PREPORUKA VIJEĆA

od 24. studenoga 2020.

o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost

(2020/C 417/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 166. i 165.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

(1) U Povelji Europske unije o temeljnim pravima (1) priznaje se temeljno pravo na obrazovanje i na pristup strukovnom i trajnom osposobljavanju, dok se u skladu s UN-ovim ciljevima održivog razvoja do 2030. želi postići jednak pristup svih žena i muškaraca pristupačnom i kvalitetnom tehničkom, strukovnom i tercijarnom obrazovanju, uključujući visoko obrazovanje, te znatno povećati broj mladih i odraslih osoba koje posjeduju vještine, uključujući tehničke i strukovne vještine, relevantne za zapošljavanje, dostojanstvena radna mjesta i poduzetništvo.

(2) U europskom stupu socijalnih prava (2), proglašenom 17. studenoga 2017., utvrđen je niz načela kojima se podupire pravedno i dobro funkcioniranje tržišta rada i sustava socijalne skrbi, uključujući 1. načelo o pravu na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje te 4. načelo o aktivnoj potpori zapošljavanju.

(3) Visokokvalitetnim i inovativnim sustavima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja ljudima se pružaju vještine za rad i osobni razvoj te građanske vještine, koje im pomažu da se prilagode i ostvare dvostruku digitalnu i zelenu tranziciju te da se nose s izvanrednim situacijama i gospodarskim šokovima, istodobno podupirući gospodarski rast i socijalnu koheziju. Na taj im se način pružaju vještine koje će im pomoći u pronalasku ili otvaranju radnih mjesta za kojima postoji potražnja na tržištu rada.

(4) Učinkovite politike u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja važne su kako bi se postigao cilj promicanja kvalificirane, osposobljene i prilagodljive radne snage i tržištâ rada koja mogu odgovoriti na gospodarske promjename, kako je utvrđeno u članku 145. UFEU-a.

(5) Komunikacija Komisije pod naslovom „Europski zeleni plan” (3) nova je europska strategija rasta, čiji je cilj preobraziti gospodarstvo i društvo te ih usmjeriti na održiviji put. Škole, ustanove za osposobljavanje i visoka učilišta pogodni su za rad s učenicima, roditeljima, poduzećima i širom zajednicom na promjenama koje su potrebne za uspješnu tranziciju. Proaktivno usavršavanje i usvajanje novih vještina nužni su kako bi se iskoristile prednosti zelene tranzicije.

(6) U komunikaciji Komisije pod naslovom „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (4) istaknuta je potreba da vještine, zapošljivost i ljudski kapital zauzmu središnje mjesto putem Programa vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (5), uz koji će se izraditi prijedlog preporuke Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. Također se najavljuje daljnji rad na europskom prostoru obrazovanja te novi okvir za suradnju s državama članicama u području obrazovanja i osposobljavanja.

(7) U komunikaciji Komisije pod naslovom „Nova industrijska strategija za Europu” (6) poziva se na odlučno djelovanje kako bi cjeloživotno učenje postalo stvarnost za sve te kako bi se osiguralo da obrazovanje i osposobljavanje drže korak i doprinose ostvarivanju dvostruke tranzicije. Poziva se i na to da sustavi visokog obrazovanja te strukovnog obrazovanja i osposobljavanja osiguraju više znanstvenika, inženjera i tehničara za tržište rada. U novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (7) i Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. (8) naglašava se ključna uloga vještina u prelasku na zeleno i čisto gospodarstvo.

(8) U komunikaciji Komisije pod naslovom „Strategija za MSP-ove za održivu i digitalnu Europu” (9) naglašava se da je dostupnost kvalificiranog osoblja ili iskusnih rukovoditelja postala najvažniji problem za četvrtinu mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća u EU-u te da je nedostatak kvalificiranih zaposlenika najvažnija prepreka novim ulaganjima diljem EU-a. Strukovno obrazovanje i osposobljavanje od posebne je važnosti za mala i srednja poduzeća kako bi se osiguralo da njihova radna snaga posjeduje potrebne vještine.

(9) U Komunikaciji Komisije o Uniji ravnopravnosti: U Strategiji za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025. (10) naglašava se važnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za žene i muškarce kako bi se osigurala rodna ravnoteža u profesijama u kojima tradicionalno prevladavaju muškarci ili žene radi rješavanja pitanja rodnih stereotipa.

(10) U Komunikaciji Komisije o proračunu EU-a kojom se podupire provedba europskog plana oporavka (11) utvrđen je ambiciozan i sveobuhvatan plan za europski oporavak, koji se temelji na izvanrednom europskom instrumentu za oporavak („Next Generation EU”) i ojačanom višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. Plan se temelji na solidarnosti i pravednosti te je duboko ukorijenjen u zajedničkim načelima i vrijednostima Unije. Njime se utvrđuje kako dati zamah europskom gospodarstvu, potaknuti zelenu i digitalnu tranziciju te učiniti gospodarstvo pravednijim, otpornijim i održivijim za buduće generacije.

(11) Garancijom za mlade (12) od 2013. mladima se pomaže da uđu na tržište rada nudeći im kvalitetan posao, nastavak obrazovanja, naukovanje ili pripravništvo u roku od četiri mjeseca od trenutka napuštanja školovanja ili početka nezaposlenosti. Strukovno obrazovanje i osposobljavanje pokazalo se učinkovitim u olakšavanju prelaska na tržište rada mladima koji su izloženi riziku od isključenosti. Atraktivno strukovno obrazovanje i osposobljavanje, osobito naukovanje, koje je relevantno za tržište rada, ubuduće može u okviru Garancije za mlade imati još veću ulogu u sprečavanju nezaposlenosti mladih i njihovoj pripremi za buduće prilike na tržištu rada, posebno u okviru zelene i digitalne tranzicije.

(12) Cilj je Komisijina Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+) osigurati veću relevantnost sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada te jednak pristup prilikama za cjeloživotno učenje za sve putem usavršavanja i prekvalifikacije.

(13) U Komisijinu Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa „Erasmus”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013 predviđa se sljedeće: integriranu narav programa za razdoblje 2014. – 2020. kojim se obuhvaća učenje u svim kontekstima – formalnom, neformalnom i informalnom te u svim fazama života – trebalo bi zadržati radi poticanja fleksibilnih načina učenja kojima se pojedincima omogućuje razvoj kompetencija potrebnih za suočavanje s izazovima 21. stoljeća.

(14) Ova se Preporuka temelji na nizu inicijativa u području obrazovanja, osposobljavanja i vještina razvijenih na europskoj razini, kako je sažeto prikazano u Prilogu I., te će doprinijeti Programu vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost, ažuriranom Akcijskom planu za digitalno obrazovanje, europskom prostoru obrazovanja i strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja.

(15) Svrha je ove Preporuke ispuniti cilj europskog prostora obrazovanja, odnosno razviti istinski europski prostor za učenje u kojem granice ne ometaju visokokvalitetno i uključivo obrazovanje i osposobljavanje, a kojime se nastoje ukloniti prepreke priznavanju kvalifikacija u visokom i srednjoškolskom strukovnom obrazovanju i razdoblja učenja u inozemstvu, kao i rad na jednostavnijem prekograničnom vrednovanju ishodâ osposobljavanja i cjeloživotnog učenja.

(16) Polazeći od prioriteta pojačane europske suradnje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (Kopenhaški proces), donesenih u obliku Rezolucije Vijeća od 19. prosinca 2002. (13), visokokvalitetno i fleksibilno strukovno obrazovanje i osposobljavanje te transnacionalna mobilnost i dalje su u središtu globalne vizije za modernizaciju strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koju su 2010. u Izjavi iz Brugesa utvrdili nadležni ministri.

(17) U zaključcima iz Rige od 22. lipnja 2015. ministri nadležni za strukovno obrazovanje i osposobljavanje usuglasili su se o nizu prioriteta kojima se podupire ostvarivanje te vizije, a koji su uključeni u Zajedničko izvješće Vijeća i Komisije za 2015. godinu o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) (14) te u Novi program vještina za Europu iz 2016. (15), čime je politika Unije u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja dobila dodatan snažan poticaj, s jačim naglaskom na atraktivnosti i kvaliteti.

(18) Preporukom Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o uspostavi Europskog referentnog okvira za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (EQAVET) (16) uspostavljen je referentni okvir kako bi se države članice poduprlo u poboljšanju kvalitete njihovih sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te kako bi se doprinijelo povećanoj transparentnosti razvoja politika u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja među državama članicama. Tijekom desetgodišnje provedbe EQAVET-a njime su potaknute reforme nacionalnih sustava osiguravanja kvalitete, ali nije znatno doprinio poboljšanju transparentnosti mehanizama osiguravanja kvalitete. Nadalje, uglavnom se primjenjivao u početnom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju koje se provodi u školi. Stoga bi okvir za EQAVET-a iz 2009. trebalo uključiti u ovu Preporuku i dodati elemente kojima se uklanjaju nedostaci u njegovoj provedbi u vezi s kvalitetom ishoda učenja, certificiranjem i vrednovanjem, savjetovanjem s dionicima, ulogom nastavnika i predavača, učenjem kroz rad te fleksibilnošću strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Kako bi se poboljšalo uzajamno učenje, povećala transparentnost i dosljednost mehanizama osiguravanja kvalitete u pružanju strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te ojačalo uzajamno povjerenje među državama članicama EU-a, trebalo bi u EU-u uvesti istorazinsko vrednovanje osiguravanja kvalitete na razini sustava.

(19) Cilj Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o uspostavi Europskog sustava bodova strukovnog obrazovanja („ECVET”) (17) bio je poboljšati priznavanje, prikupljanje i prijenos ishoda učenja, podupiranjem mobilnosti i cjeloživotnog učenja te uspostave EU-ova sustava bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. Tijekom svoje desetgodišnje provedbe ECVET je uvelike doprinio razvoju kvalitetnijeg iskustva u području mobilnosti upotrebom i dokumentiranjem jedinica ishoda učenja. Međutim, koncept bodova u okviru ECVET-a nije zaživio i ECVET nije doveo do razvoja europskog kreditnog sustava u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. Stoga bi u ovu Preporuku Vijeća trebalo uključiti ključna načela ECVET-a (npr. jedinice ishoda učenja) povezana s fleksibilnošću. Alati ECVET-a (npr. sporazum o učenju i memorandum o razumijevanju) za potporu mobilnosti polaznika SOO-a trebali bi se dodatno razvijati u okviru drugih instrumenata EU-a poput onih koji se podupiru u okviru programa Erasmus+. Za strukovne kvalifikacije stečene u obrazovanju nakon srednjoškolskog ili u tercijarnom obrazovanju može se primjenjivati europski sustav prijenosa i prikupljanja bodova koji je već u upotrebi.

(20) U Preporuci Vijeća od 15. ožujka 2018. o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja (18) utvrđeno je 14 ključnih kriterija koje bi države članice i dionici trebali primjenjivati za razvoj kvalitetnog i učinkovitog naukovanja kojim se osigurava razvoj vještina povezanih s poslom i osobni razvoj naučnika.

(21) CEDEFOP je pratio prioritete dogovorene u zaključcima iz Rige od 22. lipnja 2015. i pritom utvrdio niz područja u kojima su zemlje napredovale s programom modernizacije strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, posebno kad je riječ o naukovanju i učenju kroz rad, osiguravanju kvalitete, uspostavi mehanizama za predviđanje potreba za vještinama i savjetodavnih tijela koja uključuju socijalne partnere, povećanju prohodnosti i fleksibilnosti te, u novije vrijeme, većem naglasku na digitalnim vještinama. Međutim, s obzirom na zelenu i digitalnu tranziciju potrebno je znatno proširiti i poboljšati ponudu u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za mlade i odrasle, uz istodobno povećanje atraktivnosti i kvalitete početnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja.

(22) Mnoge zemlje pokrenule su inicijative za promicanje izvrsnosti u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te za bolje povezivanje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja s ekosustavima inovacija i vještina. Na temelju tih primjera isprobava se koncept centara izvrsnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi postali vrhunske referentne točke za osposobljavanje u specifičnim područjima kad je riječ o početnom osposobljavanju i trajnom usavršavanju i prekvalifikaciji.

(23) U svojem Mišljenju o budućnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja donesenom u prosincu 2018. Savjetodavni odbor za strukovno obrazovanje i osposobljavanje (ACVT) iznio je viziju izvrsnog, uključivog i cjeloživotnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koje odgovara na zahtjeve budućnosti proizišle iz gospodarskih, tehnoloških i društvenih promjena. U Mišljenju je Komisija pozvana da pripremi prijedlog za pojednostavnjenje i konsolidaciju političkog okvira EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, upravljanje njime i postojeće instrumente u obliku sveobuhvatne preporuke Vijeća.

(24) S obzirom na njezinu neobvezujuću prirodu, ovom Preporukom poštuju se načela supsidijarnosti i proporcionalnosti te bi je trebalo provoditi u skladu s europskim i nacionalnim pravom i praksom. Naime, ovom se Preporukom ne dovodi u pitanje Direktiva 2005/36/EZ (19) kako je izmijenjena Direktivom 2013/55/EU (20) o priznavanju stručnih kvalifikacija i sustavu automatskog priznavanja koji je u njoj predviđen. Uzimajući u obzir sljedeću definiciju „strukovnog obrazovanja i osposobljavanja”: Za potrebe ove Preporuke strukovno obrazovanje i osposobljavanje tumači se kao obrazovanje i osposobljavanje putem kojeg mladi i odrasli stječu znanje, vještine i kompetencije potrebne za određena zanimanja ili općenito na tržištu rada (21). Može se pružati u formalnom i neformalnom okružju, na svim razinama Europskog kvalifikacijskog okvira (EKO), uključujući tercijarno obrazovanje, ako je primjenjivo.

PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA:

u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom Unije, dostupnim resursima, nacionalnim prioritetima i okolnostima, uključujući socioekonomsku situaciju i značajke nacionalnih sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, te u uskoj suradnji sa svim relevantnim dionicima:

a) rade na provedbi politike u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kojom se: — omogućuje mladima i odraslima da steknu znanje, vještine i kompetencije potrebne za napredovanje na tržištu rada i u društvu koji se mijenjaju, da upravljaju oporavkom i pravednom tranzicijom prema zelenom i digitalnom gospodarstvu u doba demografskih promjena i tijekom svih gospodarskih ciklusa, — potiče uključivost i jednake mogućnosti te doprinosi postizanju otpornosti, socijalne pravednosti i blagostanja za sve te — promiče europske sustave strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u međunarodnom kontekstu kako bi bili prepoznati kao svjetska referenca za polaznike strukovnog obrazovanja i osposobljavanja,

b) pokreću mjere i ulaganja za provedbu te politike u skladu s načelima definiranima u točkama od 1. do 21. u nastavku i

c) radi na postizanju sljedećih ciljeva (22) na razini EU-a do 2025., koji su dio relevantnih europskih okvira za praćenje, među ostalim u području obrazovanja i osposobljavanja te socijalne politike i politike zapošljavanja: — udio zaposlenih osoba koje su završile strukovno obrazovanje ili osposobljavanje trebao bi iznositi najmanje 82 % (23), — 60 % osoba koje su nedavno završile SOO ima koristi od izloženosti učenju kroz rad tijekom svojeg strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (24). Taj se cilj odnosi na sve oblike učenja kroz rad na radnom mjestu, čime će se doprinijeti i povećanim mogućnostima naukovanja koje se mogu poduprijeti Garancijom za mlade, — 8 % polaznika SOO-a ima koristi od mobilnosti u svrhu učenja u inozemstvu (25).

Strukovno obrazovanje i osposobljavanje brzo se prilagođava promjenama na tržištu rada

1. U programima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja nudi se uravnotežena kombinacija strukovnih vještina, uključujući tehničke vještine, koje su dobro usklađene sa svim gospodarskim ciklusima, radnim mjestima i metodama rada koji se mijenjaju, te ključnih kompetencija ( 26 ) , uključujući solidne osnovne vještine, digitalne, transverzalne, zelene i ostale životne vještine koje pružaju snažne temelje za otpornost, cjeloživotno učenje, cjeloživotnu zapošljivost, socijalnu uključenost, aktivno građanstvo i osobni razvoj;

2. Kurikulumi za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, ponude programa i kvalifikacije prema potrebi se redovito ažuriraju na temelju informacija o vještinama (npr. sustavi za praćenje osoba s kvalifikacijom, mehanizmi za predviđanje potreba za vještinama, među ostalim na sektorskoj i regionalnoj razini);

3. Pružatelji strukovnog obrazovanja i osposobljavanja imaju, u skladu s nacionalnim kontekstom, odgovarajući stupanj autonomije, fleksibilnosti, potpore i financiranja kako bi svoje ponude za osposobljavanje prilagodili promjenjivim potrebama za vještinama, zelenoj i digitalnoj tranziciji i gospodarskim ciklusima uz istodobno osiguravanje kvalitete;

4. Programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama obuhvaćaju komponente učenja kroz rad, koje su dodatno proširene i na trajno strukovno obrazovanje i osposobljavanje; programi naukovanja ( 27 ) dodatno su razvijeni kako bi se poboljšale ponude Garancije za mlade ( 28 ) te dopunjeni odgovarajućom potporom ( 29 ) i mjerama za stabilizaciju ponude naukovanja te za uklanjanje specifičnih izazova s kojima se suočavaju mala poduzeća; kako bi se u različitim sektorima gospodarstva stvorile mogućnosti učenja kroz rad, poslodavcima bi se mogle pružiti poticajne mjere u skladu s nacionalnim kontekstom;

Fleksibilnost i mogućnosti za napredovanje čine središnju točku strukovnog obrazovanja i osposobljavanja

5. Programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja usmjereni su na polaznika, omogućavaju pristup nastavi u učionici i digitalnom ili kombiniranom učenju, fleksibilne i modularne puteve koji se temelje na priznavanju ishoda neformalnog i informalnog učenja te napredovanje u karijeri i učenju; programi trajnog strukovnog osposobljavanja osmišljeni su tako da se mogu prilagoditi tržištu rada i sektorskim ili individualnim potrebama za usavršavanjem ili prekvalifikacijom;

6. Programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja temelje se na modulima ili jedinicama ishoda učenja te postoje mehanizmi vrednovanja koji omogućuju prijenos, priznavanje i prikupljanje ishoda učenja pojedinaca s ciljem stjecanja kvalifikacije ili djelomične kvalifikacije, ovisno o nacionalnom kontekstu ( 30 ) ; U početnom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju glavni je cilj napredovati do cjelovite kvalifikacije.

Strukovno obrazovanje i osposobljavanje pokretač je inovacija i rasta te priprema polaznike za digitalnu i zelenu tranziciju te deficitarna zanimanja

7. Otpornost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja postiže se tako da ono postane dio gospodarskih, industrijskih i inovacijskih strategija, među ostalim onih povezanih s oporavkom te zelenom i digitalnom tranzicijom. Stoga je potrebno znatno prilagoditi i/ili proširiti ponudu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, osobito za odrasle, poticanjem stjecanja poduzetničkih, digitalnih i zelenih vještina;

8. Centri izvrsnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja djeluju kao katalizatori ulaganja u lokalna poduzeća, podupiru oporavak, zelenu i digitalnu tranziciju, europske i regionalne inovacije i strategije pametne specijalizacije, razvoj strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, među ostalim na višim razinama kvalifikacija (razinama od 5. do 8. Europskog kvalifikacijskog okvira) u skladu s nacionalnim kontekstom, te pružaju inovativne usluge kao što su klasteri, poduzetnički inkubatori za novoosnovana poduzeća i tehnološke inovacije za MSP-ove, kao i inovativna rješenja za prekvalifikaciju radnika koji bi mogli postati višak;

9. Ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje imaju pristup najsuvremenijoj infrastrukturi, uspostavile su strategije digitalizacije ( 31 ) u skladu s nacionalnim kontekstom i uključuju okolišnu i socijalnu održivost u svoje programe i organizacijsko upravljanje, čime doprinose provedbi UN-ovih ciljeva održivog razvoja;

Strukovno obrazovanje i osposobljavanje atraktivan je izbor i temelji se na modernom i digitaliziranom pružanju osposobljavanja/vještina

10. Početno i trajno strukovno obrazovanje i osposobljavanje dio su cjeloživotnog učenja. Poveznice između početnog i trajnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, općeg obrazovanja i visokog obrazovanja fleksibilne su i prohodne;

11. Programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja na razinama od 5. do 8. Europskog kvalifikacijskog okvira dodatno se razvijaju kako bi se zadovoljila rastuća potreba za naprednim strukovnim vještinama u skladu s nacionalnim kontekstom;

12. Programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja izvode se u odgovarajućoj kombinaciji otvorenih, digitalnih i participativnih okružja za učenje, uključujući radna mjesta pogodna za učenje, a oslanjaju se na najsuvremeniju i dostupnu infrastrukturu, opremu i tehnologiju te raznovrsne pedagoške pristupe i alate, primjerice simulatore koji se temelje na IKT-u te virtualnu i proširenu stvarnost kojima se povećava dostupnost i učinkovitost pružanja osposobljavanja, među ostalim za mala poduzeća ( 32 )

13. Nastavnici, predavači i drugo osoblje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju prolaze početni i trajni profesionalni razvoj kako bi: provodili visokokvalitetno osposobljavanje; poticali tehničke i digitalne vještine i učinkovite inovativne metode osposobljavanja, uključujući poučavanje u virtualnom okružju; s digitalnim alatima za učenje radili u skladu s najsuvremenijom pedagogijom u području strukovnog i digitalnog obrazovanja te u raznolikim i višekulturnim okružjima. Njihove karijere postaju atraktivnije zahvaljujući širim pristupima zapošljavanju, poboljšanim prilikama za razvoj karijere ( 33 ) te pojačanoj suradnji između nastavnika / predavača u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i poduzeća odnosno drugih radnih mjesta;

14. Strategijama internacionalizacije podupire se strateški pristup međunarodnoj suradnji u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, među ostalim u pograničnim regijama EU-a. Takvim se strategijama promiču uspješne nacionalne prakse diljem svijeta, a mogu se provoditi na različite načine kao što su mobilnost polaznika i nastavnika/predavača te sudjelovanje i zajednička priprema za međunarodna natjecanja u vještinama;

15. Polaznici i osoblje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju imaju mogućnost mobilnosti u svrhu učenja, uključujući virtualnu mobilnost, dugoročnu mobilnost i mobilnost u treće zemlje, zahvaljujući primjeni i priznavanju jedinica ishoda učenja i relevantnih europskih alata ( 34 )

16. Jasne i pristupačne informacije o mogućnostima za učenje, razvoj karijere i vrednovanje u cijelom EU-u zajamčene su u okviru visokokvalitetnih usluga u području cjeloživotnog učenja i profesionalnog usmjeravanja, pri čemu se u potpunosti iskorištavaju Europass i druge digitalne usluge;

Strukovno obrazovanje i osposobljavanje promiče jednake mogućnosti

17. Programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja uključivi su i dostupni ranjivim skupinama, kao što su osobe s invaliditetom, niskokvalificirane osobe ili osobe s niskom razinom vještina, manjine, osobe migrantskog podrijetla i osobe s manje mogućnosti zbog zemljopisne lokacije na kojoj se nalaze i/ili nepovoljnog socioekonomskog položaja; Ciljanim mjerama i fleksibilnim oblicima osposobljavanja može se spriječiti rano napuštanje obrazovanja i osposobljavanja te poduprijeti prelazak iz škole na posao;

18. Programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja dostupni su putem digitalnih platformi za učenje, uz potporu alata, uređaja i internetske veze, posebno za ranjive skupine i ljude u ruralnim i udaljenim područjima;

19. Ciljanim mjerama promiče se rodna ravnoteža u tradicionalno „muškim” ili „ženskim” zanimanjima te se zajedno nastoje ukloniti rodni stereotipi i druge vrste stereotipa;

Strukovno obrazovanje i osposobljavanje temelji se na kulturi osiguravanja kvalitete

20. Europski referentni okvir za osiguravanje kvalitete (okvir EQAVET), kako je opisan u Prilogu II., primjenjuje se u nacionalnim sustavima osiguravanja kvalitete za početno i trajno strukovno obrazovanje i osposobljavanje; obuhvaća strukovno obrazovanje i osposobljavanje u svim okružjima za učenje (kao što su učenje u školi i učenje kroz rad, uključujući programe naukovanja) i sve vrste učenja (digitalno, u učionici ili kombinirano) koje izvode javni i privatni pružatelji usluga te se temelji na skupu indikativnih deskriptora i zajedničkih referentnih pokazatelja za osiguravanje kvalitete strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koji se primjenjuju i na razini sustava i na razini pružatelja usluga, u skladu s nacionalnim kontekstom, kako je navedeno u Prilogu II.;

21. Nacionalna referentna točka za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i dalje okuplja sve relevantne dionike na nacionalnoj i regionalnoj razini kako bi mogla: — poduzimati konkretne inicijative za provedbu i daljnji razvoj okvira EQAVET, — obavješćivati i mobilizirati u provedbi okvira EQAVET širok raspon dionika, uključujući centre izvrsnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja — podupirati samoevaluaciju kao komplementarno i djelotvorno sredstvo osiguravanja kvalitete koje omogućuje mjerenje uspjeha i utvrđivanje područja za poboljšanje, među ostalim u pogledu digitalne spremnosti sustavâ i ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, — aktivno sudjelovati u europskoj mreži za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, — dostavljati ažurirani opis nacionalnih mehanizama osiguravanja kvalitete na temelju okvira EQAVET, — sudjelovati u istorazinskom vrednovanju (35) osiguravanja kvalitete na razini EU-a kako bi se povećala transparentnost i dosljednost mehanizama osiguranja kvalitete te kako bi se ojačalo povjerenje među državama članicama;

Provedba na nacionalnoj razini

Preporučuje se da države članice poduzmu mjere za provedbu te politike na nacionalnoj razini, zajedno sa socijalnim partnerima i drugim relevantnim dionicima. Pritom bi trebale:

22. podupirati održiva partnerstva za upravljanje strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem, u skladu s nacionalnim kontekstom i, prema potrebi, putem javno-privatnih partnerstava; uključiti socijalne partnere i sve relevantne dionike, uključujući ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, industrije i poduzeća svih veličina, javne i privatne službe za zapošljavanje, nastavnike i predavače u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te njihove predstavnike, posrednička tijela kao što su industrijske, trgovačke i obrtničke komore, stručne i sektorske organizacije, nacionalne koordinatore provedbe Garancije za mlade, ESF i ostale inicijative EU-a, sektor informacijskih tehnologija, centre izvrsnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, klastere, organizacije polaznika i roditelja te lokalna, regionalna i nacionalna tijela; promicati takva partnerstva na regionalnoj i sektorskoj razini;

23. na najbolji način upotrebljavati europske alate za transparentnost kao što su Europski kvalifikacijski okvir, Europski sustav prijenosa i prikupljanja bodova (ECTS), Europass i klasifikacija europskih vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja (ESCO), olakšavati automatsko uzajamno priznavanje kvalifikacija i ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (36), omogućiti polaznicima korištenje različitim značajkama Europassa (npr. bilježenje svojeg iskustva, vještina i kvalifikacija u internetskom profilu koji služi za profesionalno usmjeravanje, iskustvo mobilnosti, dobivanje digitalno potpisanih kvalifikacija i primanje prijedloga te traženje mogućnosti za učenje i posao, kvalifikacije, vrednovanje, priznavanje itd.);

24. na najbolji mogući način iskorištavati fondove i instrumente Europske unije kojima se podupiru reforme i/ili ulaganja u strukovno obrazovanje i osposobljavanje, među ostalim u vezi s digitalizacijom i održivošću okoliša, kao što su Next Generation EU (Mehanizam za oporavak i otpornost, REACT-EU), Europski socijalni fond+, instrument SURE, Europski fond za regionalni razvoj, InvestEU, Erasmus+, Obzor Europa, Interreg, Digitalna Europa, mehanizam za pravednu tranziciju i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj te Fond za modernizaciju; poticati daljnja ulaganja javnog i privatnog sektora u strukovno obrazovanje i osposobljavanje;

25. oslanjajući se na relevantne postojeće nacionalne mehanizme i financijske okvire, definirati mjere koje je potrebno poduzeti za provedbu ove Preporuke na nacionalnoj razini u roku od 18 mjeseci od njezina donošenja i pratiti njihovu provedbu, među ostalim dodjelom nacionalnih sredstava prema potrebi na nacionalnoj razini i sa snažnim naglaskom na uključivanju digitalizacije i okolišne održivosti u cijeli sektor strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, uzimajući u obzir nadležnost/autonomiju ustanova za obrazovanje i osposobljavanje u skladu s nacionalnim kontekstom.

POZDRAVLJA NAMJERU KOMISIJE DA, POŠTUJUĆI SUPSIDIJARNOST:

provodi politiku Unije u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kojom se podupire djelovanje država članica, što uključuje:

26. osiguravanje djelotvornog upravljanja politikama EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje putem tripartitnog Savjetodavnog odbora za strukovno obrazovanje i osposobljavanje na temelju kontinuiranog programa rada i u suradnji s ravnateljima za strukovno obrazovanje i osposobljavanje (37), predstavnicima polaznika i pružateljima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja;

27. osiguravanje toga da se politika EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u potpunosti odražava u provedbi europskog plana oporavka, europskog zelenog plana i nove industrijske strategije za Europu, strategije za mala i srednja poduzeća za održivu i digitalnu Europu te da čini dosljedan i usklađen dio Programa vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost, Akcijskog plana za digitalno obrazovanje, sveukupnog europskog okvira za suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja te europskog prostora obrazovanja;

28. daljnje pružanje potpore strukturnim reformama u vezi s naukovanjem putem službe za potporu naukovanju i novi poticaj Europskom savezu za naukovanje u sinergiji s Garancijom za mlade; postupno širenje usluga potpore za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u suradnji s CEDEFOP-om;

29. razmatranje koncepta i upotrebe mikrokvalifikacija, među ostalim u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, zajedno s državama članicama i relevantnim dionicima, među ostalim u kontekstu savjetodavne skupine EQF-a, kako je predloženo u Programu vještina za Europu;

30. podupiranje cilja postupne uspostave i razvoja europskih platformi centara izvrsnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te razmatranje europskih temeljnih strukovnih profila zajedno s državama članicama i relevantnim dionicima, kao dijela platforme Europass i, po mogućnosti, dopunjenih strukovnim digitalnim sadržajem razvijenim u okviru europskih alata za transparentnost, s ciljem olakšavanja mobilnosti polaznika i radnika te transparentnosti i priznavanja kvalifikacija;

31. podupiranje kvalitativne i učinkovite digitalizacije pružanja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u školi i kroz rad promicanjem upotrebe europskih okvira kompetencija (38) i alata za samoprocjenu (39) te istraživanje izvedivosti provedbe ankete na razini EU-a za škole za strukovno obrazovanje i osposobljavanje;

32. jačanje Europskog saveza za naukovanje i Koalicije za digitalne vještine i radna mjesta, kako je najavljeno u Programu vještina za Europu;

33. promicanje sustavâ europskog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u međunarodnom kontekstu kako bi bili prepoznati kao globalne referentne točke za polaznike u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, među ostalim podupiranjem internacionalizacije sustavâ strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, i u pogledu zemalja kandidatkinja za članice EU-a i zemalja europskog susjedstva, u suradnji s Europskom zakladom za osposobljavanje (ETF), organiziranjem natjecanja u vještinama i komunikacijskim kampanjama usmjerenima na povećanje atraktivnosti i ugleda SOO-a te pružanjem jednostavnog pristupa informacijama o SOO-u i povezanim prilikama za razvoj karijere oslanjajući se na značajke Europassa i dodatno ih razvijajući;

34. suradnju s međunarodnim organizacijama, posebno s OECD-om, Međunarodnom organizacijom rada, UNESCO-om i Svjetskom bankom, u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja.

35. podupiranje nastojanja država članica u provedbi ove Preporuke, jačanje kapaciteta ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, uključujući njihovu digitalizaciju i okolišnu održivost, te promicanje istraživanja u SOO-u i na nacionalnoj razini i na razini EU-a s pomoću sredstava iz relevantnih fondova i programa Unije (Next Generation EU (Mehanizam za oporavak i otpornost, REACT-EU), Europski socijalni fond+, SURE, Europski fond za regionalni razvoj, InvestEU, Erasmus+, Obzor Europa, Interreg, Digitalna Europa, Mehanizam za pravednu tranziciju, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Fond za modernizaciju);

36. osiguravanje kvalitativnog i kvantitativnog praćenja u skladu sa zajedničkim ciljevima definiranima u ovoj Preporuci, kao i drugim relevantnim podacima, uključujući podatke o ulaganjima, i upotreba tih podataka za europski semestar i relevantne europske okvire za praćenje i izvješćivanje te izvješćivanje Vijeća o provedbi Preporuke svakih pet godina oslanjajući se na podatke dostupne na nacionalnoj i europskoj razini te godišnje praćenje koje provodi CEDEFOP.

Ovom se Preporukom zamjenjuje Preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o uspostavi Europskog referentnog okvira za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (EQAVET) i Preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o uspostavi Europskog sustava bodova strukovnog obrazovanja (ECVET).

Sastavljeno u Bruxellesu 24. studenoga 2020. Za Vijeće Predsjednik M. ROTH

(1) SL C 326, 26.10.2012., str. 391.

(2) Dok. 13129/17.

(3) COM(2019) 640 final.

(4) COM(2020) 14 final.

(5) COM(2020) 274 final.

(6) COM(2020) 102 final.

(7) COM(2020) 98 final.

(8) COM(2020) 380 final.

(9) COM(2020) 103 final.

(10) COM(2020) 152 final.

(11) COM(2020) 442 final.

(12) Preporuka Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (SL C 120, 26.4.2013., str. 1.)

(13) SL C 13, 18.1.2003., str. 2.

(14) SL C 417, 15.12.2015., str. 25.

(15) COM(2016) 381 final.

(16) SL C 155, 8.7.2009., str. 1.

(17) SL C 155, 8.7.2009., str. 11.

(18) SL C 153, 2.5.2018., str. 1.

(19) Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

(20) Direktiva 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (SL L 354, 28.12.2013., str. 132.).

(21) Na temelju definicije Cedefopa: Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja: Terminologija europske politike u području obrazovanja i osposobljavanja, 2014.

(22) Ciljevi su definirani kao prosječne vrijednosti za EU koje države članice trebaju postići zajedno. Prilikom izvješćivanja o napretku u postizanju tih ciljeva, među ostalim, prema potrebi u kontekstu europskog semestra, Komisija bi trebala uzeti u obzir posebnosti različitih nacionalnih sustava i okolnosti. Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti mogućnosti financiranja sredstvima Unije u skladu sa svojim nacionalnim okolnostima, prioritetima i izazovima. Trima kvantitativnim ciljevima ne prejudiciraju se odluke o načinu provedbe instrumenata financiranja Unije u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. i instrumenta Next Generation EU.

(23) Time će se obuhvatiti dobna skupina od 20 do 34 godine koja je srednjoškolsko obrazovanje ili obrazovanje poslije srednjoškolskog koje nije tercijarno obrazovanje završila unatrag jedne do tri godine.

(24) Time će se obuhvatiti dobna skupina od 20 do 34 godine koja je obrazovanje i osposobljavanje napustila unatrag jedne do tri godine. Pokazatelj će se temeljiti na podacima koji će se prikupljati od 2021. u okviru Ankete o radnoj snazi u Europskoj uniji (EU-LFS), kako je definirano u identifikatoru varijable „HATWORK” u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2019/2240. To se odnosi na radna iskustva na radnom mjestu u tržišnoj ili netržišnoj jedinici (tj. u poduzeću, državnoj instituciji ili neprofitnoj organizaciji) koja su bila dio kurikuluma formalnog programa koji je doveo do najviše uspješno završene razine obrazovanja. U slučaju ispitanika s više radnih iskustava u obzir bi trebalo uzeti ukupno trajanje svih radnih iskustava. Radna iskustva trebala bi se iskazati u ekvivalentu punog radnog vremena.

(25) To će se mjeriti kao udio polaznika koji su sudjelovali u programu mobilnosti u određenoj kalendarskoj godini u odnosu na ukupan broj polaznika koji te godine završavaju SOO. Pokazatelj će se temeljiti na podacima o mobilnosti prikupljenima iz podataka programa Erasmus+ i podacima o osobama koje su završile SOO dobivenima od UNESCO-a, OECD-a i Eurostata. Za dopunu podataka iz programa Erasmus+ mogli bi se upotrebljavati i podaci iz programa mobilnosti nacionalnih tijela, ako su dostupni i isključivo ako su usporedivi s podacima iz programa Erasmus+ te obuhvaćaju trajanje mobilnosti. U slučaju da su podaci nacionalnih tijela uključeni, trebali bi biti prikazani na transparentan način.

(26) U Preporuci Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje utvrđene su sljedeće ključne kompetencije: kompetencija pismenosti, kompetencija višejezičnosti, matematička kompetencija te kompetencija u prirodoslovlju, tehnologiji i inženjerstvu, digitalna kompetencija, osobna i socijalna kompetencija te kompetencija učenja kako učiti, kompetencija građanstva, poduzetnička kompetencija te kompetencija kulturne svijesti i izražavanja.

(27) Kako je utvrđeno u Preporuci Vijeća od 15. ožujka 2018. o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja.

(28) Kako je utvrđeno u Preporuci Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade.

(29) To može uključivati centre za osposobljavanje među poduzećima.

(30) U skladu s Preporukom Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja.

(31) Na primjer, alatom za samoprocjenu SELFIE podupiru se ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u upotrebi digitalnih tehnologija za učinkovito poučavanje i učenje te u jačanju njihove suradnje s poslodavcima u programima učenja kroz rad.

(32) Oni nadalje mogu uključivati suradničko poučavanje, interdisciplinarno učenje i učenje na temelju projekata, nove organizacijske metode u ustanovama za osposobljavanje i poduzećima te umjetnu inteligenciju.

(33) To može obuhvaćati različite načine za napredovanje u karijeri, priznavanje prethodnog stručnog iskustva, nastavnike/predavače koji drže kombiniranu nastavu u skladu s nacionalnim kontekstom.

(34) Na primjer, predlošci za memorandum o razumijevanju i sporazum o učenju.

(35) Istorazinsko vrednovanje vrsta je dobrovoljnog uzajamnog učenja kojim se nastoji doprinijeti poboljšanju i transparentnosti mehanizama osiguravanja kvalitete na razini sustava koji ne dovode do akreditacije, na temelju posebne metodologije koju će razviti Europska mreža za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju.

(36) U skladu s Preporukom Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu.

(37) Ravnatelje za strukovno obrazovanje i osposobljavanje imenuju države članice.

(38) Kao što su Okvir digitalnih kompetencija za građane (DigComp), Okvir digitalnih kompetencija za nastavno osoblje (DigCompEdu) i Okvir digitalnih kompetencija za organizacije (DigCompO).

(39) Kao što je SELFIE.