PRILOG

JEDINSTVENI DOKUMENT

„СТРАНДЖАНСКИ МАНОВ МЕД” (STRANDZHANSKI MANOV MED/”MАНОВ МЕД ОТ СТРАНДЖА” (MANOV MED OT STRANDZHA)

EU br.: PDO-BG-02306 – 12.4.2017.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1. Naziv

„Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/”Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha)

2. Država članica ili treća zemlja

Bugarska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.4. Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, različiti mliječni proizvodi osim maslaca itd.)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Strandzhanski manov med” med je koji proizvode pčele medarice iz sekreta živih dijelova biljaka i iz izlučevina kukaca koji sišu žive dijelove biljaka, koje pčele prikupljaju, miješaju s određenim vlastitim tvarima i pohranjuju, iz njih izdvajaju vodu te ih skladište u stanice saća do dozrijevanja na zemljopisnom području iz točke 4. Med „Strandzhanski manov med” proizvodi se od medljike koju izlučuju određeni kukci te od biljnog soka hrastovih žireva, koje prikupljaju pčele.

Organoleptička svojstva:

Vanjski izgled: mutan, blago opalescentan, bez tragova legla ili druge mehaničke pulpe i bez znakova fermentacije.

Boja: smeđa ili tamnosmeđa do crne, zelenkastog odsjaja. Nakon kristalizacije boja se može promijeniti i postati svjetlosmeđa ili siva.

Konzistencija: gusta, tekuća, polukristalizirana ili kristalizirana masa.

Okus: sladak, s blago kiselim i gorkim notama.

Aroma: prženo voće i karamel.

Zahtjevi u pogledu sastava meda:

Fizička i kemijska svojstva:

udio fruktoze i glukoze najmanje 45 g/100 g udio saharoze najviše 5 g/100 g udio vlage najviše 19 % udio tvari netopljivih u vodi najviše 0,1 g/100 g električna vodljivost mora biti veća od 0,95 mS/cm slobodna kiselost najviše 50 miliekvivalenata kiseline na 1 000 g aktivnost dijastaze više od 12 jedinica po Schadeu nakon prikupljanja udio hidroksimetilfurfurala (HMF) najviše 10 mg/kg nakon prikupljanja meda

Med „Strandzhanski manov med” razlikuje se od meda na bazi nektara prije svega jer ima visoku električnu vodljivost, koja proizlazi iz visokog udjela mikronutrijenata: kalij (1 568–1 676 mg/kg), magnezij (149–169 mg/kg), litij (0,11–0,33 mg/kg) i mangan (34–51 mg/kg), te antioksidansa: udio fenola (56–165 mg/kg). Odlikuje se visokim razinama melecitoze (4–11 %) i erloze. Prepoznatljiva je značajka tog meda i prisutnost kvercetola i kestoze. Osim toga, med „Strandzhanski manov med” sadržava elemente medljike, točnije spore gljiva, konidije, hife itd., koji su posljedica specifičnog postupka proizvodnje i vrcanja.

Svojstva peludi:

Med „Strandzhanski manov med” dobiva se od medljike s udjelom peludi različita botaničkog podrijetla. Planinski masiv Strandža obiluje biljnim vrstama, uključujući sljedeće: Trifolium (djetelina), Vicia (grahorica), Lotus (obična svinđuša, Lotus corniculatus), Tilia (lipa), Echium (porodica Boraginaceae), Rubus, Matricaria (porodica Asteraceae), Daucus (porodica Umbelliferae), Potentilla (porodica Rosaceae), Paliurus, Dorycnium (porodica Fabaceae), porodica Brassicaceae, Clematis (Clematis vitalba), Cistus (bušini), Plantago i Chenopodiaceae.

Na svojstva peludi meda „Strandzhanski manov med” utječu određene biljke u regiji masiva Strandža kojih nema ni u jednom drugom dijelu Bugarske. Riječ je o sljedećim biljkama: Ophrys reinholdii, Verbascum bugulifolium, Teucrium lamiifolium, bušin, Hypericum androsaemum, Stachys thracica i Epimedium pubigerum. Na ta svojstva utječe i reliktna flora iz tercijara, vrste koje su u regiji masiva Strandža bile raširene tijekom tercijara, kao što su Cicer montbretii, Erica arborea, mušmula, vrijesak, bušin, Hypericum calycinum i druge.

Sedam takvih biljaka u Europi raste isključivo na ograničenom području regije masiva Strandža i Kavkaza: Ilex colchica, Daphne pontica, kavkaska borovnica, Rhododendron ponticum, Quercus hartwissiana, Veronica turrilliana i Quercus polycarpa.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Zabranjeno je hraniti pčele tijekom razdoblja vrcanja meda. Pčele se smije hraniti u proljeće i nakon vađenja meda prije zime, u količinama potrebnima za stvaranje zaliha i osiguravanje toga da kolonija preživi zimu. Kolonije se može hraniti šećerom, šećernim pogačama i šećernim sirupima. Pčele se može hraniti i medom koji su same proizvele. Proizvođači moraju osigurati da zimske zalihe ne uđu u višak meda („Strandzhanski manov med”).

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Med „Strandzhanski manov med” prikuplja se u pčelinjacima (uglavnom stacionarnima) u hrastovim šumama na masivu Strandža, koji se moraju nalaziti na određenom zemljopisnom području. Med „Strandzhanski manov med” prikuplja se u lipnju, srpnju i kolovozu. Kolonije pčela moraju se nalaziti na određenom zemljopisnom području tijekom cijele godine.

Med „Strandzhanski manov med” proizvodi se na sljedeći način:

1. prijenos zapečaćenih okvira u objekte;

2. skidanje poklopca s medenog saća i centrifugiranje;

3. filtriranje i ulijevanje u spremnike za skladištenje;

4. prijenos spremnika s gotovim medom u skladište.

Sve se faze proizvodnje moraju provoditi na određenom zemljopisnom području kako bi se zaštitila kvaliteta proizvoda i osigurala njegova potpuna sljedivost.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Kako bi se zajamčila kvaliteta i potpuna sljedivost proizvoda, med se pakira na zemljopisnom području određenom u točki 4., pri čemu mu masa ne smije biti veća od 1 500 g.

Kako bi se zajamčila kvaliteta i posebno kako bi se očuvala organoleptička, fizička i kemijska svojstva proizvoda „Strandzhanski manov med”, pakiranje i označivanje moraju se provesti na određenom zemljopisnom području, s obzirom na to da bi se tijekom prijevoza na novu lokaciju kvaliteta proizvoda zbog viših temperatura mogla promijeniti. Svi postupci moraju se provesti na zemljopisnom području kako bi se izbjeglo miješanje s drugim vrstama meda koje nisu obuhvaćene ovom zaštićenom oznakom izvornosti te kako bi se spriječila apsorpcija mirisa iz okoline. „Strandzhanski manov med” ne smije se radi pakiranja prevoziti izvan zemljopisnog područja jer je higroskopan; proizvod je izuzetno važno zaštititi od vlage jer negativno utječe na njegova organoleptička, fizička i kemijska svojstva.

Zabranjena je prodaja meda „Strandzhanski manov med” u rinfuzi.

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Med „Strandzhanski manov med” proizvodi se u općinama Sozopol, Primorsko, Carevo, Malko Tarnovo i Sredec.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnosti zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaća planinski masiv Strandža, a odlikuje ga vlažna kontinentalna ili oceanska klima. Za tu regiju svojstvena je i umjerena klima, učestala izmaglica u proljeće i ljeto koja katkad traje do kasnog prijepodneva, blage temperature te velika vlažnost zraka. Ti uvjeti omogućuju razgradnju izlučevina koje insekti skupljaju s površine lišća. Zahvaljujući blagoj izmaglici osigurava se iskorištavanje biljnog soka jer bi u slučaju gušće magle te kapljice postale veće i pale s lišća. Ta kombinacija klimatskih čimbenika, odnosno vlage koja dolazi s mora u blizini planina, no ne donosi velike količine kišnih padalina, relativno toplih klimatskih uvjeta bez ekstremnih temperatura te blizine mora i hrastovih šuma, osigurava izvrsne uvjete za proizvođače medljike, a to su lisne uši (Lachnus roboris, L. pallipes, Monelliopsis caryae, Tuberculatus (Tuberculloides) querceus i T. annulatus), hrastov žižak (Curculio Glandium) i kestenov savijač (Cydia Splendana).

Poseban zemljopisni smještaj planinskog masiva u blizini triju važnih vodenih slivova (Crnog, Egejskog i Mramornog mora), uključujući klimatske čimbenike koji zbog toga nastaju (relativno visoka vlažnost zraka i blage temperature), te njegova paleontološka povijest (nepostojanje leda u kvartaru) stvaraju uvjete u kojima su prisutne kombinacije elemenata flore jedinstvene za cijeli kontinent. Kretanje vlažnog zraka s mora prema unutrašnjosti regije masiva Strandža omogućuju zaobljeni planinski grebeni, duboki klanci i doline rijeka. Biljne vrste koje su prije nekoliko milijuna godina, tijekom razdoblja tercijara, bile rasprostranjene po cijeloj Europi u regiji masiva Strandža očuvale su se do danas.

Flora regije masiva Strandža razlikuje se od europskih biljnih formacija i vrlo je slična pontskoj flori na Kavkazu i u Maloj Aziji te obuhvaća brojne reliktne vrste iz tercijara i endemske vrste koje se mogu otkriti analizom peludnog spektra. Regija masiva Strandža obuhvaća brojna zaštićena područja, prirodne rezervate i prirodna staništa, što osigurava povoljne uvjete za pčele medarice i pčelarstvo. Masiv Strandža jedno je od pet prioritetnih područja zaštite okoliša u EU-u te je uključen u sveeuropsku ekološku mrežu Natura 2000. U regiji prevladavaju hrastove i bukove šume, a hrastove šume najvećim dijelom čine vrste Quercus petraea (hrast kitnjak – 47,8 %) i Q. frainetto (hrast sladun – 41,8 %), koje su izvor hrane za lisne uši i žiške koji proizvode medljiku.

Zbog niske kvalitete tla (smeđe cimetno šumsko tlo i podzolasto žuto tlo) i nepostojanja industrijske aktivnosti moguće je ograničiti uzgoj poljoprivrednih usjeva čiji bi cvat mogao negativno utjecati na kvalitetu meda.

5.2. Ljudski čimbenici

Stanovnici regije masiva Strandža oduvijek se bave pčelarstvom. To je staro zanimanje, što dokazuju košnice pletare i panjevi s početka 19. stoljeća koji se upotrebljavaju još i danas. Kako bi osigurali isključivo proizvodnju medljike, pčelari slijede sljedeće korake:

Prva faza

Pčele prikupljaju medljiku, uglavnom iz listopadnih hrastovih šuma, a zatim je prerađuju da bi proizvele zreli med „Strandzhanski manov med”. Tijekom glavnog ispašnog razdoblja na okvir plodišta stavljaju se nastavci kako bi se omogućilo odvajanje viška meda.

Druga faza

Kad med u saću dostatno dozrije, saće se uklanja iz košnice i premješta na lokaciju na kojoj se provodi centrifugiranje.

Nakon centrifugiranja med se filtrira, homogenizira i pročišćuje najmanje 24 sata u spremnicima za sabiranje meda.

Treća faza

Med se skladišti u spremnicima za prehrambene proizvode. Pretakanje, pakiranje i označivanje provode se u čistim i prikladnim objektima. Kristalizirani med otapa se zagrijavanjem na temperaturi od najviše 42 °C, što je temperatura koju med doseže u košnici tijekom vrcanja. Na toj se temperaturi održava aktivnost dijastaze.

5.3. Posebnosti proizvoda

Med „Strandzhanski manov med” jedinstven je prije svega zahvaljujući svojim fizičkim/kemijskim i organoleptičkim svojstvima te svojstvima peludi.

Jedna od posebnosti meda „Strandzhanski manov med” jest posebno visoka električna vodljivost u usporedbi s drugim vrstama meda od medljike (mora iznositi više od 0,95 mS/cm).

Med se odlikuje velikom aktivnošću dijastaze (zbog visokog udjela enzima koji je rezultat sekundarne prerade koju izvršavaju lisne uši i žišci) i niskim udjelom hidroksimetilfurfurala.

Ta su svojstva posljedica raširenosti hrastovih šuma (koje prekrivaju više od 70 % regije) koje u kombinaciji s blagim temperaturama i velikom vlažnošću zraka stvaraju uvjete za znatnu prekrivenost lišćem, što je pogodno okruženje za lisne uši i žiške. Pčele prikupljaju njihove izlučevine i sekrete živih dijelova biljaka te ih pretvaraju u med.

Spektar peludi u medu „Strandzhanski manov med”, uključujući pelud biljaka koje su prisutne samo u regiji masiva Strandža (vidjeti točku 3.2.), razlikuje ga od meda koji se proizvodi na drugim područjima, što je samo po sebi izravni rezultat povezanosti meda „Strandzhanski manov med” i masiva Strandža. Ispitivanja spektra peludi omogućila su da se utvrde zemljopisne odrednice, odnosno endemske vrste i reliktne vrste iz tercijara, na temelju čije su prisutnosti ili učestalosti prisutnosti u spektru peludi utvrđene zemljopisne granice u regiji masiva Strandža.

Posebno je važno da se pčelinjaci nalaze u određenom zemljopisnom području tijekom cijele godine, tj. da budu stacionarni.

U usporedbi s medom na bazi nektara, „Strandzhanski manov med” znatno je tamniji te ima posebnu aromu i blago kiseo i gorak okus.

5.4. Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Med „Strandzhanski manov med” blisko je povezan s regijom podrijetla zbog bioekološke ovisnosti i ravnoteže između populacija lisnih ušiju i žižaka koji proizvode medljiku, velikih predjela prekrivenih hrastom i bukvom te blagih klimatskih uvjeta. Lokalna šumska vegetacija izvor je hrane za proizvođače medljike, a posebno blagi klimatski uvjeti u regiji masiva Strandža (dostatna vlažnost zraka, umjerene temperature, izmaglica u proljeće i ljeto) pogoduju izlučivanju medljike i tome da je pčele prikupljaju. U regiji masiva Strandža u lipnju, srpnju i kolovozu glavni je izvor ispaše za pčele medljika hrasta. Tijekom razdoblja u kojem se na masivu Strandža prikuplja medljika ondje nema drugih iznimno medonosnih vrsta, na primjer bagrema ili lipe, koje bi svojim cvatom izazvale miješanje meda na bazi nektara s medom od medljike. Zahvaljujući sastavu medljike koja je izvor hrane za pčele taj med ima veći udio mikronutrijenata i antioksidansa nego med na bazi nektara. Intenzivna boja te blago kiseo i gorak okus mogu se pripisati mikroflori prisutnoj u medljici te razdoblju u kojem se ona prikuplja.

Budući da je prirodno područje masiva Strandža zaštićeno, zabranjena je intenzivna poljoprivreda, što pridonosi čistoći proizvoda. Fitogeografija regije masiva Strandža jedinstvena je u Europi. Spektar peludi u medu „Strandzhanski manov med” jedinstven je zbog peludi biljaka koje su tipične ili endemske za regiju masiva Strandža. Endemske pontske vrste, koje rastu samo uz južnu obalu Crnog mora između masiva Strandža, Pontskog gorja i Kavkaza, obuhvaćaju vrste Rhododendron ponticum, Daphne pontica i Ilex colchica, a one pridonose peludnim svojstvima meda „Strandzhanski manov med”. Ta jedinstvena vegetacija utječe i na organoleptička svojstva i aromu meda te naglašava prirodnu povezanost okoliša i proizvoda.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

http://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/zayavlenie-za-znp-strandzhanski-manov-medmanov-med-ot-strandzha/