HR Službeni list Europske unije L 327/20

UREDBA (EU) 2017/2226 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 30. studenoga 2017.

o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o odbijanju ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva te o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma i uredbi (EZ) br. 767/2008 i (EU) br. 1077/2011

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) te članak 87. stavak 2. točku (a),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

(1) U svojoj komunikaciji od 13. veljače 2008. pod naslovom „Priprema sljedećih koraka u području upravljanja granicama u Europskoj uniji” Komisija je naglasila da postoji potreba, u okviru Unijine strategije integriranog upravljanja granicama, za uspostavom sustava ulaska/izlaska (EES) s pomoću kojega se elektronički registrira vrijeme i mjesto ulaska i izlaska državljana trećih zemalja kojima je dopušten kratkotrajni boravak na državnom području država članica te izračunava trajanje njihova dopuštenog boravka.

(2) Na sastanku održanom 19. i 20. lipnja 2008. Europsko vijeće istaknulo je važnost nastavka rada na razvoju Unijine strategije integriranog upravljanja granicama, među ostalim na boljoj primjeni modernih tehnologija radi poboljšanja upravljanja vanjskim granicama.

(3) U svojoj komunikaciji od 10. lipnja 2009. pod naslovom „Područje slobode, sigurnosti i pravde za građane” Komisija je zagovarala uspostavu elektroničkog sustava za bilježenje ulazaka na državno područje država članica i izlazaka iz njega na vanjskim granicama radi osiguravanja učinkovitijeg upravljanja pristupom tom državnom području.

(4) Na sastanku održanom 23. i 24. lipnja 2011. Europsko vijeće zatražilo je da se ubrza rad na „pametnim granicama”. Komisija je 25. listopada 2011. objavila komunikaciju pod naslovom „Pametne granice – opcije i put napretka”.

(5) Europsko vijeće u svojim je strateškim smjernicama donesenima u lipnju 2014. naglasilo da je zbog schengenskog prostora, u kojemu osobe mogu putovati bez provjere na unutarnjim granicama, te povećanja broja osoba koje putuju u Uniju potrebno učinkovito upravljanje zajedničkim vanjskim granicama Unije kako bi se zajamčila snažna zaštita. Također je naglasilo da Unija mora upotrijebiti sva dostupna sredstva kako bi države članice podržala u njihovoj zadaći te da bi u tu svrhu trebalo na isplativ način osuvremeniti integrirano upravljanje vanjskim granicama kako bi se zajamčilo pametno upravljanje granicama sa sustavom ulaska/izlaska, potpomognuto novom agencijom za opsežne sustave informacijske tehnologije (eu-LISA).

(6) U svojoj komunikaciji od 13. svibnja 2015. pod naslovom „Europski migracijski program” Komisija je napomenula da bi nova faza započela inicijativom o „pametnim granicama” kako bi se povećala učinkovitost graničnih prijelaza, čime bi se olakšao prelazak granice za veliku većinu osoba iz trećih zemalja koje putuju u dobroj vjeri, a ujedno bi se i pojačala borba protiv nezakonite migracije bilježenjem svih prelazaka granice državljana trećih zemalja uz puno poštovanje proporcionalnosti.

(7) Radi daljnjeg poboljšanja upravljanja vanjskim granicama, a posebno radi provjere poštuju li se odredbe o dopuštenom razdoblju boravka na državnom području država članica, trebalo bi uspostaviti sustav EES, s pomoću kojega se elektronički registrira vrijeme i mjesto ulaska i izlaska državljana trećih zemalja kojima je dopušten kratkotrajni boravak na državnom području država članica te izračunava trajanje njihova dopuštenog boravka. Njime bi trebalo zamijeniti obvezu otiskivanja pečata u putovnice državljana trećih zemalja koja se primjenjuje na sve države članice.

(8) Potrebno je odrediti ciljeve EES-a, kategorije podataka koje treba unijeti u EES, svrhe u koje se ti podaci upotrebljavaju, kriterije za njihov unos, tijela ovlaštena za pristup podacima, dodatna pravila o obradi podataka i zaštiti osobnih podataka, kao i tehnički ustroj EES-a, pravila u pogledu njegova rada i primjene te interoperabilnost s drugim informacijskim sustavima. Također je potrebno definirati odgovornosti za EES.

(9) EES bi se trebao primjenjivati na državljane trećih zemalja kojima je dopušten kratkotrajni boravak na državnom području država članica. Trebao bi se primjenjivati i na državljane trećih zemalja kojima je ulazak radi kratkotrajnog boravka odbijen.

(10) EES bi se trebao upotrebljavati na vanjskim granicama država članica koje schengensku pravnu stečevinu primjenjuju u cijelosti. Za države članice koje schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuju u cijelosti poželjno je da je počnu u cijelosti primjenjivati do početka rada EES-a. Međutim, u slučaju da se ukidanje nadzora unutarnjih granica ne može postići do početka rada EES-a, potrebno je odrediti uvjete za rad EES-a u državama članicama koje schengensku pravnu stečevinu ne primjenjuju u cijelosti te utvrditi odredbe o radu i upotrebi EES-a na unutarnjim granicama gdje nadzor još ne bude ukinut. U pogledu uvjeta za rad EES-a, EES bi se trebao upotrebljavati na vanjskim granicama država članica koje schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuju u cijelosti, ali za koje je već uspješno završena provjera u skladu s primjenjivim postupkom schengenske evaluacije, kojima je dodijeljen pasivni pristup viznom informacijskom sustavu (VIS) uspostavljenom Odlukom Vijeća 2004/512/EZ (3) za potrebe upotrebljavanja EES-a i za koje su odredbe schengenske pravne stečevine o Schengenskom informacijskom sustavu, uspostavljenom Uredbom (EZ) br. 1987/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (4), stupile na snagu u skladu s relevantnim aktom o pristupanju. U pogledu odredaba o radu i upotrebi EES-a u državama članicama koje ispunjavaju te uvjete, EES bi se trebao upotrebljavati na svim unutarnjim granicama onih država članica u kojima nadzor još nije ukinut. Međutim, posebne odredbe o radu i upotrebi EES-a na takvim granicama trebale bi se primjenjivati, radi minimiziranja učinka postupaka granične kontrole na takvim granicama, tako da se pritom ne utječe na razinu sigurnosti i pravilno funkcioniranje EES-a i ne dovodeći u pitanje ostale obveze u vezi s nadzorom granica u skladu s Uredbom (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

(11) Trajanje dopuštenog boravka državljana trećih zemalja na državnom području država članica za potrebe ove Uredbe proizlazi iz primjenjive schengenske pravne stečevine.

(12) U EES bi trebalo uključiti automatizirani kalkulator. Automatiziranim kalkulatorom trebalo bi uzeti u obzir boravke na državnom području država članica koje upotrebljavaju EES radi izračuna ukupnog ograničenja od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Svako produljenje dopuštenog boravka trebalo bi uzeti u obzir u svrhu izračuna tog ukupnog ograničenja pri idućem ulasku državljanina treće zemlje na državno područje država članica. Boravke na državnom području država članica koje još ne upotrebljavaju EES trebalo bi računati zasebno, na temelju pečata u putnim ispravama državljana trećih zemalja.

(13) Boravci na državnom području država članica koje schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuju u cijelosti, ali koje upotrebljavaju EES, trebali bi se automatiziranim kalkulatorom uzeti u obzir isključivo radi provjere poštovanja ukupnog ograničenja od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana te radi provjere razdoblja valjanosti schengenske vize za kratkotrajni boravak. Automatiziranim kalkulatorom se ne bi trebalo računati trajanje boravka dopuštenog na temelju nacionalne vize za kratkotrajni boravak koju je izdala država članica koja schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuje u cijelosti, ali koja upotrebljava EES. Pri izračunu trajanja boravka dopuštenog na temelju schengenske vize za kratkotrajni boravak automatiziranim kalkulatorom se u obzir ne bi trebali uzimati boravci na državnom području država članica koje schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuju u cijelosti, ali koje upotrebljavaju EES.

(14) Trebalo bi utvrditi precizna pravila u pogledu odgovornosti za razvoj i rad EES-a, kao i odgovornosti država članica za njihovo povezivanje s EES-om. Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, koja je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6), trebala bi biti odgovorna za razvoj i operativno upravljanje centraliziranim EES-om u skladu s ovom Uredbom. Uredbu (EU) br. 1077/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

(15) Ciljevi EES-a trebali bi biti poboljšanje upravljanja vanjskim granicama, sprečavanje nezakonitog useljavanja i pojednostavnjenje upravljanja migracijskim tokovima. EES bi osobito, i kada je to relevantno, trebao doprinijeti identifikaciji svake osobe koja ne ispunjava ili više ne ispunjava uvjete u pogledu trajanja dopuštenog boravka na državnom području država članica. Nadalje, EES bi trebao doprinijeti sprečavanju, otkrivanju i istrazi kaznenih djela terorizma i drugih teških kaznenih djela.

(16) EES bi se trebao sastojati od središnjeg sustava (središnji sustav EES-a) koji upravlja računalnom središnjom bazom podataka s biometrijskim i alfanumeričkim podacima, nacionalnog jedinstvenog sučelja u svakoj državi članici, sigurnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava EES-a i središnjeg viznog informacijskog sustava (središnji sustav VIS-a) VIS-a te sigurne i šifrirane komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava EES-a i nacionalnih jedinstvenih sučelja. Svaka država članica na siguran bi način trebala povezati svoje nacionalne infrastrukture na granicama s nacionalnim jedinstvenim sučeljem. Kako bi se omogućilo prikupljanje statističkih podataka i izvješćivanje, na središnjoj razini trebalo bi uspostaviti repozitorij podataka. Trebala bi se razviti mrežna usluga s pomoću koje bi se državljanima trećih zemalja omogućilo da u svakom trenutku provjere preostalo trajanje dopuštenog boravka. Mrežna usluga također bi trebala omogućiti prijevoznicima da provjere jesu li državljani trećih zemalja koji su nositelji schengenske vize za kratkotrajni boravak izdane za jedan ulazak ili za dva ulaska već iskoristili broj ulazaka odobrenih tom vizom. U razvojnoj fazi te mrežne usluge trebalo bi se provoditi savjetovanje s relevantnim dionicima. Pri utvrđivanju tehničkih specifikacija za pristup prijevoznika mrežnoj usluzi učinak na putovanje putnika i na prijevoznike trebao bi biti ograničen u mjeri u kojoj je to moguće. U tu bi svrhu trebalo razmotriti odgovarajuću integraciju s relevantnim sustavima.

(17) Trebalo bi uspostaviti interoperabilnost između EES-a i VIS-a putem izravnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava VIS-a i središnjeg sustava EES-a kako bi se graničnim tijelima koja upotrebljavaju EES omogućilo da ostvaruju uvid u VIS radi preuzimanja podataka povezanih s vizama u svrhu otvaranja ili ažuriranja bilješki o ulasku/izlasku ili bilješki o odbijanju ulaska, kako bi se graničnim tijelima omogućilo da na granicama na kojima se upotrebljava EES provjere valjanost vize i identitet nositelja vize izravnim pretraživanjem VIS-a na temelju otisaka prstiju te kako bi se graničnim tijelima omogućilo da provjere identitet državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize pretraživanjem VIS-a na temelju otisaka prstiju. Interoperabilnošću bi se graničnim tijelima i tijelima nadležnima za vize koja upotrebljavaju VIS također trebalo omogućiti izravno ostvarivanje uvida u EES iz VIS-a u svrhu razmatranja zahtjevâ za izdavanje viza i donošenja odluka koje se odnose na te zahtjeve te omogućavanja da tijela nadležna za vize ažuriraju podatke povezane s vizama u EES-u u slučajevima poništenja, ukidanja ili produljenja vize. Uredbu (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. Preuzimanje podataka povezanih s vizama iz VIS-a, njihov uvoz u EES i ažuriranje podataka iz VIS-a u EES-u trebali bi se obavljati automatizirano nakon što dotično tijelo pokrene predmetnu operaciju. Trebalo bi poštovati načelo ograničenja svrhe pri utvrđivanju interoperabilnosti između EES-a i VIS-a.

(18) Ovom Uredbom trebalo bi odrediti koja tijela država članica mogu dobiti odobrenje za pristup EES-u radi unosa, izmjene ili brisanja podataka ili ostvarivanja uvida u podatke za specifične namjene EES-a te u onoj mjeri koja je potrebna za izvršavanje njihovih zadaća.

(19) Svaka obrada podataka iz EES-a trebala bi biti proporcionalna ciljevima koje se nastoji ostvariti i potrebna za izvršavanje zadaća nadležnih tijela. Pri upotrebi EES-a nadležna bi tijela trebala osigurati poštovanje ljudskog dostojanstva i integriteta osobe čiji se podaci zahtijevaju te ne bi trebala diskriminirati osobe na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili društvenog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, vjere ili uvjerenja, političkih ili drugih mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije.

(20) EES bi trebao bilježiti i obrađivati alfanumeričke i biometrijske podatke ponajprije u svrhu poboljšanja upravljanja vanjskim granicama, sprečavanja nezakonitog useljavanja i olakšavanja upravljanja migracijskim tokovima. Nadalje, osobnim podacima iz EES-a također bi trebalo moći pristupiti u svrhu doprinosa sprečavanju, otkrivanju i istrazi kaznenih djela terorizma i drugih teških kaznenih djela isključivo pod uvjetima utvrđenima ovom Uredbom. Upotreba biometrijskih podataka, unatoč njezinu učinku na privatnost putnika, opravdana je zbog dvaju razloga. Kao prvo, biometrijski podaci pouzdan su način identifikacije državljana trećih zemalja koji se nalaze na državnom području država članica, ali ne posjeduju putne isprave ili bilo koje drugo sredstvo identifikacije, što je uobičajena situacija za nezakonite migrante. Kao drugo, biometrijskim podacima omogućuje se pouzdanije uspoređivanje podataka o ulasku i izlasku putnika koji putuju u dobroj vjeri. Upotrebom prikaza lica u kombinaciji s podacima o otiscima prstiju omogućuje se smanjenje ukupnog broja otisaka prstiju koje je potrebno registrirati, a istodobno postiže jednak rezultat u pogledu točnosti identifikacije.

(21) Ako je to fizički moguće, u EES-u bi trebalo registrirati otiske četiriju prstiju državljanina treće zemlje izuzetog od obveze posjedovanja vize radi omogućivanja točne provjere i identifikacije, čime se osigurava da državljanin treće zemlje nije već registriran pod drugim identitetom ili na temelju druge putne isprave, i jamčenja toga da ima dovoljno dostupnih podataka kako bi se osiguralo da se u svim okolnostima postignu ciljevi EES-a. Otiske prstiju državljana trećih zemalja koji su nositelji vize trebalo bi provjeravati pretraživanjem VIS-a. Prikazi lica i onih državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize i onih koji su nositelji vize trebali bi se registrirati u EES-u. Otisci prstiju ili prikazi lica trebali bi služiti kao biometrijski identifikator za provjeru identiteta državljana trećih zemalja čiji su podaci prethodno registrirani u EES-u sve dok se njihovi osobni dosjei ne izbrišu. Kako bi se u obzir uzele posebnosti svakog graničnog prijelaza i različite vrste granica, nacionalna tijela trebala bi za svaki granični prijelaz odrediti treba li u svrhu obavljanja potrebnih provjera kao glavni biometrijski identifikator upotrebljavati otiske prstiju ili prikaz lica.

(22) U borbi protiv kaznenih djela terorizma i drugih teških kaznenih djela potrebno je da imenovana tijela raspolažu najnovijim informacijama kako bi mogla izvršavati svoje zadaće. Pristup podacima iz VIS-a za potrebe izvršavanja zakonodavstva već se pokazao korisnim u identifikaciji osoba preminulih nasilnom smrću ili se pak njime pomoglo istražiteljima da ostvare bitan napredak u slučajevima povezanima s trgovanjem ljudima, terorizmom ili trgovinom drogom. Pristup podacima iz EES-a potreban je za sprečavanje, otkrivanje i istragu kaznenih djela terorizma kako je navedeno u Direktivi (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća (8) ili drugih teških kaznenih djela kako je navedeno u Okvirnoj odluci Vijeća 2002/584/PUP (9). Trebalo bi biti moguće upotrebljavati podatke iz EES-a kao alat za provjeru identiteta i u slučajevima kad državljanin treće zemlje uništi svoje isprave i kad imenovana tijela istražuju kazneno djelo upotrebom otisaka prstiju ili prikaza lica i nastoje utvrditi nečiji identitet. Trebalo bi biti moguće upotrebljavati takve podatke i kao alat za prikupljanje dokaza praćenjem putovanja osobe za koju se sumnja da je počinila kazneno djelo ili da je žrtva kaznenog djela. Stoga bi podaci iz EES-a trebali biti dostupni imenovanim tijelima država članica i Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva osnovanoj Uredbom (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća (10) („Europol”), podložno uvjetima i ograničenjima utvrđenima u ovoj Uredbi. Uvjeti pristupa EES-u za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela trebali bi biti takvi da se njima omogućuje da imenovana tijela država članica riješe slučajeve u kojima se osumnjičenici koriste višestrukim identitetima. U tu se svrhu pristup EES-u ne bi trebao spriječiti u slučaju dobivanja pozitivnog rezultata pri ostvarivanju uvida u neku relevantnu bazu podataka prije pristupanja EES-u. Za potrebe izvršavanja zakonodavstva i radi sprečavanja, otkrivanja i istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela pretraživanje baze podataka EES-a trebalo bi smatrati proporcionalnim ako postoji prevladavajuća zabrinutost za javnu sigurnost. Svako pretraživanje mora biti propisno opravdano i proporcionalno s obzirom na interes na koji se poziva.

(23) Pravo ostvarivanja uvida u podatke iz EES-a trebala bi imati samo imenovana tijela odgovorna za sprečavanje, otkrivanje ili istragu kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela za koja države članice mogu jamčiti primjenu svih odredaba ove Uredbe kao i Direktive (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (11) te za koja nadležna tijela mogu provjeriti pravilnu primjenu tih odredaba, uključujući nadzorno tijelo uspostavljeno u skladu s Direktivom (EU) 2016/680.

(24) Kad je riječ o suradnji među tijelima država članica u području istraživanja prekograničnog kriminaliteta, ključnu ulogu ima Europol, koji pruža potporu u sprečavanju kriminaliteta u cijeloj Uniji i provodi analize i istrage. Slijedom toga bi i Europol trebao imati pristup EES-u u okviru svojih zadaća i u skladu s Uredbom (EU) 2016/794. Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi pratiti obradu podataka od strane Europola i osigurati potpunu usklađenost s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka.

(25) Pristup EES-u za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela predstavlja zadiranje u temeljna prava na poštovanje privatnog života pojedinaca i prava na zaštitu osobnih podataka osoba čiji se osobni podaci obrađuju u EES-u. Svako takvo zadiranje mora biti u skladu sa zakonodavstvom, koje mora biti sastavljeno dovoljno precizno kako bi se pojedincima omogućilo da prilagode svoje ponašanje, njime se pojedince mora štititi od proizvoljnosti te se u njemu mora dovoljno jasno naznačiti raspon slobode odlučivanja dane nadležnim tijelima i način na koji ona primjenjuju tu slobodu odlučivanja. Nadalje, svako zadiranje u ta temeljna prava mora biti ograničeno na ono što je u demokratskom društvu potrebno radi zaštite legitimnog i proporcionalnog interesa te mora biti proporcionalno legitimnom cilju koji se želi ostvariti.

(26) Usporedba podataka na temelju daktiloskopskog traga koji je moguće pronaći na mjestu zločina („latentni otisak prstiju”) ključna je u području policijske suradnje. Mogućnost usporedbe latentnog otiska prstiju s podacima o otiscima prstiju pohranjenima u EES-u u slučajevima u kojima postoje opravdani razlozi za vjerovanje da bi počinitelj ili žrtva mogli biti registrirani u EES-u potrebna je kako bi imenovana tijela država članica mogla sprečavati, otkrivati ili istraživati kaznena djela terorizma ili druga teška kaznena djela kada su, na primjer, latentni otisci prstiju jedini dokaz s mjesta zločina.

(27) Potrebno je imenovati nadležna tijela država članica i odrediti središnje pristupne točke preko kojih se šalju zahtjevi za pristup podacima iz EES-a te voditi popis operativnih jedinica u okviru imenovanih tijela koje su ovlaštene zatražiti takav pristup radi specifične namjene sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela.

(28) Zahtjeve za pristup podacima iz EES-u središnjoj pristupnoj točki trebale bi podnositi operativne jedinice u okviru imenovanih tijela, a te bi zahtjeve trebalo propisno obrazložiti. Operativne jedinice u okviru imenovanih tijela koje su ovlaštene zatražiti pristup podacima iz EES-a ne bi trebale djelovati kao tijelo za provjeru. Središnja pristupna točka trebala bi biti tijelo ili subjekt kojem je nacionalnim pravom povjereno izvršavanje javnih ovlasti te bi trebala biti sposobna, na temelju kvalitete i broja svojeg osoblja, učinkovito provjeriti jesu li u svakom pojedinom slučaju ispunjeni uvjeti za podnošenje zahtjeva za pristup EES-u. Središnje pristupne točke trebale bi djelovati neovisno o imenovanim tijelima i biti odgovorne za neovisno osiguravanje strogog poštovanja uvjeta za pristup utvrđenih ovom Uredbom. U hitnom slučaju, kada je potreban rani pristup radi odgovora na specifičnu i stvarnu prijetnju povezanu s kaznenim djelima terorizma ili drugim teškim kaznenim djelima, središnja pristupna točka trebala bi imati mogućnost odmah obraditi zahtjev, a provjeru izvršiti tek naknadno.

(29) Kako bi se zaštitili osobni podaci i onemogućila sustavna pretraživanja, obradu podataka iz EES-a trebalo bi provoditi samo u posebnim slučajevima i kada je to potrebno za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. Imenovana tijela i Europol trebali bi zatražiti pristup EES-u samo kada imaju opravdane razloge vjerovati da će takvim pristupom dobiti informacije koje će im znatno pomoći u sprečavanju, otkrivanju ili istrazi kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela.

(30) Osim toga, pristup EES-u u svrhu identifikacije nepoznatih osumnjičenika, nepoznatih počinitelja ili nepoznatih žrtava kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela trebalo bi dopustiti samo pod uvjetom da su provedena pretraživanja u nacionalnim bazama podataka države članice te da je u potpunosti provedeno pretraživanje u sustavima za automatsku identifikaciju otisaka prstiju svih drugih država članica u skladu s Odlukom Vijeća 2008/615/PUP (12) ili da pretraživanje nije u potpunosti provedeno u roku od dva dana od njegova pokretanja.

(31) Za potrebe djelotvorne usporedbe i razmjene osobnih podataka države članice trebale bi u potpunosti provoditi i primjenjivati postojeće međunarodne sporazume i pravo Unije o razmjeni osobnih podataka koje je već na snazi, a posebno Odluku 2008/615/PUP.

(32) Osobne podatke pohranjene u EES-u ne bi trebalo čuvati dulje nego što je to nužno za svrhe u koje se podaci obrađuju. Podatke koji se odnose na državljane trećih zemalja koji su poštovali trajanje dopuštenog boravka dovoljno je u EES-u zadržavati tri godine za potrebe upravljanja granicama kako se državljani trećih zemalja ne bi trebali ponovno registrirati u EES-u prije isteka tog roka. Tim razdobljem zadržavanja podataka od tri godine smanjit će se potreba za čestim ponovnim registracijama, što će biti korisno za sve putnike jer će se smanjiti prosječno vrijeme potrebno za prelazak granice i vrijeme čekanja na graničnim prijelazima. Činjenica da se drugi putnici koji su već registrirani u EES-u ne trebaju ponovno registrirati prije isteka tog trogodišnjeg razdoblja zadržavanja podataka značit će kraće vrijeme čekanja na graničnom prijelazu, čak i za putnika koji samo jednom ulazi na državno područje država članica. To trogodišnje razdoblje zadržavanja podataka potrebno je i kako bi se olakšali i ubrzali prelasci granica, među ostalim upotrebom automatiziranih i samoposlužnih sustava. Također je uputno odrediti razdoblje zadržavanja podataka od tri godine za državljane trećih zemalja kojima je ulazak radi kratkotrajnog boravka odbijen. Za državljane trećih zemalja koji su članovi obitelji građanina Unije na kojeg se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13) ili državljanina treće zemlje s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije i koji nisu nositelji boravišne iskaznice u skladu s Direktivom 2004/38/EZ primjereno je pohraniti svaku kombiniranu bilješku o ulasku/izlasku maksimalno godinu dana nakon datuma izlaska iz državnog područja država članica povezanog s tom bilješkom. Po isteku relevantnih razdoblja zadržavanja podataka podaci bi se trebali automatski izbrisati.

(33) Podatke o državljanima trećih zemalja koji nisu izašli iz državnog područja država članica unutar dopuštenog razdoblja boravka potrebno je čuvati pet godina u svrhu podupiranja postupaka identifikacije i vraćanja. Te bi podatke trebalo automatski izbrisati nakon isteka petogodišnjeg razdoblja, osim ako postoje razlozi da ih se izbriše i ranije.

(34) Osobne podatke državljana trećih zemalja koji su poštovali trajanje dopuštenog boravka i državljana trećih zemalja kojima je ulazak radi kratkotrajnog boravka odbijen potrebno je čuvati tri godine, a osobne podatke državljana trećih zemalja koji nisu izašli iz državnog područja država članica unutar dopuštenog razdoblja boravka potrebno je čuvati pet godina kako bi se službenicima graničnog nadzora omogućilo da prije no što putniku odobre ulazak na državno područje država članica izvrše analizu rizika koja se zahtijeva Uredbom (EU) 2016/399. Za obradu zahtjeva za izdavanje viza u konzularnim predstavništvima također je potrebna analiza dosadašnjih putovanja podnositelja zahtjeva kako bi se ocijenila upotreba prethodnih viza i utvrdilo jesu li poštovani uvjeti boravka. Napuštanje postupka otiskivanja pečata u putovnice treba nadoknaditi ostvarivanjem uvida u EES. Stoga bi podaci o dosadašnjim putovanjima koji su dostupni u EES-u trebali obuhvaćati razdoblje koje je dostatno za potrebe izdavanja vize. Pri provođenju analiza rizika na granici i obradi zahtjevâ za izdavanje viza trebalo bi provjeriti podatke o dosadašnjim putovanjima državljana trećih zemalja kako bi se utvrdilo jesu li u prošlosti prekoračili maksimalno trajanje dopuštenog boravka. Stoga je potrebno čuvati osobne podatke državljana trećih zemalja koji nisu izašli iz državnog područja država članica unutar dopuštenog razdoblja boravka na dulje razdoblje od pet godina u usporedbi s osobnim podacima državljana trećih zemalja koji su poštovali trajanje dopuštenog boravka i državljana trećih zemalja kojima je ulazak radi kratkotrajnog boravka odbijen.

(35) Trebalo bi utvrditi pravila koja se odnose na odgovornosti država članica za štetu nastalu zbog bilo kakvog kršenja ove Uredbe.

(36) Ne dovodeći u pitanje detaljnija pravila utvrđena ovom Uredbom o obradi osobnih podataka, Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (14) trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka koju države članice obavljaju u okviru primjene ove Uredbe, osim ako takvu obradu obavljaju imenovana tijela ili središnje pristupne točke država članica za potrebe sprečavanja, istrage ili otkrivanja kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela.

(37) Ne dovodeći u pitanje detaljnija pravila utvrđena ovom Uredbom o obradi osobnih podataka, nacionalni zakoni i drugi propisi doneseni u skladu s Direktivom (EU) 2016/680 primjenjuju se na obradu osobnih podataka koju obavljaju nadležna tijela država članica za potrebe sprečavanja, istrage ili otkrivanja kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela u skladu s ovom Uredbom.

(38) Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (15) trebala bi se primjenjivati na aktivnosti institucija ili tijela Unije pri izvršavanju njihovih zadaća kada su odgovorni za operativno upravljanje EES-om.

(39) Osobni podaci koje država članica pribavi u skladu s ovom Uredbom ne bi se smjeli prenositi ni stavljati na raspolaganje trećoj zemlji, međunarodnoj organizaciji ili privatnom subjektu s poslovnim nastanom u Uniji ili izvan nje. Međutim, iznimno od tog pravila, trebalo bi biti moguće prenositi takve osobne podatke trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji kada takav prijenos podliježe strogim uvjetima i kada je to potrebno u pojedinačnim slučajevima radi lakše identifikacije državljanina treće zemlje povezane s njegovim vraćanjem. U nedostatku odluke o primjerenosti putem provedbenog akta u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 ili odgovarajućih zaštitnih mjera kojima prijenosi podliježu u skladu s tom uredbom, podatke iz EES-a trebalo bi biti moguće iznimno prenijeti, u svrhu vraćanja, trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji samo ako je to potrebno zbog važnih razloga javnog interesa kako je navedeno u toj uredbi.

(40) Osobne podatke koje su države članice zaprimile na temelju ove Uredbe također bi trebalo biti moguće prenijeti trećoj zemlji u iznimno hitnom slučaju ako postoji neposredna opasnost povezana s kaznenim djelom terorizma ili ako postoji neposredna opasnost po život osobe povezana s teškim kaznenim djelom. Neposrednu opasnost po život osobe trebalo bi tumačiti tako da obuhvaća opasnost koja proizlazi iz teškog kaznenog djela počinjenog protiv osobe, poput teške tjelesne ozljede, nezakonitog trgovanja ljudskim organima i tkivom, otmice, protupravnog oduzimanja slobode i uzimanja talaca, seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije te silovanja. Takvi podaci trebali bi se prenijeti u treću zemlju samo ako treća zemlja podnositeljica zahtjeva državama članicama koje upotrebljavaju EES osigura uzajamno pružanje svih informacija o bilješkama o ulasku/izlasku koje posjeduje. Nadležna tijela država članica čija imenovana tijela imaju pristup EES-u u skladu s ovom Uredbom trebala bi moći prenijeti podatke iz EES-a državama članicama koje ne upotrebljavaju EES i državama članicama na koje se ova Uredba ne primjenjuje. Takve informacije trebale bi se pružiti na temelju propisno obrazloženog zahtjeva i njihovo pružanje trebalo bi biti ograničeno na slučajeve u kojima je potrebno za sprečavanje, otkrivanje ili istragu kaznenog djela terorizma ili drugog teškog kaznenog djela. Država članica koja upotrebljava EES takve informacije trebala bi moći pružati samo ako država članica podnositeljica zahtjeva državama članicama koje upotrebljavaju EES osigura uzajamno pružanje svih informacija o bilješkama o ulasku/izlasku koje posjeduje. Direktiva (EU) 2016/680 primjenjuje se na sve naknadne obrade podataka dobivenih iz EES-a.

(41) U svakoj državi članici nadzorno tijelo osnovano u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 trebalo bi pratiti zakonitost obrade osobnih podataka u državama članicama, dok bi Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao pratiti aktivnosti institucija i tijela Unije u vezi s obradom osobnih podataka. Europski nadzornik za zaštitu podataka i nadzorna tijela trebali bi međusobno surađivati u pogledu praćenja EES-a.

(42) U svakoj državi članici nadzorno tijelo osnovano u skladu s Direktivom (EU) 2016/680 trebalo bi pratiti zakonitost obrade osobnih podataka koju obavljaju države članice za potrebe izvršavanja zakonodavstva.

(43) Uz odredbe o informacijama koje je potrebno pružiti u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 državljanima trećih zemalja čiji se podaci bilježe u EES-u trebalo bi pružiti odgovarajuće informacije u vezi s bilježenjem tih podataka. Te bi informacije države članice trebale pružiti u pisanom obliku bilo kojim odgovarajućim sredstvom, među ostalim letcima, plakatima ili bilo kojim drugim odgovarajućim elektroničkim sredstvom.

(44) Radi osiguranja učinkovitog praćenja njezine primjene ovu bi Uredbu trebalo evaluirati u redovitim vremenskim razmacima.

(45) Države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja odredaba ove Uredbe te osigurati njihovu provedbu.

(46) Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (16).

(47) S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, to jest uspostavu EES-a i stvaranje zajedničkih obveza, uvjeta i postupaka u pogledu upotrebe podataka, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

(48) Nakon početka rada EES-a Konvenciju o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama (17) („Konvencija o provedbi Schengenskog sporazuma”) trebalo bi izmijeniti u pogledu bilateralnih sporazuma koje su sklopile države članice i dopuštenog trajanja boravka državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize, koji traje dulje od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. U svoju cjelovitu evaluaciju EES-a Komisija bi trebala uključiti procjenu upotrebe na temelju bilateralnih sporazuma država članica. Komisija bi u prvo evaluacijsko izvješće trebala moći uključiti opcije u pogledu postupnog ukidanja takvih bilateralnih sporazuma i njihove zamjene instrumentom Unije.

(49) Predviđeni troškovi EES-a manji su od iznosa proračuna namijenjenog za pametne granice u Uredbi (EU) 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (18). Slijedom navedenog, nakon donošenja ove Uredbe Komisija bi putem delegiranog akta predviđenog u Uredbi (EU) br. 515/2014 trebala preraspodijeliti iznos koji je trenutačno namijenjen za razvoj sustava informacijske tehnologije kojima se podupire upravljanje migracijskim tokovima preko vanjskih granica.

(50) Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje primjena Direktive 2004/38/EZ.

(51) U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu.

(52) Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojoj Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (19); Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

(53) Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojoj Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (20); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe i ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

(54) U pogledu Islanda i Norveške ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (21), koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (22).

(55) U pogledu Švicarske ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (23), koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (24) i člankom 3. Odluke Vijeća 2008/149/PUP (25).

(56) U pogledu Lihtenštajna ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (26), koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (27) i člankom 3. Odluke Vijeća 2011/349/EU (28).

(57) U pogledu Cipra, Bugarske, Rumunjske i Hrvatske, odredbe ove Uredbe koje se odnose na SIS i VIS predstavljaju odredbe koje se temelje na schengenskoj pravnoj stečevini ili su na drugi način s njom povezane u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003., članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. odnosno članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011., u vezi s odlukama Vijeća 2010/365/EU (29), (EU) 2017/733 (30) i (EU) 2017/1908 (31). Osim toga, za rad EES-a potrebna je dodjela pasivnog pristupa VIS-u i stupanje na snagu svih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na SIS u skladu s mjerodavnim odlukama Vijeća. Ti se uvjeti mogu ispuniti tek nakon što je uspješno dovršena provjera u skladu s primjenjivim postupkom schengenske evaluacije. Stoga bi EES trebale upotrebljavati samo one države članice koje ispune te uvjete do početka rada EES-a. Države članice koje ne upotrebljavaju EES od početka njegova rada trebale bi biti povezane s EES-om u skladu s postupkom utvrđenim ovom Uredbom čim se ispune svi ti uvjeti.

(58) Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 te je on dao mišljenje 21. rujna 2016.

(59) Ovom Uredbom utvrđuju se stroga pravila u vezi s pristupom EES-u kao i potrebne zaštitne mjere za takav pristup. Njime se utvrđuju i prava pojedinaca na pristup, ispravak, dopunu, brisanje i pravnu zaštitu, a posebno pravo na pravni lijek i nadzor nad postupcima obrade koji provode neovisna javna tijela. Ovom se Uredbom stoga poštuju temeljna prava i uvažavaju načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, a osobito pravo na ljudsko dostojanstvo, zabrana ropstva i prisilnog rada, pravo na slobodu i sigurnost, poštovanje privatnog i obiteljskog života, zaštita osobnih podataka, pravo na nediskriminaciju, prava djeteta, prava starijih osoba, integracija osoba s invaliditetom te pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje.

(60) Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje obveze koje proizlaze iz Ženevske konvencije o statusu izbjeglica od 28. srpnja 1951., kako je dopunjena Njujorškim protokolom od 31. siječnja 1967.,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

1. Ovom se Uredbom uspostavlja „sustav ulaska/izlaska” (EES) za:

(a) bilježenje i pohranu informacija o datumu, vremenu i mjestu ulaska i izlaska državljana trećih zemalja koji prelaze granice država članica na kojima se upotrebljava EES;

(b) izračun trajanja dopuštenog boravka tih državljana trećih zemalja;

(c) izdavanje upozorenja državama članicama o isteku razdoblja dopuštenog boravka; i

(d) bilježenje i pohranu datuma, vremena i mjesta odbijanja ulaska državljanima trećih zemalja kojima je ulazak radi kratkotrajnog boravka odbijen te tijela države članice koje je odbilo ulazak i obrazloženja odbijanja.

2. Za potrebe sprečavanja, otkrivanja i istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela ovom se Uredbom utvrđuju i uvjeti pod kojima imenovana tijela u državama članicama i Europol mogu dobiti pristup EES-u u svrhu ostvarivanja uvida.

Članak 2.

Područje primjene

1. Ova se Uredba primjenjuje na:

(a) državljane trećih zemalja kojima je dopušten kratkotrajni boravak na državnom području država članica i koji pri prelasku granica država članica na kojima se upotrebljava EES podliježu graničnim kontrolama u skladu s Uredbom (EU) 2016/399.; i

(b) državljane trećih zemalja, pri ulasku na državno područje država članica i izlasku iz njega: i. koji su članovi obitelji građanina Unije na kojeg se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljanina treće zemlje s pravom slobodnog kretanja jednakovrijednim onom građana Unije na temelju sporazuma između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i treće zemlje, s druge strane; i ii. koji nisu nositelji boravišne iskaznice u skladu s Direktivom 2004/38/EZ ili boravišne dozvole u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1030/2002 (32).

2. Ova se Uredba primjenjuje i na državljane trećih zemalja kojima je u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2016/399 ulazak radi kratkotrajnog boravka na državno područje država članica odbijen.

3. Ova Uredba ne primjenjuje se na:

(a) državljane trećih zemalja koji su članovi obitelji građanina Unije na kojeg se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ i koji su nositelji boravišne iskaznice u skladu s tom direktivom, bez obzira na to jesu li u pratnji tog građanina Unije ili mu se pridružuju;

(b) državljane trećih zemalja koji su članovi obitelji državljanina treće zemlje, bez obzira na to jesu li u pratnji tog državljanina treće zemlje ili mu se pridružuju, ako: i. taj državljanin treće zemlje ima pravo slobodnog kretanja jednakovrijedno onom građana Unije na temelju sporazuma između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i treće zemlje, s druge strane; i ii. su ti državljani trećih zemalja nositelji boravišne iskaznice u skladu s Direktivom 2004/38/EZ ili boravišne dozvole u skladu s Uredbom (EZ) br. 1030/2002;

(c) nositelje boravišnih dozvola iz članka 2. točke 16. Uredbe (EU) 2016/399 koji nisu obuhvaćeni točkama (a) i (b) ovog stavka;

(d) državljane trećih zemalja koji ostvaruju pravo na mobilnost u skladu s Direktivom 2014/66/EU Europskog parlamenta i Vijeća (33) ili Direktivom (EU) 2016/801 Europskog parlamenta i Vijeća (34);

(e) nositelje viza za dugotrajni boravak;

(f) državljane Andore, Monaka i San Marina te nositelje putovnice koju izdaje Država Vatikanskoga Grada;

(g) osobe ili kategorije osoba koje su izuzete od graničnih kontrola ili koje se mogu koristiti posebnim pravilima povezanima s graničnim kontrolama kako je navedeno u članku 6.a stavku 3. točki (g) Uredbe (EU) 2016/399;

(h) osobe ili kategorije osoba iz članka 6.a stavka 3. točaka (h), (i), (j) i (k) Uredbe (EU) 2016/399.

4. Odredbe ove Uredbe o izračunu trajanja dopuštenog boravka i izdavanju upozorenja državama članicama o isteku dopuštenog boravka ne primjenjuju se na državljane trećih zemalja:

(a) koji su članovi obitelji građanina Unije na kojeg se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljanina treće zemlje s pravom slobodnog kretanja jednakovrijednim onom građana Unije na temelju sporazuma između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i treće zemlje, s druge strane; i

(b) koji nisu nositelji boravišne iskaznice u skladu s Direktivom 2004/38/EZ ili boravišne dozvole u skladu s Uredbom (EZ) br. 1030/2002.

Članak 3.

Definicije

1. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

1. „vanjske granice” znači vanjske granice kako su definirane u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) 2016/399;

2. „unutarnje granice” znači unutarnje granice kako su definirane u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) 2016/399;

3. „granično tijelo” znači službenik graničnog nadzora raspoređen u skladu s nacionalnim pravom za provođenje granične kontrole kako je definirana u članku 2. točki 11. Uredbe (EU) 2016/399;

4. „tijelo nadležno za imigraciju” znači nadležno tijelo odgovorno, u skladu s nacionalnim pravom, za jedno ili više od sljedećeg: (a) provjeru unutar državnog područja država članica toga jesu li ispunjeni uvjeti za ulazak na državno područje država članica ili boravak na tom državnom području; (b) ispitivanje uvjeta i donošenje odluka povezanih s boravištem državljana trećih zemalja na državnom području država članica ako to tijelo ne predstavlja „tijelo odlučivanja” kako je definirano u članku 2. točki (f) Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (35) i, kada je to relevantno, pružanje savjeta u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 377/2004 (36); (c) vraćanje državljana trećih zemalja u treću zemlju koja je matična zemlja ili zemlja tranzita;

5. „tijelo nadležno za vize” znači tijelo nadležno za vize kako je definirano u članku 4. točki 3. Uredbe (EZ) br. 767/2008;

6. „državljanin treće zemlje” znači bilo koja osoba koja nije građanin Unije u smislu članka 20. stavka 1. UFEU-a, osim osoba koje na temelju sporazumâ između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i trećih zemalja, s druge strane, imaju pravo slobodnog kretanja jednakovrijedno onom građana Unije;

7. „putna isprava” znači putovnica ili neka druga ekvivalentna isprava na temelju koje njezin nositelj ima pravo prelaziti vanjske granice i na koju se može staviti viza;

8. „kratkotrajni boravak” znači boravci na državnom području država članica u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana, kako je navedeno u članku 6. stavku 1. Uredbe (EU) 2016/399;

9. „viza za kratkotrajni boravak” znači viza kako je definirana u članku 2. točki 2. podtočki (a) Uredbe (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (37);

10. „nacionalna viza za kratkotrajni boravak” znači odobrenje koje je izdala država članica koja schengensku pravnu stečevinu ne primjenjuje u cijelosti u svrhu ostvarenja namjeravanog boravka na državnom području te države članice u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana;

11. „dopušteni boravak” znači točan broj dana tijekom kojih je državljaninu treće zemlje dopušteno zakonito boraviti na državnom području država članica, računajući od datuma ulaska u skladu s primjenjivim odredbama;

12. „odgovorna država članica” znači država članica koja je podatke unijela u EES;

13. „provjera” znači postupak uspoređivanja skupova podataka da bi se ustanovila valjanost identiteta na koji se osoba poziva (kontrola usporedbom dvaju uzoraka);

14. „identifikacija” znači postupak utvrđivanja identiteta osobe uspoređivanjem s višestrukim skupovima podataka u bazi podataka (kontrola usporedbom više uzoraka);

15. „alfanumerički podaci” znači podaci izraženi slovima, brojkama, posebnim znakovima, razmacima između znakova i interpunkcijskim znakovima;

16. „podaci o otiscima prstiju” znači podaci koji se odnose na otiske četiriju prstiju odnosno kažiprsta, srednjeg prsta, prstenjaka i malog prsta desne ruke, a ako isti nedostaju, lijeve ruke;

17. „prikaz lica” znači digitalne snimke lica;

18. „biometrijski podaci” znači podaci o otiscima prstiju i prikazu lica;

19. „osoba koja je prekoračila trajanje dopuštenog boravka” znači državljanin treće zemlje koji ne ispunjava ili više ne ispunjava uvjete u pogledu trajanja svojeg dopuštenog kratkotrajnog boravka na državnom području država članica;

20. „eu-LISA” znači Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011;

21. „nadzorna tijela” znači nadzorno tijelo uspostavljeno u skladu s člankom 51. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679 i nadzorno tijelo uspostavljeno u skladu s člankom 41. stavkom 1. Direktive (EU) 2016/680;

22. „podaci iz EES-a” znači svi podaci pohranjeni u središnjem sustavu EES-a u skladu s člankom 14. i člancima od 16. do 20.;

23. „izvršavanje zakonodavstva” znači sprečavanje, otkrivanje ili istraga kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela;

24. „kazneno djelo terorizma” znači kazneno djelo prema nacionalnom pravu koje odgovara ili je istovjetno jednom od kaznenih djela iz Direktive (EU) 2017/541;

25. „teško kazneno djelo” znači kazneno djelo koje odgovara ili je istovjetno jednom od kaznenih djela iz članka 2. stavka 2. Okvirne odluke 2002/584/PUP ako je prema nacionalnom pravu kažnjivo kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode na maksimalno razdoblje od najmanje tri godine;

26. „imenovano tijelo” znači tijelo koje je imenovala država članica na temelju članka 29. i koje je odgovorno za sprečavanje, otkrivanje ili istragu kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela;

27. „samoposlužni sustav” znači samoposlužni sustav kako je definiran u članku 2. točki 23. Uredbe (EU) 2016/399;

28. „e-vrata” znači e-vrata kako su definirana u članku 2. točki 24. Uredbe (EU) 2016/399;

29. „stopa neuspjelih unosa podataka” (FTER) znači udio unosa s nedovoljnom kvalitetom biometrijskih podataka;

30. „stopa lažno pozitivnih rezultata identifikacije” (FPIR) znači udio vraćenih rezultata tijekom biometrijskog pretraživanja koji ne pripadaju putniku kojeg se provjerava;

31. „stopa lažno negativnih rezultata identifikacije” (FNIR) znači udio nepronađenih rezultata tijekom biometrijskog pretraživanja iako su biometrijski podaci putnika bili registrirani.

2. Pojmovi definirani u članku 4. Uredbe (EU) 2016/679 imaju isto značenje u ovoj Uredbi ako osobne podatke obrađuju tijela država članica u svrhe utvrđene u članku 6. stavku 1. ove Uredbe.

3. Pojmovi definirani u članku 3. Direktive (EU) 2016/680 imaju isto značenje u ovoj Uredbi ako osobne podatke obrađuju tijela država članica u svrhe utvrđene u članku 6. stavku 2. ove Uredbe.

Članak 4.

Granice na kojima se upotrebljava EES i upotreba EES-a na tim granicama

1. EES se upotrebljava na vanjskim granicama.

2. Države članice koje schengensku pravnu stečevinu primjenjuju u cijelosti uvode EES na unutarnjim granicama s državama članicama koje schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuju u cijelosti, ali upotrebljavaju EES.

3. Države članice koje schengensku pravnu stečevinu primjenjuju u cijelosti i države članice koje schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuju u cijelosti, ali upotrebljavaju EES uvode EES na unutarnjim granicama s državama članicama koje schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuju u cijelosti i ne upotrebljavaju EES.

4. Države članice koje schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuju u cijelosti, ali upotrebljavaju EES, uvode EES na svojim unutarnjim granicama kako su definirane u članku 2. stavku 1. točkama (b) i (c) Uredbe (EU) 2016/399.

5. Odstupajući od članka 23. stavka 2. trećeg i četvrtog podstavka te članka 27., država članica koja schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuje u cijelosti, ali upotrebljava EES uvodi EES bez biometrijskih funkcionalnosti na svojim unutarnjim granicama s državom članicom koja schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuje u cijelosti, ali upotrebljava EES. Ako na tim unutarnjim granicama državljanin treće zemlje još nije registriran u EES-u, osobni dosje tog državljanina treće zemlje otvara se bez bilježenja biometrijskih podataka. Biometrijski podaci dodaju se na sljedećem graničnom prijelazu na kojemu se EES upotrebljava s biometrijskim funkcionalnostima.

Članak 5.

Ustroj EES-a

Agencija eu-LISA razvija EES i osigurava njegovo operativno upravljanje, uključujući funkcionalnosti za obradu biometrijskih podataka kako je navedeno u članku 16. stavku 1. točki (d) i članku 17. stavku 1. točkama (b) i (c), kao i odgovarajuću sigurnost EES-a.

Članak 6.

Ciljevi EES-a

1. Bilježenjem i pohranom podataka u EES-u te omogućivanjem pristupa tim podacima za države članice ciljevi EES-a jesu:

(a) unapređenje učinkovitosti graničnih kontrola izračunavanjem i praćenjem trajanja dopuštenog boravka pri ulasku i izlasku državljana trećih zemalja kojima je dopušten kratkotrajni boravak;

(b) pružanje pomoći pri identifikaciji državljana trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak na državno područje država članica ili za kratkotrajni boravak na tom državnom području;

(c) omogućivanje identifikacije i otkrivanja osoba koje su prekoračile trajanje dopuštenog boravka i omogućivanje nadležnim nacionalnim tijelima država članica da poduzmu odgovarajuće mjere;

(d) omogućivanje elektroničke provjere odbijanja ulaska u EES-u;

(e) omogućivanje automatizacije graničnih kontrola državljana trećih zemalja;

(f) omogućivanje pristupa informacijama o zakonitoj upotrebi prethodnih viza tijelima nadležnima za vize;

(g) obavješćivanje državljana trećih zemalja o trajanju njihova dopuštenog boravka;

(h) prikupljanje statističkih podataka o ulascima i izlascima, odbijanjima ulaska i prekoračenjima trajanja dopuštenog boravka državljana trećih zemalja u svrhu poboljšanja procjene rizika od prekoračenja trajanja dopuštenog boravka te davanja potpore donošenju politika Unije u području migracija koje se temelje na dokazima;

(i) suzbijanje prijevara u vezi s identitetom i zlouporabe putnih isprava.

2. Omogućavanjem pristupa imenovanim tijelima u skladu s uvjetima iz ove Uredbe, ciljevi EES-a jesu:

(a) doprinos sprečavanju, otkrivanju i istrazi kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela;

(b) omogućivanje dobivanja informacija za istrage povezane s kaznenim djelima terorizma ili drugim teškim kaznenim djelima, među ostalim za identifikaciju počinitelja, osumnjičenika i žrtava tih kaznenih djela koji su prešli vanjske granice.

3. Kada je to relevantno, EES pruža potporu državama članicama u upotrebi njihovih nacionalnih programa olakšica uspostavljenih u skladu s člankom 8.d Uredbe (EU) 2016/399 radi olakšavanja prelaska granice državljanima trećih zemalja, i to:

(a) omogućavanjem da nacionalna nadležna tijela iz članka 8.d Uredbe (EU) 2016/399 imaju pristup informacijama o prijašnjim kratkotrajnim boravcima ili odbijanjima ulaska za potrebe razmatranja zahtjevâ za pristup nacionalnim programima olakšica i donošenja odluka iz članka 25. ove Uredbe;

(b) obavješćivanjem graničnih tijela o tomu da je odobren pristup nacionalnom programu olakšica.

Članak 7.

Tehnički ustroj EES-a

1. EES se sastoji od:

(a) središnjeg sustava (središnji sustav EES-a);

(b) nacionalnog jedinstvenog sučelja (engl. National Uniform Interface, NUI) u svakoj državi članici koje se temelji na zajedničkim tehničkim specifikacijama i identično je za sve države članice, kojim se omogućuje sigurno povezivanje središnjeg sustava EES-a s nacionalnim infrastrukturama na granicama u državama članicama;

(c) sigurnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava EES-a i središnjeg sustava VIS-a;

(d) sigurne i šifrirane komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava EES-a i nacionalnih jedinstvenih sučelja.

(e) mrežne usluge iz članka 13.

(f) repozitorija podataka uspostavljenog na središnjoj razini, kako je navedeno u članku 63. stavku 2.

2. Središnji sustav EES-a udomljen je u tehničkim lokalitetima agencije eu-LISA. Pruža funkcionalnosti utvrđene ovom Uredbom u skladu s uvjetima u pogledu dostupnosti, kvalitete i brzine na temelju članka 37. stavka 3.

3. Ne dovodeći u pitanje Odluku Komisije 2008/602/EZ (38), određene komponente hardvera i softvera zajedničke su komunikacijskoj infrastrukturi EES-a i komunikacijskoj infrastrukturi VIS-a iz članka 1. stavka 2. Odluke 2004/512/EZ. Osigurava se logičko odvajanje podataka iz VIS-a i podataka iz EES-a.

Članak 8.

Interoperabilnost s VIS-om

1. Agencija eu-LISA uspostavlja siguran komunikacijski kanal između središnjeg sustava EES-a i središnjeg sustava VIS-a kako bi se omogućila interoperabilnost između EES-a i VIS-a. Izravno ostvarivanje uvida u podatke između EES-a i VIS-a moguće je samo ako je to predviđeno i ovom Uredbom i Uredbom (EZ) br. 767/2008. Preuzimanje podataka povezanih s vizama iz VIS-a, njihov uvoz u EES i ažuriranje podataka iz VIS-a u EES-u obavlja se automatizirano nakon što dotično tijelo pokrene predmetnu operaciju.

2. Interoperabilnošću se graničnim tijelima koja upotrebljavaju EES omogućuje ostvarivanje uvida u VIS iz EES-a u svrhu:

(a) preuzimanja podataka povezanih s vizama izravno iz VIS-a i njihovog uvoza u EES kako bi u EES-u otvorila ili ažurirala bilješku o ulasku/izlasku ili bilješku o odbijanju ulaska nositelja vize u skladu s člancima 14., 16. i 18. ove Uredbe te člankom 18.a Uredbe (EZ) br. 767/2008;

(b) preuzimanja podataka povezanih s vizama izravno iz VIS-a i njihovog uvoza u EES kako bi ažurirala bilješku o ulasku/izlasku u slučaju kada je viza poništena, ukinuta ili produljena u skladu s člankom 19. ove Uredbe i člancima 13., 14. i 18.a Uredbe (EZ) br. 767/2008;

(c) provjere, na temelju članka 23. ove Uredbe i članka 18. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 767/2008, vjerodostojnosti i valjanosti relevantne vize ili provjere toga jesu li ispunjeni uvjeti za ulazak na državno područje država članica u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) 2016/399;

(d) provjere, na granicama na kojima se upotrebljava EES, toga je li državljanin treće zemlje koji je izuzet od obveze posjedovanja vize prethodno registriran u VIS-u u skladu s člankom 23. ove Uredbe i člankom 19.a Uredbe (EZ) br. 767/2008;

(e) ako se identitet nositelja vize provjerava s pomoću otisaka prstiju, provjere, na granicama na kojima se upotrebljava EES, identiteta nositelja vize usporedbom otisaka prstiju nositelja vize s otiscima prstiju zabilježenima u VIS-u u skladu s člankom 23. ove Uredbe i člankom 18. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 767/2008.

3. Interoperabilnošću se tijelima nadležnima za vize koja upotrebljavaju VIS omogućuje ostvarivanje uvida u EES iz VIS-a u svrhu:

(a) razmatranja zahtjeva za izdavanje viza i donošenja odluka koje se odnose na te zahtjeve u skladu s člankom 24. ove Uredbe i člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 767/2008;

(b) za države članice koje schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuju u cijelosti, ali upotrebljavaju EES, razmatranja zahtjeva za izdavanje nacionalnih viza za kratkotrajni boravak i donošenja odluka u vezi s tim zahtjevima;

(c) ažuriranja podataka povezanih s vizama u bilješci o ulasku/izlasku u slučaju kada je viza poništena, ukinuta ili produljena u skladu s člankom 19. ove Uredbe i člancima 13. i 14. Uredbe (EZ) br. 767/2008.

4. Radi funkcioniranja mrežne usluge EES-a iz članka 13. zasebna baza podataka samo za čitanje iz članka 13. stavka 5. dnevno se ažurira putem VIS-a, jednosmjernom ekstrakcijom najmanjeg potrebnog podskupa podataka iz VIS-a.

Članak 9.

Pristup EES-u radi unosa, izmjene i brisanja podataka te ostvarivanja uvida u podatke

1. Pristup EES-u radi unosa, izmjene i brisanja podataka te ostvarivanja uvida u podatke iz članka 14. i članaka od 16. do 20. namijenjen je isključivo propisno ovlaštenom osoblju nacionalnih tijela svake države članice koja su nadležna za svrhe utvrđene u člancima od 23. do 35. Taj je pristup ograničen do mjere potrebne za izvršenje zadaća tih nacionalnih tijela u skladu s tim svrhama i proporcionalan ciljevima koje se nastoji postići.

2. Svaka država članica imenuje nadležna nacionalna tijela koja su granična tijela, tijela nadležna za vize i tijela nadležna za imigraciju za potrebe ove Uredbe. Propisno ovlašteno osoblje nadležnih nacionalnih tijela ima pristup EES-u u svrhu unosa, izmjene ili brisanja podataka ili ostvarivanja uvida u podatke. Svaka država članica bez odgode dostavlja popis tih nadležnih nacionalnih tijela agenciji eu-LISA. U tom se popisu točno naznačuje u koju svrhu svako tijelo ima pristup podacima pohranjenima u EES-u.

3. Tijela koja imaju pravo ostvarivanja uvida u podatke iz EES-a ili pristupa podacima iz EES-a radi sprečavanja, otkrivanja i istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela imenuju se u skladu s poglavljem IV.

Članak 10.

Opća načela

1. Svako nadležno tijelo ovlašteno za pristup EES-u osigurava da je upotreba EES-a potrebna, prikladna i proporcionalna.

2. Svako nadležno tijelo osigurava da je upotreba EES-a, uključujući uzimanje biometrijskih podataka, u skladu sa zaštitnim mjerama utvrđenima u Konvenciji o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda, Povelji Europske unije o temeljnim pravima i Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravima djeteta. Osobito je prilikom uzimanja podataka o djetetu primarni cilj najbolji interes djeteta.

Članak 11.

Automatizirani kalkulator i obveza obavješćivanja državljana trećih zemalja o preostalom trajanju dopuštenog boravka

1. Sustav EES sadržava automatizirani kalkulator koji pokazuje maksimalno trajanje dopuštenog boravka za državljane trećih zemalja koji su registrirani u EES-u.

Automatizirani kalkulator ne primjenjuje se na državljane trećih zemalja:

(a) koji su članovi obitelji građanina Unije na kojeg se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljanina treće zemlje s pravom slobodnog kretanja jednakovrijednim onom građana Unije na temelju sporazuma između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i treće zemlje, s druge strane; i

(b) koji nisu nositelji boravišne iskaznice u skladu s Direktivom 2004/38/EZ ili boravišne dozvole u skladu s Uredbom (EZ) br. 1030/2002.

2. S pomoću automatiziranog kalkulatora nadležna se tijela obavješćuju:

(a) na ulasku, o maksimalnom trajanju dopuštenog boravka državljana trećih zemalja i o tome je li već ranije iskorišten broj dopuštenih ulazaka na temelju vize za kratkotrajni boravak izdane za jedan ulazak ili za dva ulaska;

(b) tijekom kontrola ili provjera na državnom području država članica, o preostalom trajanju dopuštenog boravka ili prekoračenju trajanja dopuštenog boravka državljana trećih zemalja;

(c) na izlasku, o svakom prekoračenju trajanja dopuštenog boravka državljana trećih zemalja;

(d) pri razmatranju zahtjevâ za izdavanje viza za kratkotrajni boravak i odlučivanju o njima, o maksimalnom preostalom trajanju dopuštenog boravka na temelju datuma namjeravanog ulaska.

3. Granična tijela obavješćuju državljanina treće zemlje o maksimalnom trajanju dopuštenog boravka, pri čemu se u obzir uzima broj ulazaka i duljina boravka dopuštena na temelju vize u skladu s člankom 8. stavkom 9. Uredbe (EU) 2016/399. Te informacije pruža službenik graničnog nadzora u trenutku granične kontrole ili se to čini s pomoću opreme ugrađene na graničnom prijelazu čime se državljaninu treće zemlje omogućuje ostvarivanje uvida u mrežnu uslugu, kako je navedeno u članku 13. stavcima 1. i 2. ove Uredbe.

4. U pogledu državljana trećih zemalja koji podliježu obvezi posjedovanja vize i koji na temelju vize za kratkotrajni boravak ili nacionalne vize za kratkotrajni boravak borave u državi članici koja schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuju u cijelosti, ali upotrebljava EES, automatizirani kalkulator ne pokazuje dopušteni boravak na temelju vize za kratkotrajni boravak ili nacionalne vize za kratkotrajni boravak.

U slučaju iz prvog podstavka automatiziranim kalkulatorom samo se provjerava:

(a) poštovanje ukupnog ograničenja od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana; i

(b) u slučaju viza za kratkotrajni boravak, poštovanje razdoblja valjanosti takvih viza.

5. U svrhu provjere toga jesu li državljani trećih zemalja koji su nositelji vize za kratkotrajni boravak izdane za jedan ulazak ili za dva ulaska već iskoristili broj ulazaka dopuštenih njihovom vizom za kratkotrajni boravak, automatiziranim kalkulatorom uzimaju se u obzir samo ulasci na državno područje država članica koje schengensku pravnu stečevinu primjenjuju u cijelosti. Takva se provjera međutim ne provodi pri ulasku na državno područje država članica koje schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuju u cijelosti, ali koje upotrebljavaju EES.

6. Automatizirani kalkulator primjenjuje se i na kratkotrajne boravke na temelju vize za kratkotrajni boravak s ograničenom prostornom valjanošću izdane na temelju članka 25. stavka 1. točke (b) Uredbe (EZ) br. 810/2009. U tom se slučaju u izračunu automatiziranog kalkulatora uzima u obzir dopušteni boravak kako je utvrđen takvom vizom, bez obzira na to je li kumulativni boravak dotičnog državljanina treće zemlje dulji od 90 dana unutar bilo kojeg razdoblja od 180 dana.

Članak 12.

Mehanizam informiranja

1. EES sadržava mehanizam koji neposredno nakon datuma isteka razdoblja dopuštenog boravka automatski prepoznaje koje bilješke o ulasku/izlasku ne sadržavaju podatke o izlasku te automatski prepoznaje bilješke za koje je maksimalno trajanje dopuštenog boravka bilo prekoračeno.

2. Za državljane trećih zemalja koji prelaze granicu na temelju valjanog Dokumenta o pojednostavljenom tranzitu, izdanog u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 693/2003 (39) (FTD), EES sadržava mehanizam koji neposredno nakon isteka razdoblja dopuštenog boravka automatski prepoznaje koje bilješke o ulasku/izlasku ne sadržavaju podatke o izlasku te automatski prepoznaje bilješke za koje je maksimalno trajanje dopuštenog boravka prekoračeno.

3. Nadležnim nacionalnim tijelima imenovanima u skladu s člankom 9. stavkom 2. dostupan je popis sastavljen s pomoću EES-a s podacima iz članaka 16. i 17. o svim osobama koje su identificirane kao osobe koje su prekoračile trajanje dopuštenog boravka kako bi se tim tijelima omogućilo donošenje odgovarajućih mjera.

Članak 13.

Mrežna usluga

1. Kako bi se državljanima trećih zemalja omogućilo da u svakom trenutku provjere preostalo trajanje dopuštenog boravka, sigurnim internetskim pristupom mrežnoj usluzi udomljenoj u tehničkim lokalitetima agencije eu-LISA omogućuje se državljanima trećih zemalja da u skladu s člankom 16. stavkom 1. točkom (b) dostave potrebne podatke, navodeći uz njih i datum namjeravanog ulaska ili izlaska, ili obojeg. Na temelju toga državljani trećih zemalja putem mrežne usluge dobivaju odgovor OK/NOT OK te informacije o preostalom trajanju dopuštenog boravka.

2. Odstupajući od stavka 1., u svrhu namjeravanog boravka u državi članici koja schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuje u cijelosti, ali koja upotrebljava EES, mrežnom uslugom ne pružaju se nikakve informacije o dopuštenom boravku na temelju vize za kratkotrajni boravak ili nacionalne vize za kratkotrajni boravak.

U slučaju iz prvog podstavka državljani trećih zemalja mogu putem mrežne usluge provjeriti poštovanje ukupnog ograničenja od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana i dobiti informacije o preostalom trajanju dopuštenog boravka u okviru te granice. Te se informacije pružaju za boravke tijekom razdoblja od 180 dana koje prethodi ostvarivanju uvida u mrežnu uslugu ili datumu namjeravanog ulaska ili izlaska, ili obojeg.

3. Kako bi ispunili svoju obvezu na temelju članka 26. stavka 1. točke (b) Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma, prijevoznici upotrebljavaju mrežnu uslugu kako bi provjerili jesu li državljani trećih zemalja koji su nositelji vize za kratkotrajni boravak izdane za jedan ulazak ili za dva ulaska već iskoristili broj ulazaka dopuštenih njihovom vizom. Prijevoznici pružaju podatke navedene u članku 16. stavku 1. točkama (a), (b) i (c) ove Uredbe. Na temelju toga prijevoznici putem mrežne usluge dobivaju odgovor OK/NOT OK. Prijevoznici mogu pohraniti poslane informacije i primljeni odgovor u skladu s primjenjivim pravom. Prijevoznici uspostavljaju program autentikacije kako bi osigurali da samo ovlašteno osoblje može pristupiti mrežnoj usluzi. Odgovor OK/NOT OK ne može se smatrati odlukom o odobravanju ili odbijanju ulaska u skladu s Uredbom (EU) 2016/399.

4. Za potrebe provedbe članka 26. stavka 2. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma ili radi rješavanja mogućih sporova koji proizlaze iz članka 26. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma agencija eu-LISA vodi evidenciju svih postupaka obrade podataka koje prijevoznici obavljaju u okviru mrežne usluge. U toj evidenciji navode se datum i vrijeme svakog postupka, podaci korišteni za ispitivanje, podaci preneseni putem mrežne usluge i ime predmetnog prijevoznika.

Evidencija se čuva tijekom razdoblja od dvije godine. Evidencija mora biti zaštićena odgovarajućim mjerama protiv neovlaštenog pristupa.

5. Mrežna usluga upotrebljava zasebnu bazu podataka samo za čitanje koja se dnevno ažurira jednosmjernom ekstrakcijom najmanjeg potrebnog podskupa podataka iz EES-a i VIS-a. Agencija eu-LISA odgovorna je za sigurnost mrežne usluge, sigurnost osobnih podataka sadržanih u njoj i postupak ekstrakcije osobnih podataka u zasebnu bazu podataka samo za čitanje.

6. Prijevoznicima se putem mrežne usluge ne omogućuje provjera toga jesu li državljani trećih zemalja koji su nositelji nacionalne vize za kratkotrajni boravak izdane za jedan ulazak ili za dva ulaska već iskoristili broj ulazaka odobrenih tom vizom.

7. Komisija donosi provedbene akte o detaljnim pravilima o uvjetima rada mrežne usluge te pravilima o zaštiti podataka i sigurnosti primjenjivima na mrežnu uslugu. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 68. stavka 2.

POGLAVLJE II.

UNOS I UPOTREBA PODATAKA OD STRANE NADLEŽNIH TIJELA

Članak 14.

Postupci za unos podataka u EES

1. Granična tijela u skladu s člankom 23. provjeravaju je li u EES-u prethodno već otvoren osobni dosje za državljanina treće zemlje te identitet te osobe. Ako državljanin treće zemlje upotrebljava samoposlužni sustav u svrhu prethodnog unosa podataka ili obavljanja graničnih kontrola, provjera se izvršava s pomoću samoposlužnog sustava.

2. Ako je prethodno već otvoren osobni dosje za državljanina treće zemlje, granično tijelo prema potrebi:

(a) ažurira taj osobni dosje, to jest podatke iz članaka 16., 17. i 18., ovisno o slučaju; i

(b) unosi bilješku o ulasku za svaki ulazak i bilješku o izlasku za svaki izlazak u skladu s člancima 16. i 17. ili, ako je to primjenjivo, bilješku o odbijanju ulaska u skladu s člankom 18.

Bilješke iz prvog podstavka točke (b) ovog stavka povezuju se s osobnim dosjeom dotičnog državljanina treće zemlje.

Ako je to primjenjivo, podaci iz članka 19. stavaka 1., 2., 4. i 5. dodaju se bilješci o ulasku/izlasku dotičnog državljanina treće zemlje. U osobni dosje državljanina treće zemlje dodaju se putne isprave i podaci o identitetima koje državljanin treće zemlje legitimno upotrebljava.

Ako je prethodni osobni dosje zabilježen, a državljanin treće zemlje predoči valjanu putnu ispravu koja se razlikuje od putne isprave koja je prethodno zabilježena, podaci iz članka 16. stavka 1. točke (d) i članka 17. stavka 1. točke (b) također se ažuriraju u skladu s člankom 15.

3. Ako je potrebno unijeti ili ažurirati podatke u bilješci o ulasku/izlasku nositelja vize, granična tijela mogu, u skladu s člankom 8. ove Uredbe i člankom 18.a Uredbe (EZ) br. 767/2008, iz VIS-a preuzeti i u EES uvesti podatke predviđene člankom 16. stavkom 2. točkama od (c) do (f) ove Uredbe.

4. Ako državljanin treće zemlje prethodno nije registriran u EES-u, granično tijelo otvara osobni dosje tog državljanina treće zemlje unosom podataka iz članka 16. stavaka 1. i 6., članka 17. stavka 1. i članka 18. stavka 1., ovisno o slučaju.

5. Ako državljanin treće zemlje za prethodni unos podataka upotrebljava samoposlužni sustav, primjenjuje se članak 8.a Uredbe (EU) 2016/399. U tom slučaju državljanin treće zemlje može prethodno unijeti podatke u osobni dosje ili, ako je to primjenjivo, podatke koje treba ažurirati u bilješci o ulasku/izlasku. Podatke potvrđuju granična tijela kada je odluka o odobravanju ili odbijanju ulaska donesena u skladu s Uredbom (EU) 2016/399. Podaci navedeni u članku 16. stavku 2. točkama od (c) do (f) ove Uredbe mogu se preuzeti iz VIS-a i uvesti u EES.

6. Ako državljanin treće zemlje za obavljanje graničnih kontrola upotrebljava samoposlužni sustav, primjenjuje se članak 8.b Uredbe (EU) 2016/399. U tom se slučaju provjera iz stavka 1. ovog članka obavlja s pomoću samoposlužnog sustava.

7. Ako državljanin treće zemlje za prelazak vanjskih granica ili unutarnjih granica na kojima nadzor još nije ukinut upotrebljava e-vrata, primjenjuje se članak 8.b Uredbe (EU) 2016/399. U tom se slučaju s pomoću e-vrata obavlja odgovarajući unos bilješke o ulasku/izlasku te povezivanje te bilješke s dotičnim osobnim dosjeom.

8. Ne dovodeći u pitanje članak 20. ove Uredbe i članak 12. stavak 3. Uredbe (EU) 2016/399, ako kratkotrajni boravak državljanina treće zemlje koji se nalazi na državnom području države članice započne izravno nakon boravka na temelju boravišne dozvole ili vize za dugotrajni boravak i ako prethodno nije otvoren osobni dosje, taj državljanin treće zemlje može od nadležnih tijela iz članka 9. stavka 2. ove Uredbe zatražiti da otvore osobni dosje i bilješku o ulasku/izlasku unosom podataka iz članka 16. stavaka 1., 2. i 6. i članka 17. stavka 1. ove Uredbe. Umjesto podataka iz članka 16. stavka 2. točke (a) ove Uredbe ta nadležna tijela unose datum početka kratkotrajnog boravka, a umjesto podataka iz članka 16. stavka 2. točke (b) ove Uredbe unose naziv tijela koje je unijelo te podatke.

Članak 15.

Prikaz lica državljana trećih zemalja

1. Ako je potrebno otvoriti osobni dosje ili ažurirati prikaz lica iz članka 16. stavka 1. točke (d) i članka 17. stavka 1. točke (b), prikaz lica uzima se uživo.

2. Odstupajući od stavka 1., u iznimnim slučajevima ako nije moguće ispuniti specifikacije kvalitete i razlučivosti potrebne za unos prikaza lica uživo u EES, prikaz lica može se elektronički ekstrahirati iz čipa elektroničke strojno čitljive putne isprave (eMRTD). U takvim slučajevima prikaz lica unosi se u osobni dosje tek nakon elektroničke provjere toga odgovara li prikaz lica zabilježen na čipu eMRTD-a prikazu lica uživo dotičnog državljanina treće zemlje.

3. Svaka država članica jednom godišnje Komisiji dostavlja izvješće o primjeni stavka 2. To izvješće uključuje broj dotičnih državljana trećih zemalja i objašnjenje koje se odnosi na iznimne slučajeve s kojima se susrela.

4. Prikaz lica državljana trećih zemalja mora biti dostatne razlučivosti i kvalitete kako bi se upotrebljavali za automatizirano biometrijsko uspoređivanje.

5. U roku od dvije godine od početka rada EES-a Komisija izrađuje izvješće o standardima kvalitete prikaza lica pohranjenih u VIS-u i o tome omogućuje li se njima biometrijsko uspoređivanje s ciljem upotrebe prikaza lica pohranjenih u VIS-u na granicama i unutar državnog područja države članice za provjeru identiteta državljana treće zemlje koji podliježu obvezi posjedovanja vize, a da se takvi prikazi lica ne pohranjuju u EES-u. Komisija dostavlja to izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. Tom se izvješću, ako Komisija to smatra primjerenim, prilažu zakonodavni prijedlozi, uključujući prijedloge za izmjenu ove Uredbe, Uredbe (EZ) br. 767/2008 ili obiju tih uredbi u pogledu korištenja prikazima lica državljana trećih zemalja pohranjenima u VIS-u u svrhe navedene u ovom stavku.

Članak 16.

Osobni podaci državljana trećih zemalja koji podliježu obvezi posjedovanja vize

1. Na granicama na kojima se upotrebljava EES granično tijelo otvara osobni dosje državljanina treće zemlje koji podliježe obvezi posjedovanja vize tako što unosi sljedeće podatke:

(a) prezime (obiteljsko ime); ime ili imena (osobna imena); datum rođenja; državljanstvo ili državljanstva; spol;

(b) vrstu i broj putne isprave ili putnih isprava te troslovnu oznaku zemlje koja je izdala putnu ispravu ili putne isprave;

(c) datum isteka valjanosti putne isprave ili putnih isprava;

(d) prikaz lica kako je navedeno u članku 15.

2. Pri svakom ulasku državljanina treće zemlje koji podliježe obvezi posjedovanja vize na granicama na kojima se upotrebljava EES u bilješku o ulasku/izlasku unose se sljedeći podaci:

(a) datum i vrijeme ulaska;

(b) granični prijelaz ulaska i tijelo koje je dopustilo ulazak;

(c) ako je to primjenjivo, status državljanina treće zemlje s naznakom da se radi o državljaninu treće zemlje: i. koji je član obitelji građanina Unije na kojeg se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljanina treće zemlje s pravom slobodnog kretanja jednakovrijednim onom građana Unije na temelju sporazuma između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i treće zemlje, s druge strane; i ii. koji nije nositelj boravišne iskaznice u skladu s Direktivom 2004/38/EZ ili boravišne dozvole u skladu s Uredbom (EZ) br. 1030/2002;

(d) broj naljepnice vize za kratkotrajni boravak, uključujući troslovnu oznaku države članice koja ju je izdala, vrstu vize za kratkotrajni boravak, datum završetka maksimalnog trajanja boravka dopuštenog na temelju vize za kratkotrajni boravak koji se ažurira pri svakom ulasku te, ako je to primjenjivo, datum isteka valjanosti vize za kratkotrajni boravak;

(e) pri prvom ulasku na temelju vize za kratkotrajni boravak, broj ulazaka i trajanje boravka dopuštenog na temelju vize za kratkotrajni boravak kako je naznačeno na naljepnici vize za kratkotrajni boravak;

(f) ako je to primjenjivo, informacije kojima se naznačuje da je viza za kratkotrajni boravak izdana s ograničenom prostornom valjanošću na temelju članka 25. stavka 1. točke (b) Uredbe (EZ) br. 810/2009;

(g) za države članice koje schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuju u cijelosti, ali koje upotrebljavaju EES, kada je to primjenjivo, obavijest kojom se naznačuje da je državljanin treće zemlje za ulazak iskoristio nacionalnu vizu za kratkotrajni boravak.

Bilješka o ulasku/izlasku iz prvog podstavka povezuje se s osobnim dosjeom tog državljanina treće zemlje s pomoću osobnog referentnog broja koji generira EES prilikom otvaranja tog osobnog dosjea.

3. Pri svakom izlasku državljanina treće zemlje koji podliježe obvezi posjedovanja vize na granici na kojoj se upotrebljava EES u bilješku o ulasku/izlasku unose se sljedeći podaci:

(a) datum i vrijeme izlaska;

(b) granični prijelaz izlaska.

Ako taj državljanin treće zemlje upotrebljava vizu koja je drukčija od vize zabilježene u posljednjem unosu o ulasku, podaci u bilješci o ulasku/izlasku navedeni u stavku 2. točkama od (d) do (g) ažuriraju se na odgovarajući način.

Bilješka o ulasku/izlasku iz prvog podstavka povezuje se s osobnim dosjeom tog državljanina treće zemlje

4. Ako neposredno nakon datuma isteka razdoblja dopuštenog boravka nisu uneseni podaci o izlasku, EES označava bilješku o ulasku/izlasku zastavicom, a podaci o državljaninu treće zemlje koji podliježe obvezi posjedovanja vize i koji je identificiran kao osoba koja je prekoračila trajanje dopuštenog boravka unose se u popis iz članka 12.

5. Kako bi unijelo ili ažuriralo bilješku o ulasku/izlasku državljanina treće zemlje koji podliježe obvezi posjedovanja vize, granično tijelo može podatke predviđene stavkom 2. točkama od (c) do (f) ovog članka preuzeti iz VIS-a i uvesti u EES u skladu s člankom 18.a Uredbe (EZ) br. 767/2008.

6. Ako se državljanin treće zemlje može koristiti nacionalnim programom olakšica države članice u skladu s člankom 8.d Uredbe (EU) 2016/399, dotična država članica u osobni dosje tog državljanina treće zemlje unosi obavijest u kojoj navodi nacionalni program olakšica dotične države članice.

7. Posebne odredbe iz Priloga II. primjenjuju se na državljane trećih zemalja koji prelaze granicu na temelju valjanog FTD-a.

Članak 17.

Osobni podaci državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize

1. Granično tijelo otvara osobni dosje državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize unosom sljedećeg:

(a) podataka predviđenih u članku 16. stavku 1. točkama (a), (b) i (c);

(b) prikaza lica kako je navedeno u članku 15.;

(c) podataka o otiscima prstiju desne ruke, ako postoje, a u suprotnom odgovarajućih podataka o otiscima prstiju lijeve ruke; podaci o otiscima prstiju moraju biti dostatne razlučivosti i kvalitete kako bi se upotrebljavali za automatizirano biometrijsko uspoređivanje;

(d) prema potrebi, podataka predviđenih u članku 16. stavku 6.

2. Za državljane trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize članak 16. stavak 2. točke (a), (b) i (c), članak 16. stavak 3. točke (a) i (b) te članak 16. stavak 4. primjenjuju se mutatis mutandis.

3. Djeca mlađa od 12 godina izuzeta su od obveze davanja otisaka prstiju.

4. Osobe za koje je uzimanje otisaka prstiju fizički nemoguće izuzete su od obveze davanja otisaka prstiju.

Međutim, ako je ta fizička nemogućnost privremena, to se bilježi u EES-u, a osoba je dužna dati otiske prstiju pri izlasku ili sljedećem ulasku. Ti podaci brišu se iz EES-a nakon davanja otisaka prstiju. Granična tijela imaju pravo zahtijevati dodatna pojašnjenja u vezi s razlozima privremene nemogućnosti davanja otisaka prstiju. Države članice osiguravaju da su uvedeni odgovarajući postupci kojima se jamči dostojanstvo osobe ako je pri uzimanju otisaka prstiju došlo do poteškoća.

5. Ako je dotična osoba izuzeta od obveze davanja otisaka prstiju u skladu sa stavkom 3. ili 4., u posebno polje za podatke unosi se napomena „nije primjenjivo”.

Članak 18.

Osobni podaci državljana trećih zemalja kojima je odbijen ulazak

1. Ako granično tijelo u skladu s člankom 14. i Prilogom V. Uredbi (EU) 2016/399 donese odluku o odbijanju ulaska državljanina treće zemlje radi kratkotrajnog boravka na državnom području država članica te ako prethodno u EES-u nije zabilježen dosje za tog državljanina treće zemlje, granično tijelo otvara osobni dosje u koji unosi:

(a) za državljane trećih zemalja koji podliježu obvezi posjedovanja vize, alfanumeričke podatke koji se zahtijevaju u skladu s člankom 16. stavkom 1. ove Uredbe i, kada je to relevantno, podatke iz članka 16. stavka 6. ove Uredbe.

(b) za državljane trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanje vize, alfanumeričke podatke koji se zahtijevaju u skladu s člankom 17. stavkom 1. ove Uredbe.

2. Ako je državljaninu treće zemlje odbijen ulazak na temelju razloga koji odgovara točki B, D ili H dijela B Priloga V. Uredbi (EU) 2016/399 i ako prethodno u EES-u dosje s biometrijskim podacima nije zabilježen za tog državljanina treće zemlje, granično tijelo otvara osobni dosje u koji unosi alfanumeričke podatke koji se zahtijevaju u skladu s člankom 16. stavkom 1. ili, ovisno o slučaju, člankom 17. stavkom 1. ove Uredbe, kao i sljedeće podatke:

(a) za državljane trećih zemalja koji podliježu obvezi posjedovanja vize, prikaz lica iz članka 16. stavka 1. točke (d) ove Uredbe;

(b) za državljane trećih zemalja izuzete od obveze posjedovanje vize, biometrijske podatke koji se zahtijevaju na temelju članka 17. stavka 1. točaka (b) i (c) ove Uredbe;

(c) za državljane trećih zemalja koji podliježu obvezi posjedovanja vize i koji nisu registrirani u VIS-u, prikaz lica iz članka 16. stavka 1. točke (d) ove Uredbe i podatke o otiscima prstiju iz članka 17. stavka 1. točke (c) ove Uredbe.

3. Odstupajući od stavka 2. ovog članka, ako se primjenjuje razlog koji odgovara točki H dijela B Priloga V. Uredbi (EU) 2016/399, a biometrijski su podaci državljanina treće zemlje zabilježeni u upozorenju u SIS-u koje dovodi do odbijanja ulaska, biometrijski podaci državljanina treće zemlje ne unose se u EES.

4. Ako je državljaninu treće zemlje odbijen ulazak na temelju razloga koji odgovara točki I dijela B Priloga V. Uredbi (EU) 2016/399 i ako prethodno u EES-u dosje s biometrijskim podacima nije zabilježen za tog državljanina treće zemlje, biometrijski se podaci u EES unose samo ako je ulazak odbijen jer se državljanina treće zemlje smatra prijetnjom za unutarnju sigurnost, uključujući, prema potrebi, elemente javnog poretka.

5. Ako je državljaninu treće zemlje odbijen ulazak na temelju razloga koji odgovara točki J dijela B Priloga V. Uredbi (EU) 2016/399, granično tijelo otvara osobni dosje tog državljanina treće zemlje bez dodavanja biometrijskih podataka. Ako državljanin treće zemlje posjeduje eMRTD, prikaz lica ekstrahira se iz tog eMRTD-a.

6. Ako granično tijelo u skladu s člankom 14. i Prilogom V. Uredbi (EU) 2016/399 donese odluku o odbijanju ulaska državljanina treće zemlje radi kratkotrajnog boravka na državnom području država članica, u zasebnu bilješku o odbijanju ulaska unose se sljedeći podaci:

(a) datum i vrijeme odbijanja ulaska;

(b) granični prijelaz;

(c) tijelo koje je odbilo ulazak;

(d) točka ili točke koje odgovaraju razlozima odbijanja ulaska, u skladu s dijelom B Priloga V. Uredbi (EU) 2016/399.

Osim toga, za državljane trećih zemalja koji podliježu obvezi posjedovanja vize podaci predviđeni u članku 16. stavku 2. točkama od (d) do (g) ove Uredbe unose se u bilješku o odbijanju ulaska.

Kako bi otvorilo ili ažuriralo bilješku o odbijanju ulaska državljanima treće zemlje koji podliježu obvezi posjedovanja vize, nadležno granično tijelo podatke predviđene u članku 16. stavku 2. točkama (d), (e) i (f) ove Uredbe može preuzeti iz VIS-a i uvesti u EES u skladu s člankom 18.a Uredbe (EZ) br. 767/2008.

7. Bilješka o odbijanju ulaska predviđena stavkom 6. povezuje se s osobnim dosjeom dotičnog državljanina treće zemlje.

Članak 19.

Podaci koje treba dodati ako je dozvola za kratkotrajni boravak ukinuta, poništena ili produljena

1. Ako je donesena odluka o ukidanju ili poništenju dozvole za kratkotrajni boravak ili vize ili o produljenju trajanja dopuštenog boravka ili vize, nadležno tijelo koje je donijelo takvu odluku u posljednju relevantnu bilješku o ulasku/izlasku dodaje sljedeće podatke:

(a) informacije o statusu, uz naznaku da je dozvola za kratkotrajni boravak ili viza ukinuta ili poništena, odnosno da je produljeno trajanje dopuštenog boravka ili da je viza produljena;

(b) naziv tijela koje je ukinulo ili poništilo dozvolu za kratkotrajni boravak ili vizu ili je produljilo trajanje dopuštenog boravka ili vize;

(c) mjesto i datum donošenja odluke o ukidanju ili poništenju dozvole za kratkotrajni boravak ili vize ili o produljenju trajanja dopuštenog boravka ili vize;

(d) ako je to primjenjivo, novi broj naljepnice vize, uključujući troslovnu oznaku zemlje koja je izdala vizu;

(e) ako je to primjenjivo, razdoblje za koje je dopušteni boravak produljen;

(f) ako je to primjenjivo, novi datum isteka valjanosti dopuštenog boravka ili vize.

2. Ako se trajanje dopuštenog boravka produlji u skladu s člankom 20. stavkom 2. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma, nadležno tijelo koje je produljilo dopušteni boravak dodaje podatke o razdoblju produljenja dopuštenog boravka u posljednju relevantnu bilješku o ulasku/izlasku i, prema potrebi, napomenu da je dopušteni boravak produljen u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkom (b) Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma.

3. Ako je donesena odluka o poništenju, ukidanju ili produljenju vize, tijelo nadležno za vize koje je donijelo odluku odmah iz VIS-a preuzima podatke predviđene stavkom 1. ovog članka i izravno ih uvozi u EES, u skladu s člancima 13. i 14. Uredbe (EZ) br. 767/2008.

4. U bilješci o ulasku/izlasku navode se razlozi ukidanja ili poništenja kratkotrajnog boravka, a oni su sljedeći:

(a) odluka o vraćanju donesena na temelju Direktive 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (40);

(b) bilo koja druga odluka koju donesu nadležna tijela države članice u skladu s nacionalnim pravom, a čija je posljedica vraćanje, udaljenje ili dobrovoljni odlazak državljanina treće zemlje koji ne ispunjava ili više ne ispunjava uvjete za ulazak na državno područje država članica ili boravak na tom području.

5. U bilješci o ulasku/izlasku navode se razlozi produljenja trajanja dopuštenog boravka.

6. Kada je osoba otputovala ili je udaljena s državnog područja država članica u skladu s odlukom iz stavka 4. ovog članka, nadležno tijelo, u skladu s člankom 14. stavkom 2., unosi podatke o tom konkretnom ulasku u povezanu bilješku o ulasku/izlasku.

Članak 20.

Podaci koje treba dodati u slučaju pobijanja pretpostavke o tome da državljanin treće zemlje ne ispunjava uvjete u pogledu trajanja dopuštenog boravka

Ne dovodeći u pitanje članak 22., ako za državljanina treće zemlje koji se nalazi na državnom području neke države članice nije otvoren osobni dosje u EES-u ili ako za takvog državljanina treće zemlje nema posljednje relevantne bilješke o ulasku/izlasku, nadležna tijela mogu pretpostaviti da državljanin treće zemlje ne ispunjava ili više ne ispunjava uvjete koji se odnose na trajanje dopuštenog boravka unutar državnog područja država članica.

U slučaju iz prvog stavka ovog članka primjenjuje se članak 12. Uredbe (EU) 2016/399, a ako se ta pretpostavka pobije u skladu s člankom 12. stavkom 3. te uredbe, nadležna tijela:

(a) otvaraju osobni dosje tog državljanina treće zemlje u EES-u, ako je to potrebno;

(b) ažuriraju zadnju bilješku o ulasku/izlasku unošenjem podataka koji nedostaju u skladu s člancima 16. i 17. ove Uredbe; ili

(c) brišu postojeći dosje ako je člankom 35. ove Uredbe predviđeno takvo brisanje.

Članak 21.

Pomoćni postupci ako je tehnički nemoguće unijeti podatke ili u slučaju kvara EES-a

1. Ako je tehnički nemoguće unijeti podatke u središnji sustav EES-a ili u slučaju kvara središnjeg sustava EES-a, podaci iz članaka od 16. do 20. privremeno se pohranjuju u nacionalno jedinstveno sučelje. Ako to nije moguće, podaci se privremeno pohranjuju lokalno u elektroničkom obliku. U obama slučajevima podaci se unose u središnji sustav EES-a čim to postane tehnički moguće ili odmah nakon otklanjanja kvara. Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere i raspoređuju potrebnu infrastrukturu, opremu i resurse kako bi osigurale da se takvo privremeno lokalno pohranjivanje može provesti u svakom trenutku i za svaki od njihovih graničnih prijelaza.

2. Ne dovodeći u pitanje obvezu provođenja graničnih kontrola u skladu s Uredbom (EU) 2016/399, u iznimnoj situaciji kada zbog tehničkih razloga unos podataka u središnji sustav EES-a i u nacionalno jedinstveno sučelje nije moguć i kada zbog tehničkih razloga nije moguće privremeno pohranjivati podatke lokalno u elektroničkom obliku, granično tijelo ručno pohranjuje podatke iz članaka od 16. do 20. ove Uredbe, uz iznimku biometrijskih podataka, te stavlja ulazni ili izlazni pečat u putnu ispravu državljanina treće zemlje. Ti se podaci unose u središnji sustav EES-a čim je to tehnički moguće.

Države članice obavješćuju Komisiju o otiskivanju pečata u putne isprave u slučaju iznimnih situacija navedenih u prvom podstavku ovog stavka. Komisija donosi provedbene akte u vezi s detaljnim pravilima o informacijama koje se dostavljaju Komisiji. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 68. stavka 2.

3. U EES-u se naznačuje da su podaci navedeni u člancima od 16. do 20. uneseni na temelju pomoćnog postupka i da u osobnom dosjeu otvorenom u skladu sa stavkom 2. ovog članka nedostaju biometrijski podaci. Biometrijski podaci unose se u EES na sljedećem graničnom prijelazu.

Članak 22.

Prijelazno razdoblje i prijelazne mjere

1. U razdoblju od 180 dana nakon početka rada EES-a, kako bi se pri ulasku i izlasku provjerilo jesu li državljani trećih zemalja kojima je dopušten kratkotrajni boravak premašili maksimalno trajanje dopuštenog boravka i, kada je to relevantno, kako bi se pri ulasku provjerilo jesu li državljani trećih zemalja premašili broj ulazaka dopuštenih na temelju vize za kratkotrajni boravak izdane za jedan ulazak ili za dva ulaska, nadležna granična tijela uzimaju u obzir boravke na državnom području država članica tijekom 180 dana prije ulaska ili izlaska tako da uz podatke o ulasku/izlasku zabilježene u EES-u kontroliraju i pečate u putnim ispravama.

2. Ako je državljanin treće zemlje ušao na državno područje država članica prije početka rada EES-a i izašao iz njega nakon početka rada EES-a, pri izlasku se otvara osobni dosje, a datum ulaska kako je otisnut u putovnici unosi se u bilješku o ulasku/izlasku u skladu s člankom 16. stavkom 2. To pravilo nije ograničeno na 180 dana nakon početka rada EES-a kako je navedeno u stavku 1. ovog članka. U slučaju nepodudaranja između ulaznog pečata i podataka iz EES-a prednost ima pečat.

Članak 23.

Upotreba podataka radi provjere na granicama na kojima se upotrebljava EES

1. Granična tijela imaju pristup EES-u u svrhu provjere identiteta i prethodne registracije državljanina treće zemlje, ažuriranja podataka iz EES-a prema potrebi i ostvarivanja uvida u podatke u mjeri potrebnoj za obavljanje granične kontrole.

2. Pri izvršavanju zadaća iz stavka 1. ovog članka granična tijela imaju pristup u svrhu pretraživanja s pomoću podataka iz članka 16. stavka 1. točaka (a), (b) i (c) te članka 17. stavka 1. točke (a).

Osim toga, u svrhu ostvarivanja uvida u VIS za potrebe provjere u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 767/2008, za državljane trećih zemalja koji podliježu obvezi posjedovanja vize, granična tijela pokreću pretraživanje u VIS-u izravno iz EES-a s pomoću istih alfanumeričkih podataka ili, ako je to primjenjivo, ostvaruju uvid u VIS u skladu s člankom 18. stavkom 2.a Uredbe (EZ) br. 767/2008.

Ako se pri pretraživanju EES-a na temelju podataka navedenih u prvom podstavku ovog stavka pokaže da su podaci o državljaninu treće zemlje zabilježeni u EES-u, granična tijela uspoređuju prikaz lica uživo državljanina treće zemlje s prikazom lica iz članka 16. stavka 1. točke (d) i članka 17. stavka 1. točke (b) ove Uredbe ili granična tijela, u slučaju državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize, provjeravaju otiske prstiju usporedbom s otiscima u EES-u, a u slučaju državljana trećih zemalja koji podliježu obvezi posjedovanja vize provjeravaju otiske prstiju izravnom usporedbom s otiscima u VIS-u u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 767/2008. Za potrebe provjere otisaka prstiju nositelja viza usporedbom s otiscima prstiju u VIS-u granična tijela mogu izravno iz EES-a pokrenuti pretraživanje u VIS-u kako je predviđeno u članku 18. stavku 6. te uredbe.

Ako provjera s pomoću prikaza lica ne uspije, provjera se obavlja s pomoću otisaka prstiju i obrnuto.

3. Ako se pri pretraživanju s pomoću podataka navedenih u stavku 2. pokaže da su podaci o državljaninu treće zemlje zabilježeni u EES-u, graničnom tijelu daje se pristup u svrhu ostvarivanja uvida u podatke iz osobnog dosjea tog državljanina treće zemlje i bilješku odnosno bilješke o ulasku/izlasku ili bilješku odnosno bilješke o odbijanju ulaska povezane s tim osobnim dosjeom.

4. Ako se pri pretraživanju s pomoću alfanumeričkih podataka navedenih u stavku 2. ovog članka pokaže da podaci o državljaninu treće zemlje nisu zabilježeni u EES-u, ako provjera državljanina treće zemlje na temelju stavka 2. ovog članka nije bila uspješna ili ako postoji sumnja u identitet državljanina treće zemlje, granična tijela imaju pristup podacima u svrhu identifikacije u skladu s člankom 27. ove Uredbe.

Uz identifikaciju iz prvog podstavka ovog stavka primjenjuju se sljedeće odredbe:

(a) u pogledu državljana trećih zemalja koji podliježu obvezi posjedovanja vize, ako se pri pretraživanju VIS-a s pomoću podataka iz članka 18. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 767/2008 pokaže da su podaci o državljaninu treće zemlje zabilježeni u VIS-u, provjera otisaka prstiju usporedbom s otiscima prstiju u VIS-u obavlja se u skladu s člankom 18. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 767/2008. U tu svrhu granično tijelo može iz EES-a pokrenuti pretraživanje u VIS-u kako je predviđeno u članku 18. stavku 6. Uredbe (EZ) br. 767/2008. Ako provjera državljanina treće zemlje na temelju stavka 2. ovog članka nije bila uspješna, granična tijela pristupaju podacima iz VIS-a u svrhu identifikacije u skladu s člankom 20. Uredbe (EZ) br. 767/2008.

(b) u pogledu državljana trećih zemalja koji ne podliježu obvezi posjedovanja vize i za koje nisu pronađeni podaci u EES-u pretraživanjem u svrhu identifikacije u skladu s člankom 27. ove Uredbe, ostvarivanje uvida u VIS obavlja se u skladu s člankom 19.a Uredbe (EZ) br. 767/2008. Granično tijelo može iz EES-a pokrenuti pretraživanje u VIS-u kako je predviđeno u članku 19.a Uredbe (EZ) br. 767/2008.

5. U pogledu državljana trećih zemalja čiji su podaci već zabilježeni u EES-u, ali čiji je osobni dosje u EES-u otvorila država članica koja schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuje u cijelosti, ali upotrebljava EES, i čiji su podaci uneseni u EES na temelju nacionalne vize za kratkotrajni boravak, granična tijela ostvaruju uvid u VIS u skladu sa stavkom 4. drugim podstavkom točkom (a) kada prvi put nakon otvaranja osobnog dosjea državljanin treće zemlje namjerava prijeći granicu države članice koja schengensku pravnu stečevinu primjenjuje u cijelosti i koja upotrebljava EES.

POGLAVLJE III.

UPOTREBA EES-A OD STRANE DRUGIH TIJELA

Članak 24.

Upotreba EES-a radi razmatranja viza i donošenja odluka o njima

1. Tijela nadležna za vize ostvaruju uvid u EES za potrebe razmatranja zahtjevâ za izdavanje viza i donošenja odluka koje se odnose na te zahtjeve, uključujući odluke o poništenju, ukidanju ili produljenju roka valjanosti izdane vize, u skladu s Uredbom (EZ) br. 810/2009.

Osim toga, tijela nadležna za vize države članice koja schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuje u cijelosti, ali upotrebljava EES, ostvaruju uvid u podatke u EES-u pri razmatranju zahtjevâ za izdavanje nacionalnih viza za kratkotrajni boravak i donošenju odluka koje se odnose na te zahtjeve, uključujući odluke o poništenju, ukidanju ili produljenju roka valjanosti izdane nacionalne vize za kratkotrajni boravak.

2. Tijelima nadležnima za vize daje se pristup u svrhu pretraživanja EES-a izravno iz VIS-a na temelju jednog ili nekoliko od sljedećih podataka:

(a) podataka iz članka 16. stavka 1. točaka (a), (b) i (c);

(b) broja naljepnice vize za kratkotrajni boravak, uključujući troslovnu oznaku države članice koja je izdala vizu iz članka 16. stavka 2. točke (d);

(c) podataka o otiscima prstiju ili podataka o otiscima prstiju u kombinaciji s prikazom lica.

3. Ako se pri pretraživanju s pomoću podataka navedenih u stavku 2. pokaže da su podaci o državljaninu treće zemlje zabilježeni u EES-u, tijelima nadležnima za vize daje se pristup u svrhu ostvarivanja uvida u podatke iz osobnog dosjea tog državljanina treće zemlje i bilješke o ulasku/izlasku kao i bilješke o odbijanju ulaska povezane s tim osobnim dosjeom. Tijelima nadležnima za vize daje se pristup u svrhu ostvarivanja uvida u automatizirani kalkulator radi provjere maksimalnog preostalog trajanja dopuštenog boravka. Tijelima nadležnima za vize daje se i pristup u svrhu ostvarivanja uvida u EES i automatizirani kalkulator za potrebe razmatranja novih zahtjeva za izdavanje viza i donošenja odluka o njima kako bi se automatski odredilo maksimalno trajanje dopuštenog boravka.

4. Tijelima nadležnima za vize u državi članici koja schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuje u cijelosti, ali upotrebljava EES, daje se pristup u svrhu pretraživanja EES-a na temelju jednog ili nekoliko podataka navedenih u stavku 2. Ako se pri pretraživanju pokaže da su podaci o državljaninu treće zemlje zabilježeni u EES-u, tim tijelima daje se pristup u svrhu ostvarivanja uvida u podatke iz osobnog dosjea tog državljanina treće zemlje i bilješke o ulasku/izlasku, kao i bilješke o odbijanju ulaska povezane s tim osobnim dosjeom. Tijelima nadležnima za vize u državi članici koja schengensku pravnu stečevinu još ne primjenjuje u cijelosti, ali upotrebljava EES, daje se pristup u svrhu ostvarivanja uvida u automatizirani kalkulator kako bi se utvrdilo maksimalno preostalo trajanje dopuštenog boravka. Tijelima nadležnima za vize daje se i pristup u svrhu ostvarivanja uvida u EES i automatizirani kalkulator za potrebe razmatranja novih zahtjeva za izdavanje viza i donošenja odluka o njima kako bi se odredilo maksimalno trajanje dopuštenog boravka.

Članak 25.

Upotreba EES-a radi razmatranja zahtjevâ za pristup nacionalnim programima olakšica

1. Nadležna tijela iz članka 8.d Uredbe (EU) 2016/399 ostvaruju uvid u EES za potrebe razmatranja zahtjevâ za pristup nacionalnim programima olakšica iz tog članka EES-a i donošenja odluka koje se odnose na te zahtjeve, uključujući odluke o odbijanju, oduzimanju ili produljenju roka valjanosti pristupa nacionalnim programima olakšica u skladu s tim člankom.

2. Nadležnim tijelima daje se