HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 289
 
PRILOG II.  
POSEBNE REFERENTNE VRIJEDNOSTI ZA PROIZVOD  
1. Referentna vrijednost za rafinerije: Funkcije CWT  
Funkcija CWT  Opis  Osnova (kt/a)  Faktor CWT  
Atmosferska destilacija 
sirove nafte  Jedinica za blagu destilaciju sirove nafte, jedinica za stan ­
dardnu destilaciju sirove nafte  F 1,00  
Vakuumska destilacija  Frakcioniranje u blagom vakuumu (MVU), standardna 
vakuumska kolona, kolona za vakuumsko frakcioniranje. 
Faktor za vakuumsku destilaciju tako đer uklju čuje prosje čnu 
energiju i emisije jedinice HFV („Heavy Feed Vacuum”). 
Budu ći da je ona uvijek povezana s jedinicom MVU, kapa ­
citet HFV se ne ra čuna zasebno.  F 0,85  
Deasfaltiranje otapalom  Konvencionalno otapalo, superkriti čko otapalo  F  2,45  
Visbreaking  Atmosferski ostatak (bez reaktora), atmosferski ostatak (s 
reaktorom), sirovina s dna vakuumske kolone (bez reaktora), 
sirovina s dna vakuumske kolone (s reaktorom). 
Faktor za visbreaking tako đer uklju čuje prosje čnu energiju i 
emisije vakuum flash kolone (VAC VFL), ali se kapacitet ne 
ra čuna zasebno.  F 1,40  
Termi čki kreking  Faktor za termi čki kreking tako đer uklju čuje prosje čnu 
energiju i emisije vakuum flash kolone (VAC VFL), ali se 
kapacitet ne ra čuna zasebno.  F 2,70  
Komorno koksiranje  Komorno koksiranje  F  2,20  
Teku će koksiranje  Teku će koksiranje  F  7,60  
Fleksikoking (spaljivanje 
koksa)  Fleksikoking (spaljivanje koksa)  F  16,60  
Kalcinacija koksa  Pe ć s vertikalnom osi, rotacijska pe ć s horizontalnom osi  P  12,75  
Fluid kataliti čki kreking  Fluid kataliti čki kreking, kataliti čki kreking „blagog” ostatka 
(„Mild Residuum Catalytic Cracking”), kataliti čki kreking 
ostatka  F 5,50  
Ostali kataliti čki 
kreking  Kataliti čki kreking u Houdry jedinici, termofor kataliti čki 
kreking  F 4,10  
Hidrokreking 
destilata/plinskog ulja  Blago hidrokreking, oštri hidrokreking, hidrokreking 
primarnog benzina  F 2,85  
Hidrokreking ostatka  H-ulje, LC-Fining  TM i Hycon  F  3,75  
Hidroobrada 
lakog/teškog benzina  Zasi ćivanje benzena, odsumporavanje sirovina C4-C6, 
konvencionalna hidroobrada lakog benzina, zasi ćivanje 
diolefina u olefine, zasi ćivanje diolefina u olefine sirovine 
za alkilaciju, hidroobrada FCC benzina uz minimalni 
gubitak oktana, olefinska alkilacija tio S, postupak S- 
Zorb  TM , selektivna hidroobrada piroliti čkog benzina/lakog 
benzina, odsumporavanje piroliti čkog benzina/lakog 
benzina, selektivna hidroobrada piroliti čkog benzina/lakog 
benzina. 
Faktor za hidroobradu lakog benzina uklju čuje energiju i 
emisije reaktora za selektivnu hidroobradu (NHYT/RXST), 
ali se kapacitet ne ra čuna zasebno.  F 1,10HR 290 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Funkcija CWT  Opis  Osnova (kt/a)  Faktor CWT  
Hidroobrada 
petroleja/dizelskoga 
goriva  Zasi ćivanje aromata, konvencionalna hidroobrada, hidroge ­
niranje aromata otapalom, konvencionalna hidroobrada 
destilata, oštra hidroobrada destilata, vrlo oštra hidroobrada 
destilata, odvoštavanje srednjeg destilata, postupak S-Zorb  TM , 
selektivna hidroobrada destilata.  F 0,90  
Hidroobrada ostatka  Odsumporavanje atmosferskog ostatka, odsumporavanje 
vakuumskog ostatka.  F 1,55  
Hidroobrada vakum 
plinskih ulja (VPU)  Hidrodesulfurizacija/denitrifikacija, hidrodesulfurizacija 
vakum plinskih ulja.  F 0,90  
Proizvodnja vodika  Parni reforming metana, parni reforming nafte, jedinice za 
djelomi čnu oksidaciju lakih sirovina. 
Faktor za proizvodnju vodika uklju čuje energiju i emisije za 
pro čišćavanje (H  2 PURE), ali se kapacitet ne ra čuna zasebno.  P 300,00  
Kataliti čki reforming  Kontinuirana regeneracija, cikli čki, poluregenerativni, 
AROMAX  F 4,95  
Alkilacija  Alkilacija HF kiselinom, alkilacija sumpornom kiselinom, 
polimerizacija olefinske sirovine C3, polimerizacija sirovine 
C3/C4, dimersol. 
Faktor za alkilaciju/polimerizaciju uklju čuje energiju i emisije 
za kiselu regeneraciju (ACID), ali se kapacitet ne ra čuna 
zasebno.  P 7,25  
Izomerizacija C4  Izomerizacija C4 
Faktor tako đer uklju čuje energiju i emisije za posebno frak ­
cioniranje (DIB) u vezi s izomerizacijom C4 na temelju 
prosjeka EU-27.  R 3,25  
Izomerizacija C5/C6  Izomerizacija C5/C6 
Faktor tako đer uklju čuje energiju i emisije za posebno frak ­
cioniranje (DIH) u vezi s izomerizacijom C5 na temelju 
prosjeka EU-27.  R 2,85  
Proizvodnja oksigenata  Jedinice za destilaciju MBTE, jedinice za ekstrakciju MTBE, 
ETBE, TAME, proizvodnja izooktena  P 5,60  
Proizvodnja propilena  Kemijski čisti propilen, propilen za proizvodnju polimera.  F  3,45  
Proizvodnja asfalta  Proizvodnja asfalta i bitumena. 
U iznos proizvodnje treba uklju čiti polimerom modificirani 
asfalt. Faktor CWT uklju čuje upuhivanje zraka.  P 2,10  
Namješavanje 
polimerom 
modificiranog asfalta  Namješavanje polimerom modificiranog asfalta  P  0,55  
Proizvodnja sumpora  Proizvodnja sumpora 
Faktor za regeneraciju sumpora uklju čuje energiju i emisije 
za regeneraciju otpadnog plina (TRU) i jedinice Springer za 
H2S (U32), ali se kapacitet ne ra čuna zasebno.  P 18,60  
Ekstrakcija aromata 
otapalom  ASE: ekstrakcijska destilacija; ASE: ekstrakcija teku će-teku će, 
ASE: ekstrakcija teku će-teku će s ekstr. destilacijom. 
Faktor CWT obuhva ća sve sirovine, uklju čuju ći piroliti čki 
benzin nakon hidroobrade. Hidroobradu piroliti čkog 
benzina treba obra čunati pod hidroobradom lakog benzina.  F 5,25  
Hidrodealkilacija  Hidrodealkilacija  F  2,45HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 291
 
Funkcija CWT  Opis  Osnova (kt/a)  Faktor CWT  
TDP/TDA  Disproporcioniranje/dealkilacija toluena  F  1,85  
Proizvodnja 
cikloheksana  Proizvodnja cikloheksana  P  3,00  
Izomerizacija ksilena  Izomerizacija ksilena  F  1,85  
Proizvodnja paraksilena  Adsorpcija paraksilena, kristalizacija paraksilena 
Faktor tako đer uklju čuje energiju i emisije ksilenskog splitera 
i kolone povratnog toka ortoksilena.  P 6,40  
Proizvodnja metaksilena  Proizvodnja metaksilena  P  11,10  
Proizvodnja anhidrida 
ftalne kiseline  Proizvodnja anhidrida ftalne kiseline  P  14,40  
Proizvodnja anhidrida 
maleinske kiseline  Proizvodnja anhidrida maleinske kiseline  P  20,80  
Proizvodnja etilbenzena  Proizvodnja etilbenzena 
Faktor tako đer uklju čuje energiju i emisije za destilaciju etil ­
benzena.  P 1,55  
Proizvodnja kumena  Proizvodnja kumena  P  5,00  
Proizvodnja fenola  Proizvodnja fenola  P  1,15  
Ekstrakcija maziva 
otapalom  Ekstrakcija maziva otapalom: otapalo je furfural, otapalo je 
NMP, otapalo je fenol, otapalo je SO  2 . F 2,10  
Deparafinacija maziva 
otapalom  Deparafinacija maziva otapalom: otapalo je klorougljik, 
otapalo je MEK/toluen, otapalo je MEK/MIBK, otapalo je 
propan.  F 4,55  
Kataliti čka izomerizacija 
voska  Kataliti čka izomerizacija voska i deparafinacija, selektivno 
krekiranje voska.  F 1,60  
Hidrokrekiranje maziva  Hidrokrekiranje maziva s višefrakcijskom destilacijom, hidro ­
krekiranje maziva s vakuumskim striperom.  F 2,50  
Deoiling voska  Deoiling voska: otapalo je klorougljik, otapalo je MEK/to ­
luen, otapalo je MEK/MIBK, otapalo je propan.  P 12,00  
Hidroobrada 
maziva/voska  Hidrorafiniranje maziva s vakuumskim striperom, hidroo ­
brada maziva s višefrakcijskom destilacijom, hidroobrada 
maziva s vakuumskim striperom, hidrorafiniranje voska s 
vakuumskim striperom, hidroobrada voska s višefrakcijskom 
destilacijom, hidroobrada voska s vakuumskim striperom.  F 1,15  
Hidroobrada otapalom  Hidroobrada otapalom  F  1,25  
Frakcioniranje otapalom  Frakcioniranje otapalom  F  0,90  
Molekulsko sito za 
parafine C10 +  Molekulsko sito za parafine C10 +  P  1,85HR 292 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Funkcija CWT  Opis  Osnova (kt/a)  Faktor CWT  
Djelomi čna oksidacija 
ostataka (POX) za 
gorivo  POX sintezni plin za gorivo  SG  8,20  
Djelomi čna oksidacija 
ostataka (POX) za vodik 
ili metanol  POX sintezni plin za vodik ili metanol, POX sintezni plin za 
metanol. 
Faktor uklju čuje energiju i emisije za konverziju CO („CO 
shift”) i pro čišćavanje H  2 (U71), ali se kapacitet ne ra čuna 
zasebno.  SG 44,00  
Metanol iz sinteznog 
plina  Metanol  P  – 36,20  
Odvajanje zraka  Odvajanje zraka  P (MNm  3 O 2 ) 8,80  
Frakcioniranje 
kupljenog teku ćeg 
ugljikovodika u 
prirodnom plinu 
(natural gas liquid NGL)  Frakcioniranje kupljenog teku ćeg ugljikovodika u prirodnom 
plinu(natural gas liquid NGL)  F 1,0  
Obrada dimnih plinova  DeSOx i deNOx  F (MNm  3 ) 0,10  
Obrada i 
komprimiranje dimnog 
plina za prodaju  Obrada i komprimiranje dimnog plina za prodaju  kW  0,15  
Odsoljavanje morske 
vode  Odsoljavanje morske vode  P  1,15  
Osnova za faktore CWT: Neto svježa sirovina (F), sirovina reaktora (R, uklju čuju ći reciklirani materijal), proizvodna 
sirovina (P), proizvodnja sinteznog plina za jedinice POX (SG).  
2. Referentna vrijednost za aromate: funkcije CWT  
Funkcija CWT  Opis  Osnova (kt/a)  Faktor CWT  
Hidroobrada 
lakog/teškog benzina  Zasi ćivanje benzena, odsumporavanje sirovina C4-C6, 
konvencionalna hidroobrada lakog benzina, zasi ćivanje 
diolefina u olefine, zasi ćivanje diolefina u olefine sirovine 
za alkilaciju, hidroobrada FCC benzina uz minimalni 
gubitak oktana, olefinska alkilacija tio S, postupak S- 
Zorb  TM , selektivna hidroobrada piroliti čkog benzina/lakog 
benzina, odsumporavanje piroliti čkog benzina/lakog 
benzina, selektivna hidroobrada piroliti čkog benzina lakog 
benzina Faktor za hidroobradu lakog benzina uklju čuje 
energiju i emisije reaktora za selektivnu hidroobradu (NHYT/ 
RXST), ali se kapacitet ne ra čuna zasebno.  F 1,10  
Ekstrakcija aromata 
otapalom  ASE: ekstrakcijska destilacija; ASE: ekstrakcija teku će-teku će, 
ASE: ekstrakcija teku će-teku će s ekstr. Destilacijom. 
Faktor CWT obuhva ća sve sirovine, uklju čuju ći piroliti čki 
benzin nakon hidroobrade. Hidroobradu piroliti čkog 
benzina treba obra čunati pod hidroobradom lakog benzina.  F 5,25  
TDP/TDA  Disproporcioniranje/dealkilacija toluena  F  1,85  
Hidrodealkilacija  Hidrodealkilacija  F  2,45HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 293
 
Funkcija CWT  Opis  Osnova (kt/a)  Faktor CWT  
Izomerizacija ksilena  Izomerizacija ksilena  F  1,85  
Proizvodnja paraksilena  Adsorpcija paraksilena, kristalizacija paraksilena. 
Faktor tako đer uklju čuje energiju i emisije ksilenskog splitera 
i kolone povratnog toka ortoksilena.  P 6,40  
Proizvodnja 
cikloheksana  Proizvodnja cikloheksana.  P  3,00  
Proizvodnja kumena  Proizvodnja kumena.  P  5,00  
Osnova za faktore CWT: Neto svježa sirovina (F), proizvodna sirovina (P).HR 294 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
PRILOG III.  
POVIJESNA RAZINA DJELATNOSTI ZA ODRE ĐENE REFERENTNE VRIJEDNOSTI ZA PROIZVOD U 
SKLADU S ČLANKOM 9. STAVKOM 7.  
1. Države članice odre đuju povijesnu razinu djelatnosti referentnog razdoblja za proizvode na koje se odnosi referentna 
vrijednost za rafinerije iz Priloga I. na temelju razli čitih funkcija CWT i njihovih definicija, propusnosti i faktora CWT 
navedenih u Prilogu II. prema sljede ćoj formuli:  
HAL  CWT ¼ MEDIAN A 
1;0183 · X  n 
i¼1 Ä 
TP i;k Ü CWT  i Þ þ 298 þ 0;315 · TP  AD;k ! 
gdje je:  
HAL  CWT  : povijesna razina djelatnosti izražena u CWT  
TP i,k : propusnost funkcije CWT i u godini k referentnog razdoblja  
CWT  i : faktor CWT funkcije CWT i  
TP AD,k  : propusnost funkcije CWT „atmosferska destilacija sirove nafte” u godini k referentnog razdoblja  
2. Države članice odre đuju povijesnu razinu djelatnosti referentnog razdoblja za proizvode na koje se odnosi referentna 
vrijednost proizvoda za vapno iz Priloga I. prema sljede ćoj formuli:  
HAL  lime ;standard ¼ MEDIAN A 
785 · m CaO ;k þ 1092 · m MgO ;k 
751 ;7 · HAL  lime ;uncorrected ;k ! 
gdje je:  
HAL  vapno,standard  : povijesna razina djelatnosti za proizvodnju vapna izražena u tonama vapna standardne čisto će 
m CaO,k  : sadržaj slobodnog CaO u proizvedenom vapnu u godini k referentnog razdoblja izražen u 
masenom %  
Ako nisu raspoloživi podaci o sadržaju slobodnog CaO, primjenjuje se konzervativna procjena, 
koja ne smije biti niža od 85 %.  
m MgO,k  : sadržaj slobodnog MgO u proizvedenom vapnu u godini k referentnog razdoblja izražen u 
masenom %  
Ako nisu raspoloživi podaci o sadržaju slobodnog MgO, primjenjuje se konzervativna procjena, 
koja ne smije biti niža od 0,5 %.  
HAL  vapno,neispravljeno,k  : neispravljena povijesna razina djelatnosti za proizvodnju vapna u godini k referentnog razdoblja 
izražena u tonama vapna.  
3. Države članice odre đuju povijesnu razinu djelatnosti referentnog razdoblja za proizvode na koje se odnosi referentna 
vrijednost za proizvod za dolomitno vapno iz Priloga I. prema sljede ćoj formuli:  
HAL  dolomitnovapno ;standard ¼ MEDIAN A 
785 · m CaO ;k þ 1092 · m MgO ;k 
865 ;6 · HAL  dolomitno vapno ;neispravljeno ;k ! 
gdje je:  
HAL  dolomitno vapno,standard  : povijesna razina djelatnosti za proizvodnju dolomitnog vapna izražena u tonama 
dolomitnog vapna standardne čisto će 
m CaO,k  : sadržaj slobodnog CaO u proizvedenom dolomitnom vapnu u godini k referentnog 
razdoblja izražen u masenom %  
Ako nisu raspoloživi podaci o sadržaju slobodnog CaO, primjenjuje se konzervativna 
procjena, koja ne smije biti niža od 52 %.HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 295
 
m MgO,k  : sadržaj slobodnog MgO u proizvedenom dolomitnom vapnu u godini k referentnog 
razdoblja izražen u masenom %  
Ako nisu raspoloživi podaci o sadržaju slobodnog MgO, primjenjuje se konzervativna 
procjena, koja ne smije biti niža od 33 %  
HAL  dolomitno vapno,neispravljeno,k  : neispravljena povijesna razina djelatnosti za proizvodnju dolomitnog vapna u godini k 
referentnog razdoblja izražena u tonama vapna.  
4. Države članice odre đuju povijesnu razinu djelatnosti referentnog razdoblja za proizvode na koje se odnosi referentna 
vrijednost za proizvod za parno krekiranje iz Priloga I. prema sljede ćoj formuli:  
HAL  VVK ;neto ¼ MEDIAN Ê 
HAL  HALVVK ;ukupno ;k – HSF  H;k – HSF  E;k – HSF  O;k Ì 
gdje je:  
HAL  VVK,neto  : povijesna razina djelatnosti za visokovrijedne kemikalije, bez visokovrijednih kemikalija proizvedenih 
od dopunske sirovine, izražena u tonama VVK  
HAL  VVK,ukupno,k  : povijesna razina djelatnosti za ukupnu proizvodnju visokovrijednih kemikalija u godini k referentnog 
razdoblja izražena u tonama VVK  
HSF  H,k : povijesna koli čina dopunske sirovine vodika u godini k referentnog razdoblja izražena u tonama 
vodika  
HSF  E,k : povijesna koli čina dopunske sirovine etilena u godini k referentnog razdoblja izražena u tonama 
etilena  
HSF  O,k : povijesna koli čina dopunske sirovine visokovrijednih kemikalija razli čitih od vodika i etilena u godini 
k referentnog razdoblja izražena u tonama VVK.  
5. Države članice odre đuju povijesnu razinu djelatnosti referentnog razdoblja za proizvode na koje se odnosi referentna 
vrijednost za proizvod za aromate iz Priloga I. na temelju razli čitih funkcija CWT i njihovih definicija, propusnosti i 
faktora CWT navedenih u Prilogu II. prema sljede ćoj formuli:  
HAL  CWT ¼ MEDIAN A X  n 
i¼1 Ê 
TP i;k Ü CWT  i Ì ! 
gdje je:  
HAL  CWT : povijesna razina djelatnosti izražena u CWT  
TP i,k : propusnost funkcije CWT i u godini k referentnog razdoblja  
CWT  i : faktor CWT funkcije CWT i.  
6. Države članice odre đuju povijesnu razinu djelatnosti referentnog razdoblja za proizvode na koje se odnosi referentna 
vrijednost za proizvod za vodik iz Priloga I. prema sljede ćoj formuli:  
HAL  H2 ¼ MEDIAN A 
HAL  H2 þ CO ;k · A 
1 – 1 – VF  H2;k 
0;4027 ! 
· 0;00008987  t 
Nm  3 ! 
gdje je:  
HAL  H2 : povijesna razina djelatnosti za proizvodnju vodika u odnosu na 100 %tni vodik  
VF H2,k : povijesni opseg proizvodnje frakcije čistog vodika u godini k referentnog razdoblja  
HAL  H2 + CO,k  : povijesna razina djelatnosti za proizvodnju vodika u odnosu na povijesni sadržaj vodika, izražena u 
normiranim kubi čnim metrima godišnje pri 0 °C i 101,325 kPa u godini k referentnog razdoblja.HR 296 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
7. Države članice odre đuju povijesnu razinu djelatnosti referentnog razdoblja za proizvode na koje se odnosi referentna 
vrijednost za proizvod za sintezni plin iz Priloga I. prema sljede ćoj formuli:  
HAL  sintezni plin ¼ MEDIAN A 
HAL  H2 þ CO ;k · A 
1 – 0 ;47 –  VF  H2;k 
0;0863 ! 
· 0; 0007047  t 
Nm  3 ! 
gdje je:  
HAL  sintezni plin  : povijesna razina djelatnosti za proizvodnju sinteznog plina u odnosu na 47 %-tni vodik  
VF H2,k : povijesni opseg proizvodnje frakcije čistog vodika u godini k referentnog razdoblja  
HAL  H2 + CO,k  : povijesna razina djelatnosti za proizvodnju sinteznog plina u odnosu na povijesni sadržaj vodika, 
izražena u normiranim kubi čnim metrima godišnje pri 0 °C i 101,325 kPa u godini k referentnog 
razdoblja.  
8. Države članice odre đuju povijesnu razinu djelatnosti referentnog razdoblja za proizvode na koje se odnosi referentna 
vrijednost za proizvod za etilen oksid/etilen glikol iz Priloga I. prema sljede ćoj formuli:  
HAL  EO=EG ¼ MEDIAN A X  n 
i¼1 Ê 
HAL  i;k Ü CF  EOE ;i Ì ! 
gdje je:  
HAL  EO/EG  : povijesna razina djelatnosti za proizvodnju etilen oksida/etilen glikola izražena u tonama ekvivalenta 
etilen oksida  
HAL  i,k : povijesna razina djelatnosti za proizvodnju etilen oksida ili etilen glikola i u godini k referentnog 
razdoblja izražena u tonama  
CF EOE,i  : faktor za pretvorbu etilen oksida ili etilen glikola i u odnosu prema etilen oksidu  
Primjenjuju se sljede ći faktori pretvorbe:  
Etilen oksid: 1,000  
Monoetilen glikol: 0,710  
Dietilen glikol: 0,830  
Trietilen glikol: 0,880HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 297
 
PRILOG IV.  
PARAMETRI ZA PRIKUPLJANJE REFERENTNIH PODATAKA ZA POSTOJE ĆA POSTROJENJA  
Države članice zahtijevaju da operateri za potrebe prikupljanja referentnih podataka iz članka 7. stavka 1. dostave barem 
sljede će podatke na razini postrojenja i potpostrojenja za sve kalendarske godine referentnog razdoblja odabranog u 
skladu s člankom 9. stavkom 1. (2005. – 2008. ili 2009. – 2010.). Države članice mogu prema potrebi zahtijevati i 
dodatne podatke, u skladu s člankom 7. stavkom 2.  
Parametar  Napomene  
Po četni instalirani kapacitet  Samo za potpostrojenja s referentnom vrijednosti za proiz ­
vod, izraženo u jedinici definiranoj za proizvod u pitanju u 
Prilogu I.  
Dodani ili umanjeni kapacitet i instalirani kapacitet potpo ­
strojenja nakon zna čajne promjene kapaciteta, u slu čaju 
zna čajne promjene kapaciteta izme đu 1. sije čnja 2009. i 
30. lipnja 2011.  Kapaciteti se izražavaju: 
1. za potpostrojenje s referentnom vrijednosti za proizvod 
u jedinici definiranoj za proizvod u pitanju u Prilogu I.; 
2. za potpostrojenje s referentnom vrijednosti za toplinu u 
teradžulima mjerljive topline koja se troši za proizvo ­
dnju proizvoda ili proizvodnju mehani čke energije osim 
za proizvodnju elektri čne energije, grijanje ili hla đenje 
unutar granica postrojenja godišnje; 
3. za potpostrojenje s referentnom vrijednosti za gorivo u 
teradžulima ulaza goriva godišnje; 
4. za proizvodnju procesnih emisija u tonama ekvivalenta 
ugljikovog dioksida koji se ispušta godišnje.  
Naziv(i) proizvoda  
Šifra djelatnosti NACE  
Šifra/e proizvoda PRODCOM  
Status proizvo đača elektri čne energije  
Povijesne razine djelatnosti  Prema vrsti potpostrojenja; za potpostrojenja s referentnom 
vrijednosti za proizvod: uklju čuju ći sve godišnje opsege 
proizvodnje na temelju kojih je odre đena vrijednost medi ­
jana.  
Propusnost svih relevantnih funkcija CWT  Samo za referentne vrijednosti za proizvod za rafinerije i 
aromate.  
Podaci korišteni za izra čun povijesnih razina djelatnosti  Barem za referentne vrijednosti za proizvod za vapno, 
dolomitno vapno, parno krekiranje, vodik i sintezni plin.  
Ukupne emisije stakleni čkih plinova  Samo izravne emisije; samo ako u postrojenju postoje 
emisije koje ne potje ču od proizvoda obuhva ćenih refe ­
rentnom vrijednosti.  
Emisije stakleni čkih plinova od goriva  Samo izravne emisije; samo ako u postrojenju postoje 
emisije koje ne potje ču od proizvoda obuhva ćenih refe ­
rentnom vrijednosti.  
Emisije stakleni čkih plinova od procesa  Samo ako u postrojenju postoje emisije koje ne potje ču od 
proizvoda obuhva ćenih referentnom vrijednosti.  
Ukupni ulaz energije od goriva unutar postrojenja  Samo ako u postrojenju postoje emisije koje ne potje ču od 
proizvoda obuhva ćenih referentnom vrijednosti.  
Ulaz energije od goriva unutar postrojenja koja se ne 
koristi za proizvodnju mjerljive topline  Samo ako u postrojenju postoje emisije koje ne potje ču od 
proizvoda obuhva ćenih referentnom vrijednosti.  
Ulaz energije od goriva unutar postrojenja koja se koristi za 
proizvodnju mjerljive topline  Samo ako u postrojenju postoje emisije koje ne potje ču od 
proizvoda obuhva ćenih referentnom vrijednosti.HR 298 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
Parametar  Napomene  
Potrošena mjerljiva toplina  Samo ako u postrojenju postoje emisije koje ne potje ču od 
proizvoda obuhva ćenih referentnom vrijednosti.  
Preuzeta mjerljiva toplina  
Emisije stakleni čkih plinova u vezi s proizvodnjom topline 
koja se isporu čuje privatnima ku ćanstvima  
Isporu čena mjerljiva toplina  Samo potroša čima koji nisu obuhva ćeni sustavom Unije, 
pri čemu treba jasno navesti je li potroša č privatno ku ćan ­
stvo ili nije.  
Elektri čna energija potrošena u skladu s odgovaraju ćom 
definicijom granica sustava (Prilog I.)  Samo za potpostrojenja koji pripadaju referentnoj vrijed ­
nosti kod koje je zna čajna zamjenjivost izme đu topline i 
elektri čne energije.  
Vodik koji se koristi kao gorivo u proizvodnji vinilklorid 
monomera  Samo za potpostrojenja koja pripadaju referentnoj vrijed ­
nosti za vinilklorid monomer.HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 299
 
PRILOG V.  
Parametri za prikupljanje podataka za nove sudionike  
Parametar  Napomene  
Naziv(i) proizvoda  
Šifra djelatnosti NACE  
Šifra/e proizvoda PRODCOM  
Po četni instalirani kapacitet prije zna čajnog proširenja  Samo za potpostrojenja koja su prijavila zna čajno proši ­
renje kapaciteta.  
Dodani kapacitet (u slu čaju zna čajnog proširenja)  Samo za potpostrojenja koja su prijavila zna čajno proši ­
renje kapaciteta.  
Instalirani kapacitet nakon zna čajnog proširenja  Samo za potpostrojenja koja su prijavila zna čajno proši ­
renje kapaciteta.  
Po četni instalirani kapacitet  Samo za nove sudionike koji obavljaju jednu ili više djelat ­
nosti iz Priloga I. Direktive 2003/87/EZ i kojima je prvi 
put izdana dozvola za emisije stakleni čkih plinova nakon 
30. lipnja 2011. ili koji obavljaju djelatnost koja je prvi put 
uklju čena u sustav Unije na temelju članka 24. stavka 1. 
ili 2.; 
izražen: 
1. za potpostrojenje s referentnom vrijednosti za proizvod 
u jedinici definiranoj za proizvod u pitanju u Prilogu I.; 
2. za potpostrojenje s referentnom vrijednosti za toplinu u 
teradžulima mjerljive topline koja se troši za proizvo ­
dnju proizvoda ili proizvodnju mehani čke energije osim 
za proizvodnju elektri čne energije, grijanje ili hla đenje 
unutar granica postrojenja godišnje; 
3. za potpostrojenje s referentnom vrijednosti za gorivo u 
teradžulima ulaza goriva godišnje; 
4. za proizvodnju procesnih emisija u tonama ekvivalenta 
ugljikovog dioksida koji se ispušta godišnje.  
Relevantni faktor iskorištenja kapaciteta (RCUF)  Za potpostrojenja razli čita od potpostrojenja s referentnom 
vrijednosti za proizvod.  
Projicirana preuzeta mjerljiva topline  
Projicirana potrošnja elektri čne energije u skladu s rele ­
vantnom definicijom granica sustava (Prilog I.)  Samo za potpostrojenja koja pripadaju referentnoj vrijed ­
nosti, kod koje je relevantna zamjenjivost izme đu topline i 
elektri čne energije.  
Projicirano korištenje vodika kao goriva za proizvodnju 
vinilklorid monomera  Samo za potpostrojenja koja pripadaju referentnoj vrijed ­
nosti za vinilklorid monomer.  
Po četak redovnog rada  Datum  
Datum po četka rada  
Emisije stakleni čkih plinova  Prije po četka redovnog rada izražene u tonama ekvivalenta 
CO  2 .HR 300 Službeni list Europske unije 15/Sv. 29
 
PRILOG VI.  
FAKTOR ZA SMANJIVANJE BESPLATNE DODJELE U OKVIRU PRIJELAZNOG SUSTAVA NA TEMELJU 
ČLANKA 10.a STAVKA 11. DIREKTIVE 2003/87/EZ  
Godina  Vrijednost faktora  
2013.  0,8000  
2014.  0,7286  
2015.  0,6571  
2016.  0,5857  
2017.  0,5143  
2018.  0,4429  
2019.  0,3714  
2020.  0,3000HR 15/Sv. 29 Službeni list Europske unije 301