ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14)

Jačanje bankovne unije prioritetni je pothvat od 2013. radi osiguravanja financijske stabilnosti, smanjenja financijske fragmentacije i zaštite kreditiranja gospodarstva u kriznim vremenima. Ostvaren je daljnji napredak u tom procesu, među ostalim postizanjem dogovora o pravnom okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) u pogledu zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju (SRF), no potrebno je daljnje jačanje. S tim u vezi, države europodručja na svojem su sastanku na vrhu dale Euroskupini zadatak da, podložno dovršetku nacionalnih postupaka, nastavi rad na paketu reformi Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM), te da nastavi rad na svim elementima daljnjeg jačanja bankovne unije, djelujući na sporazumnoj osnovi. Osnovana je Radna skupina na visokoj razini kako bi radila na planu za pokretanje političkih pregovora o europskom sustavu osiguranja depozita (EDIS). Važno je ostvariti pomak kako bi se omogućilo ostvarivanje koristi od bankovne unije u smislu privatne podjele rizika, financijske stabilnosti i gospodarskog rasta uz istodobno smanjenje mogućnosti za arbitražu među državama članicama. Naposljetku, takav pomak trebao bi osigurati financijsku i gospodarsku suverenost Europe. To zahtijeva nastavak rada na svim elementima, bez odgode, među ostalim na onima o kojima se raspravljalo u okviru Radne skupine na visokoj razini o EDIS-u, te s istom razinom ambicije. Trebalo bi dovršiti rad na paketu reformi ESM-a, među ostalim na uvođenju zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju. Zaštitni mehanizam za Jedinstveni fond za sanaciju trebao bi postati operativan i to što prije, ako se u području smanjenja rizika postigne dovoljan napredak. Trebalo bi nastaviti s radom na rješenjima za uklanjanje ograničenja postojećeg sustava za osiguranje likvidnosti pri sanaciji. Konačno, Komisija je ispunila sve mjere najavljene u Akcijskom planu o uniji tržišta kapitala iz 2015. Međutim, i dalje postoje pravne, porezne i regulatorne prepreke za uspostavu unije tržišta kapitala te je potrebno poduzeti dodatne napore kako bi se one prevladale, posebno u pogledu pravilâ o pristupu financiranju, određenih razlika u pogledu nesolventnosti i oporezivanja, te kako bi se postigli visoki, djelotvorni i usklađeni nadzorni standardi.
(9)

Provedene su važne mjere u okviru sveobuhvatne strategije o neprihodonosnim kreditima. To je dovelo do znatnog smanjenja neprihodonosnih kredita u bankarskom sektoru, uglavnom zbog prodaje i likvidacije banke Cyprus Cooperative Bank i prijenosa njezina portfelja neprihodonosnih kredita na društvo za upravljanje imovinom u državnom vlasništvu. Nadalje, poboljšan je zakon o prodaji kredita i donesen je zakon o sekuritizaciji kredita. Kako bi se maksimalno povećali prihodi od prodaje imovine i u konačnici doprinijelo smanjenju privatnog duga, ključno je da društvo za upravljanje imovinom u državnom vlasništvu ima djelotvornu strukturu upravljanja, visoko specijaliziranu upravu te da je operativno neovisno u odnosu na ciparske vlasti te da ima jasno definirane ciljeve u skladu s obvezama koje je preuzela vlada u kontekstu odluke o državnoj potpori o prodaji banke Cyprus Cooperative Bank, koju je odobrila Europska komisija. Nadalje, važno je uspostaviti odgovarajući nadzorni okvir za društva koja kupuju kredite s obzirom na to da se njihov broj povećao, uključujući društvo za upravljanje imovinom u državnom vlasništvu, a planira se prodaja dodatnih portfelja neprihodonosnih kredita u budućnosti. Upravljački i administrativni kapaciteti tijela za nadzor osiguravateljskih i mirovinskih fondova i dalje su slabi. Integraciju tih nadzornih tijela trebalo bi brzo dovršiti. Općenito, potrebno je ojačati nadzorni okvir za tržišta kapitala s obzirom na relativno značajne prekogranične djelatnosti društava koja pružaju financijske usluge a koja nisu banke i eksponencijalni rast licenciranih poduzeća tijekom posljednjih godina.
(6)

Dug kućanstava i dalje raste u odnosu na visoke početne razine. On se u 2018. povećao za 5,5 %, čime je dosegnuo 88 % BDP-a i 186 % raspoloživog dohotka, što ga čini jednim od najvećih u Uniji. To je uglavnom posljedica veće razine hipotekarnog zaduživanja povezanog s visokim cijenama stambenih nekretnina i strukturnim nepravilnostima koje pogoduju kupovini nekretnina putem hipotekarnog financiranja. Švedska je posljednjih godina provela nekoliko makrobonitetnih mjera, uključujući snažnije pravilo za otplatu hipotekarnih kredita s visokim omjerom duga i raspoloživog dohotka koje je na snazi od ožujka 2018., i odluku o povećanju protucikličkog zaštitnog sloja kapitala za banke od rujna 2019. No čini se da su dosad poduzete mjere politika imale ograničen učinak na rast hipotekarnog kreditiranja te da nisu poduzete mjere politika za reformu poreznih poticaja za kupnju stambene nekretnine i hipotekarnog zaduživanja.
(7)

Razina javnih i privatnih ulaganja znatno se povećala u 2018., no udio ulaganja i dalje je manji od prosjeka europodručja. Javna ulaganja povećala su se u 2018. za 7,7 % u nominalnom smislu i za 3,8 % u realnom smislu, no potrebne su dodatne mjere kako bi se nadoknadila nedostatna razina ulaganja, osobito ulaganja u infrastrukturu i obrazovanje. Rast javnih ulaganja u realnom smislu bio je pozitivan posljednje tri godine nakon razdoblja negativnih stopa rasta. Nominalna ulaganja na lokalnoj razini samo u 2018. povećala su se za gotovo petinu. Ta kretanja proizlaze iz nastojanja vlade da poveća ulaganja. Međutim, ulaganja na lokalnoj razini i dalje su manja od troška amortizacije. Prema Općinskom povjerenstvu KfW za 2019. uočeni zaostaci u ulaganjima do 2018. iznosili su 4 % BDP-a. U kombinaciji s povoljnim stanjem proračuna to upućuje na zaključak da ima prostora za povećanje ulaganja na svim državnim razinama, osobito na regionalnoj i lokalnoj razini. Ulaganja u javnu infrastrukturu i dalje su otežana zbog ograničenih kapaciteta i njihovih planiranja na lokalnoj razini. Uvedene su mjere za uklanjanje tih ograničenja, no još nisu vidljivi održivi opipljivi rezultati. Nadalje, ima prostora za poboljšanje digitalnih javnih usluga i javne nabave. Znatno se povećala razina privatnih ulaganja, ali ne u svim razredima imovine. Naglo su se povećala ulaganja u opremu kao rezultat rekordno visoke razine iskorištenosti kapaciteta. I dalje rastu ulaganja u stanogradnju. Međutim, kapaciteti građevinskog sektora zasad su ograničeni, dok su cijene u porastu. Rast gradnje nestambenih objekata bio je spor u realnom smislu, što ukazuje na to da razvoj kritične infrastrukture nije bio u skladu s potrebama gospodarstva.
3.

Belgija bi trebala povećati razinu ambicioznosti u pogledu energetske učinkovitosti kroz smanjenje konačne i primarne potrošnje energije kako bi bilo moguće postići cilj Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. To bi trebala poduprijeti politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Belgija bi trebala poduprijeti predložene politike i mjere procjenom učinka i detaljnijim nizom podataka o razmjeru i vremenskom rasporedu provedbe u razdoblju 2021.–2030.
(7)

Realna javna ulaganja uvelike su se povećala u razdoblju od 2015. do 2017. To kretanje odražava nastojanja vlade da poveća ulaganja. Javna ulaganja se povećavaju, no njihov je rast u udjelu BDP-a još uvijek skroman, a postoje i veliki zaostaci na razini općina čija se vrijednost procjenjuje na 4 % BDP-a. Razina javnog kapitala izražena kao udio u BDP-u i dalje se smanjuje zbog negativnih neto ulaganja na razini općina (otprilike 6 milijardi EUR godišnje u razdoblju od 2010. do 2016.). Kako ulaganja na razini općina ne bi zaostajala, potrebna su dodatna godišnja javna ulaganja u vrijednosti od 0,3 % BDP-a tijekom idućeg desetljeća. Ulaganja kao postotak razine kapitala u državnom sektoru i javna ulaganja kao postotak javnih rashoda niža su od prosječne razine europodručja. Uslužna agencija koja je osnovana kako bi poticala javna ulaganja na razini općina počela je s radom 2017., no potrebni su dodatni napori kako bi se izbjegla zaostajanja s ulaganjima. To zajedno s povoljnim stanjem proračuna pokazuje da postoji prostor za povećanje ulaganja na svim razinama uprave, a pogotovo na regionalnoj i općinskoj razini.
(8)

Nakon dva desetljeća brzog rasta cijena stambenih nekretnina, na tržištu nekretnina došlo je do postupnog smanjenja u jesen 2017., no cijene su i dalje veće od temeljnih pokazatelja. Među glavnim pokretačima su porezni poticaji kojima se potiče vlasništvo nad stambenim nekretninama i hipotekarni krediti te trajno prilagodljivi kreditni uvjeti zajedno s još uvijek relativno niskim stopama otplate hipotekarnih kredita. Osim toga, manjak stambenih nekretnina povezan je sa strukturnim nedostacima, uključujući ograničeno tržišno natjecanje u sektoru građevinarstva zbog prepreka ulasku malih i stranih poduzeća na tržište i sposobnosti velikih građevinskih poduzeća da kontroliraju zemljišne resurse. Postoje i prepreke učinkovitoj uporabi postojećih stambenih nekretnina. Na tržištu najma nekretnina, najamnine koje su niže od najamnina na tržištu stvaraju učinke ograničavanja pristupa (lock-in) i podjele na „uključene/isključene” (insider/outsider). Na tržištu stanova u kojima žive njihovi vlasnici porez na kapitalne dobitke smanjuje mobilnost vlasnika stanova. Švedska tijela nastavljaju postupno provoditi svoj plan za povećanje stanogradnje koji se sastoji od 22 točke i poboljšavati učinkovitost tržišta nekretnina. No nikakve značajne mjere politike nisu poduzete kako bi se omogućila veća fleksibilnost pri određivanju cijena najamnine ili za reviziju načina na koji je formuliran porez na kapitalne dobitke.
(17)

Niske razine učinkovitosti i transparentnosti i dalje su prisutne u javnoj upravi Portugala. Tržišno natjecanje u postupku javne nabave i dalje je ograničeno. Unatoč napretku, još uvijek postoje nedostaci u pogledu transparentnosti i pouzdanosti podataka i postupaka u pogledu javne nabave. Transparentnost u pogledu koncesijskih ugovora i javno-privatnih partnerstava i dalje koče javni naručitelji kojima nedostaje stručnost za upravljanje složenim ugovorima. Upotreba postupka izravne dodjele u javnoj nabavi i dalje je visoka. Nedavno je pokrenuta revizija Zakonika o javnoj nabavi, a Komisija će pozorno pratiti njezinu provedbu. Administrativno opterećenje i nedostatak homogenih provedbenih praksi u zemlji odgađaju reformu postupaka. Unatoč određenom napretku prisutna su kašnjenja u pojednostavnjenju lokalnih i središnjih administrativnih postupaka te slaba koordinacija među različitim razinama javne uprave. Portugalske vlasti odobrile su novi program za pojednostavnjenje pod nazivom SIMPLEX+. On sadržava prilično ambiciozan paket mjera za građane i poduzeća. Te su mjere obećavajuće te je potrebno osigurati ranu provedbu paketa SIMPLEX+ kako bi program mogao početi imati djelotvoran učinak. Većina mjera uključenih u paket koje se odnose na poduzeća sada se počinju provoditi. Uspješnost pravosudnog sustava Portugala još uvijek je ispod prosjeka Unije. U Portugalu su pokazatelji učinkovitosti u predmetima građanskih, trgovačkih i poreznih sporova i dalje slabi. To negativno utječe na dinamiku poduzeća i privlačenje izravnih ulaganja iz inozemstva. Učinkovitost poreznih i upravnih sudova i dalje je izazov u smislu stope rješavanja predmeta, a postupci i dalje traju predugo. Još je uvijek potrebno do 40 mjeseci za zaključivanje sudskih stečajnih postupaka, što dovodi do sumnji oko učinkovitosti okvira SIREVE.
(8)

Samo tijekom 2016. države članice preselile su 14 205 izbjeglica, što je znatno povećanje u usporedbi s 8 155 osoba koje su preseljene tijekom 2015., 6 550 tijekom 2014. i između 4 000 i 5 000 osoba godišnje od 2010. do 2013. To povećanje naglašava dodanu vrijednost i potencijal u području preseljenja koje imaju suradnja i koordinacija na razini EU-a. Isto tako, to je povećanje pokazatelj važnosti odgovarajućeg financiranja iz proračuna EU-a namijenjenog preseljenju, s obzirom na to da je za razdoblje od 2014. do 2017. u tu svrhu dodijeljeno 293,3 milijuna EUR.
(7)

S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i osobito razinu njezina duga, očekuje se da Ujedinjena Kraljevina ostvari dodatnu prilagodbu u pogledu ostvarivanja odgovarajućeg srednjoročnog proračunskog cilja. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (4) koja ne premašuje 1,8 %. To bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od određenog odstupanja od tog zahtjeva u kombiniranim razdobljima 2017.–2018. i 2018.–2019. Istodobno, na prvi se pogled predviđa da Ujedinjena Kraljevina u razdoblju 2017.–2018. neće biti usklađena s prijelaznim pravilom o dugu, ali bi prema prognozama to trebala postići u razdoblju 2018.–2019. Općenito, Vijeće smatra da Ujedinjena Kraljevina od razdoblja 2017.–2018. treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi se uskladila s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke za pojedinu zemlju, u budućoj ocjeni morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike kojim se doprinosi jačanju trenutačnog oporavka i osiguravanju održivosti javnih financija Ujedinjene Kraljevine. U tom kontekstu Vijeće prima na znanje da Komisija namjerava izvršiti cjelovitu ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, posebno s obzirom na cikličku situaciju u Ujedinjenoj Kraljevini.
(10)

Njemački porezni sustav i dalje je složen, troškovi porezne uprave visoki su, a više odredaba o oporezivanju trgovačkih društava može ograničavajuće utjecati na privatna ulaganja. Unatoč znatnim smanjenjima kapitalni troškovi poduzeća u Njemačkoj i dalje su među najvišima u EU-28. Kad se uzmu u obzir lokalni porez na gospodarsku djelatnost (Gewerbesteuer) i solidarna naknada, najviša zakonska stopa poreza na dobit dosegla je 30,2 % u 2016. To je bilo znatno iznad neponderiranog prosjeka Unije od 22,8 %. Efektivna prosječna stopa poreza iznosi 28,2 %, za razliku od neponderiranog prosjeka Unije koji iznosi 21,1 %. Povlašteni porezni tretman duga pri oporezivanju trgovačkih društava bio je u 2016. sedmi po veličini u Uniji, a sličan je i na razini dioničara. To se posebno odnosi na MSP-e, koji obično imaju domaće dioničare. Smanjenjem kapitalne potrošnje na vlasnički kapital pojačala bi se privatna ulaganja i nedovoljno razvijeno njemačko tržište poduzetničkoga kapitala. Druge značajke poreznog sustava koje bi mogle ometati odluke o financiranju i ulaganjima jesu uključivanje neprofitnih elemenata u poreznu osnovicu lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost, ograničavanja prijenosa gubitaka i narušavajući utjecaj poreza na izbor pravnog oblika. Daljnje odredbe kojima bi se mogla smanjiti pogodnost poreznog sustava za ulaganja uključuju režim amortizacije, kamatnu stopu kojom se izračunavaju rezervacije za mirovine koje se mogu odbiti, oporezivanje kapitalnih dobitaka i gotovinsko računovodstvo u svrhu naplate poreza na dodanu vrijednost. Ako se učinkovito primijeni, dodatnom nadležnošću za opća i IT pitanja savezne porezne uprave u odnosu na porezne uprave saveznih država, koja je dogovorena u okviru reforme saveznih fiskalnih odnosa, mogla bi se ubrzati modernizacija porezne uprave.
12.

Od Grčke se traži da do 15. veljače 2017. dostavi izvješće o napretku u pogledu provedbe ove Preporuke. To bi izvješće trebalo posebice sadržavati opis mjera poduzetih u cilju otklanjanja preostalih nedostataka utvrđenih u ovoj Preporuci, uključujući opis načina na koji grčka tijela osiguravaju potrebne ljudske i materijalne resurse na koje se upućuje u točkama od 1. do 5. ove Preporuke ili na koji to namjeravaju učiniti te opis stalnih procjena potreba iz točaka od 1. do 3. ove Preporuke. Trebalo bi sadržavati i detaljan opis načina na koji grčka tijela namjeravaju uspostaviti postupak za pružanje jamstava u pojedinačnim slučajevima iz točke 10.
(7)

Estonija je poduzela mjere za poboljšanje poticaja za rad smanjenjem poreznog opterećenja rada za sve dohodovne skupine, uključujući osobe s niskim primanjima. Moguće je da je to doprinijelo tome da Estonija ima nižu stopu nezaposlenosti i višu stopu zaposlenosti niskokvalificiranih radnika od prosjeka EU-a. Među već donesenim mjerama planira se dodatan povrat poreza za osobe s niskim primanjima, počevši od 2017. Međutim, to dovodi do visoke efektivne granične porezne stope koja bi mogla dovesti do zamke niske plaće i potaknuti isplaćivanje plaća „na ruke”. Učinak tih mjera znat će se tek nakon njihove ocjene.
58.

Člankom 83. stavkom 1. predviđeno je: „Odredbe ovog Zakona primjenjuju se na predmete koji su započeti ali nisu završeni prije datuma stupanja ovog Zakona na snagu.” U skladu s člankom 83. stavkom 2. „Ustavni sud mora riješiti predmete iz stavka 1. u roku od jedne godine od stupanja ovog Zakona na snagu. Rok od jedne godine ne primjenjuje se na predmete navedene u članku 84.” U članku 84. stavku 1. navedeno je: „U slučaju zahtjeva koje su podnijeli subjekti iz članka 191. stavka 1., podstavaka 1. do 5. Ustava koji nisu riješeni prije datuma stupanja ovog Zakona na snagu, Ustavni sud […] obustavlja postupak na šest mjeseci i poziva podnositelje zahtjeva da dopune svoje zahtjeve u skladu sa zahtjevima iz članka 33. stavka 2. do stavka 5.” Člankom 84. stavkom 2. predviđeno je: „Ako je zahtjev iz stavka 1. dopunjen u skladu sa zahtjevima iz članka 33. stavka 2. do stavka 5., Ustavni sud nalaže nastavak obustavljenog postupka po isteku roka iz stavka 1. U protivnom postupak se obustavlja.”
(9)

Deficit opće države, koji je u 2009./2010. dosegnuo najvišu razinu od 10,9 % BDP-a, pao je u 2014./2015. na 5,2 % BDP-a. Strukturni je saldo u istom razdoblju smanjen s 8,0 % BDP-a na 4,7 % BDP-a. Između 2010./2011. i 2014./2015. zabilježeno je prosječno godišnje poboljšanje strukturnog napora od 0,7 %. Ako se uzme u obzir utjecaj revizija potencijalnog rasta proizvodnje između trenutačne prognoze i prognoze na kojoj se temelji Preporuka Vijeća od 2. prosinca 2009. te utjecaj kretanja prihoda u usporedbi sa standardnim elastičnostima u odnosu na rast BDP-a, prosječni se godišnji prilagođeni strukturni napor tijekom tog razdoblja procjenjuje na 1,1 % BDP-a. Velika većina mjera plana konsolidacije utvrđena je u izvanrednom proračunu iz lipnja 2010. te za razdoblje od 2010./2011. do 2014./2015. one iznose 2,5 % BDP-a. Tek nešto više od četvrtine tih mjera bile su mjere oporezivanja, a smanjenja potrošnje činila su preostale tri četvrtine. Preostala fiskalna konsolidacija u visini od oko 1 % BDP-a provedena je putem dviju fiskalnih najava prije proračuna iz lipnja 2010. te naknadnih proračuna i jesenskih predviđanja (Autumn Statements) do studenoga 2014. Provedena su određena preusmjeravanja s tekuće na kapitalnu potrošnju te je razdoblje konsolidacije produljeno do 2018./2019.
(12)

Poljska je među država članicama s najnižom razinom izdataka za istraživanje i razvoj te je jedna od država koje u širem pokazatelju inovacija pokazuju najgore rezultate. Posebice je niska razina izdataka za istraživanje i razvoj u privatnom sektoru. Niska razina izdataka za istraživanje i razvoj povezana je sa slabim sudjelovanjem poduzeća u istraživanju i inovacijama te s poslovnim okruženjem koje nije dovoljno pogodno za inovacije. Sustav podupiranja inovacija u Poljskoj nesklon je riziku, a većinom je temeljen na bespovratnim sredstvima te davanju podrške apsorpciji i prijenosu tehnologije bez velikog utjecaja na istinske inovacije. Postojeći porezni poticaji za istraživanje i razvoj nemaju učinka u promidžbi istraživanja i razvoja u privatnom sektoru, a upotrebljavaju ih samo velika poduzeća. Poljska poduzeća uvelike su se oslanjala na apsorpciju tehnologije. To je dovelo do porasta produktivnosti i gospodarskog rasta, no Poljska sada treba prijeći na autentičniji model temeljen na inovacijama. Jačanje inovacijskog kapaciteta poljskih poduzeća, poboljšanje poveznica između znanosti i industrije te razvoj ciljno usmjerenih instrumenata prilagođenih cijelom inovacijskom ciklusu i dalje su izazov.
(8)

Vijeće je 22. listopada 2013. donijelo Odluku 2013/531/EU (4) o pružanju srednjoročne financijske pomoći Rumunjskoj u iznosu do 2 milijarde eura do rujna 2015. Preventivna srednjoročna financijska pomoć Rumunjskoj u okviru instrumenta pomoći platnoj bilanci država članica koje nisu dio europodručja smatrala se primjerenom zbog nestabilnih tokova kapitala koji osobito utječu na tržišta u usponu, rizika makroekonomskog scenarija i preostalih slabosti u bankarskom sektoru. Iako Rumunjska u trenutačnim tržišnim uvjetima ne namjerava zahtijevati isplatu obroka, može se očekivati da će preventivna pomoć pridonijeti konsolidaciji makroekonomske, proračunske i financijske stabilnosti te će, zahvaljujući provedbi strukturnih reforma, povećati otpornost i potencijal rasta gospodarstva. Memorandumom o razumijevanju od 6. studenoga 2013. i njegovim kasnijim dodacima o utvrđivanju uvjeta koji moraju biti ispunjeni u okviru preventivne pomoći EU-a nadopunjuju se i podupiru preporuke europskog semestra za pojedine zemlje. Preventivna pomoć EU-a ovisi o provedbi opsežnog programa gospodarske politike s osobitim naglaskom na mjere strukturne reforme uključujući one preporuke po državama članicama koje se odnose na administrativne kapacitete, reforme tržišta proizvoda, poslovno okruženje, tržišta rada, mirovine, poduzeća u državnom vlasništvu i zdravstvenu skrb. Tim programom Vlada nije oslobođena provedbe svih preporuka po državama članicama u cijelosti. Određivanje prioriteta politika koji su potrebni za provedbu Memoranduma o razumijevanju i preporuka po državama članicama, njihovu provedbu i usklađivanje trebalo bi dosljedno razmotriti na razini na kojoj se donose odluke.