HR Službeni list Europske unije L 260/104

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/1700

оd 7. travnja 2016.

o državnoj potpori SA.15836 (2012/C) (ex NN 34/2000 i NN 34A/2000) koju je provela Austrija (tržišne mjere agencije AMA)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 1972)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

nakon poziva zainteresiranim stranama na podnošenje njihovih primjedaba (1),

budući da:

(1) Presudom od 27. listopada 2011. (2) Sud Europske unije (dalje u tekstu: Sud) potvrdio je presudu Prvostupanjskog suda (3) (sada Opći sud) kojom je poništena Odluka komisije C(2004) 2037 od 30. lipnja 2004. u predmetu državne potpore NN 34A/2000 o programima kvalitete i oznakama kvalitete AMA Biosiegel (dalje u tekstu: ekološka oznaka) i AMA Gütesiegel (dalje u tekstu: oznaka kvalitete).

(2) Nakon presude Suda Komisija mora poduzeti potrebne mjere kako bi postupila u skladu s tom presudom. Stoga mora donijeti novu odluku.

(3) Prethodno navedene presude vrhunac su postupka čije su osnovne faze opisane u nastavku.

1. POSTUPAK PRED KOMISIJOM

1.1. POKRETANJE POSTUPKA – PRITUŽBE

(4) Nakon dvije pritužbe, jedne podnesene 21. rujna 1999. i druge podnesene 5. studenoga 1999., koje su evidentirane 23. rujna 1999. odnosno 20. siječnja 2000., Komisija je dopisom od 15. veljače 2000. zatražila od austrijskih nadležnih tijela da dostave odgovarajuće podatke o mjerama potpore koje se odnose na marketinške aktivnosti agencije Agrarmarkt Austria Marketing GesmbH (AMA Marketing), društva kćeri agencije Agrarmarkt Austria (AMA).

(5) Austrijska nadležna tijela dostavila su tražene podatke dopisom od 20. ožujka 2000., koji je evidentiran 21. ožujka 2000.

(6) Drugi podnositelj pritužbe dostavio je dodatne podatke dopisom od 4. travnja 2000. koji je evidentiran 7. travnja 2000.

(7) Dodatni podaci zaprimljeni su od drugog podnositelja pritužbe dana 18. svibnja 2000. i 30. svibnja 2001. i evidentirani su 26. svibnja 2000. i 6. lipnja 2001. Komisija je primila treću pritužbu na istu temu 22. siječnja 2003.

1.2. PREDMET NN 34/2000 I ADMINISTRATIVNA PODJELA

(8) Na temelju podataka zaprimljenih u pritužbama Komisija je obavijestila austrijska nadležna tijela dopisom od 19. lipnja 2000. da su predmetne mjere evidentirane kao neprijavljena potpora (NN 34/2000) i zatražila je od austrijskih nadležnih tijela da dostave dodatne podatke. Austrijska nadležna tijela odgovorila su dopisom od 29. rujna 2000., koji je evidentiran istog dana i dopisom od 16. listopada 2000., koji je evidentiran 17. listopada 2000. Dodatni podaci zatraženi su dopisom od 15. listopada 2001. na koji su austrijska nadležna tijela odgovorila dopisom od 7. studenoga 2001. Dopisom od 19. prosinca 2002. austrijska nadležna tijela dostavila su dodatne podatke i obavijestila su Komisiju o izmijenjenim (internim) direktivama agencije AMA (AMA Richtlinien) kojima su uređene aktivnosti oglašavanja proizvoda koji nose oznaku kvalitete i ekološku oznaku agencije AMA koje su stupile na snagu 26. rujna 2002.

(9) Austrijska nadležna tijela tvrdila su da su ovim dopisom, koji je uključivao popunjeni obrazac prijave, obavijestila mjere oznake kvalitete i ekološke oznake agencije AMA provedene u skladu s novim internim propisima (4). Međutim, Komisija je smatrala da se taj dopis ne može smatrati prijavom nove potpore jer su izmijenjene direktive agencije AMA stupile na snagu već 26. rujna 2002. i počele u proizvoditi učinke prije odobrenja mjera državne potpore koje su se na njima temeljile. (5)

(10) Nakon zahtjeva austrijskih nadležnih tijela od 8. ožujka 2004. koji je zaprimljeni istog dana, Komisija je odlučila podijeliti predmet NN 34/2000. Evidencijski broj NN 34A/2000 dodijeljen je ispitivanju odredaba o ekološkoj oznaci i oznaci kvalitete agencije AMA koje su se primjenjivale od 26. rujna 2002., a pod evidencijskim brojem NN 34/2000 Komisija se bavila mjerama povezanima s ekološkom oznakom i oznakom kvalitete agencije AMA prije 26. rujna 2002. te s drugim mjerama agencije AMA povezanima sa stavljanjem na tržište.

(11) Iz internih administrativnih razloga 16. ožujka 2004. otvoren je novi spis NN 34B/2000 povezan s mjerama provedenima prije 26. rujna 2002. Komisija napominje da ovaj predmet nema učinka na sadržaj ovog postupka.

(12) Novim internim propisima agencije AMA uvedeni su novi dizajn za oznake i novi standardi kvalitete koji se primjenjuju na proizvode koji nose jednu od tih oznaka. Na temelju objašnjenja austrijskih nadležnih tijela i detaljnog ispitivanja novih oznaka i standarda kvalitete činilo se da su doneseni radi usklađivanja s novim propisima Zajednice.

(13) Dok u novoj verziji internih propisa agencije AMA nisu bili propisani uvjeti o podrijetlu proizvoda, u osnovnom pravnom aktu o agenciji AMA, Zakonu o agenciji AMA, i dalje su se navodili samo nacionalni proizvodi. U tom pogledu, dopisom od 19. prosinca 2002., koji je evidentiran 23. prosinca 2002. austrijska nadležna tijela potvrdila su. da su u skladu s novim propisima, oznake agencije AMA dostupne za sve proizvode neovisno o podrijetlu i obvezala su se da će izmijeniti Zakon o agenciji AMA. Na temelju navedenog, službe Komisije smatrale su da je program neprijavljene potpore evidentiran kao NN 34/2000 materijalno izmijenjen od 26. rujna 2002. radi usklađivanja s propisima o državnim potporama i iz tog razloga bilo je opravdano posebno ocjenjivanje programa nakon tog datuma.

1.3. NEPRIJAVLJENA POTPORA NN 34A/2000 NAKON PODJELE

(14) Austrijska nadležna tijela dostavila su dodatne podatke o predmetu NN 34A/2000 dopisima od 2. travnja 2004. (koji je evidentiran 5. travnja 2004.), 19. travnja 2004., 29. travnja 2004., 4. svibnja 2004., 7. svibnja 2004., 13. svibnja 2004., 9. lipnja 2004., 16. lipnja 2004. i 24. lipnja 2004., koji su svi evidentirani na dan primitka.

(15) Odlukom C(2004) 2037 Komisija je odlučila da neće uložiti prigovor na tu mjeru i smatrala ju je spojivom sa zajedničkim tržištem u smislu članka 87. stavka 3. točke (c) Ugovora o EZ-u (sada članak 107. stavak 3. točka (c) UFEU-a) jer je u skladu s uvjetima iz točaka 13. i 14. Smjernica Zajednice o državnim potporama za sektor poljoprivrede (6) (dalje u tekstu: Smjernice za razdoblje 2000. – 2006.) i Smjernicama Komisije za državne potpore za oglašavanje proizvoda iz Priloga I. Ugovora o EZ-u i određenih proizvoda koji nisu navedeni u Prilogu I. (7) (dalje u tekstu: Smjernice za oglašavanje). Mjera potpore koja se ispitivala u predmetu NN 34A/2000 bila je ograničenog trajanja do 31. prosinca 2008. za sve mjere potpore za oznaku kvalitete (AMA Gütesiegel) i za ekološku oznaku (Biozeichen) dok su mjere za oglašavanje ekološke oznake (Biozeichen) bile ograničenog trajanja do 31. ožujka 2006.

(16) U skladu s odlukom, sve mjere koje su provele agencije AMA i AMA Marketing prije 26. rujna 2002., a koje su ostale dio predmeta NN 34/2000, izričito su isključene iz ispitivanja u predmetu NN 34A/2000. Međutim u tom pogledu nije jasno kada su novi interni propisi agencije AMA počeli primjenjivati, odnosno jesu li mjere potpore dodijeljene na temelju novih propisa već od 26. rujna 2002., datuma kada su propisi stupili na snagu ili je postojalo prijelazno razdoblje nakon 26. rujna 2002. tijekom kojeg se potpora i dalje odobravala u skladu sa starim propisima.

(17) U odgovoru od 14. rujna 2012. austrijska nadležna tijela tvrdila su da se ne primjenjuje prijelazno razdoblje i da su novi propisi počeli primjenjivati 26. rujna 2002.

1.4. PRIJAVA TRŽIŠNIH MJERA AGENCIJE AMA (OPĆE STAVLJANJE NA TRŽIŠTE, STAVLJANJE NA TRŽIŠTE IZVAN AUSTRIJE I ISTRAŽIVANJE TRŽIŠTA) – N 239/2004

(18) Austrijska nadležna tijela prijavila su 28. svibnja 2004. mjere agencije AMA povezane sa stavljanjem na tržište, koje obuhvaćaju opće tržišne mjere, tržišne mjere izvan Austrije i istraživanje tržišta. Program potpora evidentiran pod brojem državne potpore N 239/2004 odobren je odlukom Komisije C(2004) 3945 od 20. listopada 2004. Odlukom C(2010) 377 od 21. siječnja 2010. Komisija je odobrila u okviru državne potpore br. N 496/2009 nastavak navedenog programa potpora do 31. prosinca 2013. Ne te odluke ne utječu prethodno navedene odluke Suda i ova se odluka ne primjenjuje na odobrene mjere.

1.5. PRODULJENJE POTPORE NN 34A/2000

(19) Dopisom od 15. ožujka 2006., koji je evidentiran istog dana, austrijska nadležna tijela prijavila su produljenje mjera povezanih s ekološkom oznakom do 31. prosinca 2010. (8) (program državnih potpora N 175/2006 odobren Odlukom Komisije C(2006) 2281 od 2. lipnja 2006.). Dopisom od 19. studenoga 2008. Austrija je prijavila produljenje do 31. prosinca 2013. mjere potpore NN 34A/2000 u vezi s oznakom kvalitete i ekološkom oznakom koja je istekla 31. prosinca 2010. Prijavljenom potporom koja je evidentirana kao potpora N 589/2008 i koja je dodijeljena odlukom Komisije C(2009) 1092 od 25. veljače 2009. istodobno je zamijenjena mjera potpore N 175/2006.

(20) Ova odluka ne odnosi se na prethodno opisane odobrene programe potpora N 175/2006, N 589/2008, N 239/2004 i N 496/2009.

(21) Predmet su ove odluke neprijavljene odluke agencije AMA u okviru programa potpora NN 34/2000 (kojima je obuhvaćeno razdoblje prije 26. rujna 2002.) i mjere agencije AMA koje su obuhvaćene poništenom odlukom Komisije NN 34A/2000 (kojom je obuhvaćeno razdoblje nakon 26. rujna 2002.).

2. POSTUPCI PRED SUDOVIMA UNIJE (OPĆI SUD I SUD EU-a) I ODLUKA O POKETANJU POSTUPKA

2.1. POSTUPCI PRED OPĆIM SUDOM – PREDMET T-375/04

(22) Odluku Komisije u predmetu NN 34A/2000 tužitelji iz uvodne izjave 4. osporili su pred Prvostupanjskim sudom (sada Opći sud) 17. rujna 2004. Predmet je evidentiran kao T-375/04.

(23) U svojoj presudi od 18. studenoga 2009. Opći sud zaključio je da je Komisija trebala pokrenuti formalni istražni postupak zbog postojanja proturječnosti između i. teksta Zakona o agenciji AMA iz 1992., kojim se, prema Općem sudu, program ograničava na nacionalne proizvode, i ii. internih direktiva agencije AMA i jamstava austrijskih nadležnih tijela da je program otvoren za proizvode iz drugih država članica. Opći sud zaključio je da je ta proturječnost dovoljna da može prouzročiti ozbiljnu sumnju u spojivost programa s unutarnjim tržištem.

(24) Opći sud stoga je zaključio (stavak 86. presude) da je Komisija trebala pokrenuti postupak predviđen u bivšem članku 88. stavku 2. Ugovora o EZ-u (sada članku 108. stavku 2. UFEU-a). Na osnovu toga Opći sud poništio je Odluku Komisije u predmetu NN 34A/2000.

2.2. POSTUPCI PRED SUDOM EU-A – PREDMET C-47/10

(25) Republika Austrija uložila je žalbu 27. siječnja 2010. protiv navedene presude Općeg suda. Žalba je evidentirana kao predmet C-47/10.

(26) U svojoj presudi od 27. listopada 2011. Sud EU-a odbacio je žalbu Republike Austrije i u cijelosti je potvrdio presudu Općeg suda.

2.3. ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA I DALJNJI KORACI U POSTUPKU

(27) Nakon odluke Suda Komisija je pokrenula formalni istražni postupak iz članka 108. stavka 2. UFEU-a u predmetu NN 34A/2000. Uzimajući u obzir osnovu presude, Komisija je u odluci o pokretanju postupka od 12. lipnja 2012. (9) pozvala austrijska nadležna tijela i predmetne strane da u roku od jednog mjeseca dostave svoje primjedbe kako bi pojasnile sumnje u pogledu proturječnosti iz uvodne izjave 23.

(28) Komisija nije zaprimila primjedbe trećih strana.

(29) Austrija je odgovorila dopisom od 29. lipnja 2012. tražeći produljenje roka za odgovor. Komisija je odobrila produljenje roka za odgovor 13. srpnja 2012.

(30) Austrijska nadležna tijela dostavila su svoje primjedbe 14. rujna 2012.

(31) Komisija je zatražila dodatne podatke dopisom od 19. veljače 2014. Austrijska nadležna tijela odgovorila su 14. ožujka 2014. i zatražila produljenje roka za odgovor. Austrija je dostavila dodatne podatke 7. svibnja 2014.

(32) Komisija je poslala novi zahtjev za podatke 17. prosinca 2014. Austrijska nadležna tijela zatražila su 23. prosinca 2014. produljenje roka za odgovor. Komisija je odobrila produljenje dopisom od 8. siječnja 2015. Austrijska nadležna tijela dostavila su odgovor 26. veljače 2015. i 3. ožujka 2015.

3. OPIS MJERA POTPORE

3.1. NASLOV

(33) Tržišne mjere agencije AMA

3.2. TRAJANJE MJERE

(34) Zakon o agenciji AMA kojim se osniva agencija AMA stupio je na snagu 1992. Prema podacima koje su dostavila austrijska nadležna tijela u dopisu od 4. srpnja 1997., koji je evidentiran 7. srpnja 1997., mjere povezane sa stavljanjem na tržište postoje od 1994., odnosno od prije 1. siječnja 1995., datuma kada je Austrija pristupila Europskoj uniji. Unatoč tome, austrijska nadležna tijela nisu prijavila mjere agencije AMA Komisiji u skladu s člancima 143. ili 144. Zakona o pristupanju Republike Austrije (10).

(35) U podnesku od 14. rujna 2012. Austrija je izjavila da je Komisiju o mjerama povezanima sa stavljanjem na tržište obavijestilo društvo Österreichische Weinmarketing. Međutim podaci navedeni u tom podnesku (11) odnose se samo na primjerene mjere koje je Komisija uvela u skladu s člankom 93. stavkom 1. Ugovora o EZ-u (sada članak 108. stavak 1. UFEU-a) za sektor vina. Te mjere nisu obuhvaćene područjem primjene ove odluke.

(36) Dopisom od 7. veljače 1997., u kontekstu izvješća OECD-a o praćenju, Komisija je obavijestila Austriju da bi promidžbene mjere agencije AMA mogle činiti državnu potporu i stoga je od austrijskih nadležnih tijela zatražila da dostave sve potrebne podatke za ocjenjivanje tih mjera u skladu s propisima o državnim potporama koji su na snazi te da ispune relevantne obrasce za prijavu. Austrijska nadležna tijela dostavila su tražene podatke u dopisu od 23. lipnja 1997. i ispunila su obrazac prijave (12).

(37) U svom podnesku od 14. rujna 2012. austrijska nadležna tijela smatrala su da dopis od 23. lipnja 1997. čini valjanu obavijest i da po isteku roka od 2 mjeseca država članica ima pravo vjerovati da je za te mjere postojalo valjano odobrenje za državnu potporu.

(38) Kada je riječ o datumu završetka provedbe, treba razlikovati različite aktivnosti agencije AMA povezane sa stavljanjem na tržište.

(39) Komisija u tom pogledu napominje da je odlukom od 20. listopada 2004. odobrila pod brojem državne potpore NN 239/2004 sljedeće mjere agencije AMA povezane sa stavljanjem na tržište: opće mjere povezane sa stavljanjem na tržište (oglašavanje i djelatnosti u području odnosa s javnošću), mjere povezane sa stavljanjem na tržište izvan Austrije i istraživanje tržišta.

(40) Ukratko, u pogledu ekološke oznake i oznake kvalitete agencije AMA datum završetka primjene mjere bio je 31. prosinca 2008., osim mjera za oglašavanje ekološke oznake koje su istekle 31. prosinca 2006. (vidjeti prethodne uvodne izjave 15. i 19.) Ostale mjere agencije AMA povezane sa stavljanjem na tržište primjenjivale su se do 20. listopada 2004., datuma kada je odobrena prijavljena mjera N 239/2004 (vidjeti poglavlje 1.4. i uvodnu izjavu 39.).

(41) Komisija dalje napominje da je mjera kampanje za promidžbu govedine koju je provodila agencija AMA prijavljena i odobrena pod brojem državne potpore N 570/1998 dopisom od 15. prosinca 1998. Trajanje potpore bilo je ograničeno na dvije godine.

(42) Osim mjera obuhvaćenih odlukama Komisije u predmetima N 570/1998, NN 34A/2000 i N 239/2004, Komisiji nisu poznate druge odobrene mjere potpore povezane s djelatnostima agencije AMA povezanima sa stavljanjem na tržište u predmetnom razdoblju.

3.3. IZNOS POTPORE

(43) Prema podacima navedenima u detaljnim proračunskim izvješćima za godine 1995. – 1999. (13) i 2000. – 2008. (14), sljedeći iznosi potrošeni su za djelatnosti agencije AMA povezane sa stavljanjem na tržište: 1995. : 13 084 204,72 EUR 1996. : 16 241 658,38 EUR 1997. : 15 306 219,65 EUR 1998. : 18 217 604,15 EUR 1999. : 18 158 485,48 EUR 2000. : 15 867 096,22 EUR 2001. : 12 092 317,52 EUR 2002. : 13 538 228,32 EUR 2003. : 9 044 509,01 EUR 2004. : 10 559 442,86 EUR 2005. : 8 994 712,20 EUR 2006. : 12 193 320,12 EUR 2007. : 12 285 344,67 EUR 2008. : 15 087 084,71 EUR

(44) Dopisom od 12. lipnja 2012. austrijska nadležna tijela pozvana su da potvrde navedene brojke i da dostave raspodjelu proračuna po godini za svaku kategoriju potpore (oglašavanje za oznake kvalitete, oglašavanje za ekološke oznake, opće oglašavanje, oglašavanje izvan Austrije, mjere kvalitete i tehnička potpora u pogledu oznaka i generičkih proizvoda). Sljedeće brojke dostavljene su u podnesku od 14. rujna 2012. (EUR) Werbemaßnahmen für Gütesiegel und Biozeichen generische Werbung Werbung außerhalb Österreichs Qualitätsmaßnahmen technische Hilfe für beide Siegel und generische Erzeugnisse Sonstiges nicht zuordenbar Summe 1995 1 299 346,00 6 362 489,86 3 571 312,11 371 139,09 582 771,80 897 145,82 13 084 204,68 1996 2 233 341,97 8 643 529,94 2 888 555,25 394 070,06 779 226,09 1 302 935,06 16 241 658,37 1997 1 711 790,25 8 550 846,55 2 679 179,98 362 098,72 752 833,66 1 249 471,22 15 306 220,38 1998 1 347 618,61 9 607 372,32 3 555 154,59 689 570,37 1 078 268,11 1 939 620,16 18 217 604,16 1999 1 950 511,57 9 740 191,85 3 444 902,31 802 776,30 874 229,94 1 345 873,52 18 158 485,49 2000 1 616 472,22 8 148 390,41 2 387 445,85 1 327 850,90 993 697,77 1 393 239,07 15 867 096,22 2001 1 537 390,80 5 448 146,98 2 234 769,81 728 167,14 899 896,37 1 243 946,42 12 092 317,52 2002 1 336 612,09 7 237 058,31 2 092 667,47 381 162,95 825 295,61 1 665 431,89 13 538 228,32 2003 1 628 162,19 3 561 930,45 1 487 154,69 74 665,78 491 988,97 1 800 606,93 9 044 509,01 2004 1 562 732,58 4 934 174,90 1 366 698,52 129 725,39 804 018,00 1 762 093,47 10 559 442,86

(45) Austrijska nadležna tijela dostavila su sljedeće podatke za mjere ekološke oznake i oznake kvalitete za razdoblje 2002. – 2008: Jahr Gesamtkosten It. Jahresbericht davon AMA-Gütesiegel in % von Gesamt davon AMA-Bio-Zeichen in % von Gesamt 2002 13 538 228,32 1 356 909,27 10,02 320 695,40 2,37 2003 9 044 509,01 2 139 261,31 23,65 829 573,19 9,17 2004 10 559 442,86 1 187 575,61 11,25 994 446,40 9,42 2005 8 994 712,20 1 709 859,07 19,01 714 448,63 7,94 2006 12 193 320,12 2 834 299,23 23,24 327 752,62 2,69 2007 12 285 344,67 3 466 665,92 28,22 641 760,86 5,22 2008 15 087 995,71 3 410 221,60 22,60 1 273 517,59 8,44 Summe 81 703 552,89 16 104 792,01 5 102 194,69

3.4. KORISNICI

(46) Na temelju dostupnih podataka čini se da su korisnici tržišnih mjera poljoprivredni proizvođači i poduzeća koja se bave preradom i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda, uključujući prehrambenu industriju.

3.5. PRAVNA OSNOVA

(47) Osnovni akt za sve mjere agencije AMA povezane sa stavljanjem na tržište jest Zakon o agenciji AMA Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle „Agrarmarkt Austria” (Savezni zakon o osnivanju agencije za regulaciju tržišta „Agrarmarkt Austria”) (15).

(48) Nakon zahtjeva za podatke od 30. travnja 2014. austrijska nadležna tijela dostavila su sve provedbene pravne akte (Richtlinien, Verordnungen itd., uključujući interne direktive agencije AMA i ostale interne propise) kojima se uređuju oznake kvalitete i ekološke oznake i odgovarajuće mjere povezane sa stavljanjem na tržište.

3.6. AGENCIJA AMA MARKETING I PARAFISKALNO FINANCIRANJE MJERE

(49) Agencija AMA tijelo je javnog prava osnovano 1992. Zakonom o agenciji AMA koje je pod kontrolom države. Programom upravlja agencija AMA Marketing koje je u društvo kći u potpunom vlasništvu agencije AMA.

(50) U predmetu NN 34A/2000 austrijska nadležna tijela dostavila su sljedeće podatke o stanju i djelatnostima agencije AMA:

(51) Prema austrijskim nadležnim tijelima, agencije AMA i AMA Marketng ne stavljaju na tržište robu ni usluge. Agencija AMA Marketing nadzire uporabu oznake kvalitete i ekološke oznake, planira i koordinira promidžbene mjere (oglašavanje, sajmovi, izložbe, odnosi s javnošću i slično), proizvodi informativne materijale o programima kvalitete i oznakama i naručuje istraživačke projekte o različitim temama povezanima s kvalitetom u poljoprivrednoj proizvodnji.

(52) Agencija AMA Marketing ne provodi promidžbene kampanje ni kontrole proizvoda. Agencija AMA Marketing umjesto toga za provođenje takvih kampanja ili kontrola bira privatna poduzeća u skladu s nacionalnim zakonodavstvom kojim se prenosi Direktiva 92/50/EEZ Europskog parlamenta i Vijeća (16) i kasnije Direktiva 2004/18/EZ (17).

(53) Austrijska poduzeća u poljoprivrednom i prehrambenom sektoru plaćaju obvezne pristojbe utvrđene Zakonom o agenciji AMA za financiranje do 100 % tih mjera. Agencije AMA i AMA Marketing također se financiraju tim pristojbama.

(54) U Zakonu o agenciji AMA (članak 21.c. stavak 1.) propisano je da se plaćaju pristojbe za sljedeće operacije ili proizvode: — mlijeko ako se dostavlja na obradu, — žitarice ako se melju, — odrasla goveda, telad, svinje, janjad, ovce i perad ako se kolju, — uzgoj peradi radi proizvodnje jaja, — proizvodnja povrća ili voća, — proizvodnja krumpira (osim škrobnog krumpira i krumpira koji se upotrebljava za proizvodnju alkohola), — proizvodnja i uzgoj vrtlarskih proizvoda, — uzgoj vinograda, — prvo stavljanje na tržište vina.

(55) Najveći iznos doprinosa također je utvrđen u Zakonu o agenciji AMA (članak 21.d). Konkretna razina doprinosa utvrđuje se uredbom o upravnom odboru agencije AMA (Verordnung des Verwaltungsrates).

(56) Dopisom od 14. rujna 2012. austrijska nadležna tijela priopćila su sljedeće iznose pristojbi naplaćenih u razdoblju 1995. – 2008. (18): 1995. – 13 833 026,19 EUR 1996. – 15 260 738,33 EUR 1997. – 14 340 815,84 EUR 1998. – 15 473 675,13 EUR 1999. – 15 260 405,37 EUR 2000. – 15 419 046,38 EUR 2001. – 15 228 252,40 EUR 2002. – 15 461 156,95 EUR 2003. – 13 529 199,62 EUR 2004. – 17 320 613,38 EUR 2005. – 16 003 552,29 EUR 2006. – 16 030 054,67 EUR 2007. – 15 909 792,32 EUR 2008. – 15 880 813,22 EUR

(57) Na primjer, tijekom 2003. naplaćeno je ukupno 13 529 199,62 EUR pristojbi kako slijedi: Mlijeko 7 754 833,88 Odrasla goveda 1 141 663,81 Svinje 1 976 514,84 Telad 31 926,33 Ovce i janjad 34 046,38 Perad za klanje 405 925,74 Kokoši nesilice 427 690,62 Voće 769 823,87 Povrće 408 448,99 Krumpir 243 896,60 Vrtlarski proizvodi 334 428,56

(58) U skladu s člankom 21.c stavkom 2. Zakona o agenciji AMA, roba podrijetlom izvan Austrije izuzeta je od tih pristojbi.

4. TRŽIŠNE MJERE AGENCIJE AMA

(59) Dopisom od 16. listopada 2000. u kontekstu postupka NN 34/2000, austrijska nadležna tijela dostavila su godišnja izvješća za godine 1995., 1996., 1997., 1998. i 1999. u kojima su navedene sve tržišne mjere agencije AMA.

(60) U pogledu kvalitete oznaka kvalitete i ekoloških oznaka, austrijska nadležna tijela dala su detaljan opis u okviru procjene programa potpore NN 34A/2000.

(61) Iz podataka se čini da se aktivnosti povezane sa stavljanjem na tržište mogu grupirati u sljedeće kategorije potpora: — oglašavanje, koje uključuje oglašavanje o oznaci kvalitete i ekološkoj oznaci, opće mjere povezane sa stavljanjem na tržište i mjere oglašavanja izvan Austrije (odjeljak 4.1. u nastavku), — potpora za sustave osiguranje kvalitete, kontrole kvalitete i kontrole za ekološke proizvode za proizvode koji nose oznaku kvalitete i ekološku oznaku (odjeljak 4.2. u nastavku) i — mjere tehničke potpore (odjeljak 4.3. u nastavku).

(62) Detaljni opis mjera po kategoriji potpora slijedi u poglavljima od 4.1. do 4.3.

4.1. MJERE OGLAŠAVANJA

4.1.1. MJERE OGLAŠAVANJA U POGLEDU OZNAKE KVALITETE I EKOLOŠKE OZNAKE

(63) Prema podacima koje su dostavila austrijska nadležna tijela u pogledu programa potpore NN 34A/2000, ekološka oznaka možda jest, a možda i nije, uključivala oznaku podrijetla. Oznaka kvalitete uvijek je uključivala posebnu naznaku podrijetla i drugo polje s bojama i ili simbolima (grafičkim) koji označuju podrijetlo, ovisno o državi članici ili regiji proizvodnje.

Logotipi koji se upotrebljavaju i prihvatljivost u okviru programa

(64) Prema podacima koje su dostavila austrijska nadležna tijela u pogledu programa potpore NN 34A/2000, oznake su imale sljedeći izgled nakon 2002: Izgled oznaka od 2002. (19) Oznaka kvalitete (20) (Austrija) Oznaka kvalitete (Bavarska) Ekološka oznaka (navedeno podrijetlo) Ekološka oznaka (podrijetlo nije navedeno)

(65) Na temelju primjera koji su dostavljeni Komisiji u razdoblju od 1995. – 2002. čini se da je ekološka oznaka jednako izgledala u razdoblju nakon 2002., dok je oznaka kvalitete imala drugačiji dizajn (prikazan u nastavku) do 31. prosinca 1999.: umjesto upućivanja na „AMA Gütesiegel” u sredinu polja postavljena je riječ „Austrija” (jednake veličine), odnosno vizualno je dominantna na oznaci. Izgled oznake kvalitete u razdoblju od 1. siječnja 1995. do 31. prosinca 1999. (Austrija)

(66) Od siječnja 2000. izvorna oznaka kvalitete zamijenjena je oznakom prikazanom u prethodnoj uvodnoj izjavi 65. (21). To se odražava i u godišnjim izvješćima od tog razdoblja.

(67) U skladu s podacima dostavljenima u vezi s programom potpora NN 34A/2000, ekološka oznaka i oznaka kvalitete dodjeljivale su se samo za proizvode koji zadovoljavaju određene kriterije kvalitete u pogledu načina proizvodnje, značajki proizvoda i, u određenim okolnostima, zahtjeva koji se odnose na zemljopisno podrijetlo proizvoda.

(68) Austrijska nadležna tijela jamčila su da je subvencionirano oglašavanje u skladu s Direktivom 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22).

(69) Ekološka oznaka odobravala se samo za ekološke proizvode koji ispunjuju kriterije iz Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2092/91 (23).

(70) Oznaka kvalitete dodjeljivana je samo proizvodima koji su zadovoljavali zahtjeve kvalitete u skladu s člankom 24.a stavkom (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1257/1999 (24). Proizvodi koji ispunjuju kriterije kvalitete potrebne za uporabu oznake kvalitete zadovoljavaju sljedeće više standarde u smislu točke 47. Smjernica za razdoblje 2000. – 2006. (25). Proizvod Kriterij Govedina, teletina pH 36 vrijednost < 5,8 unutar najmanje 36 sati Svinjsko meso PSE-svinjsko meso: pH1 vrijednost najmanje 30 minuta nakon klanja: 6,0 ili više. Dopušteno je samo meso razreda S i E. DFE-svinjsko meso: pH12 vrijednost najmanje 12 minuta nakon klanja, najviše 5,8. Turska Bakteriološki zahtjevi: najveća ukupna količina bakterija L 50 000 KbE/cm2 i najveća količina enterobacteriaceae L 500 KbE/cm2 prije rezanja, odgovarajuće vrijednosti s L 100 000 KbE/cm2 i L 1 000 KbE/cm2 nakon rezanja. Jaja Samo uzgoj na tlu i slobodni uzgoj. Sudjelovanje u programu sprječavanja i kontrole salmonele. Mlijeko i mliječni proizvodi Udio lipopolisaharida ≤ 400 EU/ml Samo 1 razred kvalitete od 4 postojeća razreda. U rasponu mikrobiološke tolerancije niže granice u skladu s austrijskim pravom Milchhygieneverordnung čine gornje granice prihvaćene za proizvode s oznakom kvalitete. Ako je raspon tolerancije u skladu sa zakonom npr. 1 – 3, oznakom kvalitete dopuštene su samo vrijednosti do 1. Udio kvasca i plijesni u fermentiranim mliječnim proizvodima ≤ 10/ml, maslac ≤ 100/g, svježi sir ≤ 1 000 /g. Med Udio vode najviše 19 %, sadržaj HMF-a ≤ 20 ppm. Žitarice, proizvodi od žitarica Pšenica: hl- težina 80 kg, udio glutena 30 %, udio bjelančevina 14 %, sedimentacijska vrijednost 50 Eh, stope opadanja 250 sekundi; raž hl- težine 72 kg, amilogram 500AE; kuhana raž: udio bjelančevina najviše 12 %, udio cjelovite raži 90 %. Uljanice i ulja za kuhanje Količina kiseline (SZ) 0,2 mg/kg. Udio peroksida (POZ) (svježi uzorci) 1,5. Sladoled Samo sirovo mlijeko najviše kvalitete (S) od tri kategorije. Broj bakterija ≤ 50 000 (raspon tolerancije + 30 000 ) Sve mikrobiološke najviše vrijednosti niže od onih propisanih u austrijskom pravu Speiseeisverordnung. Voće, povrće, stolni krumpiri Uporaba pesticida i herbicida samo u skladu s pozitivnim popisom Integrirane proizvodnje, npr. otprilike 160 od 300 sredstava za zaštitu bilja navedenih u austrijskom pravu Pflanzenschutzmittelgesetz dopušteno je za proizvode s oznakom kvalitete. U gnojenju krumpira dušikom samo100 kg čistog dušika po dopuštenom hektaru (dobra poljoprivredna praksa u Austriji: 175 kg) Nisu dopuštene otpadne vode. Nema gnojenja bez analize tla ni iznad razine C hranjivih tvari (optimalna opskrba hranjivim tvarima).

(71) Smatralo se da je regija podrijetla navedena u oznakama regija u kojoj je proizvoda prerađen i iz koje potječu odlučujuće sirovine (wertbestimmende Rohstoffe). Jedna trećina takvih sirovima može potjecati iz drugih regija ako se nisu mogle uzgojiti ili pribaviti u regiji podrijetla.

(72) U proizvodnji svježih jaja kokoši nesilice morale su biti izlegnute i uzgojene u predmetnoj regiji. U proizvodnji govedine, teletine, puretine i janjetine životinje su morale biti oteljene, izlegnute odnosno ojanjene u predmetnoj regiji.

(73) U pogledu logotipa koji se upotrebljavao za oznaku kvalitete, austrijska nadležna tijela dostavila su u svojim podnescima od 14. rujna 2012. primjenjive propise za razdoblje do 1999. Iz tih je podataka vidljivo je da se u oba regulatorna akta (AMA-Gütesiegel Richtlinien (26), Regulativ für die Verleihung des Rechts zur Führung der Urspungs- und Gütezeichen für Lebensmittel (27)) i u obrascima za prijavu (Antrag auf Verleihung des Herkunfts- und Gütezeichens für Lebensmittel (28)) upotrebljavao logotip prikazan u prethodnoj uvodnoj izjavi 65.

(74) Nakon 1999. logotip koji se upotrebljavao za oznaku kvalitete bio je istovjetan logotipu prikazanom prethodnoj uvodnoj izjavi 64.

Prihvatljivi troškovi u okviru programa

(75) U pogledu oznake kvalitete, na temelju podataka dostavljenih u godišnjim izvješćima za godine 1995. do 1999. i onih koje se odnose na program potpora NN 34A/2000 može se zaključiti da je potpora dodijeljena za pokrivanje troškova promidžbenih kampanja za poboljšanje kvalitete svijesti potrošača i za promicanje oznake kvalitete. Cilj je bio stvoriti sliku oznake kvalitete kao vodiča za izvršavanje kupnje (Orientierungshilfe beim Einkauf).

(76) Kada je riječ o ekološkoj oznaci, potpora je dodijeljena za troškove promidžbenih kampanja radi informiranja potrošača o proizvodima koji nose ekološku oznaku te o zahtjevima za uporabu oznake i o ekološkoj poljoprivredi općenito.

(77) Kampanje su se sastojale od oglasa u tiskanim i elektroničkim medijima, na prodajnim mjestima i javnim događanjima, na informativnim štandovima s brošurama koje se odnose na proizvode s oznakom kvalitete ili s ekološkom oznakom, u okviru kušanja proizvoda ili nekog drugog javnog događanja kojim se privlači pozornost potrošača, poput naljepnica na tlu (koje se postavljaju u supermarketima) sa simbolima i informacijama koje se odnose na oznaku kvalitete i ekološku oznaku. Kampanje su bile usmjerene na različite skupine proizvoda ovisno o lokalnom stanju i stanju na tržištu.

(78) Prema podacima koje su dostavila austrijska nadležna tijela u vezi s mjerom NN 34A/2000, u oglasima ili aktivnostima na prodajnim mjestima i javnim događanjima za razdoblje 2002. – 2008. nije se upućivalo niti na jedan imenovani proizvod ili trgovačku marku. Oni su umjesto toga sadržavali samo podatke o zahtjevima kvalitete za proizvode i kontroli kvalitete povezanima s oznakom kvalitete kako bi potrošači mogli prepoznati posebnu kvalitetu proizvoda koji nose oznaku. Potpora za aktivnosti na prodajnom mjestu bila je dostupna svim zainteresiranim poduzećima koja su željela organizirati takve kampanje u svojim poslovnim prostorijama. Ta poduzeća nisu primila izravnu potporu u okviru prijavljene potpore.

(79) Nadalje, prema austrijskim nadležnim tijelima, podrijetlo proizvoda, ako se spominje, moralo je biti sekundarna poruka u subvencioniranom oglašavanju. Austrijska nadležna tijela dostavila su reprezentativne primjere tiskanog i audiovizualnog oglašavanja kako bi pokazala na koji način su oglasi oblikovani kako bi se osiguralo da poruka o podrijetlu uvijek bude sekundarna.

(80) Iz podataka koji se odnose na mjeru NN 34A/2000 čini se da se taj dio mjera ekološke oznake odnosi na aktivnosti promidžbe koje je sufinancirao EU.

4.1.2. OPĆE MJERE OGLAŠAVANJA

(81) Iz podataka dostavljenih u godišnjim izvješćima u razdoblju 1995. – 1999. vidljivo je da su se promidžbene kampanje odnosile na mlijeko i mliječne proizvode, meso i mesne proizvode, jaja, voće, povrće i krumpir te proizvode prerađene od tih sirovina i cvijeća.

(82) Promidžbene kampanje sastojale su se od oglasa u tiskanim i elektroničkim medijima te prodajnih promidžbi na prodajnim mjestima, sajmovima i javnim događajima. Tijekom prodajne promidžbe upotrebljavali su se informativni štandovi s uzorcima proizvoda i brošurama koje se odnose na predmetne proizvode i druga sredstva za privlačenje pozornosti potrošača, poput testiranja proizvoda, nagradnih natječaja (Gewinnspiele) i plakata, zastavica i naljepnica za pločice s informacijama o proizvodima koji se oglašavaju. Nadalje, proizvedeni su različiti tiskani i drugi materijali za promicanje različitih proizvoda ili skupina proizvoda. Takvi materijali uključuju informativne letke, časopise, kuharice, tiskanu odjeću i promotivne događaje.

Konkretne kampanje provedene u okviru programa

(83) U primjerima oglasa iz tog razdoblja koji su dostupni Komisiji opis proizvoda pojavljuje se u obliku riječi ili simbola ne samo u oznaci kvalitete već i drugdje u oglasnom materijalu.

(84) U nastavku je navedeno nekoliko primjera iz godišnjeg izvješća za 1995. i uzorci koje je Austrija dostavila Komisiji: — U kampanji iz 1995. spominje se „Geflügel aus Österreich”. Na glavnom vizualnom polju prikazana je austrijska zastava. — Promidžbena kampanja iz 1995. vođena je pod naslovom „Apetit za Austriju” („Appetit auf Österreich”). Na glavnom vizualnom polju logotipa (s riječju „Österreich”) upotrebljavala se austrijska zastava kao pozadina. U opisnom dijelu oglasa jasno se upućuje na podrijetlo proizvoda „Hrana iz Austrije – zašto?” („Lebensmittel aus Österreich – warum?”). — Kampanja za promicanje jaja iz Austrije vodila se 1995. pod sloganom „Kvalitetna, svježa jaja iz Austrije”(„Qualitätseier frisch aus Österreich”). — Promotivni materijali o jagodama podneseni Komisiji nosili su logotip „Voće iz Austrije”(„Obst aus Österreich”). — Kampanja za teletinu vodila se pod motom „Austrijska govedina – svaki komad je užitak” („Österreichisches Rindfleisch, jedes Stück ein Gustostück”). — Kampanja za svinjsko meso vodila se pod sloganom „Svinjsko meso iz Austrije – znate što jedete” („Schweinefleisch aus Österreich, da weiß man was man isst”). — Kampanja za sir vodila se pod sloganom „Typisch Österreich, Käse mit Charakter”.

(85) U godišnjem izvješću za 1996. sažeta je misija agencije AMA sljedeća: „kao bi se domaći potrošači, unatoč sve većoj raznolikosti europske hrane, uvjerili u koristi austrijskih proizvoda” („die einheimischen Konsumenten, trotz der zunehmenden Vielfalt des europäisch werdender Lebensmittelangebotes, von den Vorzügen österreichischer Produkte zu überzeugen”) (29). Zatim je navedeno sljedeće: „Njegovanje” davanja prednosti Austriji „veliki je doprinos održavanju tržišnog udjela naših poljoprivrednih proizvoda”. („Diese Kultivierung der „Präferenz für Osterreich“ ist ein wesentlicher Beitrag zur Marktanteilsicherung für unsere Agrarprodukte”). U istom je izvješću navedeno da je suradnja između agencije AMA Marketing i nacionalnih proizvođača bila toliko uspješna da su se strani proizvođači mlijeka i maslaca suočavali s poteškoćama pri ulasku na austrijsko tržište (30).

(86) U posljednjem poglavlju izvješća pod nazivom „Vrednovanje patriotizma prema trgovini i potrošačima” („Patriotismus bei Handel und Konsument gefragt”) navedeno je da je zaštićen visoki tržišni udio nacionalnih proizvoda u odnosu na tržišno natjecanje drugih proizvoda iz EU-a (31). U izvješću su navedena trgovačka društva (prodavači u maloprodaji) (32) koja sudjeluju u kampanji i ističe se da se uporaba logotipa s crvenom, bijelom i crvenom bojom kombinira s isticanjem prednosti austrijske hrane za potrošače.

(87) U pogledu kampanja i aktivnosti vođenih tijekom 1996. navedeni su sljedeći primjeri: (a) U izvješću se spominje kampanja „Naš maslac je nezamjenjiv” („Unsere Butter kann durch nichts ersetzt werden”) (33). (b) U ostalim primjerima navedenima u godišnjem izvješću upućuje se na domaće meso: „Najbolji austrijski recept” („Österreichs bestes Rezept”), „Govedina i teletina iz Austrije” („Rindfleisch aus Österreich”) (34). Čini se da je pokrivenost distribuiranih materijala bila velika. U godišnjem izvješću spominje se 400 000 tiskanih primjeraka brošure „Govedine iz Austrije” („Kalbfleisch aus Österreich”) i 800 000 primjeraka brošure „Sve o mesu” („Alles über Fleisch”) (35).

(88) U izvješću se spominju i kampanje u kojima se ne upućuje na podrijetlo proizvoda poput „Milch – bijela energija” (36) ili školska kampanja vođena pod sloganom „Nepobjediva jabuka” („Der unbesiegbare Apfel”) (37). U potonjem se ne spominju marke ili podrijetlo proizvoda, nego se samo upućuje na općenite značajke voća (hranjive tvari, energija, vitamini i minerali itd.)

(89) U godišnjem izvješću za godinu 1997. spominje se da su se mjerama agencije AMA uspjele „izgraditi prepreke ulasku drugih proizvoda EU-a” i spominje se slučaj jogurta za koji su nacionalni proizvođači ponovno osvojili 15 % tržišnog udjela od stranih proizvođača (38).

(90) Za godinu 1999., u nekim primjerima oglašavanja oglašavanje se odnosi na određena poduzeća (na primjer, u tiskanom oglasu o austrijskom siru spominje se proizvođač sira […….] (39) i oglašavanje austrijskih jaja za maloprodajni trgovački lanac […….] (40)).

(91) U oglasima za jogurt koji nosi oznaku kvalitete agencije AMA prikazan je sljedeći tekst „Jogurt iz Austrije” (41).

(92) Godišnja izvješća za godine 1997, 1998. i 1999. sadržavaju slične kampanje i slogane poput onih koji su prethodno opisani.

(93) U godišnjim izvješćima za godine 2000. i 2001. spominju se sljedeće kampanje: (a) oglašavanje mlijeka („Frische Milch hat's in sich”) (42) (b) školska kampanja za mlijeko (43) (c) Kampanja Mladi 2000. (Jugend 2000) (44) (d) Brošura za generaciju 50+ (45)

4.1.3. MJERE OGLAŠAVANJA IZVAN AUSTRIJE

(94) Mjere oglašavanja provodile su se s ciljem informiranja potrošača i stručnjaka o ponudi proizvoda iz Austrije (njihov okus i uporaba u kuhinji) i poticanja da (prvi puta) isprobaju takve proizvode.

(95) Promidžbene kampanje sastojale su se od oglasa u medijima, brošura i letaka, promidžbenih darova, ispitivanja proizvoda i slanja izravne e-pošte potrošačima.

(96) Austrijski proizvodi oglašavali su se i u kontekstu austrijskog tjedna hrane i međunarodnih sajmova u državama članicama EU-a izvan Austrije.

(97) Prema austrijskim nadležnim tijelima, prethodno navedene pristojbe za razdoblje 2002. – 2008. nisu imale diskriminacijski učinak u smislu članka 90. Ugovora o EZ-u (sada članak 110. UFEU-a). Ona posebno navode da nema naznaka da proizvodi austrijskog podrijetla koji se stavljaju na tržište izvan Austrije ne bi imali koristi od mjere u istoj mjeri kao i proizvodi koji se stavljaju na tržište u Austriji.

4.2. DRŽAVNA POTPORA ZA KVALITETNE PROIZVODE

(98) U pogledu oznaka kvalitete i ekoloških oznaka agencije AMA, dodijeljena je potpora za razvoj sustava osiguranja kvalitete (studije o poboljšanju kvalitete proizvodnje općenito, izrada i distribucija kvalitetnih instrumenata osiguranja, razvoj povezanih informatičkih sustava u okviru agencije AMA Marketing), kontrolu kvalitete i kontrole ekoloških proizvoda (kontrole na licu mjesta koje provode vanjska tijela i laboratorijske analize). Sami nositelji dozvola plaćali su sve rutinske kontrole kvalitete.

(99) Nadalje, mjera koja se sastoji od uvođenja sustava za osiguranje kvalitete ISO 9002 navedena je u godišnjim izvješćima za razdoblja 1995. – 1999.

4.3. MJERE TEHNIČKE POTPORE

4.3.1. TEHNIČKA POTPORA ZA OZNAKE KVALITETE I EKOLOŠKE OZNAKE

(100) Potpora je dodijeljena za opće projekte informiranja, aktivnosti u području odnosa s javnošću za širenje općeg znanja o oznakama i za natječaje koji se organiziraju za promicanje oznaka kvalitete (Gewinnspiele).

(101) Opravdani troškovi bili su troškovi organizacije informativnih sastanaka i izrade letaka, kataloga, biltena i internetskih doprinosa.

(102) Cilj je bio pružiti potrošačima činjenične opće podatke o programu oznaka kvalitete i ekoloških oznaka agencije AMA, poput usmjerenosti programa oznake kvalitete na kvalitetu, sadržaja oznaka i sustava kontrole.

(103) Prema podacima austrijskih nadležnih tijela, navedene mjere nisu se odnosile na određene skupine proizvoda niti su poticale potrošače na kupnju određenog proizvoda.

4.3.2. TEHNIČKA POTPORA ZA OPĆENITE PODATKE O PROIZVODIMA, MEĐU OSTALIM ZA ISTRAŽIVANJE TRŽIŠTA

(104) Prema godišnjim izvješćima, u razdoblju od 1995. do 1999. potpora je dodijeljena za opće aktivnosti u području informiranja i odnosa s javnošću, za organizaciju sajmova i sudjelovanje u sajmovima i za istraživanje tržišta.

(105) Općim aktivnostima u području informiranja i odnosa s javnošću za koje je dodijeljena potpora nastojale su se predstaviti općenite značajke hrane i one su se odnosile na pitanja od općeg interesa, poput davanja savjeta i informacija u slučaju skandala s hranom. Aktivnosti u području odnosa s javnošću obuhvaćale su i poboljšanje komunikacijske osnove u medijima i za njih su se upotrebljavali kanali poput priopćenja za tisak, tiskovnih konferencija, službe za tisak, biltena, dana otvorenih vrata i lobiranja.

(106) Potpora je dodijeljena i za organizaciju događanja i sudjelovanje u događanjima poput natjecanja, konferencija, seminara i radionica u Austriji te na „austrijskim tjednima” i sajmovima u drugim državama članicama EU-a.

(107) Potpora za istraživanje tržišta dodijeljena je za pripremu studija o općim podacima o tržištu hrane, o razvoju tržišta, ponašanju potrošača, trendovima i analizama prodaje relevantnih poljoprivrednih proizvoda.

5. INTENZITETI POTPORA

(108) Potporom je obuhvaćeno 100 % opravdanih troškova marketinških mjera agencije AMA.

(109) Prema podacima koje su dostavila austrijska nadležna tijela, potpora za kvalitetne proizvode i za tehničku potporu za oznake kvalitete i ekološke oznake nikada nije prekoračivala 100 000 EUR po korisniku tijekom trogodišnjeg razdoblja.

(110) U pogledu mjera kontrole u vezi s uporabom oznake kvalitete, austrijska nadležna tijela potvrdila su da je potpora ukinuta do 2009.

6. PROCJENA POTPORE

6.1. POSTOJANJE POTPORE

(111) Članak 107. stavak 1. UFEU-a kojim se zabranjuje državna potpora primjenjuje se ako potporu dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama.

6.1.1. POTPORE KOJE DODJELJUJE DRŽAVA ILI SE DODJELJUJU PUTEM DRŽAVNIH SREDSTAVA

(112) U pogledu klasifikacije sredstava kao državnih sredstava ne treba razlikovati slučajeve u kojima potporu izravno isplaćuje država ili u kojima ju plaćaju javna ili privatna tijela koja je država odredila ili osnovala u tu svrhu (46).

(113) Komisija napominje da u ovom slučaju potporu nije izravno dodijelila država već agencija AMA, posredničko tijelo osnovano u skladu sa zakonom i pod kontrolom države (vidjeti uvodnu izjavu 49.) Agencija AMA upravlja agencijom AMA Marketing, koja je u njezinom potpunom vlasništvu. Zato se pretpostavlja da ima odlučujući utjecaj na tu agenciju. Za potrebe ovog odjeljka, agencije AMA i AMA Marketing stoga će se ocjenjivati zajedno. Prema tome, potrebno je ispitati mogu li se pristojbe koje naplaćuje agencija AMA smatrati državnim sredstvima koja se mogu pripisati državi.

(114) Agencije AMA i AMA Marketing osnovane su na temelju zakona. Država određuje ciljeve tih tijela (članak 2. Zakona o agenciji AMA), njihovu upravljačku strukturu (članci 4. – 17. Zakona o agenciji AMA) i sastav upravnog odbora (vidjeti i uvodnu izjavu 118.) Ta su tijela stroga pod kontrolom države. Njihove aktivnosti povezane sa stavljanjem na tržište financiraju se parafiskalnim pristojbama (vidjeti uvodne izjave 49. i 53.) (47). Zakonom o agenciji AMA (članak 21.a stavak 1.) utvrđuje se uporaba prikupljenih pristojbi. Agencija AMA podliježe nadzoru državnih institucija poput Austrijskog revizorskog suda (48). Nadalje, u članku 29. Zakona od agenciji AMA navedeno je da, pri izvršavanju upravnih postupaka, agencija AMA primjenjuje Zakon o općem upravnom postupku (allgemeines Verwaltungsverfahrensgesetz).

(115) Odluke agencije AMA mogu se osporiti na Saveznom upravnom sudu (Bundesverwaltungsgericht) (49). Prema inačici Zakona o agenciji AMA iz 2004., odluke agencije AMA mogu se osporavati Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva.

(116) Agencija AMA nadležna je za prikupljanje doprinosa u skladu sa Zakonom o agenciji AMA. Agencija AMA nadležna je za inspekciju prostorija ili poljoprivrednih područja i za traženje izvješća ili dokaza od poduzeća koja moraju plaćati pristojbe (50). Povrede Zakona o agenciji AMA kažnjava okružno upravno tijelo (Bezirksverwaltungsbehörde) kaznom do 3 630 EUR (51). Kažnjiv je i pokušaj zaobilaženja propisa agencije AMA. Ako kaznu nije moguće naplatiti, može se odrediti zatvorska kazna u trajanju do šest tjedana (52).

(117) Austrijska nadležna tijela izjavila su da su svrha pristojbe, njezino područje primjene i najviši iznos utvrđeni u Zakonu o agenciji AMA (53). Konkretnu razinu pristojbi utvrđuje upravni odbor agencije AMA (Verwaltungsrat der Agrarmarkt Austria). Upravni odbor utvrđuje konkretnu razinu pristojbi na temelju stanja na tržištu za svaki predmetni proizvod, razvoja prodaje, stanja prihoda od domaćih proizvoda u Austriji i potrebe za provedbom mjera povezanih sa stavljanjem na tržište i njihove primjerenosti (54).

(118) Upravni odbor agencije AMA sastoji se od 4 člana koji predstavljaju Poljoprivrednu komoru (Landwirtschaftskammer Österreich), Saveznu komoru rada (Bundesarbeitskammer), Gospodarsku komoru (Wirtschaftskammer Österreich) i Austrijski savez sindikata (Österreichischer Gewerkschaftsbund) (55).

(119) Komisija je u odluci o pokretanju postupka provjerila primjenu sudske prakse u predmetu Pearle na predmetni slučaj. Sud EU-a istaknuo je 15. srpnja 2004. u svojoj presudi u predmetu Pearle (56) da se može smatrati da obvezni doprinosi koje posredničko tijelo naplaćuje svim poduzećima u tržišnom sektoru ne čine državna sredstva kada su ispunjena sljedeća četiri kumulativna uvjeta: — predmetnu mjeru donijela je stručna organizacija koja predstavlja poduzeća i zaposlenike u tržišnom sektoru i ne upotrebljava se kao instrument za provedbu politike koji je donijela država, — tako doneseni ciljevi u cijelosti se financiraju doprinosima poduzeća u sektoru, — način financiranja i postotak/iznos doprinosa donose u stručnoj organizaciji gospodarskog sektora predstavnici poslodavaca i zaposlenika bez intervencije države, — doprinosi se moraju upotrebljavati za financiranje mjere bez mogućnosti intervencije države.

(120) Na temelju dostupnih podataka Komisija smatra da sustav ne zadovoljava sve te uvjete.

(121) U pogledu prvog uvjeta, treba napomenuti da financiranje tržišnih mjera ne izvršava stručna organizacija koja predstavlja sektor već agencija AMA Marketing, javno tijelo koje je osnovala država i koje je pod kontrolom države (vidjeti uvodnu izjavu 49. i članak 3. Zakona o agenciji AMA).

(122) U pogledu trećeg uvjeta, pristojba i najviši iznos doprinosa određuju se zakonom (tj. Zakonom o agenciji AMA) i naplaćuje ih tijelo koje je pod kontrolom države, a ne stručna organizacija u gospodarskom sektoru. Nadalje, u skladu sa Zakonom o agenciji AMA, pristojba je obavezna (vidjeti uvodnu izjavu 53.). Ti elementi upućuju na intervenciju države u pogledu načina financiranja potpore.

(123) Stoga Komisija smatra da se ovaj slučaj razlikuje od uvjeta pod kojima se za doprinose analizirane u presudi Suda EU-a u predmetu Pearle smatralo da ne čine državna sredstava.

(124) Dana 30. svibnja 2013. u predmetu Doux Élevage, Sud EU-a odgovorio je na pitanje upućeno na prethodnu odluku o tumačenju pojma državnih sredstava (57).

(125) Sud je u svojoj presudi zaključio da odluka nacionalnog nadležnog tijela kojom se na sve zaposlene u sektoru poljoprivrede proširuje sporazum kojim se, u okviru međusektorske organizacije koju je priznalo nacionalno nadležno tijelo, uvodi doprinos s ciljem omogućivanja provedbe mjera komunikacije, promidžbe, vanjskih odnosa, osiguravanja kvalitete, istraživanja i obrane interesa predmetnog sektora i stoga se taj doprinos primjenjuje na sve, ne čini državnu potporu.

(126) Sud je u presudi ocijenio da predmetni doprinosi dolaze od privatnih gospodarskih subjekata koji obavljaju djelatnost na predmetnim tržištima, što upućuje na to da taj mehanizam ne podrazumijeva nikakav izravan niti neizravan prijenos državnih sredstava. Sredstva ostvarena uplatama ne prolaze kroz državni proračun niti kroz ijedno drugo državno tijelo, a država se ni iz kojeg razloga ne odriče nikakvih sredstava (poput poreza, pristojbi, doprinosa i ostalih) koja bi prema nacionalnom zakonodavstvu trebala biti uplaćena u državni proračun.

(127) Za razliku od tog predmeta, u ovom predmetu nije riječ o (dobrovoljnim) doprinosima koje je zajednički utvrdila međusektorska organizacija. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 53., austrijska poduzeća u poljoprivrednom i prehrambenom sektoru plaćaju obvezne pristojbe utvrđene Zakonom o agenciji AMA. Pristojbe stoga nisu privatne prirode već ih je odredila država zakonodavnim aktom.

(128) Nadalje, za razliku od predmeta Doux Élevage, na agenciju AMA ne odnose se doprinosi koje uvode privatne organizacije. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 49. do 54., doprinose utvrđuje država i njima upravlja agencija AMA, javno tijelo osnovano Zakonom o agenciji AMA koje je pod kontrolom države. Programom upravlja agencija AMA Marketing koje je u društvo kći u potpunom vlasništvu agencije AMA.

(129) U predmetu Doux Élevage Sud je smatrao da predmetni doprinosi zadržavaju privatni karakter i nacionalnim tijelima nije bilo dopušteno da ta sredstva upotrebljavaju u prvom redu za podupiranje određenih poduzeća. Nadalje, o uporabi tih sredstava odlučivale su međusektorske organizacije i ti su ciljevi posljedično bili u cijelosti posvećeni ispunjavanju ciljeva koje su utvrdile te organizacije. Jednako tako ta sredstva nisu stalno bila pod javnim nadzorom i nisu na raspolaganju državnim tijelima.

(130) Za razliku od predmeta Doux Élevage, u ovom predmetu ciljeve koje ostvaruje agencija AMA nije utvrdila privatna organizacija koja odlučuje o uporabi tih sredstava već su oni utvrđeni u zakonodavnom aktu kojim se uređuje javno tijelo (tj. Zakon o agenciji AMA, vidjeti uvodnu izjavu 54.).

(131) Stoga nisu ispunjeni uvjeti iz predmeta Doux Élevage za pretpostavljanje postojanja privatnih resursa.

(132) Iz navedenih razloga Komisija smatra da se financiranje predmetnih mjera koje obavlja agencija AMA može pripisati državi i da sredstva stoga čine državna sredstva.

6.1.2. SELEKTIVNA PREDNOST

(133) U skladu sa sudskom praksom Suda EU-a, potporom se smatraju mjere kojima se, neovisno o njihovom obliku, izravno ili neizravno pogoduje određenim poduzećima ili se moraju smatrati gospodarskom prednošću, a koje poduzeće primatelj ne bi ostvarilo u uobičajenim tržišnim uvjetima (58). Nadalje, potporom se smatraju mjere kojima se, u različitim oblicima, mogu umanjiti naknade koje su obično predviđene u proračunu poduzetnika i koje su, ako nisu subvencionirane u užem smislu riječi, sličnog karaktera i sličnog učinka (59). Sud EU-a također je istaknuo da mjera koju je donijelo tijelo javne vlasti i koja ide u korist određenih poduzetnika ili proizvoda ne gubi značajku besplatne prednosti s obzirom na činjenicu da je u cijelosti ili djelomično financirana iz doprinosa koje je uvelo tijelo javne vlasti i naplaćuje se od predmetnih poduzetnika (60).

(134) Od mjere imaju koristi poduzeća koja se bave proizvodnjom, preradom i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda, među ostalim prehrambenoj industriji (vidjeti uvodnu izjavu 46.) s pomoću oglašavanja, potpore za kvalitetne proizvode i tehničke potpore.

(135) U tom su pogledu austrijska nadležna tijela pozvana da dostave više podataka o opsegu korisnika te o broju korisnika za svaku mjeru povezanu sa stavljanjem na tržište. U svom podnesku od 14. rujna 2012. austrijska nadležna tijela odgovorila su da nije moguće utvrditi korisnike svake pojedine mjere jer od mjere imaju koristi ne samo proizvođači i prodavači u maloprodaji koji se koriste logotipima izrađenima u okviru programa već i proizvođači koji ne sudjeluju izravno u programu, a tako i sam sektor. Austrija je tvrdila da se mjerama općenito povećala svijest potrošača tako da su čak i proizvođači koji ne sudjeluju u programu morali povećati kvalitetu svojih proizvoda.

(136) Nadalje, Komisija je u odluci o pokretanju postupka zatražila od Austrije da objasni u kojoj mjeri prehrambena industrija ima koristi od mjera povezanih sa stavljanjem na tržište. Austrijska nadležna tijela upotrijebila su isti argument koji je prethodno naveden (uvodna izjava 135.).

(137) U skladu sa sudskom praksom (61), mjera zadržava svoj selektivni karakter čak i ako se primjenjuje na cijeli sektor (ali ne na druge sektore). Moraju se odbaciti argumenti austrijskih nadležnih tijela kojima se tvrdi da je mjera općenite prirode.

6.1.3. NARUŠAVANJE TRŽIŠNOG NATJECANJA I UČINAK NA TRGOVINU

(138) Prema sudskoj praksi Suda jačanje konkurentnog položaja poduzeća zbog dodjele državne potpore obično dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja u odnosu na konkurentske poduzetnike koji nisu primili potporu (62). Potpora za poduzeće koje posluje na tržištu koje je otvoreno trgovini unutar Unije mogla bi utjecati na trgovinu među državama članicama (63).

(139) U razdoblju 1995. – 2008. opseg trgovine poljoprivrednim proizvodima unutar Unije bio je znatan. Na primjer, tijekom 2004. trgovalo se unutar EU-a poljoprivrednim proizvodima u vrijednosti od otprilike 183 milijarde EUR (uvoz) do otprilike 187 milijardi EUR (izvoz), što čini otprilike 57 % ukupne poljoprivredne proizvode od 324 milijarde EUR (64).

(140) Prema tome, s obzirom na znatnu trgovinu poljoprivrednim proizvodima unutar Unije u relevantnom razdoblju, može se smatrati da se mjerama koje su predmet ove odluke narušava tržišno natjecanje ili postoji opasnost da će se narušiti tržišno natjecanje ili da će one utjecati na trgovinu među državama članicama. To je agencija AMA potvrdila u nekim od svojih vlastitih izjava u svojim godišnjim izvješćima za relevantno razdoblje (vidjeti uvodne izjave 84. – 90.), u kojima je navedeno shvaćanje agencije AMA da bi se aktivnostima povezanima sa stavljanjem na tržište mogla promicati domaća proizvoda u tržišnom natjecanju s proizvođačima iz drugih država članica.

(141) S obzirom na navedeno, ispunjeni su uvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a. Stoga se može zaključiti da mjere koje su predmet ove odluke čine državnu potporu u smislu tog članka.

6.2. VREMENSKO PODRUČJE PRIMJENE ODLUKE I POSTOJEĆA POTPORA

(142) Neprijavljene mjere agencije AMA povezane sa stavljanjem na tržište u okviru programa potpora NN 34/2000 i mjere agencije AMA iz poništene odluke Komisije NN 34A/2000 bile su predmetom odluke o pokretanju postupka iz 2012.

(143) Uzimajući u obzir da su Zakon o agenciji AMA i njegove provedbene odredbe nekoliko puta izmijenjeni, da su poduzeti brojni koraci u postupku i da se potpora sastoji od niza mjera različitog trajanja, potrebno je utvrditi točan datum početka i završetka provedbe mjera, a stoga i vremensko područje primjene odluke.

(144) Prema podacima koje su dostavila austrijska nadležna tijela, mjere povezane sa stavljanjem na tržište postoje od 1994., odnosno od prije 1. siječnja 1995., datuma kada je Austrija pristupila Europskoj uniji. Unatoč tomu, austrijska nadležna tijela nisu prijavila Komisiji mjere agencije AMA u skladu s člancima 143. ili 144. Zakona o pristupanju Republike Austrije (vidjeti uvodnu izjavu 34.) i stoga se one ne mogu smatrati postojećom potporom. Stoga bi se te mjere trebale smatrati novom neprijavljenom potporom od datuma pristupanja, odnosno 1. siječnja 1995., koji bi se stoga trebao smatrati početnim datumom za odobravanje potpore.

(145) Nadalje, kako je opisano u uvodnoj izjavi 36., austrijska nadležna tijela tvrde da su dopisom od 23. lipnja 1997. dostavila popunjeni obrazac prijave u vezi s mjerama agencije AMA povezanih sa stavljanjem na tržište, na koji Komisija nije reagirala u propisanom roku od 2 mjeseca (65). Prema njihovom mišljenju to je bila valjana prijava i, nakon dvomjesečnog razdoblja, potpora bi se trebala smatrati dodijeljenom i stoga ispunjivati uvjete kao postojeća potpora. Ista se argumentacija upotrebljava u pravnom mišljenju priloženom dopisu s podacima od 25. veljače 2015.

(146) Komisija se ne slaže s tim argumentom. Budući da su mjere provedene već prije 1997., navedeni dopis ne može se smatrati valjanom prijavom mjera u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a i stoga se potpora ne može smatrati postojećom potporom. Prema presudi u predmetu Lorenz, potpora se može smatrati postojećom potporom samo ako nije provedena kad je mjera prijavljena Komisiji. Ako potpora nije prethodno provedena, mogla bi se smatrati postojećom potporom samo ako je država članica, tijekom razdoblja od 2 mjeseca, prethodno obavijestila Komisiju. Međutim, austrijska nadležna tijela provela su mjeru prije službene prijave i nisu o tome prethodno obavijestila Komisiju. Stoga se prethodno navedenim dopisom od 23. lipnja 1997. sadašnja mjera ne pretvara u postojeću potporu u smislu članka 108. stavka 1. UFEU-a.

(147) U svjetlu navedenih podataka i razmatranja Komisija zaključuje u vezi s vremenskom primjenom odluke da je početni datum primjene mjera agencije AMA povezanih sa stavljanjem na tržište 1. siječnja 1995. (vidjeti uvodne izjave 34. i 144.).

(148) U pogledu krajnjeg datuma provedbe austrijska nadležna tijela potvrdila su dopisom od 14. rujna 2012. da se mjere prijavljene kao program potpora N 239/2004 dijelom odnose na mjere agencije AMA u o kojima je provedena istraga pod brojem predmeta NN 34/2000 (nakon znatne izmjene mjera u cilju usklađivanja s primjenjivim propisima (vidjeti uvodnu izjavu 39.).

(149) Austrijska nadležna tijela u istom su dopisu potvrdila da agencija AMA Marketing nije u razdoblju nakon 2002. provodila mjere potpore osim onih obuhvaćenih brojevima NN 34A/2000 i N 239/2004 (i njihovih naknadnih produljenja (66)).

(150) Na temelju podataka koje su dostavila austrijska nadležna tijela može se zaključiti da se odobreni program potpora NN 570/1998 ne odnosi na mjere agencije AMA povezane sa stavljanjem na tržište, koje su predmet ove odluke.

(151) Datum završetka trajanja dodijeljene potpore za ekološke oznake i oznake kvalitete agencije AMA bio je 31. prosinca 2008., osim mjera za oglašavanje ekološke oznake koje su istekle 31. prosinca 2006. (vidjeti uvodne izjave 15. i 19.).

(152) Ostale mjere agencije AMA povezane sa stavljanjem na tržište primjenjivale su se do 20. listopada 2004., datuma kada je odobrena prijavljena mjera N 239/2004 (vidjeti poglavlje 1.4 i uvodnu izjavu 39.). Stoga je područjem primjene ove odluke obuhvaćeno razdoblje od 1. siječnja 1995. do 31. prosinca 2008. za sve mjere osim za mjere oglašavanja ekološke oznake za koje je relevantno razdoblje od 1. siječnja 1995. do 31. prosinca 2006. i ostale mjere povezane sa stavljanjem na tržište za koje je relevantno razdoblje 1. siječnja 1995. do 20. listopada 2004.

7. NEZAKONITOST POTPORE

(153) U skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a Komisiju je potrebno obavijestiti o svim planovima za odobravanje ili izmjenu potpore. U skladu s člankom 1. točkom (f) Uredbe (EZ) br. 659/1999 nova potpora čija je primjena u suprotnosti s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a smatra se nezakonitom. Obveza prijavljivanja državne potpore utvrđena je u članku 2. te Uredbe.

(154) Austrija nije obavijestila Komisiju, u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, o odredbama kojima se uvode mjere i pristojbe za njihovo financiranje prije njihova stupanja na snagu.

(155) Kako je prethodno prikazano u poglavlju 6., mjere koje je provela Austrija čine državnu potporu. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 34., mjere povezane sa stavljanjem na tržište postoje od 1994., odnosno od prije 1. siječnja 1995., datuma kada je Austrija pristupila Europskoj uniji. Neovisno o tome, austrijska nadležna tijela nikad nisu prijavila mjere agencije AMA Komisiji u skladu s člancima 143. ili 144. Zakona o pristupanju Republike Austrije. Stoga je potpora činila novu potporu u trenutku pristupanja i austrijska nadležna tijela trebala su je prijaviti. Budući da nije ispravno prijavljena, potpora je nezakonita u skladu s odgovarajućim odredbama UFEU-a (vidjeti u tom pogledu i uvodnu izjavu 144.).

(156) Nadalje, kako je opisano u uvodnim izjavama 9., 36. i 148., dopis od 23. lipnja 1997. i dopis od 19. prosinca 2002. ne mogu se smatrati valjanom prijavom ove nove potpore.

8. OCJENA SPOJIVOSTI POTPORE

8.1. PROPISI POVEZANI S PODRIJETLOM PROIZVODA

(157) Opći sud poništio je odluku Komisije NN34A/2000 s obrazloženjem da postoji nepodudaranje sa Zakonom o agenciji AMA iz 1992. U njezinu stavku 21.a koji se odnosi na svrhu doprinosa upućivalo se na nacionalne proizvode. Drugim riječima, u točki 1. spominje se cilj „promicanja i jamčenja prodaje nacionalnih poljoprivrednih i šumarskih proizvoda i ostalih izvedenih proizvoda” (67). U točki 2. spominje se „promicanje drugih mjera povezanih sa stavljanjem na tržište (posebno opskrba usluga i s njima povezani troškovi zaposlenika)”.

(158) Opći sud izjavio je da se zbog ograničenja na nacionalne proizvode iz stavka 21.a točke 1. Zakona o agenciji AMA iz 1992. dovodi u pitanje spojivost predmetne potpore zbog čega je Komisija trebala pokrenuti formalni istražni postupak (68).

(159) Stoga je potrebno detaljno analizirati pitanje nacionalnog podrijetla proizvoda.

(160) Tužitelji su tvrdili da su oznake i subvencionirane mjere dostupne samo austrijskim proizvođačima. Tvrdili su u tom pogledu da bi u skladu s člankom 21.a stavkom 1. Zakona o agenciji AMA iz 1992. od subvencioniranih mjera oglašavanja imali koristi samo austrijski proizvodi.

(161) U tom pogledu austrijska nadležna tijela pojasnila su dopisom od 19. prosinca 2002. da su oznake kvalitete i ekološke oznake agencije AMA bile dostupne za sve proizvode neovisno o njihovom podrijetlu. Dopisom od 5. ožujka 2004. austrijska nadležna tijela proslijedila su nove interne propise koje je izdala agencija AMA Marketing i odobrilo austrijsko Savezno ministarstvo poljoprivrede, šumarstva, zaštite okoliša i hidroloških resursa (BMLFUW), a koji se primjenjuju na dodjeljivanje tih oznaka. U skladu s tim propisima oznake bi se mogle dodijeliti svim proizvodima koji zadovoljavaju zahtjeve kvalitete neovisno o tome potječu li iz Austrije ili iz drugih država članica. Nadalje, austrijska nadležna tijela obvezala su se prilagoditi Zakon o agenciji AMA iz 1992., koji je izmijenjen zakonom koji je stupio na snagu u srpnju 2007. Od tog datuma u stavku 21.a točki 1. Zakona o agenciji AMA više se ne upućuje na „nacionalne proizvode” (69).

(162) Prema tome, iako u razdoblju nakon 30. lipnja 2007. nije bilo posebnih problema u povezanih s podrijetlom proizvoda i korisnicima tih oznaka ili mjera, potrebna je detaljnija analiza za razdoblje prije tog datuma. Zbog posebnosti različitih mjera obuhvaćenih ovim programom i različite važnosti u pogledu upućivanja na nacionalno podrijetlo, nužna je zasebna analiza za svaku mjeru.

(163) U pogledu oznake kvalitete, od siječnja 2000. norme za provedbu Zakona o agenciji AMA(Regulativ zur Verwendung des AMA-Gütesiegels für Lebensmittel) nisu sadržavale uputu na nacionalne proizvode već su njima bili pokriveni svi proizvodi bez obzira na njihovo podrijetlo. U članku 23. o deklaraciji o podrijetlu izričito se spominje regija (npr. Tirol ili Bavarska) ili država (npr. Austrija, Francuska) kao mjesto podrijetla proizvoda, što znači da se mjestom podrijetla proizvoda može imenovati bilo koja regija/država. Tvrdnja da je oznaka kvalitete bila dostupna samo za nacionalne (tj. austrijske) proizvode mora se odbaciti za razdoblje nakon tog datuma.

(164) Nadalje, sve odredbe o podrijetlu proizvoda sadržavaju sljedeću definiciju „domaćeg/nacionalnog”(heimisch): „U ovim se smjernicama izraz „domaći/nacionalan“ odnosi na regiju navedenu kao mjesto podrijetla proizvoda” („Wird in diesen Richtlinien der Begriff „heimisch“ verwendet, ist darunter die im Herkunftsanteil des Zeichens angeführte Region zu verstehen.”) (70) To znači da se upućivanje na izraz „nacionalni proizvodi” koji se upotrebljava u provedbenim aktima ne odnosi samo na austrijske proizvode već se kao podrijetlo može upotrijebiti bilo koja regija.

(165) Ekološka oznaka ne odnosi se sama po sebi na posebne zahtjeve kvalitete proizvoda. Oznake u okviru programa upućivale su na BIO kao glavnu poruku i bile su dostupne svim proizvodima, neovisno o podrijetlu. Potonje se moglo spominjati samo kao dodatna poruka.

(166) U pogledu potpore za kvalitetu proizvoda, potpora se dodjeljivala za razvoj sustava za osiguranje kvalitete, kontrole kvalitete i kontrola za ekološke proizvode (uvodna izjava 98.). Takve mjere same po sebi nisu ograničene na proizvode određenog nacionalnog podrijetla.

(167) Potporom za opće oglašavanje ne dovodi se u pitanje podrijetlo tih proizvoda poput kampanja u kojima se proizvodi oglašavaju ili se na njih upućuje općenito, bez upućivanja na podrijetlo.

8.2. VAŽEĆI PROPISI

(168) U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a potpore za poticanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja mogu se smatrati spojivima sa zajedničkim tržištem ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

(169) U skladu s Obavijesti Komisije o utvrđivanju propisa koji se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (71), nezakonita potpora u smislu članka 1. točke (f) Uredbe (EZ) br. 659/1999 ocjenjuje se u skladu s propisima važećima u trenutku odobravanja potpore.

(170) Od 1. siječnja 2000. do 31. prosinca 2006. primjenjivale su se Smjernice za razdoblje 2000. – 2006. Od 1. siječnja 2007. primjenjivale su se Smjernice Zajednice za državne potpore u sektoru poljoprivrede i šumarstva razdoblje 2007. – 2013. (72) (dalje u tekstu: Smjernice za razdoblje 2007. – 2013.) u skladu s njihovom točkom 194.

(171) U tom pogledu treba napomenuti da su u skladu s točkom 196. Smjernica za razdoblje 2007. – 2013. države članice morale tijekom prijelaznog razdoblja do 31. prosinca 2007. uskladiti postojeće programe potpora s odredbama Smjernica. Definicija postojeće potpore propisana je u članku 1. točki (b) Uredbe (EZ) br. 659/1999. U skladu s člankom 1. točkom (b) podtočkom ii., koja se primjenjuje na ovaj slučaj, postojeća potpora znači dodijeljena potpora, odnosno, mjere potpore i pojedinačna potpora koje su odobrili Komisija ili Vijeće.

(172) Komisija je zaista odobrila mjeru potpore NN 34A/2000 30. lipnja 2004. Međutim u rujnu 2004. tužitelji su osporili odluku pred Prvostupanjskim sudom (sada Opći sud) koji je poništio odluku Komisije presudom od 18. studenoga 2009. Austrija je uložila žalbu na tu presudu te je Sud odbacio žalbu i potvrdio presudu Prvostupanjskog suda 27. listopada 2011.

(173) Austrijska nadležna tijela tvrde da je predmetna potpora činila postojeću potporu i da se morala ocjenjivati u skladu s novim Smjernicama za razdoblje 2007. – 2013. tek od 1. siječnja 2008. U svom podnesku od 14. rujna 2012. Austrija spominje i načelo legitimnih očekivanja te tvrdi da je odluka Komisije poništena tek 2011.

(174) U skladu sa sudskom praksom (73) o legitimnim očekivanjima „ako je pokrenut postupak za poništenje, primatelj nema pravo biti uvjeren dok sud Zajednice ne donese konačnu odluku”. Stoga se u predmetnom slučaju nije moguće pozvati na legitimna očekivanja.

(175) Zbog toga se program potpora NN 34A/2000 nije mogao opisati kao postojeća potpora na temelju odluke Komisije od 30. lipnja 2004. i stoga se ne primjenjuje prijelazno razdoblje iz točke 196. Smjernica za razdoblje 2007. – 2013. Program potpora trebao je biti usklađen sa Smjernicama za razdoblje 2007. – 2013. od 1. siječnja 2007.

8.3. POTPORA ZA MJERE OGLAŠAVANJA

(176) U pogledu mjera oglašavanja, spojivost potpore dodijeljene u razdoblju od 1. siječnja 1995. do 31. prosinca 2001. mora se ocijeniti u svjetlu komunikacije Komisije o sudjelovanju države u promicanju poljoprivrednih i ribarstvenih proizvoda (74) (dalje u tekstu: Komunikacija iz 1986.) i Okvira za nacionalne potpore za oglašavanje poljoprivrednih i određenih proizvoda koji nisu navedeni u Prilogu II. Ugovoru o EEZ-u, osim proizvoda ribarstva (75) (dalje u tekstu: Okvir za oglašavanje iz 1987.).

(177) Potporu dodijeljenu od 1. siječnja 2002. treba ocjenjivati u svjetlu Smjernica Zajednice za oglašavanje proizvoda navedenih u Prilogu I. Ugovoru o EZ-u i nekih proizvoda koji nisu navedeni u Prilogu I. (dalje u tekstu: „Smjernice za oglašavanje iz 2001.”) (76).

(178) Pri ocjenjivanju potpore za oglašavanje poljoprivrednih proizvoda dodijeljenu nakon 1. siječnja 2007. Komisija primjenjuje odjeljak VI.D Smjernica za razdoblje 2007. – 2013.

8.3.1. OPSEG OGLAŠAVANJA

(179) Okvir za oglašavanje iz 1987. primjenjuje se na oglašavanje koje se definira kao bilo koja operacija u kojoj se upotrebljavaju mediji (poput tiska, radija, televizije ili postera) za poticanje potrošača da kupe određenih proizvod. Njime nisu obuhvaćene promidžbene djelatnosti u širem smislu, poput širenja znanstvenih spoznaja općoj javnosti, organizacije sajmova i izložaba, sudjelovanja na tim sajmovima i izložbama i sličnih aktivnosti odnosa a javnošću, uključujući ankete i istraživanje tržišta (77).

(180) Područje primjene Smjernica za oglašavanje iz 2001. u načelu je isto kao područje primjene prethodno opisanog Okvira za oglašavanje iz 1987., međutim uz neke razlike. Prva znatna promjena odnosi se na činjenicu da su gospodarski subjekti dodani kao mogući primatelji oglašavanja (78). Druga promjena odnosi se na činjenicu da je definicija oglašavanja proširena kako bi obuhvaćala sve aktivnosti oglašavanja (poput distribucije materijala u tu svrhu) usmjerene na potrošače na prodajnome mjestu (79).

(181) Područje primjene odjeljka IV.D Smjernica za razdoblje 2007. – 2013. istovjetno je području primjene Smjernica za oglašavanje iz 2001. (80).

(182) Okvir za oglašavanje iz 1987. i Smjernice za oglašavanje iz 2001. primjenjuju se na aktivnosti oglašavanja, ali ne i na aktivnosti promidžbe. Potpora za potonju kategoriju razvrstana je kao tehnička potpora na koju se primjenjuju posebni propisi.

(183) U ovom slučaju potpora je dodijeljena za promidžbene kampanje uporabom različitih medija i drugih sredstava za objavu. Promidžbene kampanje odnosile su se na sljedeće: — ekološke oznake i oznake kvalitete, — generičke proizvode i — oglašavanje izvan Austrije.

(184) Na temelju podataka koje su dostavila austrijska nadležna tijela može se zaključiti da je cilj mjera potaknuti potrošače na kupnju relevantnog proizvoda (uvodne izjave 75. i 94.). Prema tome, navedene mjere obuhvaćene su oglašavanjem i moraju se analizirati u svjetlu primjenjivih propisa.

8.3.2. POTPORA ZA OGLAŠAVANJE U RAZDOBLJU OD 1. SIJEČNJA 1995. DO 31. PROSINCA 2001.

Uvjeti za spojivost

(185) Spojivost potpore dodijeljene prije 1. siječnja 2002. mora se ocjenjivati u svjetlu Komunikacije iz 1986. i Okvira za oglašavanje iz 1987. (uvodna izjava 176.).

Opći uvjeti

(186) Točkom 2.2. Okvira za oglašavanje iz 1987. zabranjuje se potpora za oglašavanje povezana s određenim poduzećima.

(187) U točki br. 3 predviđen je uvjet da bi se oglašavanje trebalo odnositi na najmanje jednu od sljedećih kategorija (pozitivni kriteriji): — višak poljoprivrednih proizvoda, — novi proizvodi ili zamjenski proizvodi koji još nemaju višak, — razvoj određenih regija — razvoj malih i srednjih poduzeća ili — oglašavanje visokokvalitetnih proizvoda i zdrave hrane.

(188) Naposljetku, u skladu s točkom 4. Okvira za oglašavanje iz 1987. potpora za oglašavanje dodijeljena u okviru tog okvira ne smije prekoračivati iznos koji je sam sektor izdvojio za predmetnu promidžbenu kampanju, što znači da se najveći intenzitet potpore od 100 % može odobriti samo ako se potporom pridonijelo pokrivanju najmanje 50 % troškova, s pomoću dobrovoljnih doprinosa ili prikupljanjem parafiskalnih pristojbi ili obveznih doprinosa. Stoga je dopušten najveći intenzitet potpore od 100 %.

Povreda članka 30. EEZ-a.

(189) U točki 2. Komunikacije iz 1986. i točki 2.1.Okvira za oglašavanje iz 1987. (81) ističe se činjenica da se potpora za oglašavanje ne može smatrati spojivom sa zajedničkim tržištem ako se promidžbenim materijalom krši članak 30. Ugovora o EEZ-u (sada članak 34. UFEU-a).

(190) U skladu s točkom 2.1. Komunikacije iz 1986., članak 34. UFEU-a ne krši se općim promidžbenim kampanjama u kojima se ne upućuje na podrijetlo proizvoda, kampanjama za promicanje izvoza organiziranima u drugim državama članicama te kampanjama na domaćem tržištu kojima se promiču određena svojstva ili vrste proizvoda i u kojima se ne upućuje posebno na nacionalno podrijetlo proizvoda osim ono koje je očito iz upućivanja na kvalitete ili vrste ili na uobičajeno označavanje proizvoda.

(191) S druge strane, u skladu s točkom 2.2. Komunikacije iz 1986., sljedećim kampanjama jasno se krši članak 30. EEZ-a (sada članak 34. UFEU-a): promidžbenim kampanjama kojima se savjetuju potrošači da kupuju nacionalne proizvode samo zbog njihova nacionalnog podrijetla ili promidžbenim kampanjama čija je svrha odbiti potrošače od kupnje proizvoda iz drugih država članica ili kritiziranje tih proizvoda u očima potrošača (negativna promidžba).

(192) Nadalje, u točki 2.3. Komunikacije iz 1986. predviđeno je da promidžbene kampanje na domaćem tržištu države članice zbog upućivanja na nacionalno podrijetlo proizvoda i osim ako se budu poštovala ograničenja, mogu podlijegati prigovoru iz članka 30. Ugovora o EEZ-u (sada članak 34. UFEU-a).

(193) U skladu s točkom 2.3.1. Komunikacije iz 1986. promidžbene kampanje kojima se ističu vrste ili kvalitete proizvoda koji se proizvode u državi članci nisu u praksi ograničene na nacionalne ili regionalne specijalitete i često upućuju na određena svojstva proizvoda proizvedenih u državi članici i na nacionalno podrijetlo proizvoda iako su ti proizvodi i njihove kvalitete slični proizvodima proizvedenima drugdje. Ako se u takvim promidžbenim kampanjama stavlja neopravdani naglasak na nacionalno podrijetlo, postoji veliki rizik od kršenja članka 30. Ugovora o EEZ-u (sada članak 34. UFEU-a).

(194) U Komunikaciji iz 1986. stoga se traži od država članica da posebno osiguraju strogo poštovanje sljedećih smjernica: — moguće je označavanje države proizvodnje riječju ili simbolom pod uvjetom da postoji razumna ravnoteža između upućivanja na svojstva i vrste proizvoda, s jedne strane, te na nacionalno podrijetlo, s druge strane. — Upućivanja na nacionalno podrijetlo trebala bi biti sporedna glavnoj poruci koja se prenosi potrošačima u kampanji i ne bi trebala činiti glavni razlog zbog kojeg se potrošačima savjetuje kupnja proizvoda. — Svojstva proizvoda koja je bilo dopušteno spomenuti uključivala su okus, aromu, svježinu, zrelost, vrijednost za novac, hranjivu vrijednost, dostupne vrste, korisnost (recepti itd.). S druge strane, treba izbjegavati superlative poput „najbolji”, „najukusniji”, „najljepši” i izraze poput „pravi proizvod” ili promidžbene kampanje u kojima se, zbog spominjanja nacionalnog podrijetla, proizvod koji se promovira uspoređuje s proizvodima iz drugih država članica. Na sustav kvalitete trebalo bi se upućivati ako je proizvod bio podvrgnut stvarnom i objektivnom sustavu kontrole njegovih svojstava.

Ocjena

(195) U pravnom mišljenju priloženom podnesku s podacima od 25. veljače 2015. austrijska nadležna tijela tvrde da se kršenje članka 30. Ugovora o EEZ-u (sada članak 34. UFEU-a) mora ocjenjivati u „povijesnoj perspektivi” i da se u razdoblju 1995. – 2002. niti u jednom sudskom predmetu nije smatralo da se tekstom ili grafičkom porukom oznake krši članak 30. Ugovora o EEZ-u. Komisija smatra da je to pogrešan argument. Kako je prethodno prikazano, Komunikacija iz 1986. (82) i Okvir za oglašavanje iz 1987. sadržavali su izričite i detaljne smjernice za države članice o tome kako oblikovati mjere kako bi izbjegli kršenje članka 30. Ugovora o EEZ-u.

(196) Na temelju podataka koje su bile dostupne Komisiji za razdoblje prije 2002., nije bilo moguće ocijeniti spojivost mjera oglašavanja s navedenim propisima u trenutku donošenja odluke o pokretanju postupka. Stoga su austrijska nadležna tijela pozvana da dostave potrebne podatke u pogledu navedenih uvjeta.

(197) U odgovoru koji su dostavila austrijska nadležna tijela 14. rujna 2012. nije bilo dovoljno podataka za ocjenu spojivosti (austrijska nadležna tijela upućivala su na godišnja izvješća za razdoblja od 1995. do 2001.). Stoga je 19. veljače 2014. poslan dodatni zahtjev za informacije o tim točkama, a Austrija je odgovorila 5. svibnja 2014.

(198) Austrijska nadležna tijela izjavila su u svom odgovoru da se promidžbene kampanje odnose na višak poljoprivrednih proizvoda i/ili na oglašavanje visokokvalitetnih proizvoda. Stoga su ispunjeni pozitivni kriteriji utvrđeni u točki 3. Okvira za oglašavanje iz 1987.

(199) Prema podacima koje su dostavila austrijska nadležna tijela, u oglasu se nisu spominjala određena poduzeća.

(200) Kada je riječ o najvećem intenzitetu potpore, pristojbe iz sektora činile su više od 50 % količine potpore (vidjeti isto uvodne izjave 43. i 56). Stoga je ispunjen kriterij iz točke 4. Okvira za oglašavanje iz 1987. u pogledu intenziteta potpore.

(201) U odluci o pokretanju postupaka Komisija je izrazila sumnje u pogledu mogućeg kršenja članka 30. Ugovora o EEZ-u (sada članak 34. UFEU-a). Prema prethodnom stajalištu Komisije činilo se da upućivanje na nacionalno podrijetlo u oznaci kvalitete nije sporedno (vidjeti uvodnu izjavu 65.). Nadalje, Komisija je primijetila da u brojnim oglasnim materijalima upućivanje na podrijetlo proizvoda nije bilo ograničeno na oznaku kvalitete već se javljalo i drugdje u oglasu (vidjeti uvodnu izjavu 83.).

(202) Stoga se u odluci o pokretanju postupka od austrijskih nadležnih tijela tražilo da opišu izgled oznaka kvalitete i ekoloških oznaka u razdoblju od 1995. – 2001. i dostave reprezentativne uzorke promidžbenog materijala u kojima su se te oznake upotrebljavale.

(203) Austrijska nadležna tijela odgovorila su 14. rujna 2012. da je taj podatak već naveden u godišnjim izvješćima o državnoj potpori dodijeljenoj za godine od 1995. do 2004. Komisija je dopisom od 19. veljače 2014. odgovorila da ti podaci nisu bili dovoljni za analizu usporedivosti i tražila je detaljni opis (tj. dokumente s prijavom) na temelju primjenjivih propisa o vremenu mjere. Ta je ocjena dostavljena zajedno s odgovorom od 5. svibnja 2014.

(204) Posebni kriteriji spojivosti za različite vrste oglašavanja analiziraju se u nastavku.

Potpora za opće oglašavanje

(205) U pogledu upućivanja na određena poduzeća u nekim promidžbenim kampanjama (uvodna izjava 90.), Komisija napominje da je u skladu s točkom 2.2. Okvira za oglašavanje iz 1987., zabranjena potpora za oglašavanje povezana s određenim poduzećima.

(206) Austrijska nadležna tijela tvrdila su u svom podnesku od 14. rujna 2012. da su spomenuta poduzeća pridonijela troškovima kampanje (Druck und Werbeeinschaltung). No, takve kampanje u kojima s upućuje na pojedina poduzeća ne mogu se odobriti u skladu s propisima o državnim potporama (točka 2.2. Okvira za oglašavanje iz 1987.). Ta se procjena ne mijenja zbog činjenice da su poduzeća dijelom pridonijela troškovima povezanima s kampanjom.

(207) Na temelju dostupnih podataka čini se da se u nekim općim promidžbenim kampanjama izričito upućuje na podrijetlo proizvoda (tj. Austrija) (vidjeti primjene navedene u uvodnim izjavama 84. i 90.).

(208) Mjere stoga nisu bile u skladu s točkama 2.1 (83), 2.2. Okvira za oglašavanje iz 1987. i njima se kršio članak 30. Ugovora o EEZ-u (sada članak 34. UFEU-a). Komisija stoga smatra da potpora za mjere oglašavanja u razdoblju od 1. siječnja 1995. do 31. prosinca 1999. u pogledu podrijetla proizvoda ili određenih trgovačkih društava nije spojiva sa zajedničkim tržištem (84).

(209) U razdoblju od 1. siječnja 2000. do 31. prosinca 2001. promidžbene kampanje odnosile su se samo na određena svojstva ili vrste proizvoda bez posebnog upućivanja na njihovo nacionalno podrijetlo.

(210) Stoga se kampanjama u tom kasnijem razdoblju nije kršio članak 30. Ugovora iz EEZ-a te su one bile u skladu s Okvirom za oglašavanje iz 1987. Komisija ih stoga smatra spojivima s unutarnjim tržištem.

Potpora za oznaku kvalitete

(211) U svojem odgovoru od 14. rujna 2012. austrijska nadležna tijela izjavila su da su se za oznaku kvalitete upotrebljavale jednake oznake kao one dodijeljene odlukom Komisije u predmetu N 589/2008. Stoga su austrijska nadležna tijela zaključila da je upućivanje na nacionalno podrijetlo imalo sporednu ulogu.

(212) Komisija se ne slaže s primjedbama austrijskih nadležnih tijela. Kako je prethodno navedeno (uvodna izjava 65.), za oznaku kvalitete u razdoblju 1995. – 1999. upotrebljavao se drugi logotip. U tom logotipu upućivanje na podrijetlo nije sporedno poruci o kvaliteti na logotipu. U vizualnoj poruci (austrijska zastava) i tekstu kao glavna poruka ističe se Austrija.

(213) Stoga nije ispunjen zahtjev iz točke 2.3.1. Komunikacije iz 1986. u skladu s kojim bi upućivanja na nacionalno podrijetlo trebala bi biti sporedna glavnoj poruci koja se prenosi potrošačima u kampanji i ne bi trebala činiti glavni razlog zbog kojeg se potrošačima savjetuje kupnja proizvoda. Komisija stoga smatra da potpora za oznaku kvalitete za razdoblje od 1. siječnja 1995. do 31. prosinca 1999. nije spojiva sa zajedničkim tržištem.

(214) U odnosu na razdoblje od 1. siječnja 2000. do 31. prosinca 2001. Komisija smatra da su novi logotipi, koji su bili jednaki onima ocijenjenima u odluci Komisije u predmetu N 589/2008, u skladu s uvjetima iz Okvira za oglašavanje iz 1987. i stoga smatra da je povezana potpora spojiva s unutarnjim tržištem.

Potpora za ekološku oznaku

(215) U mjerama oglašavanja za ekološku oznaku, kako je prethodno prikazano u uvodnoj izjavi 65., upotrebljavali su se isti logotipi kao u razdoblju nakon 2002.

(216) Budući da se u ovoj vrsti oglašavanja upućuje na vrste ili svojstva proizvoda proizvedenih u državi članici, one su obuhvaćene točkom 2.3.1. Komunikacije iz 1986. u kojoj je propisano da se ne smije stavljati neprimjereni naglasak na nacionalno podrijetlo proizvoda.

(217) U jednoj od dvije verzije logotipa nije se upućivalo na podrijetlo proizvoda. U drugoj se navodilo podrijetlo proizvoda kao sekundarna poruka. Prva nije predstavljala problem u pogledu mogućeg kršenja članka 30. Ugovora o EEZ-u (sada članak 34. UFEU-a). U pogledu potonje ispunjeni su uvjeti iz točke 2.3.1. Komunikacije iz 1986. iz sljedećeg razloga: — U logotipu je postojala razumna ravnoteža između upućivanja na svojstva proizvoda (tj. ekološko podrijetlo) s jedne strane i navođenja zemlje proizvodnje riječju ili simbolom, s druge strane. — Upućivanje na nacionalno podrijetlo bilo je sporedno glavnoj poruci koja se prenosi potrošačima u kampanji i nije bilo glavni razlog zbog kojeg se potrošačima savjetuje kupnja proizvoda. — U opisu proizvoda navodila su se objektivna svojstva proizvoda i nije bilo superlativa kojima bi se proizvod uspoređivao s proizvodima iz drugih država članica. — Na sustav kvalitete trebalo upućivalo se ako je proizvod bio podvrgnut stvarnom i objektivnom sustavu kontrole njegovih svojstava.

(218) Prema tome, potpora za oglašavanje za ekološki logotip za razdoblje od 1. siječnja 1995. do 31. prosinca 2001. bila je u skladu s uvjetima iz Komunikacije iz 1986. Komisija stoga potporu smatra spojivom sa zajedničkim tržištem.

Oglašavanje izvan Austrije

(219) U promidžbenim kampanjama organiziranima izvan Austrije nije se posebno upućivalo na nacionalno podrijetlo proizvoda osim onoga što bi se može zaključiti iz upućivanja na predmetna svojstva ili vrste ili iz uobičajenog označavanja proizvoda. Te su kampanje stoga bile u skladu s točkom 2.1. Komunikacije iz 1986. i njima se nije kršio članak 30. Ugovora o EEZ-u (sada članak 34. UFEU-a).

(220) Stoga je potpora za oglašavanje izvan Austrije razdoblje od 1. siječnja 1995. do 31. prosinca 2001. bila u skladu s uvjetima iz Komunikacije iz 1986. Komisija stoga potporu smatra spojivom sa zajedničkim tržištem.

8.3.3. POTPORA ZA OGLAŠAVANJE U RAZDOBLJU OD 1. SIJEČNJA 2002. DO 31. PROSINCA 2006.: OZNAKE KVALITETE I EKOLOŠKE OZNAKE

(221) Potpora za oglašavanje u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006. morala je biti u skladu s uvjetima utvrđenima u Smjernicama za razdoblje od 2000. – 2006. U skladu s točkom 18. Smjernica za razdoblje 2000. – 2006. mjere za promidžbu i oglašavanje poljoprivrednih proizvoda morale su se ocjenjivati u skladu s Okvirom za oglašavanje iz 1987.

(222) Od 1. siječnja 2002. na dalje primjenjivale su se Smjernice za oglašavanje iz 2001. i one su zamijenile Komunikaciju iz 1986. i Okvir za oglašavanje iz 1987. (točke 69., 75. Smjernica za oglašavanje iz 2001.). Komisija će stoga utemeljiti svoju ocjenu za razdoblje od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006. na Smjernicama za oglašavanje iz 2001.

(223) U skladu s točkom 12. Smjernica za oglašavanje iz 2001., da bi bila spojiva s unutarnjim tržištem, potpora dodijeljena za oglašavanje poljoprivrednih i ostalih proizvoda ne bi smjela utjecati na trgovinu u mjeri koja je u suprotnosti sa zajedničkim interesom (negativni kriteriji) i njome bi se trebao olakšavati razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja (pozitivni kriteriji).

Negativni kriteriji

(224) U točki 18. Smjernica za oglašavanje iz 2001. propisano je da se potpora ne može odobriti za promidžbene kampanje kojima se krši članak 28. Ugovora o EZ-u (sada članak 34. UFEU-a) kojim se zabranjuju količinska ograničenja uvoza i sve mjere s istovjetnim učinkom među državama članicama.

(225) Potpora se ne može odobravati za oglašavanje koje se izravno odnosi na proizvode jednog ili više poduzeća. Ako se obavljanje aktivnosti oglašavanja koje se financiraju javnim sredstvima povjeri privatnim poduzećima, takva poduzeća treba odabrati na temelju tržišnih načela (točke 29. i 30. Smjernica za oglašavanje iz 2001.).

(226) Nadalje, kampanje nisu smjele biti u suprotnosti sa sekundarnim zakonodavstvom zajednice, a posebno su morale biti u skladu s odredbama Direktive 2000/13/EZ (točke 25. do 28. Smjernica za oglašavanje iz 2001.).

Pozitivni kriteriji

(227) U točkama 31. i 32. Smjernica za oglašavanje iz 2001. navedeno je da se oglašavanje, da bi zadovoljilo uvjete za odstupanje iz članka 83. stavka 3. točke (c) Ugovora o EZ-u (sada članak 107. stavak 3. točka (c) UFEU-a), mora odnositi na višak proizvoda ili nedovoljno iskorištene vrste, nove proizvode ili zamjenske proizvode koji još nemaju viška, visokokvalitetne proizvode, razvoj određenih regija ili razvoj MSP-ova.

(228) U poglavlju 4. Smjernica za oglašavanje iz 2001. detaljno je opisana primjena prethodno navedenih pozitivnih kriterija na posebne vrste oglašavanja, odnosno na potporu za oglašavanje ako je podrijetlo dio poruke (odjeljak 4.1.) i na potporu za oglašavanje kvalitetnih proizvoda (odjeljak 4.2.).

Oglašavanje u kojem je podrijetlo dio poruke

(229) U skladu s točkom 23. Smjernica za oglašavanje iz 2001. moguće je označavanje države proizvodnje riječju ili simbolom pod uvjetom da postoji razumna ravnoteža između upućivanja na svojstva i vrste proizvoda, s jedne strane, i na nacionalno podrijetlo, s druge strane. Upućivanje na nacionalno podrijetlo moralo je biti sporedno glavnoj poruci koja se prenosi potrošačima u kampanji i nije bilo glavni razlog zbog kojeg se potrošačima savjetovala kupnja proizvoda. Smatralo se da se oglašavanjem u kojem se spominje (regionalno) podrijetlo proizvoda kao sporedna poruka ne krši članak 28. Ugovora o EZ-u (sada članak 34. UFEU-a). Kako bi mogla ocijeniti je li podrijetlo zaista sporedna poruka, Komisija bi uzela u obzir opću važnost teksta i/ili simbola, uključujući slike i opći izgled, koji upućuju na podrijetlo i važnost teksta i/ili simbola koji upućuje na jedinstvenu prodajnu značajku oglasa, odnosno dio oglasne poruke koja nije usmjerena na podrijetlo (točke 40. i 41. Smjernica za oglašavanje iz 2001.).

Oglašavanje kvalitetnih proizvoda

(230) Ako je potpora dodijeljena za proizvode koji zadovoljavaju određene zahtjeve kvalitete, ona je morala biti otvorena za sve proizvode proizvedene u Zajednici bez obzira na njihovo podrijetlo. Od država članica zahtijevalo se da priznaju rezultate usporedivih kontrola izvršenih u drugim državama članicama (točka 49. Smjernica za oglašavanje iz 2001.).

Posebno oglašavanje proizvoda iz ekološkog uzgoja

(231) U skladu s točkom 55. Smjernica za oglašavanje iz 2001., potpora bi mogla biti odobrena samo kada proizvodi koji nose oznake kojima se upućuje na metode iz ekološkog uzgoja ispunjuju zahtjeve iz Uredbe (EEZ) br. 2092/91. Na sve proizvođače i prerađivače proizvoda iz ekološkog uzgoja morao se primjenjivati sustav kontrola propisan u Uredbi.

Ocjena

(232) Nakon primjene navedenih odredbi na mjere oglašavanja za oznake kvalitete i ekološke oznake u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006. Komisija je došla do sljedećih zaključaka:

(233) Oznaka kvalitete i jedna od dvije verzije ekološke oznake (vidjeti uvodnu izjavu 64.) sadržavale su upućivanje na podrijetlo proizvoda, ali može se smatrati da je ova poruka sporedna glavnoj poruci o (ekološkoj) kvaliteti proizvoda. Upućivanje na podrijetlo proizvoda bilo je sporedno u grafičkoj poruci (pozadina) i u tekstu logotipa.

(234) U pogledu dizajna oznaka Komisija primjećuje da je središnje mjesto na oznakama imalo polje u kojem je prevladavao tekst „AMA Gütesiegel” ili „BIO”, a podrijetlo proizvoda bilo je navedeno znatno manjim slovima. Bočna polja sadržavala su nacionalne boje (npr. crvena i bijela za Austriju) bez dodatnih simbola zemlje proizvodnje. Središnje polje ne samo da je vizualno prevladavalo na oznakama već je i pokrivalo otprilike 65 % ukupne širine oznake (vidjeti uvodnu izjavu 64.). Austrijska nadležna tijela dalje su navela da je u svim oglasima koji se odnose na obje oznake kvaliteta proizvoda bila glavna poruka, a podrijetlo proizvoda, kada se spominjalo, bilo je samo sekundarna poruka (vidjeti uvodnu izjavu 79.).

(235) Austrijska nadležna tijela tvrde da je ekološka oznaka bila dodijeljena samo ekološkim proizvodima koji su zadovoljavali kriterije iz Uredbe (EEZ) br. 2092/91 (vidjeti uvodnu izjavu 69.).

(236) Austrijska nadležna tijela dala su jamstva da je subvencionirano oglašavanje bilo u skladu s odredbama Direktive 2000/13/EZ (vidjeti uvodnu izjavu 68.).

(237) Oglašavanje se nije odnosilo na proizvode jednog određenog poduzeća ili više njih. Austrijska nadležna tijela navela su da su se na prodajnom mjestu oglašavala poduzeća ili proizvodi bez imena i da vlasnik prodajnog mjesta nije imao koristi od potpore (vidjeti uvodnu izjavu 78.).

(238) Austrijska nadležna tijela navela su da su sve aktivnosti oglašavanja koje je financirala agencija AMA Marketing obavljala privatna poduzeća odabrana na temelju javnog natječaja (vidjeti uvodnu izjavu 52.).

(239) Nadalje, prema austrijskim nadležnim tijelima, oznaka kvalitete upotrebljavala se za sve proizvode proizvedene u Uniji ako ispunjuju posebne zahtjeve za uporabu oznake. Ti posebni zahtjevi odnose se ili na kvalitetu proizvoda ili su bili ograničeni na osiguravanje navedenog zemljopisnog podrijetla proizvoda. U svakom slučaju mogli bi se ispuniti posebni zahtjevi neovisno o zemljopisnom podrijetlu proizvoda (vidjeti uvodnu izjavu 161.).

(240) Komisija je istaknula u odluci o pokretanju postupka da nije imala podatke o pitanju jesu li priznate jednakovrijedne kontrole provedene u drugim državama članicama. U svom podnesku od 14. rujna 2012. austrijska nadležna tijela potvrdila su da su takve kontrole bile priznate i dostavila su dokaze za to.

(241) Iako su austrijska nadležna tijela potvrdila da su od 2002. oznake kvalitete i ekološke oznake bile dostupne svim proizvodima neovisno o podrijetlu, Komisija je u odluci o pokretanju postupka izrazila zabrinutost jer je upućivanje na nacionalne proizvode u glavnoj pravnoj osnovi za mjere, Zakonu o agenciji AMA, ukinuto tek 2007. (vidjeti uvodnu izjavu 161.).

(242) Austrijska nadležna tijela navela su u svojim podnescima nove interne propise u skladu s kojima su oznake bile dostupne svim proizvodima te podatke kojima se potvrđuje da je nakon 2001. određeni broj proizvoda podrijetlom izvan Austrije dobio oznake. Još jednom su potvrdili da su se od 2002. propisi primjenjivali na sve proizvode neovisno o njihovom podrijetlu.

(243) U odluci o pokretanju postupka Komisija je napomenula da nije jasno jesu li se novi interni propisi agencije AMA počeli primjenjivati već od 26. rujna 2002. ili je postojalo prijelazno razdoblje nakon 26. rujna 2002. tijekom kojeg se potpora i dalje dodjeljivala u skladu sa starim propisima. Austrijska nadležna tijela izjavila su u svojem podnesku od 14. rujna 2012. da nije bilo prijelaznog razdoblja.

(244) Komisija je u uvodnoj izjavi 175. odluke o pokretanju postupka izjavila da nije imala dovoljno podataka da može ocijeniti primjenjuju li se propisi od državnim potporama na sufinanciranje mjere promidžbe ekološke oznake navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi 80. U tu se svrhu od austrijskih nadležnih tijela zatražilo da dostave više podataka o odobrenju državne potpore za mjere te o trajanju programskog razdoblja. U svojem podnesku od 14. rujna 2012. austrijska nadležna tijela navela su da su mjere potpore za ekološku oznaku bile dio austrijskog sufinanciranog programa za informiranje i promidžbu ekoloških proizvoda.

(245) U svojem odgovoru od 14. rujna 2012. austrijska nadležna tijela izjavila su i sljedeće: U razdoblju od 2002. – 2008. (20. rujna 2002. – 15. rujna 2005.) provodio se sufinancirani program za informiranje i promidžbu ekoloških proizvoda. Taj je program odobren Odlukom Komisije C (2002.) 3116 od 22. kolovoza 2002. (85). Nadalje, Odlukom Komisije C (2007.) 3299 od 10. srpnja 2007. odobren je dodatni trogodišnji program za ekološku oznaku (1. listopada 2007. – 30. rujna 2010.) (86).

(246) Iz prethodno navedenih razloga potpora za mjere oglašavanja provedene u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006. bila je u skladu sa Smjernicama za oglašavanje iz 2001. i stoga i sa Smjernicama za razdoblje 2000. – 2006. Komisija stoga smatra da je ta potpora spojiva sa zajedničkim tržištem.

8.3.4. PROMIDŽBENE KAMPANJE IZVAN AUSTRIJE I OPĆE OGLAŠAVANJE U AUSTRIJI, 2002. – 2004. (87)

(247) Promidžbene kampanje mogle bi se odobriti ako ih je izravno ili neizravno organizirala jedna država članica na tržištu druge države članice ili na domaćem tržištu države članice koja pruža potporu i ako se njima proizvod oglašava općenito, bez ikakva upućivanja na njegovo nacionalno podrijetlo (točka 19. podtočke (a) i (b) Smjernica za oglašavanje iz 2001.)

(248) U skladu sa Smjernicama za oglašavanje iz 2001. Komisija je zauzela pozitivan stav prema promidžbenim kampanjama koje su se provodile kako bi se potrošačima predstavili poljoprivredni ili drugi proizvodi određene države članice ili regije. Takve bi kampanje mogle prvenstveno biti usmjerene na podrijetlo proizvoda pod uvjetom da se kampanja provodila izvan države članice ili regije u kojoj su se proizvodili poljoprivredni ili drugi proizvodi. Kampanje su morale biti ograničene na predstavljanje objektivnih značajki predmetnih proizvoda i u načelu ne bi trebale uključivati subjektivne tvrdnje o kvaliteti proizvoda (točke 35. – 39. Smjernica za oglašavanje iz 2001.).

(249) Na temelju podataka dostupnih u trenutku odluke o pokretanju postupka za razdoblje od 2002. – 2004. u pogledu općeg oglašavanja i oglašavanja izvan Austrije (vidjeti odjeljke 2.7.1.2. i 2.7.1.3. odluke o pokretanju postupka) nije bilo moguće ocijeniti spojivost mjera s uvjetima iz točaka 19.(b), 29., 30. i 39. Smjernica za oglašavanje iz 2001.

(250) Stoga su austrijska nadležna tijela pozvana u odluci o pokretanju postupka da dostave potrebne podatke o navedenim odredbama.

Pozitivni kriteriji

(251) Promidžbene kampanje izvan države članice i općeg oglašavanje u državi članici morali su biti u skladu s pozitivnim kriterijima Smjernica za oglašavanje iz 2001. (vidjeti uvodne izjave 227. i 228.).

(252) Nadalje, u točki 47. Smjernica za oglašavanje iz 2001. propisano je da bi u slučaju oglašavanja proizvoda koji ispunjuju određene zahtjeve kvalitete takvi proizvodi morali zadovoljavati standarde ili specifikacije koji su bili očito viši ili detaljniji od onih propisanih u primjenjivom zakonodavstvu Zajednice ili nacionalnom zakonodavstvu.

(253) U točki 60. Smjernica za oglašavanje iz 2001. navedeno je da u slučaju potpore za oglašavanje stopa izravne potpore, u načelu, ne bi trebala premašivati 50 %, a poduzeća iz sektora morala su pridonijeti najmanje 50 % troška ako je izravna potpora dolazila iz državnog proračuna za opće svrhe. Doprinos sektora mogao bi potjecati i iz parafiskalnih pristojbi ili obveznih doprinosa.

(254) U pogledu općeg oglašavanja i oglašavanja izvan Austrije, na temelju podataka koji su bili dostupni Komisiji u trenutku donošenja odluke o pokretanju postupka za razdoblje 2002. – 2004. nije bilo moguće ocijeniti spojivost mjera s navedenim propisima. Austrijska nadležna tijela pozvana su da dostave potrebne podatke povezane s uvjetom iz točke 32. Smjernica za oglašavanje iz 2001. (uvodna izjava 174. odluke o pokretanju postupka).

(255) Austrija je u odgovoru od 14. rujna 2012. uputila na svoj podnesak od 13. prosinca 2002. Međutim, u tom su podnesku navedeni samo konkretni primjeri i nacionalna pravna osnova za mjere. Stoga je Komisija u svom zahtjevu za podatke od 19. veljače 2014. zatražila od austrijskih nadležnih tijela da ispune odgovarajuće zahtjeve za prijavu i da ih dostave Komisiji. U svojem odgovoru od 30. travnja 2014. austrijska nadležna tijela dostavila su tražene obrasce za prijavu. Međutim u podacima navedenima u obrascima samo se upućivalo na opće opise uvjeta programa i oni nisu bili dovoljni za ispravnu ocjenu mjera.

(256) U svojem zahtjevu za podatke od 17. prosinca 2014. Komisija je zatražila dodatne podatke o toj mjeri. Austrija je u svom odgovoru od 25. veljače 2015. potvrdila sljedeće: (a) u promidžbenim kampanjama proizvodi su se oglašavali općenito, bez upućivanja na njihovo nacionalno podrijetlo (točka 19. podtočke (a) i (b) Smjernica za oglašavanje iz 2001.), (b) potpora nije dodijeljena za oglašavanje koje se izravno odnosi na proizvode jednog ili više poduzeća (točka 29. Smjernica za oglašavanje iz 2001.). (c) privatna poduzeća kojima je povjereno javno financiranje aktivnosti oglašavanja odabrana su na temelju tržišnih načela (točka 30. Smjernica za oglašavanje iz 2001.), (d) kampanje su bile ograničene na predstavljanje objektivnih značajki predmetnih proizvoda i nisu uključivale subjektivne tvrdnje o kvaliteti proizvoda (točke 35. – 39. Smjernica za oglašavanje iz 2001.), (e) predmetno oglašavanje odnosilo se na promidžbu visokokvalitetnih proizvoda (točke 31. i 32. Smjernica za oglašavanje iz 2001.). Ti standardi ili specifikacije bili su očito viši ili precizniji od onih propisanih u relevantnom zakonodavstvu Zajednice ili nacionalnom zakonodavstvu.

(257) Iz prethodno navedenih razloga potpora za promidžbene kampanje provedene izvan Austrije i opće oglašavanje u Austriji provedene u razdoblju od 2002. do 2004. bi