HR Službeni list Europske unije L 268/1

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/1861

оd 29. srpnja 2016.

o državnoj potpori SA33983 (2013/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/N) – Italija – Kompenzacija zračnim lukama na Sardiniji za obveze pružanja javnih usluga

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 4862)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1. POSTUPAK

(1) Italija je 30. studenoga 2011. prijavila program za naknade za obveze pružanja javnih usluga u korist upravitelja zračnih luka na Sardiniji, radi jačanja i razvoja zračnog prometa. Ta obavijest je upućena putem elektroničkog sustava izvješćivanja Komisije.

(2) Komisija je dopisima od 30. siječnja 2012., 24. travnja 2012. i 12. srpnja 2012. od Italije zatražila dodatne informacije o obavijesti. Italija je na te zahtjeve odgovorila dopisima od 24. veljače 2012., 30. svibnja 2012. i 9. kolovoza 2012.

(3) Komisija je na temelju dobivenih informacija da je Italija možda stavila na snagu mjeru prije nego što je Komisija donijela odluku o njezinu odobrenju, odlučila istražiti mjeru na temelju poglavlja 3. Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (2) o nezakonitim državnim potporama.

(4) Italija je 30. studenoga 2012. od Komisije zatražila da navede vrijeme donošenja odluke i određena pojašnjenja koja se odnose na postupak. Komisija je Italiji odgovorila dopisom od 7. prosinca 2012.

(5) Komisija je dopisom od 23. siječnja 2013. obavijestila Italiju o svojoj odluci o pokretanju postupka iz članka 108. stavka 2. Ugovora („Odluka o pokretanju postupka”) u pogledu prijavljenog sustava.

(6) Italija je svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka dostavila 21. ožujka 2013. (prilozi su dostavljeni 22. ožujka 2013.).

(7) Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije30. svibnja 2013. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe u pogledu navodne mjere potpore.

(8) Komisija je od društva Ryanair Ltd., kao zainteresirane strane, zaprimila primjedbe o ovom predmetu 10. travnja 2013. Komisija je Italiji dostavila te primjedbe dopisom od 3. svibnja 2013. Italija nije podnijela očitovanja na primjedbe društva Ryanair.

(9) Komisija je naknadno primila primjedbe od sljedećih zainteresiranih strana: (a) društva Ryanair i društva za poslovno savjetovanje koje djeluje u njegovo ime, 28. lipnja 2013.; (b) društva GEASAR S.p.A., upravitelja Zračne luke Olbia, 1. srpnja 2013.; (c) društva SOGEAAL S.p.A., upravitelja Zračne luke Alghero, 29. srpnja 2013.; (d) društva SOGAER S.p.A., upravitelja Zračne luke Cagliari, 30. srpnja 2013. i 2. kolovoza 2013.; (e) društva easyJet, 30. srpnja 2013.

(10) Komisija je 31. srpnja 2013. Italiji proslijedila verzije primjedbi zaprimljenih od društava GEASAR i SOGEAAL koje nisu povjerljive, čime je Italiji pružena prilika na njih odgovoriti. Komisija je Italiji proslijedila primjedbe društava SOGAER i Ryanair 2. kolovoza 2013., a primjedbe društva easyJet 7. kolovoza.

(11) Italija je 27. rujna 2013. obavijestila Komisiju da nema očitovanja na primjedbe triju upravitelja zračnih luka. Italija je 20. i 21. studenoga 2013. uputila svoja očitovanja Komisiji koja se odnose na primjedbe društva Ryanair. Italija nije dostavila očitovanja koja se odnose na očitovanja društva easyJet.

(12) Ryanair je 20. prosinca 2013. dostavio dodatne primjedbe, koje su 9. siječnja 2014. proslijeđene Italiji. Italija nije dostavila očitovanja na te primjedbe.

(13) Ryanair je 17. siječnja 2014. i 31. siječnja 2014. dostavio dodatne primjedbe, koje su 12. siječnja 2015. proslijeđene Italiji. Italija nije dostavila očitovanja koja se odnose na ove primjedbe.

(14) Dopisom od 25. veljače 2014. Komisija je obavijestila Italiju o donošenju Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. (3)20. veljače 2014. i o činjenici da će se te smjernice početi primjenjivati na ovaj predmet od trenutka njihove objave u Službenom listu. Komisija je Italiji dala mogućnost da u roku od 20 radnih dana nakon njihove objave u Službenom listu dostavi primjedbe u pogledu Smjernica i njihove primjene.

(15) Dopisima od 24. veljače 2014. Komisija je zainteresirane strane obavijestila i o donošenju Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. i o činjenici da će se te smjernice početi primjenjivati na ovaj predmet od trenutka njihove objave u Službenom listu. Komisija je zainteresiranim stranama dala mogućnost da u roku od 20 radnih dana nakon njihove objave u Službenom listu dostave primjedbe u pogledu Smjernica i njihove primjene.

(16) Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. objavljene su u Službenom listu 4. travnja 2014. One su zamijenile Smjernice za zračni prijevoz iz 1994. (4) i Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. godine (5).

(17) U Službenom listu 15. travnja 2014. objavljena je obavijest kojom se države članice i zainteresirane strane poziva na podnošenje primjedaba u pogledu primjene Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. na ovaj predmet u roku od jednog mjeseca nakon datuma objave navedenih Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. godine (6).

(18) Društvo SOGAER dostavilo je 13. lipnja 2014. primjedbe u pogledu predmeta u vezi s donošenjem novih Smjernica. Društva GEASAR i SOGEAAL dostavila su svoje primjedbe 16. lipnja 2014., a društvo easyJet 4. srpnja 2014. Komisija je primjedbe društava SOGAER, GEASAR, SOGEAAL i easyJet proslijedila Italiji 9. srpnja 2014. Italija nije podnijela očitovanja na navedene primjedbe.

(19) Društvo Ryanair je 12. i 26. rujna 2014. podnijelo dodatne primjedbe na predmet. Komisija je te primjedbe proslijedila Italiji 28. listopada 2014. Italija nije podnijela očitovanja na navedene primjedbe.

(20) Društvo Ryanair i društvo za poslovno savjetovanje koje djeluje u njegovo ime dostavili su 26. siječnja 2015. dodatne primjedbe, koje su proslijeđene Italiji 4. veljače 2015. Italija nije podnijela očitovanja na ove primjedbe.

(21) Društvo Ryanair i društvo za poslovno savjetovanje koje djeluje u njegovo ime dostavili su 27. veljače 2015. i 2. ožujka 2015. dodatne primjedbe, koje su 24. ožujka 2015. proslijeđene Italiji. Italija nije podnijela očitovanja na navedene primjedbe.

(22) Komisija je 18. ožujka 2015. zatražila od Italije da pruži dodatne informacije o ovom predmetu. Italija je odgovorila 11., 18. i 19. svibnja 2015.

(23) Društvo easyJet je 31. ožujka 2015. podnijelo dodatne primjedbe, čime je dopunilo svoj izvorni podnesak od 30. srpnja 2013. Društvo easyJet i društvo za poslovno savjetovanje koje djeluje u njegovo ime dostavili su 1. i 14. svibnja 2015. dodatne primjedbe na predmet. Društvo easyJet dostavilo je 1. lipnja 2015. dodatne primjedbe na predmet. Sve te primjedbe proslijeđene su Italiji 6. srpnja 2015. Italija je 17. rujna 2015. podnijela svoja očitovanja na primjedbe društva easyJet i društva za poslovno savjetovanje koje djeluje u njegovo ime.

(24) Komisija je 29. lipnja 2015. od Italije zatražila dodatne informacije. Italija je djelomično odgovorila 14. srpnja 2015., a priloge uz taj odgovor poslala 10. rujna 2015.

(25) Komisija je 17. srpnja 2015. od Italije zatražila dodatne informacije. Italija je odgovorila 11. rujna 2015.

(26) Komisija je 8. i 14. listopada 2015. od Italije zatražila dodatne informacije. Italija je odgovorila 5. studenoga 2015.

(27) Italija je 24. studenoga 2015. dostavila dodatne informacije o ovom predmetu.

(28) Komisija je 24. studenoga 2015. od Italije zatražila dodatna pojašnjenja. Italija je odgovorila 27. studenoga 2015.

(29) Dana 4. prosinca 2015. društvo Ryanair i društvo za poslovno savjetovanje koje djeluje u njegovo ime dostavili su dodatne informacije o predmetu, koje su 8. prosinca 2015. proslijeđene Italiji. Italija je odgovorila 16. prosinca 2015., naznačujući da nema primjedaba na navedene dokumente.

(30) Italija je 11., 16. i 17. prosinca 2015. podnijela dodatne primjedbe na predmet.

2. DETALJAN OPIS POTPORE

2.1. NASLOV I CILJEVI MJERE

(31) Prijavljeni program pruža naknadu za obveze pružanja javnih usluga upraviteljima zračnih luka smještenih na Sardiniji, radi jačanja i razvoja zračnog prijevoza. Italija tvrdi da se te obveze pružanja javnih usluga odnose na usluge od općega gospodarskog interesa. Program je uspostavljen u skladu s člankom 3. Regionalnog zakona Sardinije od 13. travnja 2010., br. 10 (7), (u daljnjem tekstu „Zakon 10/2010”),

(32) Ovaj članak definira svrhu tog programa, koja se sastoji u jačanju zračnog prijevoza do Sardinije i od Sardinije širenjem zračnog prometa, kako u smislu učestalosti u zimskim razdobljima, tako i u smislu novih odredišta do kojih se leti. U tu svrhu zračne luke na Sardiniji trebale su usmjeriti ta javna sredstva zračnim prijevoznicima kao naknadu za javne usluge.

(33) Širi je cilj programa jačanje regionalnoga gospodarstva povećanjem priljeva turista, posebno izvan ljetne sezone.

2.2. DAVATELJ POTPORE

(34) Davatelj potpore je Regija Sardinija (u daljnjem tekstu „Regija”). Regija u Italiji uživa poseban status autonomne regije.

2.3. PRAVNI OKVIR

(35) Člankom 3. Zakona 10/2010 upraviteljima zračnih luka na Sardiniji osigurava se financiranje u obliku naknade za obveze pružanja javnih usluga u razdoblju od 2010. do 2013. Zakon 10/2010 provodi se odlukama koje donosi regionalna izvršna vlast.

(36) Regionalna odluka br. 122/347 od 17. svibnja 2010. (8) navodi da se iznosi definirani Zakonom 10/2010 namiruju iz regionalnog proračuna.

(37) Izvršna vlast Sardinije donijela je nekoliko provedbenih akata koji određuju uvjete i postupke pristupa financiranju prema Zakonu 10/2010, kako slijedi: (a) Odlukom Sardinije br. 29/36 od 29. srpnja 2010. (9) definiraju se kriteriji, priroda i trajanje usluga prijevoza za koje se mogu dodijeliti financijska sredstva te postavljaju smjernice za izradu nacrta i ocjenu planova aktivnosti zračnih luka (programmi di attività). (b) Odlukom Sardinije br. 43/37 od 6. prosinca 2010. (10) odobravaju se planovi aktivnosti koje su podnijeli upravitelji zračnih luka za 2010. i specifični iznosi koji će se dodijeliti svakoj zračnoj luci za 2010. (c) Odlukom Sardinije br. 52/117 od 23. prosinca 2011. (11) uspostavljaju se godišnji iznosi koje će Regija dodijeliti upraviteljima zračnih luka u razdoblju od 2011. do 2013. na temelju planova aktivnosti koje su upravitelji zračnih luka predstavili u 2011.

(38) Regionalnim zakonom od 19. siječnja 2011., br. 1 (12) smanjeni su doprinosi koje će Regija dodijeliti zračnim lukama, kako je određeno Zakonom 10/2010, na 21 100 000 EUR za 2011. i 21 500 000 EUR za 2012. i 2013.

(39) Regionalnim zakonom od 30. lipnja 2011. br. 12 (13) uspostavlja se mehanizam financijskih predujmova koji će djelovati putem uspostave ad hoc financijskog fonda unutar društva SFIRS (14). Društvo SFIRS interno je investicijsko društvo Regije Sardinije, koje je Regija kao financijskog posrednika i operativnu podružnicu Regije, ovlastila za uspostavljanje regionalnog fonda i upravljanje fondom čija je svrha dodjela financijskih predujmova kao dioničkog financiranja s kamatama. (15) Društvo SFIRS pod izravnom je kontrolom Regije, koja upravlja njime. Njegova je uloga upravljanje planovima, politikama i programima koje Regija donosi u svrhu gospodarskoga i društvenog razvoja područja. Regija imenuje upravni odbor društva SFIRS. Aktom o ovlaštenju br. 15 od 9. kolovoza 2011. (16) ovlašćuje se društvo SFIRS za uspostavu i upravljanje „regionalnim fondom za zračne luke” (17) („regionalni fond”) čija je svrha odobravanje financijskih predujmova na doprinose Regije. Odlukom br. 500 od 9. kolovoza 2011. (18) odobravaju se detaljna pravila za provedbu regionalnog fonda. Odlukom br. 22 od 30. siječnja 2012. (19) dopunjavaju se pravila uspostavljena Odlukom br. 500 od 9. kolovoza 2011.

(40) Regionalni zakon br. 15 od 7. kolovoza 2012. (20) mijenja Regionalni zakon od 30. lipnja 2011. Odlukom br. 694. od 2. listopada 2012. (21) provodi se Regionalni zakon od 7. kolovoza 2012. te dopunjuju i izmjenjuju pravila za provedbu regionalnog fonda produljenjem primjene zakona od 30. lipnja 2011. na godine 2012. i 2013.

(41) Odlukaombr. 4/34 od 5. veljače 2014. (22) mijenja se raspodjela regionalnih doprinosa za 2013., uzimajući u obzir smanjenje regionalnih doprinosa o kojem je odlučeno u kontekstu proračuna Regije dodijeljenog za financiranje aktivnosti u skladu sa Zakonom 10/2010 i stvarnih troškova koje su imali tri upravitelja zračnih luka.

2.4. PROGRAM

(42) Svrha je prijavljenog programa razvijati zračni prijevoz i učiniti zračne veze prema Sardiniji i sa Sardinije manje sezonskima, što pridonosi sveobuhvatnom cilju privlačenja turizma i jačanja regionalnoga gospodarstva. U tu svrhu Zakonom 10/2010 osiguravaju se financijska sredstva u obliku naknada za obveze pružanja javnih usluga upraviteljima zračnih luka na Sardiniji u razdoblju 2010.–2013.

(43) Provedbenim odlukama pojašnjava se da se cilj Zakona 10/2010 – smanjiti sezonske oscilacije – sastoji od produljenja razdoblja tijekom kojega se obavljaju letovi. To uključuje povećanje učestalosti letova tijekom takozvane predsezone i posezone (odnosno tijekom mjeseci prije i poslije ljetne sezone – travnja, svibnja, rujna i listopada) ili tijekom zimske sezone, kao i otvaranje novih linija prema mjestima odnosno iz mjesta koja prethodno nisu bila povezana sa Sardinijom. Razlozi za uspostavljanje ovog programa su promocija regionalne politike zračnog prijevoza koja jača gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju dotičnih zajednica rješavanjem problema pristupačnosti s kojim se Sardinija kao otok suočava.

(44) Odlukama iz odjeljka 2.3. utvrđuju se sljedeće tri aktivnosti: (a) povećanje zračnog prometa zračnih prijevoznika („aktivnost 1”). Zračni prijevoznici i upravitelji zračnih luka moraju u okviru detaljnih „planova aktivnosti” odrediti strategije za povećanje zračnog prometa i zalagati se za desezoniranje turističkih tokova definiranjem zračnih linija od strateškog interesa te učestalost, ponudu kapaciteta i posljedične ciljeve prometa. Ako se ti ciljevi ostvare, ostvaruje se financijska naknada; ako se ciljevi ne ostvare, moraju se platiti kazne. (b) promocija Sardinije kao turističke destinacije koju izvršavaju zračni prijevoznici („aktivnost 2”). U prethodno navedenim „planovima aktivnosti” zračni prijevoznici i upravitelji zračnih luka trebali bi odrediti i specifične marketinške i promidžbene aktivnosti usmjerene na povećanje broja putnika i promicanje prihvatnog područja zračne luke. (c) dodatne promotivne aktivnosti koje upravitelji zračnih luka povjeravaju trećim pružateljima usluga osim zračnih prijevoznika (23) u ime Regije („aktivnost 3”).

(45) Nakon što Regija odobri planove aktivnosti, procijenivši aktivnosti koje su u njima predložene na temelju njihova gospodarskog učinka na zračne luke i gospodarsku aktivnost Sardinije u cjelini, ona u skladu s time raspodjeljuje financijske resurse dostupne za svaku godinu i za svaku zračnu luku.

(46) Naknada upraviteljima zračnih luka izračunava se na temelju procijenjenih troškova koje snose zračni prijevoznici za letove na strateškim zračnim linijama, bilo nacionalnim bilo međunarodnim, i ispunjavanja postavljenog cilja broja putnika na godišnjoj razini Nakon što su ciljevi broja putnika postavljeni, upravitelji zračnih luka odabiru zračne linije od kojih se zahtijeva obavljanje predmetne usluge. Odabrani prijevoznici primaju naknadu koja pokriva razliku između njihovih operativnih troškova i stvarnih ili pretpostavljenih prihoda od putničkih karata.

(47) U dokumentu Italije o prijavi navedeno je da bi Regija trebala odobriti postupak nabave koji organiziraju upravitelji zračnih luka u svrhu odabira zainteresiranih zračnih prijevoznika. Komisija nije bila obaviještena ni o kakvu postupku nabave koji organiziraju upravitelji zračnih luka. Italija tvrdi da su zračni prijevoznici odabrani na temelju najprivlačnijih komercijalnih ponuda koje su podnesene upraviteljima zračnih luka nakon objave obavijesti na njihovim internetskim stranicama. Što se tiče zračnih luka, zamišljeno je da program potpore koordinira razvoj regionalnog sustava zračnih luka, stavljanjem regionalnih zračnih luka u uzajamno komplementaran položaj. (24)

2.5. MARKETINŠKE AKTIVNOSTI KOJE SU PODUZELI ZRAČNI PRIJEVOZNICI

(48) Zakonom 10/2010 propisuje se da u kontekstu aktivnosti 2 upravitelji zračnih luka moraju sklopiti marketinške ugovore sa zračnim prijevoznicima u svrhu promicanja Sardinije kao turističke destinacije. Planovi aktivnosti stoga moraju odrediti konkretne marketinške i promidžbene strategije usmjerene na povećanja broja putnika i promicanje prihvatnog područja zračne luke.

(49) Upravitelji zračnih luka sklopili su dvije različite vrste ugovora, ovisno o zračnom prijevozniku: jedinstveni ugovor koji uključuje i usluge zračne luke i marketinške usluge, ili dva zasebna ugovora, kako je to u slučaju društva Ryanair, u kojem postoji ugovor o uslugama zračne luke sklopljen s društvom Ryanair i ugovor o marketinškim uslugama sklopljen s društvom za marketing AMS (Airport Marketing Services), koje je u potpunom vlasništvu Ryanaira. Ugovori spajaju i povezuju povećanje prometa i marketinške mjere te se temelje na sustavu premije u skladu s uspješnosti mjera za povećanje prometa. Na temelju ugovora, zračni prijevoznik mora obavljati utvrđeni program letenja i istodobno razviti plan marketinga i promidžbe.

(50) Marketing se temelji na posebnoj stranici na web-mjestu zračnog prijevoznika posvećenoj odredišnoj zračnoj luci, koja ponekad uključuje turistički vodič. Marketing je usmjeren na promicanje turističkih i poslovnih atrakcija u regiji i što većem povećanju udjela putnika u dolasku iz inozemstva.

2.6. PREDMETNE ZRAČNE LUKE

(51) U 2010. Sardinija je brojila pet zračnih luka: (a) Zračnu luku Alghero, čiji je upravitelj društvo SO.GE.A.AL S.p.A. („SOGEAAL”): (b) Zračnu luku Cagliari-Elmas, čiji je upravitelj društvo So.G.Aer. S.p.A. („SOGAER”); (c) Zračnu luku Olbia, čiji je upravitelj društvo GEASAR S.p.A. („GEASAR”) (d) Zračnu luku Tortoli, čiji je upravitelj društvo GE.AR.TO. S.p.A. („GEARTO”); (e) Zračnu luku Oristano, čiji je upravitelj društvo SO.GE.A.OR. S.p.A. („SOGEAOR”).

(52) Sva ta društva su društva s ograničenom odgovornošću. Društva SOGEAAL i SOGAER su u javnom vlasništvu. Društvo GEASAR pod kontrolom je zračnog prijevoznika društva Meridiana.

(53) Italija je potvrdila da, premda se Zakon 10/2010 odnosi na sve zračne luke na Sardiniji, dvije manje zračne luke na otoku, Oristano i Tortolì-Arbatax (koje imaju manje od 200 000 putnika godišnje (25)), nisu primile financijska sredstva na temelju zakona 10/2010.

(54) Zračna luka Alghero smještena je na sjeverozapadu Sardinije, Zračna luka Olbia na sjeveroistoku, a Zračna luka Cagliari na jugu. Udaljenosti i trajanje putovanja cestom između ovih zračnih luka su sljedeće (26): Cagliari – Alghero 247 km – 2 sata 40 minuta. Cagliari – Olbia 273 km – 2 sata 51 minuta. Olbia – Alghero 136 km – 1 sat 53 minute.

2.6.1. ZRAČNA LUKA CAGLIARI

(55) Upravitelj zračne luke, društvo SOGAER, u javnom je vlasništvu, s obzirom na to da Trgovačka komora Cagliari (C.C.I.A. Cagliari) posjeduje većinu dionica, kako je navedeno u tablici 1. Regija nema kontrolu nad Trgovačkom komorom Cagliari (27), koja se financira samostalno zahvaljujući godišnjoj članarini koju plaćaju društva koja su njezini članovi. Trgovačka komora samostalno je javno tijelo odgovorno za pružanje različitih usluga članovima društva. (28) Tablica 1. Dionička struktura društva SOGAER (29) (%) C.C.I.A. Cagliari 94,35 S.F.I.R.S. SpA 3,43 Banco di Sardegna SpA 1,05 Regione Autonoma Sardegna 0,72 Meridiana SpA 0,21 C.C.I.A.A. Oristano 0,10 Corsorzio Sardegna Costa Sud 0,06 Associazione Industriali Province della Sardegna Meridionale 0,04 CONFAPI Sardegna 0,03 Editorial Airon 0,01 Fima SpA 0,01

(56) Zračna je luka 2014. primila 3 639 627 putnika. (30) Smještena je u južnom dijelu otoka i u smislu prometa njegova je glavna zračna luka. Društvo SOGAER od 2007. posjeduje cjelokupnu koncesiju na upravljanje zračnom lukom. Zračna luka obavlja domaće i međunarodne letove, a glavni zračni prijevoznici zastupljeni u zračnoj luci su društva Ryanair, Meridiana Fly, Alitalia CAI, Airone, easyJet, Volotea i AirBerlin. U razdoblju od 2007. do 2009. 69 % putničkog prometa u zračnoj luci zabilježeno je u razdoblju od travnja do listopada.

(57) Društvo SOGAER je 31. prosinca 2013. zabilježilo promet od 26,8 milijuna EUR i pozitivni neto rezultat od 1,7 milijuna EUR. Ukupna imovina iznosila je 125,5 milijuna EUR.

2.6.2. ZRAČNA LUKA ALGHERO

(58) Upravitelj Zračne luke Alghero, društvo SOGEAAL, 80,20 % u vlasništvu je Regije Sardinija, i 19,80 % u vlasništvu društva SFIRS SpA (internog društva u vlasništvu Regije). (31) Društvo SOGEAAL pokrenulo je svoju djelatnost 1995. putem djelomične i privremene koncesije, koja je 2007. pretvorena u potpunu koncesiju. (32)

(59) Zračna luka smještena je u sjeverozapadnom dijelu otoka. Italija tvrdi da prihvatno područje zračne luke pokriva približno 35 % otoka i uključuje 450 000 – 600 000 stanovnika u provincijama Sassari, Oristano i Nuoro. U smislu komercijalnog putničkog prometa, Alghero je treća zračna luka na Sardiniji, s ukupno 1 639 374 putnika u 2014. (33)

(60) Zračnu luku upotrebljavaju tri vrste zračnih prijevoznika: tradicionalni prijevoznici, kao što su Alitalia, Meridiana, Iberia i Lufthansa, niskotarifni prijevoznici, kao što su easyJet i Ryanair i čarterski prijevoznici, kao što su Tui Fly i Jet Time. U razdoblju od 2007. do 2009. 75 % putničkog prometa u zračnoj luci zabilježeno je u razdoblju od travnja do listopada.

(61) Društvo SOGEAAL je 31. prosinca 2013. zabilježilo promet od 15,9 milijuna EUR i negativni neto rezultat u iznosu od 1,5 milijuna EUR. Ukupna imovina iznosila je 42 milijuna EUR.

2.6.3. ZRAČNA LUKA OLBIA

(62) Upravitelj Zračne luke Olbia, GEASAR, u većinskom je vlasništvu privatnih dioničara (34), kako je navedeno u tablici 2. Tablica 2. Dionička struktura društva GEASAR (%) Meridiana S.p.A. 79,79 C.C.I.A.A. di Sassari (Camera di Commercio) 10,00 C.C.I.A.A. di Nuoro (Camera di Commercio) 8,42 Regione Sardegna 1,59 Consorzio Costa Smeralda 0,20

(63) Društvo GEASAR pokrenulo je djelatnost 1989. djelomičnom koncesijom za upravljanje Zračnom lukom Olbia. Zračna luka Olbia smještena je u sjeveroistočnom dijelu Sardinije. Zračnu luku upotrebljavaju tradicionalni zračni prijevoznici, kao što su Alitalia i Lufthansa, niskotarifni zračni prijevoznici, kao što su easyJet i Vueling, i čarterski prijevoznici, kao što su Smartwings i Mistral Air.

(64) Zračna luka imala je 2 127 718 putnika u 2014. (35) Uglavnom je namijenjena komercijalnom putničkom prometu, domaćem i međunarodnom. Zračna luka usmjerena je na turizam, s obzirom na to da služi turistički razvijenom području Costa Smeralda. Promet je stoga uglavnom koncentriran od svibnja do listopada: u razdoblju od 2007. do 2009., 84 % putničkog prometa u zračnoj luci zabilježeno je od travnja do listopada.

(65) Društvo GEASAR 31. prosinca 2013. zabilježilo je promet od 27,0 milijuna EUR i pozitivni neto rezultat od 2,8 milijuna EUR. Ukupna imovina iznosila je 57,3 milijuna EUR.

2.7. MEHANIZAM I STRUKTURA FINANCIRANJA KOJE JE USPOSTAVILA REGIJA SARDINIJA

2.7.1. UKUPAN IZNOS DOPRINOSA KOJE JE ODOBRILA REGIJA SARDINIJA

(66) Člankom 3. Zakona 10/2010 izvorno se ovlašćuje Regija da upraviteljima zračnih luka 19 700 000 EUR za 2010. i 24 500 000 EUR za svaku sljedeću godinu 2011., 2012. i 2013.

(67) Tijekom tog razdoblja, uzimajući u obzir vlastite resurse i planove aktivnosti koje su predstavile zračne luke, Regija je progresivno smanjivala izvorno odobrene iznose financiranja programa, kako je navedeno u tablici 3. Tablica 3. Naknada odobrena u korist zračnih luka na Sardiniji – 2010.–2013. (EUR) 2010. 2011. 2012. 2013. Ukupno Alghero 9 960 000 10 559 913,00 9 094 919,77 8 029 737,87 37 644 570,64 Cagliari 5 000 000 4 777 320,33 8 405 080,23 9 261 925,37 27 444 325,93 Olbia 4 000 000 3 057 654,00 4 000 000,00 4 208 336,76 15 265 990,76 Oristano 300 000 — — — 300 000 Ukupno 19 260 000 18 394 887,33 21 500 000 21 500 000 80 654 887,33

(68) Odlukom br. 4/34 od 5. veljače 2014. izmijenjena je raspodjela regionalnih doprinosa za 2013. i osiguran ukupan iznos od 17 500 000 EUR za 2013. za tri upravitelja zračnih luka, kako je navedeno u tablici 4. Tablica 4. Naknada odobrena u korist zračnih luka na Sardiniji – 2013. (u skladu s Odlukom br. 4/34 od 5. veljače 2014.) (EUR) 2013. godina Alghero 8 235 603 Cagliari 5 264 397 Olbia 4 000 000 Ukupno: 17 500 000

(69) Konačni doprinosi koje je Regija Sardinija, zbog različitih izmjena dodijelila trima zračnim lukama navedeni su u tablici 5. (36). Tablica 5. Konačna naknada odobrena u korist zračnih luka na Sardiniji – 2010.–2013. (EUR) 2010. 2011. 2012. 2013. Ukupno Alghero 9 960 000 10 559 913 9 094 920 8 235 603 37 850 436 Cagliari 5 000 000 4 777 320 8 405 080 5 264 397 23 446 797 Olbia 4 000 000 3 057 654 4 000 000 4 000 000 15 057 654 Oristano 300 000 — — — 300 000 Ukupno 19 260 000 18 394 887 21 500 000 17 500 000 76 654 887

(70) Mjera se izvodi u obliku izravnih bespovratnih sredstava koja Regija daje upraviteljima zračnih luka na Sardiniji koji će zatim dotične iznose prenijeti na zračne prijevoznike i druge uključene subjekte. Bespovratna sredstva izravno se financiraju iz regionalnog proračuna. Upravitelji zračnih luka moraju voditi zasebne račune kako bi pratili iznose koje su primili.

2.7.2. PLANOVI AKTIVNOSTI I ZRAČNE LINIJE OD STRATEŠKOG INTERESA

(71) Upravitelji zračnih luka na Sardiniji moraju pripremiti planove aktivnosti i podnijeti ih Regiji na odobrenje. Ti planovi aktivnosti moraju uključivati aktivnosti koje obuhvaćaju razvoj zračnih veza između dviju točaka, s nacionalnim i europskim odredištima u zračnim lukama na Sardiniji i iz njih, što će se ostvariti sklapanjem ugovora sa zračnim prijevoznicima. U tu svrhu plan mora navesti koje inicijative od onih navedenih (37), upravitelj zračne luke smatra izvedivima u smislu ciljeva utvrđenih Zakonom 10/2010, a to su unaprijediti zračni prijevoz i učiniti ga manje sezonskim.

(72) U planovima se moraju utvrditi zračne linije od strateškog interesa (domaće i međunarodne) i ciljeve za svaku godinu koji se odnose na učestalost letova, stopu popunjenosti, nove linije, broj putnika i marketinšku djelatnost.

(73) Planovi aktivnosti moraju poštovati sljedeća načela: (a) zračne linije od strateškog interesa ne smiju se preklapati s linijama koje već postoje u okviru obveza javnih usluga (38) na temelju Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća. (39) (b) financijski doprinos za svaku od subvencioniranih linija trebao bi se s vremenom smanjivati. (c) financijski ugovori sklopljeni sa zračnim prijevoznicima trebali bi uključiti plan promidžbe lokalnog područja, koji bi trebao biti u skladu s komunikacijskom strategijom regije koja se odnosi na turizam. (d) u slučaju kada je ukupna naknada koju potražuju zračne luke veća od ukupnog iznosa koji je odobren u regionalnom proračunu, prednost se daje međunarodnim vezama u odnosu na domaće linije (osim kod odredišta koja opslužuju više od 3 milijuna stanovnika), linijama koje povezuju glavne čvorišne luke, linijama s velikim prometnim potencijalom, linijama za koje se usluge pružaju tijekom čitave godine, a ne sezonski te tvrtkama koje odluče stvoriti operativno sjedište u lokalnoj zračnoj luci.

(74) Izvođenje letova na zračnim linijama od strateškog interesa predstavlja usluge od općeg gospodarskog interesa koje zračni prijevoznici trebaju pružati u zamjenu za naknadu (pod uvjetom da se ispune ciljevi u pogledu putničkog prometa). Planovi aktivnosti trebali bi biti potkrijepljeni odgovarajućim gospodarskim i financijskim predviđanjima koja ilustriraju izglede za profitabilnost tih inicijativa i navode financijske zahtjeve povezane s tim aktivnostima za svaku od predmetnih godina. Ti zahtjevi uključuju i navođenje razine vlastitih sredstava koja ulaže upravitelj zračne luke kao i opseg ulaganja trećih strana koje imaju korist od povećanja prometa.

(75) Stvarni planovi aktivnosti koje je Italija podnijela tijekom formalnog postupka u skladu su sa zahtjevima navedenim u uvodnoj izjavi 73. Oni sadržavaju obvezne informacije koje je zahtijevala Regija, kao što su predstavljanje ponude u pogledu subvencioniranog prijevoza, detaljan izračun naknade koju treba odobriti i očekivane gospodarske koristi od javne potpore.

(76) Nakon što su planovi aktivnosti odobreni, Regija u skladu s time odlučuje o dodjeli godišnjih financijskih sredstava svakoj zračnoj luci, procjenjujući provedene aktivnosti na temelju ocjene njihova gospodarskog učinka na gospodarsku aktivnost u Sardiniji.

(77) Financiranje planova provodi se na sljedeći način: (a) upravitelj zračne luke koji je korisnik dodijeljenih financijskih sredstava primit će u obliku predujma prvi obrok u visini 20 % ukupnog iznosa predviđenog u planovima; (b) 60 % ukupnog financiranja bit će isplaćeno kao međuplaćanje, po primitku tromjesečnog izvješća; (c) isplata posljednjeg obroka bit će izvršena u roku od 60 dana od primitka relevantne dokumentacije, nakon što Regija provjeri provedene aktivnosti, ostvarene rezultate i nastale troškove.

(78) Regija je odobrila planove aktivnosti dvjema odlukama: (a) Odlukom Sardinije br. 43/37 od 6. prosinca 2010. odobreni su planovi aktivnosti za 2010. koje su predali upravitelji zračnih luka Cagliari, Olbia, Alghero i Oristano i specifični iznosi koji trebaju biti dodijeljeni svakome od njih. (40) (b) Odlukom Sardinije br. 52/117 od 23. prosinca 2011. odobreni su planovi aktivnosti koje su predali upravitelji zračnih luka Cagliari, Olbia i Alghero za razdoblje 2011.–2013. Utvrđeni su godišnji ciljevi u pogledu putnika po zračnoj luci i podjela naknada između triju zračnih luka. Odlukom se nadalje pojašnjava da planove za 2011. treba smatrati konačnima s obzirom na to da se odnose na već provedene aktivnosti, dok su planovi za sljedeće dvije godine, 2012. i 2013., podložni promjenama.

2.7.3. POSTUPAK PRAĆENJA

(79) Upravitelji zračnih luka dužni su pripremiti planove aktivnosti u skladu s odredbama Zakona 10/2010 i njegovim različitim provedbenim aktima.. U njihovoj pripremi dužni su surađivati sa zračnim prijevoznicima, a konačni plan mora odobriti Regija. Ako se Regija ne usuglasi s planom, ili primijeti neusklađenosti s odredbama Zakona 10/2010, može tražiti izmjene planova aktivnosti.

(80) Regija od upravitelja zračnih luka zahtijeva da prate učinak zračnih prijevoznika i primjenjuju kazne za neispunjavanje ciljeva definiranih ex ante, osobito onih u pogledu učestalosti i putnika. Taj mehanizam kazni mora biti utvrđen u ugovorima sa zračnim prijevoznicima.

(81) Odluke Regionalnog izvršnog tijela koje provodi Zakon 10/2010 predviđaju mehanizam praćenja koji Regija treba uspostaviti da bi se izbjegla isplata prekomjernih naknada za godišnje troškove predviđene za dotične aktivnosti. Regija mora utvrditi ex ante aktivnosti kontrole, provjere i eventualno vratiti sve prekomjerno isplaćene naknade, osobito praćenjem stvarnog broja letova i putnika.

(82) Regija stvarne troškove koje upravitelji zračnih luka imaju za provedbu dotičnih aktivnosti prati provjerom prikladne dokumentacije i izvješća o godišnjim troškovima (računi koje zračni prijevoznici izdaju upraviteljima zračnih luka). Upravitelji zračnih luka moraju Regiji podnijeti izvješća o financiranju aktivnosti, na temelju računa primljenih od izvođača (zračnih prijevoznika za aktivnosti 1 i 2 i drugih društava za aktivnost 3). Provjerava i da zračna linija, koja je predmet naknade, nije linija koja podliježe obvezi pružanja javnih usluga na temelju Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(83) Regionalno financiranje na temelju Zakona 10/2010 može biti dodijeljenoo samo u okviru prethodno navedenih planova aktivnosti, koje Regija mora odobriti. S obzirom na to da su ti planovi pripremljeni prije provedbe aktivnosti predviđenih Zakonom 10/2010, mogu postojati manja odstupanja u njihovoj provedbi. Stoga mehanizam koji je uspostavila Regija predviđa mogućnosti prilagodbe konačnih doprinosa koje ona isplaćuje odstupanjima u provedbi aktivnosti, odnosno troškovima koje su imale zračne luke. (41) Stoga se pri konačnom doprinosu koji utvrdi Regijauzima u obzir stvarna provedba planova aktivnosti i usklađenost aktivnosti za koje je financiranje zatraženo s ciljevima Zakona 10/2010 i turističkim marketinškim planom Regije. U slučajevima kada se otkriju neusklađenosti, Regija prilagođava konačni doprinos. (42)

(84) Dokumentacija koju je Italija predala pokazuje da su upravitelji zračnih luka uistinu izvještavali Regiju o primljenim javnim sredstvima (uključujući i popratne dokaze, kao što su računi koji se odnose na nastale troškove) i pružili dokaze o marketinškim i oglašivačkim aktivnostima. Regija je provjerila te informacije i isplatila preostali obrok upraviteljima zračnih luka.

2.7.4. FINANCIJSKI PREDUJMOVI I ULOGA REGIONALNOG FONDA

(85) Kako već navedeno u odjeljku 2.3, Regionalnim zakonom od 30. lipnja 2011. uspostavlja se regionalni fond (43) kojim upravlja društvo SFIRS i koji financira Regija.

(86) Financijski mehanizam koji je na temelju Zakona 10/2010 uspostavila Regija je sljedeći: (a) Financijska sredstva koja se odnose na provedbu triju aktivnosti upravitelji zračnih luka prosljeđuju zračnim prijevoznicima koji obavljaju usluge u dotičnim zračnim lukama (u slučaju aktivnosti 1 i 2) i drugim pružateljima usluga (u slučaju aktivnosti 3). (b) Regija svake godine, nakon što od upravitelja zračnih luka zaprimi zahtjeve za predfinanciranje, odlučuje da bi društvo SFIRS, putem regionalnog fonda, trebalo odobriti financijske predujmove zračnim lukama. Regionalni fond tada upraviteljima zračnih luka, na njihov zahtjev, odobrava financijska sredstva za naknadu troškova (proviziju i kamate) kao predujam odgovarajućeg iznosa u skladu s Zakonom 10/2010. Predujam bi trebao odgovarati najvećem iznosu od 85 % (44) doprinosa koji se Regija obvezala isplatiti upraviteljima zračnih luka. Na financijski predujam obračunavaju se kamate (6 M Euribor + 2 % za 2010. i 6 M Euribor + 1,5 % za razdoblje 2011.–2013.) i provizija (1 % za 2010. i 0,50 % za razdoblje 2011.–2013.), koje upravitelji zračnih luka plaćaju društvu SFIRS. (c) Regija zatim potvrđuje konačne iznose koji se dodjeljuju upraviteljima zračnih luka („doprinos” Regije), unutar ograničenja raspoloživih sredstava i uzimajući u obzir iznose koje su upravitelji zračnih luka stvarno isplatili u okviru provedbe triju aktivnosti. Upravitelji zračnih luka za te potrebe podnose odgovarajuća izvješća u kojima se: i. navode ostvareni rezultati i uključuje analiza učinka; ii. detaljno navode stvarni troškovi zračnih luka nastali provedbom inicijativa, pružajući također i potrebne popratne dokumente (račune ili slično). (d) Od iznosa regionalnog doprinosa, regionalni fond oduzima pristojbu po odbitku u iznosu od 4 %, koja se vraća Regiji. Nakon što je odlučen iznos konačnog doprinosa, regionalni fond odobrava upravitelju zračne luke preostali dio financijskih sredstava. (45) Fond bi upravitelju zračne luke trebao odobriti preostali dio financijskih sredstava u roku odnajviše šest mjeseci nakon završetka planova aktivnosti.

2.8. FINANCIJSKI TOKOVI

2.8.1. FINANCIJSKI TOKOVI IZMEĐU REGIJE I UPRAVITELJA ZRAČNIH LUKA

(87) Iako se Regija obvezala dodijeliti ukupno 76 654 887 EUR tijekom razdoblja 2010.–2013. (vidjeti tablicu 5.) zapravo je upraviteljima zračnih luka prenijela 68 510 256 EUR za financiranje triju aktivnosti na temelju Zakona 10/2010 (46) (vidjeti tablicu 6., stupac A): 35 516 988 EUR za društvo SOGEAAL, 19 250 617 EUR za društvo SOGAER i 13 742 651 EUR za društvo GEASAR.

(88) Ukupni financijski predujmovi koji su iz regionalnog fonda preneseni upraviteljima zračnih luka iznose 42 987 645 EUR (tablica 6., stupac B). Fond obračunava proviziju i troškove kamata i odbija ih od financijskog predujma pri isplati sredstava upravitelju zračne luke. Pristojba po odbitku iznosi 4 % doprinosa na koji se obvezala Regija i fond umanjuje taj iznos od preostalog dijela iznosa koju je Regija dodijelila upravitelju zračne luke (nakon što su isplaćeni financijski predujmovi). (47)

(89) Stoga se neto iznos koji upravitelj zračne luke treba primiti (tablica 6, stupac C) može izračunati kao doprinos Regije umanjen za tri vrste financijskih troškova (provizija, kamate i pristojba po odbitku). Iznosi koje je Italija dostavila kao neto iznose koje su upravitelji zračnih luka stvarno primili (tablica 6., stupac D) se razlikuju od teoretskih iznosa: (a) u slučaju društva SOGEAAL, Italija pojašnjava da bi upravitelj zračne luke trebao od Regije primiti još 167 661 EUR u pogledu doprinosa za 2013. (b) Regija je donijela odluke o regionalnim doprinosima za društva SOGAER i GEASAR za 2013. (4 946 576 EUR odnosno 3 795 930 EUR) 19. lipnja 2014. odnosno 10. lipnja 2014., ali oni nisu nikad isplaćeni (48): Italija priznaje da je regionalna odluka pravno obvezujuća obveza isplate predmetnih iznosa, na koju se može pozvati pred nacionalnim sudom. Unatoč tomu, Italija je odlučila čekati dok tekući postupci državne potpore ne završe. Tablica 6. Stvarni financijski tokovi između Regije i upravitelja zračnih luka SOGEAAL – ALGHERO (EUR) Referentno razdoblje aktivnosti Doprinos koji je odredila Regija (A) Financijski predujam (B) Financijski troškovi Iznos koji treba primiti upravitelj zračne luke (C) Neto iznos koji je stvarno zaprimio upravitelj zračne luke (D) Razlika (C) – (D) Iznos Datum preuzimanja obveze Iznos Datum plaćanja Pristojba po odbitku 4 % Provizija Troškovi kamata 2010. 8 517 963 7.11.2012. […] (*1) 20.9.2011. […] […] […] […] […] […] 2011. 9 041 162 12.11.2012. […] 8.2.2012. i 23.8.2012. […] […] […] […] […] […] 2012. 9 062 413 3.6.2013. […] 22.10.2012. […] […] […] […] […] […] 2013. 8 895 449 27.10.2014. […] 17.10.2013. […] […] […] […] […] […] Ukupno 35 516 988 […] […] […] […] […] […] […]

SOGAER – CAGLIARI (EUR) Referentno razdoblje aktivnosti Doprinos koji je odredila Regija (A) Financijski predujam (B) Financijski troškovi Iznos koji treba primiti upravitelj zračne luke (C) Neto iznos koji je stvarno zaprimio upravitelj zračne luke (D) Razlika (C) – (D) Iznos Datum preuzimanja obveze Iznos Datum plaćanja Pristojba po odbitku 4 % Provizija Troškovi kamata 2010. 4 657 311 7.11.2012. […] 10.9.2012. […] […] […] […] […] […] 2011. 4 777 320 7.11.2012. […] 15.6.2012. […] […] […] […] […] […] 2012. 4 869 410 13.6.2013. — — […] — — […] […] […] 2013. 4 946 576 19.6.2014. — — […] — — […] […] […] Ukupno 19 250 617 […] […] […] […] […] […] […]

GEASAR – OLBIA (EUR) Referentno razdoblje aktivnosti Doprinos koji je odredila Regija (A) Financijski predujam (B) Financijski troškovi Iznos koji treba primiti upravitelj zračne luke (C) Neto iznos koji je stvarno zaprimio upravitelj zračne luke (D) Razlika (C) – (D) Iznos Datum preuzimanja obveze Iznos Datum plaćanja Pristojba po odbitku 4 % Provizija Troškovi kamata 2010. 3 972 223 7.11.2012. […] 19.9.2011. […] […] […] […] […] 0 2011. 2 945 363 7.11.2012. […] 1.6.2012. […] […] […] […] […] 0 2012. 3 029 135 12.6.2013. — — […] — — […] […] 0 2013. 3 795 930 10.6.2014. — — […] — — […] […] […] Ukupno 13 742 651 […] — […] […] […] […] […] […]

2.8.2. FINANCIJSKI TOKOVI IZMEĐU UPRAVITELJA ZRAČNIH LUKA I ZRAČNIH PRIJEVOZNIKA TE TREĆIH PRUŽATELJA USLUGA ZA FINANCIRANJE TRIJU AKTIVNOSTI

(90) Upravitelji zračnih luka Alghero, Cagliari i Olbia financirali su zračne prijevoznike i treće pružatelje usluga za provedbu aktivnosti 1, 2 i 3 tijekom razdoblja 2010.–2013. Italija tvrdi da je naknada koju su upravitelji zračnih luka primili od Regije u razdoblju 2010.–2013. za financiranje aktivnosti 1, 2 i 3 proslijeđena zračnim prijevoznicima i trećim pružateljima usluga. Zračni prijevoznici primili su financijska sredstva za aktivnosti 1 i 2, a odabrani su na temelju „najprivlačnije komercijalne ponude”. (49) Treći pružatelji usluga odgovorni za marketinške mjere, kao što su reklamne ili turističke agencije, primile su financijska sredstva za aktivnost 3.

(91) U tablici 7. prikazani su financijski tokovi između upravitelja zračnih luka i zračnih prijevoznika te trećih pružatelja usluga za financiranje aktivnosti 1, 2 i 3. Tablica 7. Financijski tokovi između upravitelja zračnih luka i zračnih prijevoznika te trećih pružatelja usluga za financiranje aktivnosti 1, 2 i 3 SOGEAAL – ALGHERO (EUR) Referentno razdoblje aktivnosti Financiranje aktivnosti aktivnosti 1 i 2 aktivnost 3 Ukupno (A) 2010. […] […] 8 517 963 2011. […] […] 9 041 162 2012. […] […] 9 062 413 2013. […] […] 8 895 449 Ukupno […] […] 35 516 987 (100 %)

SOGAER – CAGLIARI (EUR) Referentno razdoblje aktivnosti Financiranje aktivnosti aktivnosti 1 i 2 aktivnost 3 Ukupno (A) 2010. […] […] 4 657 311 2011. […] […] 4 977 946 2012. […] […] 4 869 410 2013. […] […] 4 946 576 Ukupno […] […] 19 451 243 (100 %)

GEASAR – OLBIA (EUR) Referentno razdoblje aktivnosti Financiranje aktivnosti aktivnosti 1 i 2 aktivnost 3 Ukupno (A) 2010. […] […] 3 972 223 2011. […] […] (50) 2 945 500 2012. […] […] 3 029 160 2013. […] […] 3 795 935 Ukupno […] […] 13 742 818 (100 %)

(92) U tablici 8. prikazane su isplate koje su upravitelji zračnih luka izvršili prema zračnim prijevoznicima za financiranje aktivnosti 1 i 2. Tablica 8. Financijski tokovi između upravitelja zračnih luka i zračnih prijevoznika za financiranje aktivnosti 1 i 2 SOGEAAL – ALGHERO (EUR) 2010. 2011. 2012. 2013. Ukupno Ryanair […] […] […] […] […] AMS […] […] […] […] […] easyJet — — […] […] […] Volotea — — — […] […] Alitalia […] — — — […] Meridiana […] — […] — […] Wizz Air — — […] […] […] Ukupno […] […] […] […] 35 221 513

SOGAER – CAGLIARI (EUR) 2010. 2011. 2012. 2013. Ukupno Ryanair […] […] […] […] […] AMS […] […] […] […] […] easyJet […] […] […] […] […] Germanwings — — […] — […] Tourparade — — […] — […] Air Berlin — — — […] […] Vueling — — — […] […] Volotea — — […] […] […] Ukupno […] […] […] […] 19 018 170

GEASAR – OLBIA (EUR) 2010. 2011. 2012. 2013. Ukupno Meridiana Fly […] […] […] […] […] Air Italy […] […] — — […] Air Berlin […] […] […] […] […] easyJet […] […] […] […] […] Norwegian […] […] […] […] […] Jet2.com — […] […] […] […] NIKI — — […] — […] Vueling — — — […] […] Air Baltic — — — […] […] Volotea — — […] […] […] Ukupno […] […] […] […] 12 683 623

2.8.3. ZAKLJUČAK

(93) Kako je navedeno u tablici 6. financijska sredstva Regije u potpunosti su prenesena upraviteljima zračnih luka, koji su sami osigurali više financijskih sredstava nego što su primili od Regije za provedbu aktivnosti 1, 2 i 3 na temelju svojih planova aktivnosti. (Razlika između stvarno isplaćenih sredstava za provedbu aktivnosti 1, 2 i 3 (stupac B u tablici 9.) i iznosa koje su upravitelji zračnih luka stvarno primili od Regije za provedbu tih aktivnosti (stupac C u tablici 9.) iznosi 12 733 760 EUR). Tablica 9. Usporedba financijskih sredstava koje je isplatila Regija i iznosa koje su upravitelji zračnih luka uložili u provedbu triju aktivnosti na temelju Zakona 10/2010 (EUR) Doprinos koji je odredila Regija (A) Ukupan iznos sredstava koji su zračne luke uložile u provedbu triju aktivnosti Razlika (A) – (B) Neto iznosi koje su upravitelji zračnih luka stvarno zaprimili od Regije (C) Razlika (B) – (C) Alghero 35 516 .988 35 516 987 1 33 028 346 2 488 641 Cagliari 19 250 617 19 451 243 – 200 625 13 607 197 5 844 045 Olbia 13 742 651 13 742 818 – 167 9 341 744 4 401 074 UKUPNO 68 510 256 68 711 048 – 200 792 55 977 287 12 733 760

(94) Osim toga, što se tiče zračnih prijevoznika, kako je navedeno u tablici 8. financijska sredstva koja je Regija putem upravitelja zračnih luka isplatila zračnim prijevoznicima za aktivnosti 1 i 2 proslijeđena su sljedećim društvima: (1) Ryanair (2) AMS (3) Meridiana Fly (4) Air Italy (5) Air Berlin (6) easy Jet (7) Norwegian (8) Jet2.com (9) NIKI (10) Vueling (11) Air Baltic (12) Volotea (13) Tourparade (14) Alitalia (15) Wizz Air (16) Germanwings

3. RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA I POČETNA PROCJENA OD STRANE KOMISIJE

(95) U skladu s Odlukom o pokretanju postupka, opseg formalnoga istražnog postupka uključuje sljedeće aktivnosti: (a) financijsku naknadu koju je Regija isplatila upraviteljima triju zračnih luka (društvima SOGEAAL, GEASAR i SOGAER) tijekom razdoblja 2010.–2013. za financiranje aktivnosti 1, 2 i 3; (b) financijske naknade koje su tri upravitelja zračnih luka isplatila zračnim prijevoznicima za financiranje aktivnosti 1 i 2 tijekom razdoblja 2010.–2013. (51)

(96) S obzirom na to da je u predmetu SA.23098 (52) Komisija istraživala moguću nezakonitu potporu koju je dodijelio upravitelj Zračne luke Alghero, u Odluci o pokretanju postupka napominje se da predmetni slučaj obuhvaća samo mjere potpore koje nisu razmatrane u tom slučaju. (53)

(97) U pogledu financijske naknade koju je Regija osigurala za tri upravitelja zračnih luka, Komisija je došla do preliminarnog zaključka da naknade dodijeljene zračnim lukama na Sardiniji čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te da Italija nije poštivala obvezu mirovanja iz članka 108. stavka 3. Ugovora s obzirom na tu naknadu.

(98) Komisija je izrazila svoje sumnje u spojivostiprograma za naknadu štete upraviteljima zračnih luka s unutarnjim tržištem. Komisija je osobito zauzela preliminarno gledište da se predmetna naknada ne bi mogla smatrati naknadom za prave usluge od gospodarskog interesa za koje su bili ovlašteni upravitelji zračnih luka.

(99) S obzirom na financijsku naknadu, koju su tri upravitelja zračnih luka osigurala zračnim prijevoznicima za financiranje aktivnosti 1 i 2, Komisija je smatrala da bi ona mogla uključivati državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora i da bi se mogla smatrati nezakonitom na temelju članka 108. stavka 3. Ugovora, s obzirom da se čini da je dodijeljena korisnicima protivno obvezi mirovanja. Komisija je posebno smatrala da je Regija provodila nadzor nad postojećim sredstvima, koja su bila jasno namijenjena u regionalnom proračunu za točno određenu svrhu, između ostaloga subvencioniranje linija zračnog prijevoza u zračne luke i iz njih. Komisija je stoga smatrala da su prijenosi od upravitelja zračnih luka prema zračnim prijevoznicima bili pripisivi državi i uključivali državna sredstva. Komisija je smatrala i da sredstva koja su primili zračni prijevoznici smanjuju troškove koje bi u protivnom oni morali snositi iz vlastitih izvora u slučaju da su obavljali isti red letenja, i zaključila da su zračni prijevoznici imali od togagospodarsku korist.

(100) Nadalje, Komisija je izrazila sumnju može li se financijska naknada, isplaćena zračnim prijevoznicima koji obavljaju usluge prijevoza u zračnim lukama Alghero, Cagliari i Olbia, smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. Komisija je posebno iznijela sumnje u pogledu spojivosti u skladu s Odlukom o uslugama od općega gospodarskog interesa iz 2011. (54) u vezi s Uredbom (EZ) br. 1008/2008, Okvirom za usluge od općega gospodarskog interesa iz 2011. (55) u vezi s Uredbom (EZ) br. 1008/2008. te Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005.

4. PRIMJEDBE ITALIJE NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA

4.1. ZAKON 10/2010

(101) Italija opravdava financijsku intervenciju na temelju Zakona 10/2010 za razdoblje 2010.–2013. razvojem zračnog prijevoza između Sardinije i domaćih i europskih destinacija radi povećanja turističkih tokova, osobito izvan ljetne sezone, što je od velike važnosti za gospodarstvo Sardinije.

(102) Zakon upraviteljima zračnih luka dodjeljuje specifične odgovornosti za ispunjavanje tog cilja i osmišljavanje uvjeta i kriterija za nj. Upravitelji zračnih luka osobito moraju pripremiti „planove aktivnosti” koje mora odobriti Regija, u kojima se navode aktivnosti koje će se poduzeti da bi se potaknulo desezoniranje i povećao zračni prijevoz. Ti „planovi aktivnosti” uključuju financijski poslovni plan, koji predstavlja očekivane rezultate i financijska sredstva potrebna za ostvarivanje cilja.

(103) Planovi aktivnosti moraju poštivati sljedeće uvjete: (a) zračne linije uključene u plan moraju biti različite od onih koje su već pokrivene naknadom za pružanje javnih usluga, (b) odgovarajuća promidžba otoka mora se predvidjeti u slučaju novih zračnih linija ili povećanja u operativnom razdoblju letova.

(104) Kada potrebna financijska sredstva premaše proračun Regije, potrebna sredstva trebala bi se dodijeliti u skladu s kriterijima određenima Odlukom Sardinije br. 29/36 od 29. srpnja 2010. (56) (prednost imaju međunarodne linije, linije koje povezuju važne čvorišne luke, desezoniranje, najveća učestalost letova...).

(105) Zakon 10/2010 predviđa tri kategorije aktivnosti koje će financirati Regija, navedene u uvodnoj izjavi 44. i sljedećim uvodnim izjavama.

(106) Različite aktivnosti koje su pripremili upravitelji zračnih luka detaljno su opisane u planovima aktivnosti svake zračne luke, a Italija je Komisiji dostavila tablice u kojima su prikazane provedene aktivnosti i regionalno financiranje koje se odnosi na njih. Italija tvrdi da su aktivnosti imale pozitivan učinak na Regiju, s obzirom na to da je u predmetnom razdoblju došlo do povećanja zračnog prijevoza i priljeva turista.

(107) Italija navodi da su glavni korisnici regionalnih financijskih sredstava na temelju Zakona 10/2010 zračni prijevoznici: uistinu, Zakonom 10/2010 predviđeno je pružanje financijskih sredstava putem zračnih luka u Sardiniji za zračne prijevoznike koji su spremni otvoriti ili povećati nove zračne putove, i predviđeno je desezoniranje postojećih zračnih linija u razdoblju 2010.–2013.

4.2. FINANCIJSKI PREDUJMOVI

(108) Regionalni zakon od 30. lipnja 2011., br. 12 (57) navodi da se na financijske predujmove, isplaćene na temelju Zakona 10/2010, obračunavaju kamate. Regija je zato 9. kolovoza 2011. (58) povjerila društvu SFIRS zadaću stvaranja i održavanja regionalnog fonda koji će upravljati tim financijskim predujmovima.

(109) Italija tvrdi da su ti predujmovi zapravo zajmovi dani prema tržišnim uvjetima: prema pravilima fonda na financijske zajmove obračunava se kamatna stopa 6 M Euribor uz raspon od 2 % za 2010. i raspon od 1,5 % za razdoblje 2011. i 2012. Osim toga, upravitelji zračnih luka moraju plaćati i naknadu za upravljanje od 1 % financijskog predujma za 2010. i 0,5 % za 2011. Italija smatra da se tržišni uvjeti financijskih predujmova moraju ocijeniti korištenjem pokazatelja sintetičkog troška, (59) koji uzima u obzir sve troškove povezane sa zajmovima koji se obračunavaju zračnim lukama. Italija je Komisiji dostavila tablicu u kojoj se navode pojedinosti pokazatelja sintetičkog troška za svaki dodijeljeni financijski predujam. Pokazatelj sintetičkog troška povezan s financijskim predujmom dodijeljenim društvu SOGAER viši je od drugih, a također je viši i od tržišnih uvjeta, s obzirom na to da je financijski predujam isplaćen u rujnu 2012., a izračun pokazatelja sintetičkog troška odnosi se na čitavu 2012. godinu.

(110) Italija je dostavila informacije navedene u tablici 10. koje se odnose na financijske predujmove koji su dodijeljeni upraviteljima zračnih luka za 2010. i 2011. te zaključuje da su financijski predujmovi dodijeljeni po financijskim uvjetima koji su bili u skladu s uvjetima sličnih operacija na tržištu. Italija navodi da su za 2010. i 2011. zajmovi bili namijenjeni kao naknada iznosa koje su upravitelji zračnih luka već bili prenijeli zračnim prijevoznicima za provođenje aktivnosti 1 i 2. Tablica 10. Financijski predujmovi odobreni trima upraviteljima zračnih luka za 2010. i 2011. Anticipazioni annualità 2010 Società di gestione sede Importo erogato Data di erogazione Interessi addebitati sino al 2012 Commissioni addebitate Costo complessivo ISC al 2012 SOGEAAL SPA Alghero […] 1/7/2011 […] […] […] […] SOGAER SPA Cagliari […] 25/9/2012 […] […] […] […] GEASAR SPA Olbia […] 27/9/2011 […] […] […] […] Anticipazioni annualità 2011 Società di gestione sede Importo erogato Data di erogazione Interessi addebitati sino al 2012 Commissioni addebitate Costo complessivo ISC al 2012 SOGEAAL SPA Alghero […] 2/1/2012 […] […] […] […] SOGAER SPA Cagliari […] 5/7/2012 […] […] […] […] GEASAR SPA Olbia […] 20/7/2012 […] […] […] […]

4.3. OSTALE INFORMACIJE

(111) Italija ističe da je Regionalna odluka br. 122/347 od 17. svibnja 2010. (60) upravni instrument koji omogućuje da se sredstva raspodijeljena na temelju Zakona 10/2010 učinkovito evidentiraju u regionalnom proračunu.

(112) Italija navodi da su, iako se Zakon 10/2010 odnosi na sve zračne luke na Sardiniji, upravitelji zračnih luka zainteresirani za koristi koje proizlaze iz aktivnosti bili upravitelji zračnih luka Alghero, Olbia i Cagliari. Upravitelj Zračne luke Oristano predstavio je 22. rujna 2010. plan aktivnosti, a Regija je odobrila financijska sredstva u iznosu od 300 000 EUR za 2010. Međutim, upravitelj Zračne luke Oristano u svibnju 2011. prestao je poslovati i zračna luka je sada zatvorena.

(113) Italija je Komisiji dostavila tablice u kojima su prikazane provedene aktivnosti i regionalna sredstva koja se odnose na njih, kao i ugovore koje su sklopili društvo SFIRS i upravitelji zračnih luka.

(114) Italija tvrdi (61) da je državna intervencija bila potrebna, s obzirom na to da zračne luke ne bi mogle na temelju pokriti troškove nastale financiranjem aktivnosti Zakona 10/2010. Tri upravitelja zračnih luka ne bi mogla provesti i financirati aktivnosti predviđene Zakonom 10/2010, bilo vlastitim sredstvima bilo bankovnim financiranjem. (a) Zračna luka Cagliari: gospodarski rezultati društva bili su negativni u razdoblju 2007.–2009. te usprkos pozitivnoj dobiti prije kamata, poreza i amortizacije (EBITDA), (62) poslovna aktivnost nije pokrila troškove amortizacije, što je dovelo do negativne dobiti prije kamata i poreza (EBIT) (63). Društvo je u to vrijeme bilo obilježeno gospodarskom i financijskom nestabilnošću, koja je ugrožavala njegovu kreditnu sposobnost. Povećanje kapitala od 4,4 milijuna EUR bilo je u 2008. nužno za pokrivanje nakupljenih gubitaka. Zbog te teške financijske situacije upravitelj zračne luke nije mogao vlastitim sredstvima pokriti troškove nastale provedbom aktivnosti na temelju Zakona 10/2010. Također, nije mogao dobiti ni dodatno vanjsko financiranje od financijskih institucija, koje ne bi mogao vratiti zbog nedovoljna stvaranja financijskih novčanih tokova. U razdoblju 2010.–2013. sredstva upravitelja zračne luke za poslovanje donekle su se smanjila za 40 % u pogledu dobiti prije kamata i poreza, a u godišnjem financijskom izvješću za 2013. utvrđena je nedovoljna kapitalizacija društva i financijska situacija koja bi postala kritična u slučaju neisplate očekivanih financijskih sredstava od Regije za 2014. (64) (b) Zračna luka Alghero: u razdoblju 2007.–2009. pojavile su se ozbiljne gospodarske i financijske poteškoće, uz negativni neto rezultat viši od vlasničkog kapitala dioničara, što je bio razlog za dokapitalizaciju društva 2009. Sustav financijskih predujmova kojim je upravljala Regija, primarno je bio namijenjen društvu SOGEAAL kako bi ono provelo aktivnosti predviđene Zakonom 10/2010 bez stvaranja dodatna tereta za društvo. Dobit prije kamata, poreza i amortizacije zračne luke bila je pozitivna samo 2007., dok je dobit prije kamata i poreza bila negativna u čitavom razdoblju, uz pogoršanje do razine od – 11,3 milijuna EUR 2009. godine. Kapital se tijekom čitavoga tog razdoblja kontinuirano smanjivao i dosegao negativan iznos od – 4,8 milijuna EUR u 2009. Društvo stoga nije moglo financirati dotične aktivnosti vlastitim sredstvima, niti nastaviti koristiti vanjsko bankovno financiranje zbog svoje nemogućnosti vraćanja mogućeg nastalog duga. U razdoblju 2010.–2013. sredstva za poslovanje i dalje su bila negativna u pogledu dobiti prije kamata i poreza, te su 2010. iznosila – 3,6 milijuna EUR a 2013. – 1,5 milijun EUR. Struktura kapitala tijekom tog razdoblja pogoršala se, a kapital se smanjio za više od polovice, i dosegao razinu od 2,4 milijuna EUR u 2013. za ukupnu imovinu od 41,9 milijuna EUR. (65) (c) Zračna luka Olbia: Tijekom razdoblja 2007.–2009. upravitelj zračne luke zabilježio je značajnu gospodarsku stagnaciju, uglavnom povezanu sa smanjenjem broja putnika. U tom razdoblju dobit prije kamata, poreza i amortizacije smanjila se za 22,8 %, a dobit prije kamata i poreza za 41,3 %. Usprkos pozitivnim neto rezultatima, društvo nije stvaralo pozitivne novčane tokove zbog povećanja radnog kapitala i znatnog programa ulaganja u razdoblju 2007.–2009. (13,2 milijuna EUR). Opća zaduženost povećala se tijekom ovog razdoblja za dva milijuna EUR, a dodatno zaduživanje kod financijskih institucija bilo je iznimno malo vjerojatno jer bi moglo ugroziti financijsku uravnoteženost društva. (66) Nadalje, financijska situacija upravitelja zračne luke značila je da on ne može financirati aktivnosti vlastitim sredstvima, jer stvaranje financijskih novčanih tokova nije bilo dovoljno za pokrivanje ulaganja u radni kapital i dugotrajnu imovinu. Treća mogućnost mogla je biti povećanje kapitala od dioničara, kako bi se jamčila potrebna likvidnost za financiranje triju aktivnosti predviđenih Zakonom 10/2010. U svrhu procjene moguće vrijednosti ove mogućnosti, potrebno ulaganje procijenjeno je s točke gledišta ulagača u tržišnom gospodarstvu. Analiza koju je provelo društvo GEASAR (67) na temelju standardne metodologije za ocjenu profitabilnosti ulaganja pokazala je da su neto sadašnja vrijednost i unutarnja stopa povrata izračunane u ugovorima zaključenim između upravitelja zračne luke i zračnih prijevoznika bile negativne, što isključuje svaki interes dioničara u potencijalno povećanje kapitala. U razdoblju 2010.–2013. došlo je do relativne stagnacije u pogledu dobiti prije kamata, poreza i amortizacije na razini od 5,9 milijuna EUR. Iako su se razina dobiti prije kamata i poreza i neto rezultat donekle popravili tijekom ovog razdoblja, društvo je i dalje imalo poteškoća u stvaranju pozitivnih neto novčanih tokova zbog povećanja radnog kapitala i ulaganja. (68)

5. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

5.1. PRIMJEDBE DRUŠTVA RYANAIR

5.1.1. PRIMJEDBE NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA

5.1.1.1. Opća razmatranja

(115) Društvo Ryanair ističe da obavlja letove samo u zračne luke Alghero i Cagliari, a ne u ostale zračne luke na Sardiniji. Društvo naglašava da njegovo pravo podnošenja primjedaba otežava nedostatak razumno detaljnog opisa navodne potpore društvu Ryanair, osobito u pogledu zračne luke Cagliari. Društva AMS i Ryanair stoga ne mogu podnijeti primjedbe koje se u potpunosti bave odnosima između društava Ryanair i AMS i zračne luke Cagliari.

(116) Društvo Ryanair angažiralo je društvo za poslovno savjetovanje za pripremu detaljne usporedne analize načela ulagača u tržišnom gospodarstvu (69), koja je pokazala da su naknade koje je društvo Ryanair plaćalo zračnoj luci Cagliari u skladu s naknadama koje je društvo Ryanair plaćalo sličnim privatnim ili javno-privatnim zračnim lukama, ili više njih, te su stoga usklađene s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu.

(117) Društvo Ryanair tvrdi da pri sklapanju ugovora sa zračnim lukama Cagliari i Alghero nije bilo upoznato sa Zakonom 10/2010 Regije Sardinija. Društvo Ryanair tvrdi da je društvo AMS pregovaralo s upraviteljima zračnih luka na komercijalnoj osnovi, pozivajući se na uvjete koji se primjenjuju u sličnim zračnim lukama širom Europe (u slučaju društva Ryanair) i uzimajući u obzir relevantne cjenike koji su se primjenjivali u to vrijeme (u slučaju društva AMS).

(118) Društvo Ryanair tvrdi da su zračne luke na Sardiniji bile izravni korisnici navodne potpore, dok su zračni prijevoznici bili neizravni korisnici. Društvo Ryanair napominje da Komisija pretpostavlja kako je potpora pružena zračnim lukama u skladu s formulom, no u Odluci o pokretanju postupka navedene su samo sastavnice formula, a ne i sama formula. Takav nedostatak informacija uskraćuje društvu Ryanair njegovo pravo da podnese primjedbe u tom pogledu.

(119) Nadalje, čak i ako su zračne luke primile potporu, Komisija ne može jednostavno zaključiti da je ona bila proslijeđena zračnim prijevoznicima, bez ikakvih konkretnih dokaza koji potkrepljuju tu pretpostavku. Društvo Ryanair navodi da Komisija nije utvrdila ni jedan element u ugovorima između zračne luke Cagliari i društava Ryanair/AMS koji bi se mogao sastojati od državne potpore.

(120) Konačno, društvo Ryanair protivi se primjeni Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. u Odluci o pokretanju postupka za utvrđivanje je li zračnim lukama dodijeljena potpora. U stvari, Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. ne pružaju pouzdan referentni okvir za procjenu navodne državne potpore zračnim lukama i niskotarifnim zračnim prijevoznicima.

5.1.1.2. Ugovori društva Ryanair sa zračnim lukama

(121) U pogledu ugovora sa zračnim lukama društvo Ryanair naglašava činjenicu da ono pregovara sa zračnim lukama na istinski komercijalnoj osnovi, što objašnjava zbog čega se rezultat tih pregovora razlikuje od jedne zračne luke do druge. Društvo Ryanair ističe da, pri ocjenjivanju ugovora društva Ryanair sa zračnim lukama, Komisija treba: (a) razmotriti sve relevantne čimbenike procjenom ugovora sa zračnim lukama, razmatrajući prihode od nezrakoplovnih usluga i vanjske činjenice; (b) oslanjati se na usporedive zračne luke; (c) uzeti u obzir tržišni položaj regionalnih zračnih luka u Europi koje su i dalje izložene žestokom tržišnom natjecanju obližnjih zračnih luka, a pritom teško da su zamišljene i vođene na komercijalnoj osnovi; (d) razmotriti dugoročno planiranje zračnih luka: regionalne zračne luke ne reagiraju na primjenu standardnih petogodišnjih poslovnih planova; (e) primijeniti pristup naplate s jednom blagajnom, uzimajući u obzir prihode zračnih luka ostvarene i od zrakoplovnih i od nezrakoplovnih usluga; (f) integrirati vanjske čimbenike: povećani broj korisnika zračne luke čini je vrednijom za druge potencijalne korisnike i time povećava njezinu ukupnu vrijednost; (g) uzeti u obzir da ugovori društva Ryanair sa zračnim lukama nisu isključivi: zračne luke koje su predmet istrage obično imaju višak kapaciteta za prihvat drugih zračnih prijevoznika.

(122) Pri procjeni pristojba koje društvo Ryanair plaća zračnim lukama za različite usluge koje koristi treba uzeti u obzir bitno smanjene potrebe društva Ryanair u usporedbi s drugim zračnim prijevoznicima koje proizlaze iz njegova poslovnog modela, kao i znatne prihode od nezrakoplovnih usluga koje zračna luka ostvaruje zahvaljujući društvu Ryanair.

5.1.1.3. Ugovori o marketingu

(123) Društvo Ryanair ponovo ističe da se ugovori o marketingu AMS-a sa zračnim lukama dogovaraju i sklapaju odvojeno od ugovorâ društva Ryanair s istim zračnim lukama. Društva Ryanair i AMS osobito navode da ne postoji prednost za društvo AMS jer ono sklapa ugovore o marketingu s javnim i s privatnim zračnim lukama. Javne i privatne stranke stoga se natječu za ograničeni prostor raspoloživ za oglašavanje na web-mjestu ryanair.com. Stoga društvo AMS ne ostvaruje korist ni od kakve prednosti za potrebe zakona o državnoj potpori, s obzirom na to da se načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu zadovoljava sklapanjem tih ugovora.

(124) Nadalje, društvo Ryanair tvrdi da Komisija nije predočila pravnu ili činjeničnu osnovu za dovođenje u pitanje komercijalnih razloga za odluku upravitelja zračnih luka Alghero i Cagliari da se oglašavaju na web-mjestu ryanair.com, u okolnostima u kojima društvo AMS nudi svoje usluge po tržišnoj cijeni. Posljedica toga je da društvo AMS ne može koristiti svoje pravo na obranu.

(125) Društvo Ryanair predstavilo je i dvije dodatne studije o trendu promjena u prihodima zračnih luka. Tijekom godina, zračne luke značajno su povećale svoje prihode od nezrakoplovnih usluga. Prema društvu Ryanair, oglašavanje na web-mjestu društva Ryanair povećava razmjer putnika u dolasku, a stoga i prihode od nezrakoplovnih usluga.

(126) Društvo Ryanair navodi da su marketing i oglašavanje na web-mjestu svih zračnih prijevoznika postali uobičajenom praksom; to je osobito slučaj sa zračnim prijevoznicima, koji su počeli promicati svoju trgovačku marku na internetu, posebice putem web-mjesta zračnih prijevoznika.

(127) Društvo Ryanair navodi da društvo AMS ne radi razliku među zračnim lukama, tijelima javne vlasti i drugim nezrakoplovnim klijentima. Zračne luke koje su u privatnom vlasništvu ili pod privatnom upravom i druge privatne stranke sklopile su ugovore s društvom AMS po sličnim, nediskriminacijskim uvjetima.

5.1.1.4. Pitanja državnih potpora

(128) Društvo Ryanair smatra da za predmetne mjere ne postoji mogućnost njihova pripisivanja državi: jednostavno odobrenje planova aktivnosti zračnih luka od strane sardinijskih vlasti nije dovoljno za pripisivanje mjere državi.

(129) Društvo Ryanair naglašava da je odabir zračnih prijevoznika na temelju komercijalnih ponuda – predstavljenih upraviteljima zračnih luka nakon objave obavijesti na njihovim web-mjestima – samo po sebi natječajni postupak. Nadalje, ne postoji potreba za postupkom nabave kada dogovor između zračne luke i zračnog prijevoznika zadovoljava načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu, a ne postoje ni usluge od gospodarskog interesa ni obaveza pružanja javne usluge koje se primjenjuju na zračnog prijevoznika, kao što je ovdje slučaj.

(130) Društvo Ryanair, također, izražava sumnju u kriterije za odabir, koje Komisija dovodi u pitanje, s obzirom na to da je svaki zračni prijevoznik, koji je želio sklopiti ugovore sa zračnim lukama Alghero ili Cagliari, mogao to i učiniti.

(131) Društvo Ryanair zaključuje tvrdnjom da stanje u Sardiniji proizlazi iz neodgovarajućih propisa o obvezama javnih usluga na temelju Uredbe (EZ) br. 1008/2008, a koje se odnose na zračne linije, i njihove primjene od strane talijanskih vlasti. Zato talijanske zračne luke imaju na raspolaganju sljedeće mogućnosti: i. osigurati zračne linije putem obveza javnih usluga koje obavljaju tradicionalni zračni prijevoznici, uz korištenje malih zrakoplova i opsluživanje malog broja putnika uz cijenu visokih subvencija (koje usprkos tomu neće biti dovoljne da osiguraju niske cijene putničkih karata); ili ii. razviti poslovne odnose s niskotarifnim prijevoznicima, s jamstvima u pogledu intenziteta putničkog prometa, korištenje velikih zrakoplova, opsluživanje velikog broja putnika, bez subvencija i uz niske cijene putničkih karata. Suočen s takvim izborom, svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu odabrao bi drugu opciju.

(132) Na temelju tih primjedaba društvo Ryanair zaključuje da niti Ryanair niti AMS nisu bili korisnici državne potpore te da su zračne luke na Sardiniji postupale u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.

5.1.2. GOSPODARSKA OCJENA USKLAĐENOSTI S NAČELOM ULAGAČA U TRŽIŠNOM GOSPODARSTVU ZA MEĐUNARODNU ZRAČNU LUKU CAGLIARI (70)

(133) Društvo Ryanair zatražilo je od društva za poslovno savjetovanje da pripremi detaljnu usporednu analizu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu, koja je pokazala da su naknade koje je društvo Ryanair plaćalo u zračnoj luci Cagliari u skladu s naknadama koje je društvo Ryanair plaćalo u sličnim privatnim ili javno-privatnim zračnim lukama, ili više od njih, te su stoga u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Društvo za poslovno savjetovanje koje djeluje u ime društva Ryanair Komisiji je izravno poslalo potpuno povjerljivu verziju tog izvješća.

(134) Analiza pokazuje da je ukupna visina naknada koje je društvo Ryanair plaćalo u zračnoj luci Cagliari u prosjeku viša razine sličnih naknada koje je to društvo plaćalo u usporedivim zračnim lama u istom razdoblju. Konkretno, prosječna naknada koju je društvo Ryanair plaćalo za zračnu luku Cagliari je 2,3 do 2,4 puta viša od naknade koju je društvo Ryanair plaćalo u usporedivim zračnim lukama, kako po putniku, tako i po operaciji prihvata i otpreme u razdoblju između 2006./2007. i 2012./2013.

(135) U studiji je zaključeno da su različiti ugovori sklopljeni u tom postupku bili spojivi visinom naknada koje bi društvu Ryanair u sličnim okolnostima ponudio ulagač u tržišnom gospodarstvu koji je vlasnik zračne luke.

5.1.3. DEFINICIJA TRŽIŠNE REFERENTNE VRIJEDNOSTI U USPOREDNOJ ANALIZI U SVRHU TESTOVA ULAGAČA U TRŽIŠNOM GOSPODARSTVU (71)

(136) Društvo za poslovno savjetovanje koje djeluje u ime društva Ryanair smatra da je pogrešna metoda Komisije na temelju koje je u obzir uzimala samo referentne zračne luke iz prihvatnog područja zračne luke koja je predmet istrage.

(137) Ono tvrdi da na referentne tržišne cijene dobivene iz usporedivih zračnih luka nije utjecala državna potpora dodijeljena okolnim zračnim lukama. Stoga je moguće pouzdano procijeniti referentnu tržišnu vrijednost za testove ulagača u tržišnom gospodarstvu zbog sljedećih razloga: (a) usporedive analize u velikoj se mjeri upotrebljavaju za testove ulagača u tržišnom gospodarstvu izvan područja državnih potpora; (b) trgovačka društva međusobno utječu na odluke o cijenama samo ako su njihovi proizvodi zamjenjivi ili se međusobno nadopunjuju; (c) zračne luke u istom prihvatnom području ne natječu se nužno jedna s drugom na tržištu i usporedive zračne luke upotrijebljene u podnesenim izvješćima suočavaju se s ograničenim tržišnim natjecanjem javnih zračnih luka u njihovu prihvatnom području (manje od trećine komercijalnih zračnih luka u prihvatnom području usporedivih zračnih luka u potpunom je državnom vlasništvu i niti jedna od zračnih luka u istom prihvatnom području nije predmet tekućih istraga u pogledu državnih potpora (od travnja 2013.)); (d) čak i kad usporedivim zračnim lukama konkuriraju zračne luke u državnom vlasništvu u istom prihvatnom području, može se smatrati da je njihovo ponašanje u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu (na primjer, ako je privatni sektor imao veliki tržišni udjel ili ako se zračnom lukom upravljalo na privatnoj razini). (e) zračne luke koje su poštovale načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu nisu utvrdile cijene niže od graničnog troška.

5.1.4. NAČELA NA KOJIMA SE TEMELJI ANALIZA PROFITABILNOSTI ZA TESTOVE NAČELA ULAGAČA U TRŽIŠNOM GOSPODARSTVU (72)

(138) Društvo za poslovno savjetovanje koje djeluje u ime društva Ryanair navodi argument da se analiza profitabilnosti koju je provelo, a koja je dostavljena Komisiji, temelji na načelima koja bi primjenjivao razborit ulagatelj u privatnom sektoru. U toj analizi profitabilnosti odražava se pristup razvidan iz pretpostavki Komisije. Naime, konačna se vrijednost može prilagoditi na temelju konzervativne pretpostavke o vjerojatnosti obnove ugovora s društvom Ryanair ili na temelju pretpostavke da će slični uvjeti biti dogovoreni s drugim zračnim prijevoznicima. Dodatna profitabilnost ostvarena na temelju ugovora koje je društvo Ryanair sklopilo sa zračnim lukama treba se procijeniti na temelju procjena mjera neto sadašnje vrijednosti ili unutarnje stope povrata.

5.1.5. IZGRADNJA TRGOVAČKE MARKE: ZAŠTO I KAKO BI MALE TRGOVAČKE MARKE TREBALE ULAGATI U MARKETING (73)

(139) Cilj je studije utvrditi tržišnu logiku na kojoj se temelje odluke regionalnih zračnih luka o kupnji oglasnog prostora od društva AMS na web-mjestu ryanair.com.

(140) S obzirom na to da postoji velik broj poznatih zračnih luka koje se obično upotrebljavaju, slabiji konkurenti moraju prevladati statičko kupovno ponašanje potrošača i pronaći način za dosljedno prenošenje poruke o svojoj trgovačkoj marki široj publici. Ipak, tradicionalni oblici marketinške komunikacije donose troškove koji premašuju njihove resurse.

(141) Umjesto toga, oglašavanje putem društva AMS: i. pruža mogućnost obraćanja široj publici koja se sastoji od potrošača koji već namjeravaju kupiti putovanje; ii. stvara relativno niske troškove (cijena po komercijalnim stopama za internetsku komunikaciju); iii. omogućuje komunikaciju tijekom faze kupovine; iv. omogućuje kreativno oglašavanje.

5.1.6. PODNESAK DRUŠTVA RYANAIR OD 20. PROSINCA 2013.

(142) Društvo Ryanair je 20. prosinca 2013. podnijelo primjedbe u vezi s isplatama društvu AMS, društvu-kćeri u stopostotnom vlasništvu društva Ryanair, koje se bavi oglašavanjem na web-mjestu.

(143) Društvo Ryanairne slaže se s ocjenom Komisije prema kojoj isplate društvu AMS predstavljaju troškove zračne luke, s obzirom na to da tim pristupom nije uzeta u obzir vrijednost usluga koje je AMS pružio zračnoj luci. Ryanair je, nadalje, uvjeren da bi se za potrebe analize, u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, kupnja vrijednih marketinških usluga po tržišnim cijenama trebala promatrati odvojeno od povezanog ugovora između zračne luke i zračnog prijevoznika.

(144) Da bi potkrijepilo svoju argumentaciju, društvo Ryanair iznijelo je analizu društva za poslovno savjetovanje koje djeluje u njegovo ime, u kojoj su uspoređene cijene društva AMS i cijene usporedivih usluga na drugim web-mjestima o putovanjima. Tom je analizom zaključeno da su cijene društva AMS bile ili niže od prosjeka ili u srednjem rasponu cijena koje obračunavaju referentna web-mjesta.

(145) Prema društvu Ryanair, to pokazuje da su cijene društva AMS bile u skladu s tržišnim cijenama. Odluka javne zračne luke da kupi usluge tog društva stoga je u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

(146) Društvo Ryanair traži od Komisije da preispita pristup koji je dosad primjenjivala u analizi ugovorâ s društvom AMS. Ryanair je uvjeren da bi sporazume s AMS-om trebalo promatrati odvojeno od sporazuma društva Ryanair o uslugama zračne luke i podvrgnuti posebnom testu subjekta u tržišnom gospodarstvu. Ako Komisija inzistira na zajedničkom testu subjekta u tržišnom gospodarstvu u pogledu sporazumâ s AMS-om i sporazumâ s društvom Ryanair o uslugama zračne luke, trebalo bi barem uzeti u obzir vrijednost usluga AMS-a za zračnu luku.

(147) Izvješće društva za poslovno savjetovanje koje djeluje u ime društva Ryanair od 20. prosinca 2013. o cijenama društva AMS odnosi se na zaključke iz prethodno dostavljenih izvješća društava za marketinško savjetovanje Mindshare (2004.) i Zenobie Conseil (2011.), kao i izvješća profesora McLoughlina (2012.) koje prikazuje važnost oglašavanja za male trgovačke marke. Ta izvješća potvrđuju da društvo Ryanair raspolaže snažnom paneuropskom trgovačkom markom koja može primijeniti više cijene za svoje usluge oglašavanja.

(148) U toj analizi cijene društva AMS uspoređene su s cijenama za oglašavanje koje su primijenjene u uzorku usporedivih web-mjesta u razdoblju 2004.–2005., kada je prvi put uveden cjenik društva AMS te u 2013. Rezultati su pokazali da ryanair.com mjesečno ima više od dvostruko posjetitelja od prvog sljedećeg web-mjesta za putovanja na ljestvici posjećenosti te da postoji veća vjerojatnost da će posjetitelji sudjelovati u drugim elektroničkim transakcijama. Te jedinstvene značajke u vezi s velikom poznatošću trgovačke marke omogućuju društvu Ryanair da naplaćuje višu cijenu.

(149) Zaključno, za oba razdoblja i sve sektore pokazalo se da se stope naknada AMS-a nalaze u rasponu cijena koje naplaćuju web-mjesta u usporednoj skupini ili su niže od njih.

(150) Društvo Ryanair je kao dokaz tome dostavilo podatke o prometu na svojoj početnoj stranici web-mjesta za Ujedinjenu kraljevinu u razdoblju od studenoga 2012. do studenoga 2013. te u razdoblju od 2009.–2012., kao i podatke o uslugama društva AMS koje je kupilo nekoliko zračnih luka i ugovore AMS-a s tim zračnim lukama.

(151) Prilog B.4 uz podnesak društva Ryanair od 20. prosinca 2013. sastoji se od Ugovora društva AMS od 27. ožujka 2009. Konkretno, ugovor navodi da „će društvo Airport Marketing Services u razdoblju od 29. ožujka 2009. do 28. ožujka 2010. osigurati paket marketinških usluga u vrijednosti od 1 600 000,00 EUR. U razdoblju od 29. ožujka 2010. do 28. ožujka 2014. vrijednost internetskih usluga iznosit će 2 000 000,00 EUR godišnje, i temeljit će se na aktualnom cjeniku društva Airport Marketing Services. […]”

5.1.7. PODNESAK DRUŠTVA RYANAIR OD 17. SIJEČNJA 2014.

(152) Ryanair je dostavio izvješće koje je sastavilo društvo za poslovno savjetovanje o načelima koja bi, prema njegovu mišljenju, trebalo primijeniti na test na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu, koji obuhvaća i ugovore o uslugama zračne luke koje su sklopili Ryanair i zračne luke i ugovore o marketingu koje su sklopili AMS i te iste zračne luke. Ryanair naglašava da to ne dovodi u pitanje njegovo stajalište da je ugovore s društvom AMS i ugovore o uslugama zračne luke potrebno podvrgnuti odvojenim testovima na temelju načela subjekta u tržišnom gospodarstvu.

(153) U izvješću je navedeno da bi prihodi koje je ostvario AMS trebali biti uključeni kao prihod u okviru zajedničke analize profitabilnosti, dok su troškovi društva AMS trebali biti pripisani troškovima. Za te je potrebe u izvješću predložena metodologija koja se temelji na toku novca, kojom je predviđeno da bi se troškovi društva AMS smatrali dodatnim operativnim troškovima.

(154) U tom je izvješću izneseno da marketinške djelatnosti pridonose stvaranju i jačanju vrijednosti trgovačke marke, što može donijeti poslove i dobit ne samo tijekom trajanja ugovora o marketinškim uslugama nego i nakon njegova isteka. Zbog ugovora s društvom Ryanair vjerojatnije je da će zračna luka privući druge zračne prijevoznike, čime se povećava protok poslovnih subjekata i nezrakoplovni prihodi zračne luke. Kad bi Komisija provodila zajedničku analizu profitabilnosti, te bi se koristi trebale uzeti u obzir tako da se troškovi društva AMS smatraju dodatnim operativnim troškovima, a dodatni bi se dobitci trebali obračunati nakon odbitaka plaćanja društvu AMS. Osim toga, u predviđenu dodatnu dobit mogla bi se uključiti konačna vrijednost, kako bi se mogle zabilježiti i vrijednosti koje nastaju nakon isteka ugovora.

(155) Kao dokaz za taj pristup, u izvješću se sažimaju rezultati studija koje pokazuju da oglašavanje može izgraditi vrijednost trgovačke marke i povećati vjernost klijenata. Posebno se oglašavanjem na web-mjestu ryanair.com povećava prisutnost trgovačke marke zračne luke. Posebno manje regionalne zračne luke, koje nastoje povećati svoj promet, mogle bi sklapanjem ugovorâ o oglašavanju s AMS-om povećati vrijednost svoje trgovačke marke.

(156) Naposljetku, navodi se argument da je pristup na temelju novčanog toka u skladu s odlukama Komisije o državnoj i nedržavnoj potpori i drugim slučajevima u području tržišnog natjecanja, i to u predmetu BayernLB u kojemu je Komisija navela da će za procjenu novčanih tokova primijeniti model ocjene u skladu s modelom diskontiranja dividendi i zatim dodijeliti konačnu vrijednost na temelju predviđenog rasta dividendi, te slučaju pretjeranog snižavanja marži u predmetu u vezi s društvom Telefónica, u kojemu je Komisija u svoju analizu diskontiranog novčanog toka uključila konačnu vrijednost.

5.1.8. IZVJEŠĆE DRUŠTVA OXERA OD 31. SIJEČNJA 2014.: KAKO TREBA POSTUPATI S UGOVORIMA DRUŠTVA AMS U OKVIRU ANALIZE PROFITABILNOSTI KAO DIJELA TESTA SUBJEKTA U TRŽIŠNOM GOSPODARSTVU? PRAKTIČNA PRIMJENA

(157) Društvo Ryanair je 31. siječnja 2014. izvijestilo o Komisijinim istragama u vezi s državnim potporama u koje je trenutno uključeno. Na temelju studija koje je naručilo od društva za poslovno savjetovanje, društvo Ryanair raspravlja praktična rješenja uključivanja društva AMS u zajedničku analizu profitabilnosti (74) društva AMS i ugovora o uslugama zračne luke (ASA) (75) te tvrdi kako, u načelu, prema vlastitom razumijevanju pristupa Komisije, ugovori društva AMS mogu biti uključeni u zajedničku AMS-ASA analizu profitabilnosti.

(158) Primijenjeni pristup uzima u obzir potencijal ugovorâ s društvom AMS i ugovorâ o uslugama zračne luke da održi dobit zračne luke i nakon planiranoga završetka ugovora o uslugama zračne luke.

(159) Društvo Ryanair tvrdi da bi njegova prisutnost u zračnoj luci mogla privući druge putnike ili zračne prijevoznike na upotrebu zračne luke. Oglašavanje i promidžba, koji su posljedica ugovora s društvom AMS, mogli bi dovesti do povećanja prometa kako putnika koji putuju društvom Ryanair, tako i onih koji koriste druge zračne prijevoznike nakon planiranoga završetka ugovora o uslugama zračne luke. Nadalje, moglo bi doći do povećanja nezrakoplovnih usluga zračne luke. Društvo Ryanair smatra da je to intuitivan rezultat jer će gotovo sva društva u gospodarstvu ulagati u marketing da bi povećala profitabilnost putem diferencijacije proizvoda. S obzirom na uobičajene koristi od marketinga i mrežne učinke povezane s rastom unutar zračnih luka, bilo bi pogrešno pretpostaviti da će jedini dodatni prihodi povezani s marketingom društva AMS biti putnici društva Ryanair koji koriste zračnu luku tijekom trajanja ugovora o uslugama zračne luke.

5.1.9. PRIMJEDBE DRUŠTVA RYANAIR OD 12. RUJNA 2014.

(160) Društvo Ryanair ističe da se u razmatranje ugovora između zračne luke i zračnog prijevoznika mora uključiti analiza subjekta u tržišnom gospodarstvu, kako je utvrđeno u odjeljku 3.5. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

(161) Nadalje, društvo Ryanair tvrdi da je u raspodjeli troškova ulaganja „pristup temeljen na kapacitetima” i pravno ispravan u sklopu ex ante testa profitabilnosti i točan u gospodarskom smislu. Naime, „stvarni uobičajeni pristup” ne odražava činjenicu da se analize profitabilnosti subjekta u tržišnom gospodarstvu moraju provesti na ex ante osnovi.

5.1.10. RASPODJELA TROŠKOVA ULAGANJA (76)

(162) U izvješću društva za poslovno savjetovanje koje djeluje u ime društva Ryanair ističe se stavak 64. novih Smjernica za zračni prijevoz i navodi da, u stvari, pretpostavljeni novi terminal ili objekti nisu potrebni samo jednom posebnom zračnom prijevozniku, već da i drugi zračni prijevoznici mogu imati koristi od njih. Ističe se da nije pravedno pripisati 100 % troškova jednom društvu, čak i ako je ono jedino društvo koje obavlja djelatnosti u zračnoj luci, dok bi dobar način za to mogao biti izračun troškova koji se temelji na korištenju kapaciteta stvorenih ulaganjima.

(163) Društvo Ryanair naglašava kritičnu razliku u mjerenju korištenja kapaciteta umjesto udjela u prometu. Kao primjer navodi se Zračna luka Angouleme u kojoj je društvo Ryanair zastupljeno s 95 – 97 % udjela u prometu, ali svega 25 – 28 % u korištenju kapaciteta.

(164) Društvo za poslovno savjetovanje navodi Komisiji nekoliko primjera, uključujući i slučaj Zračne luke Alghero (77). U Zračnoj luci Alghero 2004. otvoren je novi putnički terminal, koji je znatno povećao putničke kapacitete zračne luke s približno 0,8 milijuna na 2,5 milijuna putnika. Ovo povećanje kapaciteta terminala vidljivo je u poslovnim planovima društva SOGEAAL povećanim brojem povratnih letova i odlazaka putnika od 2004. nadalje.

(165) Zaključno, napominje se kako je primjeren način raspodjele troškova ulaganja povezan s očekivanim udjelom kapaciteta prikazanim u ugovoru s određenim zračnim prijevoznikom.

5.1.11. OCJENA ŠIREG UTJECAJA UGOVORA S DRUŠTVOM AMS NA PROMET ZRAČNE LUKE (78)

(166) Društvo za poslovno savjetovanje, koje djeluje u ime društva Ryanair, ispitalo je očekivanu dodatnu profitabilnost ugovora iz perspektive zračne luke, analizirajući ne samo troškove plaćanja društvu AMS, već i koristi u smislu povećane privlačnosti zračne luke i potencijala i povećanih razina putničkog prometa koji obavljaju drugi prijevoznici osim društva Ryanair i odgovarajuće povećane razine nezrakoplovnih prihoda.

(167) Da bi pokazali širi utjecaj ugovora s društvom AMS, društvo za poslovno savjetovanje obradilo je Zračnu luku Alghero kao studiju slučaja. Rezultati te analize pokazali su da su ugovori o marketingu potpisani s društvom AMS imali pozitivan utjecaj na društvo SOGEAAL. Zračna luka osobito je imala koristi od i. mogućega povećanja privlačnosti za druge zračne prijevoznike, ii. ograničenoga pada broja putnika zbog financijske krize, i iii. potencijalne publike AMS-ova oglašavanja, koja je više od 50 puta brojnija od publike oglašavanja sličnim ugovorima s društvom Alitalia.

(168) Konačno, u izvješću se tvrdi da je, u nedostatku empirijske analize utjecaja oglašavanja na web-mjestu ryanair.com, pogrešno zaključiti da su jedine koristi od oglašavanja na web-mjestu ryanair.com povećanje razine prometa društva Ryanair, ili da koristi ugovora s društvom AMS nema nakon isteka tih ugovora.

5.1.12. ULOGA USPOREDNE ANALIZE U (79) PROCJENAMA NAČELA SUBJEKTA U TRŽIŠNOM GOSPODARSTVU (MEOP) (80)

(169) Društvo Ryanair tvrdi da pri provođenju analiza profitabilnosti Komisija nije provela procjenu učinkovitosti troškova zračnih luka. Stoga društvo naglašava činjenicu da ono ne može znati očekuje li se da posao bude profitabilan za zračnu luku.

(170) U analizi koju je provelo društvo za poslovno savjetovanje koje djeluje u ime društva Ryanair naglašava se važnost usporedne analize za razumijevanje stvarnih troškova zračne luke. Navedeni su brojni primjeri usporedne analize koju je Komisija koristila posljednjih godina i naglašena je činjenica da Komisija sama navodi da usporedna analiza ima veliku važnost u procjenama načela subjekta u tržišnom gospodarstvu.

(171) Zaključno, društvo Ryanair predlaže primjenu usporedne analize barem kao unakrsnu provjeru rezultata analize profitabilnosti.

5.1.13. GOSPODARSKE PROCJENE NAČELA SUBJEKTA U TRŽIŠNOM GOSPODARSTVU: USPOREDNA ANALIZA KOJA UKLJUČUJE DRUŠTVO AMS (81)

(172) Studija, koju je dostavilo društvo Ryanair, pokazuje da se rezultati zračnih luka Lübeck i Cagliari za 2012. i 2013. ne mijenjaju nakon uključivanja uplata društvu AMS u usporednu analizu.

(173) Ono zaključuje da su tijekom razmatranog razdoblja (2007.–2013.) neto troškovi, koje je društvo Ryanair plaćalo Zračnoj luci Cagliari, u prosjeku bili viši od prosjeka na usporedivim zračnim lukama. To znači da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu društvu Ryanair vjerojatno ponudio slične ugovore. Društvo Ryanair posebno tvrdi da rezultat nije osjetljiv na postupanje s uplatama društvu AMS te da je otporan na različite provjere osjetljivosti.

5.1.14. GOSPODARSKE OCJENE NAČELA SUBJEKTA U TRŽIŠNOM GOSPODARSTVU: ZRAČNA LUKA CAGLIARI, ANALIZA PROFITABILNOSTI (82)

(174) Cilj studije je pokazati, ex ante analizom, da je društvo SOGAER SpA (upravitelj Zračne luke Cagliari) smatralo ugovore o uslugama zračne luke iz siječnja 2007., prosinca 2007. i prosinca 2009. profitabilnima, te da bi ih u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. svako drugo društvo za upravljanje također smatralo profitabilnima.

(175) Analiza profitabilnosti, koja se temelji na izračunu neto sadašnje vrijednosti, pokazuje pozitivan rezultat indeksa za čitavo razdoblje (2007. i 2009.), Prema tome, čini se da su ugovori, koji se odnose na Zračnu luku Cagliari, u skladu s tržištem.

(176) Dokazi ukazuju na to da bi, pod sličnim okolnostima, ugovore slične onima koji su sklopljeni između društva Ryanair i Zračne luke Cagliari, a koji bi mu bili ponuđeni, upravitelj Zračne luke Cagliari u tržišnom gospodarstvu smatrao profitabilnima.

5.1.15. UTJECAJ DJELATNOSTI DRUŠTVA RYANAIR NA NEZRAKOPLOVNE PRIHODE ZRAČNIH LUKA (83)

(177) Društvo za poslovno savjetovanje koje djeluje u ime društva Ryanair smatralo je da je početak djelovanja društva Ryanair imalo značajan pozitivan utjecaj na razinu nezrakoplovnih prihoda zračne luke po putniku. Na temelju toga u izvješću se tvrdi da su pristupi, korišteni do sada u analizi profitabilnosti načela subjekta u tržišnom gospodarstvu kao i u analizi koju je provela Komisija (84), bili konzervativni, s obzirom na to da to povećanje nisu uključili u prihode zračne luke.

(178) Izvješće provodi empirijsku analizu koristeći uzorak od 57 europskih zračnih luka za koje se smatra da su što je moguće sličnije zračnim lukama koje se ocjenjuju u ovom ispitnom postupku. Rezultat pokazuje da je početak djelovanja društva Ryanair (85) u 29 od ovih zračnih luka doveo do povećanja od približno 12,0 – 13,7 % u nezrakoplovnim prihodima po odlaznom putniku u realnim okvirima (povrh inflacije), a taj je učinak statistički značajan. To je vjerojatno zbog činjenice da putnici društva Ryanair troše više od putnika koji putuju drugim zračnim prijevoznicima, zbog ograničenih ugostiteljskih usluga koje se pružaju u zrakoplovima niskotarifnih prijevoznika te kao posljedica početka obavljanja djelatnosti društva Ryanair koje dovode do razvoja terminala – primjerice, privlačenja dodatnih maloprodajnih trgovina.

(179) U izvješću se zaključuje i da takav učinak vrijedi općenito za niskotarifne zračne prijevoznike. Zbog rasta industrije niskotarifnih prijevoznika sa snažnim trgovačkim markama, koji obavljaju znatan dio putničkoga prometa, početak djelovanja niskotarifnoga zračnog prijevoznika u zračnoj luci mogao bi dovesti do znatna razvoja zračne luke, a time i viših nezrakoplovnih prihoda po putniku. Naprotiv, na temelju ispitanog uzorka zračnih luka, početak djelovanja tradicionalnih zračnih prijevoznika nema znatan utjecaj na nezrakoplovne prihode zračne luke po putniku.

(180) Prema izvješću ovi rezultati ističu konzervativnu prirodu pristupa primijenjenog u dosadašnjoj analizi profitabilnosti načela subjekta u tržišnom gospodarstvu i u analizi koju je provela Komisija. Te analize ne pretpostavljaju nikakav ubrzan rast nezrakoplovnih prihoda zračnih luka po putniku, pa stoga ni ne zahvaćaju šire koristi koje zračne luke imaju od djelovanja društva Ryanair, već samo uvećane procjene nezrakoplovnih usluga po odlaznom putniku po daleko nižoj stopi inflacije. Društvo za poslovno savjetovanje stoga je očekivalo da će njegova analiza načela subjekta u tržišnom gospodarstvu i analiza Komisije podcijeniti očekivanu profitabilnost ugovora društva Ryanair za zračnom lukom.

5.2. PRIMJEDBE DRUŠTVA EASYJET

5.2.1. PRIMJEDBE NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA

5.2.1.1. Djelatnosti društva easyJet na Sardiniji

(181) Tijekom razdoblja od 2010. do 2013. društvo easyJet obavljalo je svoju djelatnost u zračnim lukama Cagliari i Olbia.

Ugovor sa Zračnom lukom Cagliari

(182) Ugovor s upraviteljem Zračne luke Cagliari potpisan je 14. prosinca 2010. i bio je valjan od 29. ožujka 2010. do 28. ožujka 2013. (86). Ukupna vrijednost ugovora sa Zračnom lukom Cagliari bila je […] EUR: ugovorom je propisano da upravitelj Zračne luke Cagliari treba platiti društvu easyJet […] EUR za prvu godinu, […] EUR za drugu godinu i […] EUR za treću godinu.

(183) U ugovoru sa Zračnom lukom Cagliari pojašnjava se da je Regija Sardinija odlučila povećati marketinška ulaganja u turizam radi jačanja gospodarstva u regiji i stjecanja odgovarajućega ekonomskog povrata, i stoga je iz godine u godinu upraviteljima zračnih luka osiguravala iznos koji je trebao biti utrošen u te svrhe. Društvo easyJet obvezalo se osigurati marketinške aktivnosti, obavljati letove između dvije točke i dosegnuti ciljeve u pogledu broja putnika kako je navedeno u ugovoru.

(184) Ugovor uključuje trogodišnji poslovni i medijski plan koji je pripremilo društvo easyJet te ciljeve u pogledu broja putnika koje zračni prijevoznik treba ostvariti. Studija gospodarskog učinka – koja je naručena od vanjskog savjetnika – priložena je uz ugovor i mjeri povrat ulaganja koji je posljedica marketinških aktivnosti.

(185) Neispunjavanjem obveza društva easyJet u pogledu obavljanja letova na dogovorenim zračnim linijama i učestalosti, dalo bi se pravo društvu SOGAER da ne isplati odgovarajuće iznose. Društvo easyJet obvezalo se platiti društvu SOGAER sve odgovarajuće i uobičajene pristojbe zračne luke i poreze. Neplaćanje prethodno spomenutih pristojbi i poreza smatralo bi se kršenjem obveza prema društvu SOGAER, koje bi u tom slučaju imalo pravo raskinuti ugovor.

(186) Člankom 5. ugovora sa Zračnom lukom Cagliari propisuje se da pružanje financijske potpore ovisi o odobravanju relevantnih financijskih sredstava od strane Regije.

Ugovori sa Zračnom lukom Olbia

(187) Prvi ugovor s društvom GEASAR potpisan je 17. ožujka 2011. i obuhvaćao je razdoblje od 28. ožujka 2010. do 27. ožujka 2011. (jednokratna uplata od […] EUR). Drugi ugovor potpisan je 25. siječnja 2012. i obuhvaćao je razdoblje od 27. ožujka 2011. do 30. ožujka 2013. (87) (do […] EUR za ljetnu sezonu 2011. – zimsku sezonu 2011./2012. i do […] EUR za ljetnu sezonu 2012. – zimsku sezonu 2012./2013.). Posljednji ugovor sa Zračnom lukom Olbia potpisan je 1. ožujka 2013. i obuhvaćao je razdoblje od 27. ožujka 2013. do 30. ožujka 2014. (do vrijednosti […] EUR).

(188) U ugovorima se ne spominje da javna sredstva dodijeljena za razvoj zračnog prijevoza dolaze od Regije.

(189) Društvo easyJet navodi da je cilj ugovora potpisanoga 25. siječnja 2012. bilo dodatno povećanje njegova poslovanja u zračnoj luci i. otvaranjem nove zračne veze između zračne luke Olbia i Madrida tijekom ljetne sezone 2012., ii. povećanjem tjedne učestalosti prijevoza iz Berlina i u Berlin tijekom zimske sezone 2012./2013., i iii. razvojem prometnih tokova u tranzitu, osobito na međunarodnim tržištima tijekom posezone i izvan sezone. Svrha ugovora bila je razviti marketinški i oglašivački program uz financijsko sudjelovanje društva GEASAR.

(190) Društvo easyJet pripremilo je poslovni plan, koji je pregledalo društvo GEASAR koje je pripremilo vlastiti poslovni plan radi provjere financijske održivosti ugovora. Upravitelj zračne luke potvrdio je vrijednost ulaganja na temelju rezultata vlastitog poslovnog plana. (88)

5.2.1.2. Elementi državnih potpora

(191) Kako bi društvo easyJet razumjelo treba li se predmetna mjera smatrati državnom potporom, razmotrilo je svaki od kriterija navedenih u članku 107. stavku 1. Ugovora.

Državna sredstva

(192) Društvo easyJet navodi da, iako se ugovor s društvom SOGAER posebno poziva na Zakon 10/2010 Regije Sardinija, na temelju kojega bi Regija dodijelila sredstva upravitelju zračne luke, ne postoji dokaz da su sredstva koja je društvo easyJet primilo od društava SOGAER i GEASAR upravo ona sredstva koja je Regija izravno dodijelila upraviteljima zračnih luka.

(193) Kao prvo, društvo easyJet tvrdi da pozivanje na regionalni zakon u ugovoru između društva SOGAER i društva easyJet samo po sebi ne dokazuje izravnu vezu između regionalnog fonda Sardinije i društva easyJet. Osim toga, činjenica da takvo pozivanje ne postoji u ugovoru između društva GEASAR i društva easyJet dodatno pokazuje da Zakon 10/2010 spomenut u drugom ugovoru nije značajan za odnos između upravitelja zračne luke i društva easyJet.

(194) Društvo easyJet vjeruje da bi Komisija trebala provesti posebnu procjenu, koja se odnosi na ugovore društva easyJet, kako bi provjerila jesu li financijska sredstva, koja je društvo easyJet primilo od upravitelja zračnih luka, u stvarnosti potekla od Regije, prije donošenja zaključka da je predmetna mjera državna potpora.

Narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu

(195) Društvo easyJet navodi da primljena naknada nije dovoljna da negativno utječe na tržišno natjecanje. Uzrok su tome dva glavna čimbenika: relativno nizak iznos naknade i nepostojanje zračnih prijevoznika koji obavljaju letove na istim zračnim linijama kako je spomenuto u ugovorima.

(196) Društvo easyJet jedini je zračni prijevoznik koji obavlja letove na svim zračnim linijama spomenutim u ugovoru s društvom SOGAER i na gotovo svim zračnim linijama spomenutim u ugovoru s društvom GEASAR. Upravitelji zračnih luka pozvali su druge zračne prijevoznike da obavljaju letove na istim zračnim linijama putem objave na svojim web-mjestima, u kojoj su pozvali zračne prijevoznike da podnesu poslovne planove za obavljanje letova na linijama u zračne luke Cagliari i Olbia i iz njih, ali jedino je društvo easyJet iskoristilo tu mogućnost.

(197) S obzirom na to da je društvo easyJet jedini zračni prijevoznik na relevantnim zračnim linijama, niti jedan konkurent ne može biti oštećen navodnom potporom. Stoga po mišljenju društva easyJet ne postoji narušavanje tržišnog natjecanja.

Nepostojanje gospodarske prednosti

(198) Društvo easyJet navodi da mjera ne uključuje nikakvu gospodarsku prednost u njegovu korist i temelji svoje argumente na načelu privatnog ulagača.

(199) Društvo easyJet navodi da su društva SOGAER i GEASAR mogla na ex ante osnovi ocijeniti pozitivni gospodarski povrat od ugovora. Gospodarski povrat temelji se na dva čimbenika: i. društvo easyJet obvezalo se pružiti marketinške aktivnosti, obavljati letove između dvije točke i ostvariti ciljeve u pogledu broja putnika, kako je navedeno u ugovorima. ii. kako bi upravitelju zračne luke omogućilo provjeru profitabilnosti, društvo easyJet podnijelo je upravitelju zračne luke poslovni plan koji pokriva razdoblje ugovorâ kao i medijske planove; i iii. upravitelj zračne luke potvrdio je povrat ulaganja koji je posljedica marketinških aktivnosti.

(200) S obzirom na prvu točku, društvo easyJet pojašnjava da se u ugovorima i sa Zračnom lukom Cagliari i sa Zračnom lukom Olbia obvezalo obavljati minimalni raspored letova i održavati učestalost relevantnih zračnih linija.

(201) S obzirom na drugu točku, u poslovnom planu koji je podnijelo društvo easyJet detaljno se opisuje ponuda ovoga društva, tako da upravitelji zračnih luka mogu ocijeniti profitabilnost ulaganja. Društvo easyJet pojašnjava da su, na temelju informacija dostupnih u to vrijeme, oba upravitelja zračnih luka zaključila da su ulaganja dovela do znatnog gospodarskog povrata za obje zračne luke.

(202) Društvo SOGAER svoju je odluku da sklopi ugovor s društvom easyJet temeljilo na rezultatima studije gospodarskog učinka, koju je ovjerio neovisni savjetnik, a koja je potvrdila povrat ulaganja, zaključivši kako je vrlo vjerojatno da će ono rezultirati znatnim gospodarskim povratom i razvojem zračne luke. Društvo GEASAR izjavilo je u ugovoru da je pregledalo poslovni plan društva easyJet, ocijenivši pretpostavke i očekivane rezultate i proizvelo vlastiti poslovni plan, čime je potvrdilo gospodarski interes sklapanja ugovora s društvom easyJet.

(203) Ugovori s društvima SOGAER i GEASAR znatno su povećali broj putnika u zračnim lukama Cagliari i Olbia, i time omogućili stabilne i rastuće prihode od zrakoplovnih i nezrakoplovnih aktivnosti.

(204) Društvo easyJet vjeruje da se ugovori s društvima SOGAER i GEASAR temelje isključivo na komercijalnim uvjetima. Stoga se predmetna mjera ne može smatrati državnom potporom zbog činjenice da su društva SOGAER i GEASAR djelovala kao privatni ulagači koji traže gospodarske koristi.

5.2.1.3. Usklađenost s kriterijima testa Altmark i/ili člankom 106. stavkom 2. Ugovora

(205) Društvo easyJet tvrdi da naknada koja mu je dodijeljena ne čini nezakonitu državnu potporu jer su zadovoljena sva četiri kriterija koja je Sud Europske unije definirao u presudi u predmetu Altmark (89) kako bi utvrdio čini li naknada za pružanje javnih usluga državnu potporu.

(206) Mjera je naknada za obvezu obavljanja posebno utvrđenih strateških međunarodnih zračnih linija u zračne luke Cagliari i Olbia i iz njih te pružanje povezanih marketinških i reklamnih usluga, osobito tijekom neprofitabilnog razdoblja izvan sezone. Nadalje, njihovo financiranje u sklopu programa ograničeno je na (djelomičnu) naknadu za troškove koje je društvo easyJet stvarno snosilo u ispunjavanju svoje misije obavljanja javne usluge i naposljetku omogućilo društvu easyJet ostvariti razuman profit.

(207) Društvo easyJet smatra da je prvi kriterij u predmetu Altmark (povjeravanje dobro definirane obveze javnih usluga) zadovoljen, s obzirom na to da je država dodijelila društvu easyJet zadaću obavljanja letova na strateškim međunarodnim zračnim linijama, a ta zadaća javnih usluga bila je precizno definirana. Društvo easyJet sklopilo je obvezujuće ugovore s društvima SOGAER i GEASAR kao posljedicu Zakona 10/2010 Sardinije i kasnijih provedbenih akata. Takvi ugovori nalažu društvu easyJet specifične obveze kako bi se osigurala podrška načelu teritorijal