32012R0918  
9.10.2012.  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  L 274/1  
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 918/2012  
od 5. srpnja 2012.  
o dopuni Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vije ća o kratkoj prodaji i odre đenim 
aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u vezi s 
definicijama, izra čunom neto kratkih pozicija, pokrivenim kreditnim izvedenicama na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza, pragovima za obavješ ćivanje, pragovima likvidnosti za 
privremenu obustavu ograni čenja, zna čajnim padom vrijednosti financijskih instrumenata i 
negativnim doga đajima  
(Tekst zna čajan za EGP)  
EUROPSKA KOMISIJA,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,  
uzimaju ći u obzir Uredbu (EU) br. 236/2012 Europskog parla ­
menta i Vije ća od 14. ožujka 2012. o kratkoj prodaji i odre ­ 
đenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza (  1 ), a posebno njezin članak 2. 
stavak 2., članak 3. stavak 7., članak 4. stavak 2., članak 7. 
stavak 3., članak 13. stavak 4., članak 23. stavak 7. i članak 30.,  
budu ći da:  
(1) Uredbom (EU) br. 236/2012 nalažu se odre đene mjere 
povezane s kratkom prodajom i kreditnim izvedenicama 
na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza. 
Člankom 42. Uredbe (EU) br. 236/2012 Komisija se 
ovlaš ćuje za donošenje delegiranih akata s ciljem 
dopune odredbi te uredbe u skladu s člankom 290. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ovim se dele ­
giranim aktom dopunjuju i mijenjaju odre đeni elementi 
koji nisu klju čni. 
(2) Odredbe ove Uredbe usko su povezane jer pragovi za 
obavješ ćivanje i objavu te utvr đivanje nepokrivenih 
kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispu ­
njavanja obveza ovise o definicijama i metodama izra ­ 
čuna kratkih pozicija, dok su odredbe o zna čajnom 
padu vrijednosti financijskih instrumenata i padu likvid ­
nosti tržišta državnih dužni čkih instrumenata te utvr ­ 
đivanju negativnih doga đaja nerazdvojivo povezane. Kako bi se osigurala uskla đenost me đu navedenim odred ­
bama o kratkoj prodaji koje bi trebale istodobno stupiti 
na snagu, primjereno je uklju čiti sve odredbe koje se 
zahtijevaju Uredbom (EU) br. 236/2012 u jednu uredbu.  
(3) Uredba (EU) br. 236/2012 sadrži odre đene definicije. 
Radi dodatne jasno će i pravne sigurnosti, primjereno je 
predvidjeti dodatne odredbe u vezi s definicijama iz 
članka 2. stavka 1., a posebno kada se smatra da je 
fizi čka ili pravna osoba vlasnik financijskog instrumenta 
za potrebe definicije kratke prodaje te dodatno odrediti 
kada fizi čka ili pravna osoba „drže” dionicu ili dužni čki 
instrument za potrebe Uredbe (EU) br. 236/2012. 
Dodatno i detaljnije odre đivanje izabrano je kako bi se 
osiguralo da se Uredbom (EU) br. 236/2012 dosljedno 
ostvari namjeravani u činak bez obzira na razli čite 
pristupe zakonodavstava država članica. Poimanja vlasni ­ 
štva i držanja financijskih instrumenata trenuta čno nisu 
uskla đena u državama članicama. Me đutim, odredbe 
Uredbe (EU) br. 236/2012 namijenjene su samo primjeni 
kod kratke prodaje te ne dovode u pitanje budu ći pravni 
razvoj kao što je uskla đivanje zakonodavstva.  
(4) Uredbom (EU) br. 236/2012 nalažu se ograni čenja i 
obveze fizi čkim ili pravnim osobama koje drže ili ugova ­
raju neto kratke pozicije u dionicama i državnim dužni ­ 
čkim instrumentima kao što su zahtjevi povezani s 
obavješ ćivanjem i objavom. Duge i kratke pozicije u 
dionicama i državnim dužni čkim instrumentima mogu 
se držati i vrednovati na razli čite na čine. Kako bi se 
osigurao dosljedan pristup te postigao cilj mjera koje se 
odnose na kratke pozicije u dionicama i državnim dužni ­ 
čkim instrumentima, potrebno je dodatno odrediti kako 
se izra čunavaju neto kratke pozicije. Do kratke prodaje 
može do ći u pojedina čnim instrumentima ili u košarici 
državnih dužni čkih instrumenata pa je potrebno odrediti 
kako se kratka prodaja u košarici uklju čuje u te izra čune.HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 45  
( 1 ) SL L 86, 24.3.2012., str. 1.
 Kako bi se osigurao jasan pristup izra čunu neto kratkih 
pozicija, potrebno je primijeniti restriktivniji pristup pri 
odre đivanju dugih pozicija nego pri odre đivanju kratkih 
pozicija u dionicama. S obzirom na to da vrijednost 
nekih financijskih instrumenata ovisi o promjenama 
cijena temeljnih instrumenata, potrebno je odrediti kako 
navedeno uzeti u obzir. Op će prihva ćena praksa je 
primjena prilago đene delta metodologije.  
(5) Neto kratke pozicije izra čunavaju se uzimanjem u obzir 
dugih i kratkih pozicija koje imaju fizi čke ili pravne 
osobe. Me đutim, duge i kratke pozicije mogu imati 
razli čiti subjekti u grupi ili biti u razli čitim fondovima 
kojima upravlja upravitelj fonda. Velike neto kratke pozi ­
cije mogu se prikriti njihovom raspodjelom me đu subjek ­
tima u grupi ili me đu razli čitim fondovima. Kako bi se 
ograni čilo izbjegavanje te osiguralo da obavješ ćivanje i 
dostavljanje podataka o kratkim pozicijama pružaju 
to čnu i reprezentativnu sliku, potrebne su detaljnije 
odredbe kojima se odre đuje kako izvršiti izra čun neto 
kratkih pozicija za subjekte u grupi i upravitelje fondova. 
Radi primjene navedenih odredbi potrebno je definirati 
zna čenje ulaga čke strategije kako bi se pojasnilo kratke 
pozicije kojih subjekata u grupi i kratke pozicije kojih 
fondova treba agregirati. Tako đer, potrebno je definirati 
aktivnosti upravljanja kako bi se pojasnilo kratke pozicije 
kojih fondova treba agregirati. Kako bi se osiguralo 
obavješ ćivanje, potrebno je odrediti koji subjekti u 
grupi ili u razli čitim fondovima su obvezni obavljati izra ­ 
čune te dostavljati obavijesti.  
(6) Uredbom (EU) br. 236/2012 nalažu se ograni čenja na 
ugovaranje nepokrivenih transakcija državnim kreditnim 
izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja 
obveza, ali se dopušta ugovaranje pokrivenih transakcija s 
državnim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza za potrebe legitimne 
zaštite pozicije. Razna imovina i obveze mogu se zaštititi 
uporabom državnih kreditnih izvedenica na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza. Me đutim, često 
je teško razlikovati legitimnu zaštitu od špekuliranja. 
Stoga je potrebno detaljno i dodatno odrediti slu čajeve 
u kojima se državne kreditne izvedenice na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza mogu smatrati 
pokrivenima. Kada je potrebno dosljedno odrediti kvan ­
titativnu mjeru korelacije, trebalo bi upotrebljavati jedno ­
stavnu, široko prihva ćenu i razumljivu mjeru kao što je 
Pearsonov koeficijent korelacije, koji se izra čunava kao 
kovarijanca dviju varijabli podijeljeno s umnoškom 
njihovih standardnih devijacija. Uskla đivanje imovine i 
obveza kako bi se postigla savršena zaštita u praksi je 
teško zbog razli čitih karakteristika pojedine imovine i 
obveza kao i volatilnosti njihovih vrijednosti. Uredbom 
(EU) br. 236/2012 zahtijeva se razmjeran pristup 
mjerama te definiranju nepokrivenih kreditnih izvedenica 
na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza pa je 
stoga potrebno odrediti kako primijeniti razmjeran 
pristup na imovinu i obveze zašti ćene pokrivenim 
kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza. S obzirom na to da se 
Uredbom (EU) br. 236/2012 ne propisuje odre đeni 
stupanj korelacije koji je potreban za pokrivenu poziciju 
u državnim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, potrebno je odrediti da 
korelacija treba biti zna čajna.  
(7) Uredbom (EU) br. 236/2012 zahtijeva se od fizi čkih i 
pravnih osoba koje imaju neto kratke pozicije u drža ­
vnim dužni čkim instrumentima koje premašuju prag da 
o njima obavijeste odgovaraju će nadležno tijelo. Stoga je 
nužno da navedeni prag bude odre đen na odgovaraju ći 
na čin. Ne bi trebalo zahtijevati obavješ ćivanje o mini ­
malnim vrijednostima koje ne bi imale zna čajan u činak 
na odgovaraju će tržište državnih dužni čkih instrumenata, 
a pri odre đivanju praga trebalo bi, izme đu ostalog, uzeti 
u obzir likvidnost svakog pojedinog tržišta državnih 
dužni čkih instrumenata, udio neispla ćenih državnih 
dužni čkih instrumenata kao i ciljeve ove mjere.  
(8) Podaci potrebni za izra čun pragova za obavješ ćivanje o 
neto kratkim pozicijama u vezi s izdanim državnim 
dužni čkim instrumentima ne će biti raspoloživi na dan 
stupanja na snagu ove Uredbe. Stoga bi dva kriterija za 
odre đivanje po četnih pragova za obavješ ćivanje na datum 
objave trebali biti, prvo, ukupan iznos neiskupljenih 
izdanih državnih dužni čkih instrumenata izdavatelja 
državnih dužni čkih instrumenata te, drugo, postojanje 
likvidnog tržišta budu ćnosnih ugovora za te državne 
dužni čke instrumente. Kada budu raspoloživi odgovara ­
jući podaci o svim kriterijima, trebalo bi odrediti revidi ­
rane pragove.  
(9) Ako likvidnost na tržištu državnih dužni čkih instrume ­
nata padne ispod odre đenog praga, ograni čenja postav ­
ljena ulagateljima u vezi s ugovaranjem nepokrivene 
kratke prodaje državnih dužni čkih instrumeneta mogu 
se privremeno ukloniti za potrebe pove ćanja likvidnosti 
na tom tržištu. Ako do đe do zna čajnog pada vrijednosti 
pojedinog financijskog instrumenta na pojedinom mjestu 
trgovanja, nadležna tijela mogu zabraniti ili ograni čiti 
kratku prodaju ili na drugi na čin ograni čiti transakcije 
tim instrumentom. Postoji veliki broj razli čitih instrume ­
nata te je potrebno odrediti prag za svaku od razli čitih 
kategorija financijskih instrumenata, uzimaju ći u obzir 
razlike me đu instrumentima te razlike u volatilnosti 
njihovih tržišta.  
(10) Ovom Uredbom ne odre đuje se prag za zna čajan pad 
vrijednosti cijene udjela u subjektima za zajedni čka 
ulaganja u vrijednosne papire osim za fondove čijim se 
udjelima trguje na ure đenim tržištima, a koji su subjekti 
za zajedni čka ulaganja u vrijednosne papire, iako cijena 
može slobodno varirati na mjestu trgovanja. Na taj se 
prag primjenjuje pravilo iz Direktive 2009/65/EZ Europ ­
skog parlamenta i Vije ća od 13. srpnja 2009. o uskla đi­
vanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za 
zajedni čka ulaganja u prenosive vrijednosne papire 
(UCITS) (  1 ) u skladu s kojim se cijene zadržavaju otprilike 
na razini neto vrijednosti imovine subjekata za zajed ­
ni čka ulaganja u vrijednosne papire. Za zna čajan pad 
vrijednosti izvedenica nije odre đen nikakav drugi prag 
osim onih odre đenih ovom Uredbom.HR 46 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6  
( 1 ) SL L 302, 17.11.2009., str. 32.
 (11) Ovom se Uredbom pojašnjavaju intervencijske ovlasti 
odgovaraju ćih nadležnih tijela i Europskog nadzornog 
tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) 
koje je osnovano te izvršava svoje ovlasti u skladu s 
Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i 
Vije ća ( 1 ) u vezi s negativnim doga đajima i kretanjima. 
Potreban je popis takvih doga đaja kako bi se osigurao 
dosljedan pristup te istodobno omogu ćilo poduzimanje 
odgovaraju ćeg djelovanja kada do đe do nepredvi đenih 
negativnih doga đaja ili kretanja.  
(12) Zbog pravne sigurnosti, potrebno je da ova Uredba stupi 
na snagu istog dana kada stupa na snagu i Delegirana 
uredba Komisije (EU) br. 919/2012 (  2 ), 
DONIJELA JE OVU UREDBU:  
POGLAVLJE I.  
OP ĆENITO  
Članak 1.  
Predmet  
Ovom se Uredbom utvr đuju detaljna pravila kojima se dopu ­
njuju sljede ći članci Uredbe (EU) br. 236/2012:  
— članak 2. stavak 2. Uredbe (EU) br. 236/2012 u vezi s 
dodatnim odre đivanjem definicija vlasništva i kratke prodaje,  
— članak 3. stavak 7. Uredbe (EU) br. 236/2012 u vezi s 
dodatnim odre đivanjem slu čajeva i metode izra čuna neto 
kratkih pozicija i definicije držanja dionica ili državnih 
dužni čkih instrumenata,  
— članak 4. stavak 2. Uredbe (EU) br. 236/2012 u vezi s 
dodatnim odre đivanjem nepokrivenih pozicija u državnim 
kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispu ­
njavanja obveza i metode izra čuna za grupe i djelatnosti 
upravljanja fondovima,  
— članak 7. stavak 3. Uredbe (EU) br. 236/2012 u vezi s 
dodatnim odre đivanjem praga za obavješ ćivanje o zna čajnim 
kratkim pozicijama u državnim dužni čkim instrumentima,  
— članak 13. stavak 4. Uredbe (EU) br. 236/2012 u vezi s 
dodatnim odre đivanjem praga likvidnosti za privremenu 
obustavu ograni čenja kratke prodaje državnih dužni čkih 
instrumenata,  
— članak 23. stavak 7. Uredbe (EU) br. 236/2012 u vezi s 
dodatnim odre đivanjem zna čenja zna čajnog pada vrijednosti 
financijskih instrumenata koji nisu likvidne dionice,  — članak 30. Uredbe (EU) br. 236/2012 u vezi s dodatnim 
odre đivanjem kriterija i čimbenika koje treba uzeti u obzir 
pri utvr đivanju slu čajeva u kojima je došlo do negativnih 
doga đaja i kretanja iz članaka 18. do 21. i članka 27. te 
prijetnji iz članka 28. stavka 2. to čke (a) Uredbe (EU) 
br. 236/2012.  
Članak 2.  
Definicije  
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljede će definicije:  
(a) „grupa” zna či oni pravni subjekti koji su kontrolirana 
društva u smislu članka 2. stavka 1. to čke (f) Direktive 
2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vije ća ( 3 ) te jedna 
fizi čka ili pravna osoba koja kontrolira navedeno društvo;  
(b) „nadnacionalni izdavatelj” zna či izdavatelj u smislu članka 2. 
stavka 1. to čke (d) podto čaka i., iv., v. i vi. Uredbe (EU) 
br. 236/2012.  
POGLAVLJE II.  
DODATNO ODRE ĐIVANJE DEFINICIJA U SKLADU S 
ČLANKOM 2. STAVKOM 2. I ČLANKOM 3. STAVKOM 7. 
TO ČKOM (a)  
Članak 3.  
Odre đivanje pojma „vlasništva” i definiranje kratke prodaje  
1. Za potrebe definiranja kratke prodaje, gdje je primjenjivo, 
odre đivanje smatra li se da su fizi čka ili pravna osoba vlasnici 
financijskog instrumenta, kad postoji pravno ili stvarno vlasni ­ 
štvo nad tim instrumentom, obavlja se u skladu s pravom koje 
je mjerodavno za odnosnu kratku prodaju te dionice ili dužni ­ 
čkog instrumenta. Ako je fizi čka ili pravna osoba stvarni vlasnik 
dionice ili dužni čkog instrumenta, za tu dionicu ili dužni čki 
instrument smatra se da su u vlasništvu krajnjeg stvarnog 
vlasnika, uklju čuju ći slu čajeve kad se dionica ili dužni čki instru ­
ment nalaze kod povjerenika. Za potrebe ovog članka, stvarni 
vlasnik je ulagatelj koji preuzme ekonomski rizik stjecanja 
financijskog instrumenta.  
2. Za potrebe članka 2. stavka 1. to čke (b) podto čaka i., ii. i 
iii. Uredbe (EU) br. 236/2012 „kratka prodaja” u smislu članka 
2. stavka 1. to čke (b) Uredbe (EU) br. 236/2012, ne uklju čuje: 
(a) prodaju financijskih instrumenata koji su preneseni u skladu 
sa sporazumom o pozajmljivanju vrijednosnih papira ili 
repo ugovoru, pod uvjetom da vrijednosni papiri budu ili 
vra ćeni ili ih prenositelj uzima natrag kako bi namira mogla 
biti izvršena u roku;HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 47  
( 1 ) SL L 331, 15.12.2010., str. 84.  
( 2 ) SL L 274, 9.10.2012., str. 16.  (  3 ) SL L 390, 31.12.2004., str. 38.
 (b) prodaju financijskih instrumenata od strane fizi čke ili pravne 
osobe koja je kupila financijski instrument prije prodaje, ali 
joj taj financijski instrument nije još isporu čen u trenutku 
prodaje, pod uvjetom da financijski instrument bude ispo ­
ru čen pravovremeno kako bi namira mogla biti izvršena u 
roku;  
(c) prodaju financijskog instrumenta od strane fizi čke ili pravne 
osobe koja je izvršila opciju ili sli čan zahtjev u vezi s tim 
financijskim instrumentom, pod uvjetom da financijski 
instrument bude isporu čen pravovremeno kako bi namira 
mogla biti izvršena u roku.  
Članak 4.  
Držanje  
Za potrebe članka 3. stavka 2. to čke (a) Uredbe (EU) 
br. 236/2012, smatra se da fizi čka ili pravna osoba drže 
dionicu ili dužni čki instrument u sljede ćim slu čajevima:  
(a) fizi čka ili pravna osoba je vlasnik dionice ili dužni čkog 
instrumenta u skladu s člankom 3. stavkom 1.;  
(b) postoji izvršivi zahtjev za prijenos vlasništva nad dionicom 
ili dužni čkim instrumentom na fizi čku ili pravnu osobu u 
skladu s pravom koje je mjerodavno za doti čnu prodaju.  
POGLAVLJE III.  
NETO KRATKE POZICIJE U SKLADU S ČLANKOM 3. 
STAVKOM 3. TO ČKOM (b)  
Članak 5.  
Neto kratke pozicije u dionicama - duge pozicije  
1. Držanje dionice preko duge pozicije u košarici dionica, u 
vezi s tom dionicom, tako đer se uzima u obzir u mjeri u kojoj 
je predmetna dionica zastupljena u toj košarici dionica.  
2. Sve izloženosti na osnovi pojedinog financijskog instru ­
menta koji nije dionica, a na temelju kojih se ostvaruje 
financijska korist u slu čaju pove ćanja cijene dionice kako je 
utvr đeno u članku 3. stavku 2. to čki (b) Uredbe (EU) 
br. 236/2012, zna či sve izloženosti dioni čkom kapitalu na 
osnovi jednog ili više instrumenata iz Priloga I. dijela 1.  
Izloženost iz prvog podstavka ovisi o vrijednosti dionice u vezi 
s kojom je potrebno izra čunati neto kratku poziciju te na 
temelju koje se ostvaruje financijska korist u slu čaju pove ćanja 
cijene ili vrijednosti dionice.  
Članak 6.  
Neto kratke pozicije u dionicama - kratke pozicije  
1. Kratka prodaja dionice na osnovi kratke pozicije u košarici 
dionica, u vezi s tom dionicom, tako đer se uzima u obzir u 
mjeri u kojoj je predmetna dionica zastupljena u toj košarici 
dionica.  2. Za potrebe članka 3. stavka 1. to čke (a) i članka 3. stavka 
3. Uredbe (EU) br. 236/2012, kada pozicija u financijskom 
instrumentu, uklju čuju ći one iz Priloga I. djela 1., omogu ćava 
ostvarivanje financijske koristi u slu čaju smanjenja cijene ili 
vrijednosti dionice, ta se pozicija uzima u obzir pri izra čunu 
kratke pozicije.  
Članak 7.  
Neto kratke pozicije u dionicama - op ćenito  
Pri neto kratkim pozicijama iz članaka 5. i 6. uzimaju se u 
obzir sljede ći kriteriji:  
(a) nije važno je li ugovorena namira u novcu ili isporuka 
odnosne imovine;  
(b) kratke pozicije u financijskim instrumentima na temelju 
kojih je mogu će zahtijevati dionice koje nisu izdane, na 
temelju kojih je mogu će zahtijevati pravo na upis, zamje ­
njive obveznice i drugi usporedivi instrumenti ne smatraju 
se kratkim pozicijama pri izra čunu neto kratke pozicije.  
Članak 8.  
Neto kratka pozicija u državnim dužni čkim instrumentima 
- duge pozicije  
1. Za potrebe ovog članka i Priloga II., utvr đena cijena zna či 
prinos ili, ako za neku od odnosne imovine ili obveza nema 
prinosa ili prinos nije primjeren za usporedbu izme đu odnosne 
imovine i obveze, tada zna či cijenu. Držanje državnog dužni ­ 
čkog instrumenta na osnovi duge pozicije u košarici državnih 
dužni čkih instrumenata razli čitih izdavatelja državnih dužni čkih 
instrumenata tako đer se uzima u obzir u vezi s tim državnim 
dužni čkim instrumentom u mjeri u kojoj je predmetni državni 
dužni čki instrument zastupljen u toj košarici.  
2. Za potrebe članka 3. stavka 2. to čke (b) Uredbe (EU) 
br. 236/2012, sve izloženosti na osnovi pojedinog financijskog 
instrumenta koji nije državni dužni čki instrument na temelju 
kojeg se ostvaruje financijska korist u slu čaju pove ćanja cijene 
državnog dužni čkog instrumenta zna či sve izloženosti na 
osnovi jednog ili više instrumenata iz Priloga I. dijela 2., pod 
uvjetom da je njihova vrijednost ovisna o vrijednosti državnog 
dužni čkog instrumenta u vezi s kojim je potrebno izra čunati 
neto kratku poziciju te na temelju kojeg se ostvaruje financijska 
korist u slu čaju pove ćanja cijene ili vrijednosti državnog dužni ­ 
čkog instrumenta.  
3. Pod uvjetom da snažno koreliraju u skladu s člankom 3. 
stavkom 5. Uredbe (EU) br. 236/2012 i stavcima 4. i 5., sva 
neto držanja državnih dužni čkih instrumenata izdavatelja 
državnih dužni čkih instrumenata koji snažno koreliraju s 
cijenom državnog dužni čkog instrumenta u bilo kojoj kratkoj 
poziciji uklju čuju se u izra čun duge pozicije. U navedeni izra čun 
ne uklju čuju se državni dužni čki instrumenti izdavatelja izvan 
Unije.HR 48 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6
 
4. Za imovinu s likvidnom tržišnom cijenom, snažna kore ­
lacija izme đu cijene dužni čkog instrumenta drugog izdavatelja 
državnih dužni čkih instrumenata i cijene dužni čkog instrumenta 
doti čnog izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata mjeri se 
na temelju povijesnih podataka uporabom akumuliranih ponde ­
riranih podataka za dvanaestomjese čno razdoblje koje je pret ­
hodilo poziciji u državnom dužni čkom instrumentu. Za 
imovinu za koju ne postoji likvidno tržište ili ako su raspoloživi 
povijesni podaci o cijeni za razdoblje kra će od 12 mjeseci, 
upotrebljava se odgovaraju ća zamjenska vrijednost sli čnog traja ­
nja. 
5. Za potrebe članka 3. stavka 5. Uredbe (EU) br. 236/2012 
smatra se da su dužni čki instrument i izdani državni dužni čki 
instrument u snažnoj korelaciji kada Pearsonov koeficijent kore ­
lacije izme đu cijene dužni čkog instrumenta drugog izdavatelja 
državnih dužni čkih instrumenata i cijene odnosnog državnog 
dužni čkog instrumenta za odgovaraju će razdoblje iznosi 
najmanje 80 %.  
6. Ako pozicija naknadno prestane snažno korelirati tijekom 
obnavljaju ćeg dvanaestomjese čnog vremenskog razdoblja, 
državni dužni čki instrument izdavatelja državnih dužni čkih 
instrumenata koji je prethodno snažno korelirao više se ne 
uzima u obzir pri izra čunu duge pozicije. Me đutim, ne će se 
smatrati da su pozicije prestale snažno korelirati ako do đe do 
privremenog pada u razini korelacije državnog dužni čkog 
instrumenta, ne dužeg od tri mjeseca, ispod razine odre đene u 
stavku 4., pod uvjetom da koeficijent korelacije tijekom tog 
tromjese čnog razdoblja iznosi najmanje 60 %.  
7. Pri izra čunu neto kratkih pozicija, nije važno je li ugovo ­
rena namira u novcu ili isporuka odnosne imovine.  
Članak 9.  
Neto kratke pozicije u državnim dužni čkim instrumentima 
- kratke pozicije  
1. Kratka prodaja državnog dužni čkog instrumenta na 
osnovi prodaje košarice državnih dužni čkih instrumenata, u 
vezi s tim državnim dužni čkim instrumentom, tako đer se 
uzima u obzir u mjeri u kojoj je predmetni državni dužni čki 
instrument zastupljen u toj košarici.  
2. Za potrebe članka 3. stavka 1. to čke (a) i članka 3. stavka 
3. Uredbe (EU) br. 236/2012, kada pozicija u odre đenom 
instrumentu, uklju čuju ći one iz članka 8. stavka 2., omogu ćava 
ostvarivanje financijske koristi u slu čaju smanjenja cijene ili 
vrijednosti državnog dužni čkog instrumenta, ta se pozicija 
uzima u obzir pri izra čunu kratke pozicije.  
3. Sve državne kreditne izvedenice na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza povezane s izdavateljem državnih 
dužni čkih instrumenata uklju čuju se u izra čun neto kratkih 
pozicija u tom državnom dužni čkom instrumentu. Prodaje 
državnih kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza smatraju se dugim pozicijama, a kupnja 
državnih kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza smatra se kratkim pozicijama.  
4. Ako se pozicija u državnoj kreditnoj izvedenici na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza upotrebljava za zaštitu 
od rizika koji ne proizlazi iz držanja odnosnog državnog dužni ­ 
čkog instrumenta, vrijednost zašti ćena od rizika ne može se tretirati kao duga pozicija za potrebe izra čuna ima li fizi čka 
ili pravna osoba neto kratku poziciju u izdanom državnom 
dužni čkom instrumentu izdavatelja državnog dužni čkog instru ­
menta.  
5. Pri izra čunu neto kratkih pozicija, nije važno je li ugovo ­
rena namira u novcu ili isporuka odnosne imovine.  
Članak 10.  
Metoda izra čuna neto kratkih pozicija u vezi s dionicama  
1. Za potrebe izra čuna neto kratkih pozicija u skladu s 
člankom 3. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 236/2012, upotrebljava 
se prilago đeni delta model iz Priloga II.  
2. Fizi čke i pravne osobe pri svim izra čunima duge i kratke 
pozicije u vezi s istim dionicama upotrebljavaju iste metode.  
3. Pri izra čunu neto kratkih pozicija uzimaju se u obzir 
transakcije u svim financijskim instrumentima kojima se ostva ­
ruje financijska korist u slu čaju promjene cijene ili vrijednosti 
dionice, neovisno o tome jesu li one obavljene na mjestu trgo ­
vanja ili izvan njega.  
Članak 11.  
Izra čun neto kratkih pozicija u državnim dužni čkim 
instrumentima  
1. Za potrebe članka 3. stavka 5. Uredbe (EU) br. 236/2012, 
neto kratke pozicije u državnim dužni čkim instrumentima izra ­ 
čunavaju se uzimaju ći u obzir transakcije u svim financijskim 
instrumentima kojima se ostvaruje financijska korist u slu čaju 
promjene cijene ili prinosa državnog dužni čkog instrumenta. Za 
državne dužni čke instrumente upotrebljava se prilago đeni delta 
model iz Priloga II.  
2. U skladu s člankom 3. stavkom 6. Uredbe (EU) 
br. 236/2012 pozicije se izra čunavaju za sve izdavatelje 
državnih dužni čkih instrumenata u vezi s kojima fizi čka ili 
pravna osoba ima kratku poziciju.  
POGLAVLJE IV.  
NETO KRATKE POZICIJE U FONDOVIMA ILI GRUPAMA U 
SKLADU S ČLANKOM 3. STAVKOM 7. TO ČKOM (c)  
Članak 12.  
Metoda izra čuna pozicija za djelatnosti upravljanja u vezi s 
više fondova ili portfelja kojima se upravlja  
1. Izra čun neto kratke pozicije u odre đenom izdavatelju 
obavlja se u skladu s člankom 3. stavkom 7. to čkama (a) i (b) 
Uredbe (EU) br. 236/2012 za svaki pojedini fond, neovisno o 
njegovom pravnom obliku te za svaki portfelj kojim se upravlja.  
2. Za potrebe članaka 12. i 13. primjenjuju se sljede će defi ­
nicije:  
(a) „ulaga čka strategija” zna či strategija koju primjenjuje društvo 
za upravljanje, u vezi s pojedinim izdavateljem, kojom se 
želi ostvariti ili neto kratka ili neto duga pozicija preko 
transakcija u razli čitim financijskim instrumentima koje je 
izdao ili su povezane s tim izdavateljem;HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 49
 
(b) „djelatnosti upravljanja” zna či upravljanje fondovima 
neovisno o njihovom pravnom obliku i upravljanje portfe ­
ljima na individualnoj i diskrecijskoj osnovi, na temelju 
ovlaštenja klijenta, pri čemu navedeni portfelji uklju čuju 
jedan ili više financijskih instrumenata;  
(c) „društvo za upravljanje” zna či pravna osoba ili subjekt, 
uklju čuju ći sektor, jedinicu ili odjel koji upravlja, na diskre ­
cijskoj osnovi, fondom ili portfeljima u skladu s ovlastima.  
3. Društvo za upravljanje agregira neto kratke pozicije 
fondova i portfelja kojima upravlja te za koje se primjenjuje 
ista ulaga čka strategija u vezi s pojedinim izdavateljem.  
4. Društvo za upravljanje pri primjeni gore opisane metode:  
(a) uzima u obzir pozicije fondova i portfelja čije upravljanje su 
njemu delegirale tre će osobe;  
(b) isklju čuje pozicije fondova i portfelja čije je upravljanje ono 
delegiralo tre ćim osobama.  
Društvo za upravljanje dostavlja podatke i objavljuje prema 
potrebi neto kratke pozicije koje proizlaze iz stavaka 3. i 4. 
kada one dosegnu ili premaše prag odre đen za obavješ ćivanje 
ili objavu u skladu s člancima od 5. do 11. Uredbe (EU) 
br. 236/2012.  
5. Kada jedan pravni subjekt obavlja djelatnosti upravljanja 
zajedno s drugim djelatnostima koje nisu povezane s upravlja ­
njem, samo na djelatnosti upravljanja primjenjuje metodu iz 
stavaka od 1. do 3. te dostavlja podatke i objavljuje neto 
kratke pozicije koje iz toga proizlaze.  
6. Za svoje djelatnosti koje nisu povezane s upravljanjem, a 
na temelju kojih subjekt drži kratke pozicije za vlastiti ra čun, 
navedeni pravni subjekt izra čunava neto kratku poziciju u odre ­ 
đenom izdavatelju u skladu s člankom 3. stavkom 7. to čkama 
(a) i (b) Uredbe (EU) br. 236/2012 te dostavlja podatke i objav ­
ljuje neto kratke pozicije koje iz toga proizlaze.  
Članak 13.  
Metoda izra čuna pozicija za pravne subjekte unutar grupe 
koji imaju duge i kratke pozicije u vezi s odre đenim 
izdavateljem  
1. Izra čun neto kratke pozicije obavlja se u skladu s člankom 
3. stavkom 7. to čkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 236/2012 za 
svaki pravni subjekt iz grupe. Odgovaraju ći pravni subjekt, ili u 
njegovo ime grupa kojoj pripada, dostavljaju podatke i objav ­
ljuju neto kratku poziciju u odre đenom izdavatelju kad ona 
dosegne ili premaši prag za obavješ ćivanje ili objavu. Kad je 
jedan ili više pravnih subjekata iz grupe društvo za upravljanje, 
oni primjenjuju metodu iz članka 12. stavaka od 1. do 4. za 
djelatnosti upravljanja fondovima ili portfeljima.  2. Neto kratke i duge pozicije svih pravnih subjekata iz 
grupe agregiraju se i netiraju, osim pozicija društava za uprav ­
ljanje koja obavljaju djelatnosti upravljanja. Grupa dostavlja 
podatke i prema potrebi objavljuje neto kratku poziciju u odre ­ 
đenom izdavatelju kad ona dosegne ili premaši prag odre đen za 
obavješ ćivanje ili objavu.  
3. Kada neto kratka pozicija dosegne ili premaši prag za 
obavješ ćivanje u skladu s člankom 5. ili prag za objavu u 
skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 236/2012, pravni subjekt 
iz grupe dostavlja podatke i objavljuje u skladu s člancima od 5. 
do 11. Uredbe (EU) br. 236/2012 neto kratku poziciju u odre ­ 
đenom izdavatelju izra čunanu u skladu sa stavkom 1., pod 
uvjetom da niti jedna neto kratka pozicija na razini grupe, 
izra čunana u skladu sa stavkom 2., ne dosegne ili premaši 
prag za obavješ ćivanje ili objavu. Pravni subjekt koji je 
odre đen za te potrebe dostavlja podatke i prema potrebi objav ­
ljuje neto kratku poziciju na razini grupe u odre đenom izdava ­
telju izra čunanu u skladu sa stavkom 2. kada:  
i. niti jedan pravni subjekt iz grupe nije dosegao ili premašio 
prag za obavješ ćivanje ili objavu;  
ii. su prag za obavješ ćivanje ili objavu istodobno dosegli ili 
premašili sama grupa i neki od pravnih subjekata iz grupe.  
POGLAVLJE V.  
POKRIVENE DRŽAVNE KREDITNE IZVEDENICE NA OSNOVI 
NASTANKA STATUSA NEISPUNJAVANJA OBVEZA U 
SKLADU S ČLANKOM 4. STAVKOM 2.  
Članak 14.  
Slu čajevi koji se ne smatraju nepokrivenim pozicijama u 
državnim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza  
1. U sljede ćim slu čajevima pozicija u državnim kreditnim 
izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja 
obveza ne smatra se nepokrivenom pozicijom u skladu s 
člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 236/2012.  
(a) U vezi sa zaštitom za potrebe članka 4. stavka 1. to čke (b) 
Uredbe (EU) br. 236/2012, državne kreditne izvedenice na 
osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza ne smatraju 
se nepokrivenom pozicijom u skladu s člankom 4. stavkom 
1. Uredbe (EU) br. 236/2012 te služe za zaštitu od rizika 
smanjenja vrijednosti imovine ili obveza koje su u korelaciji 
s rizikom smanjenja vrijednosti državnog dužni čkog instru ­
menta na koji se odnosi kreditna izvedenica na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza i kad se ta 
imovina ili obveze odnose na javna državna tijela ili 
subjekte privatnog sektora u istoj državi članici.HR 50 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6
 
(b) Pozicija u državnim kreditnim izvedenicama na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza u kojoj se imovina 
ili obveze odnose na javna državna tijela ili subjekte 
privatnog sektora u istoj državi članici kao i referentni 
dužnik za tu kreditnu izvedenicu na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza, ne smatra se nepokrivenom 
pozicijom u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) 
br. 236/2012 kada se:  
i. odnosi na državu članicu, uklju čuju ći sva ministarstva, 
agencije ili subjekte posebne namjene države članice ili, 
u slu čaju države članice koja je savezna država, na jednu 
od njezinih saveznih jedinica;  
ii. upotrebljava za zaštitu sve imovine ili obveza koje ispu ­
njavaju uvjete testa korelacije iz članka 18.  
(c) Pozicija u državnim kreditnim izvedenicama na osnovi 
nastanka statusa ispunjavanja obveza, kada se imovina ili 
obveze odnose na izdavatelja državnih dužni čkih instrume ­
nata u kojima je referentni dužnik za kreditnu izvedenicu na 
osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza jamac ili 
imatelj udjela, ne smatra se nepokrivenom pozicijom u 
skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) br 236/2012 
kada se:  
i. odnosi na državu članicu;  
ii. upotrebljava za zaštitu sve imovine ili obveza koje ispu ­
njavaju uvjete testa korelacije iz članka 18.  
2. Za potrebe stavka 1. to čke (a), postoji korelacija izme đu 
vrijednosti imovine ili obveze koju se zašti ćuje i vrijednosti 
referentnog državnog dužni čkog instrumenta iz članka 18.  
Članak 15.  
Slu čajevi koji se ne smatraju nepokrivenim pozicijama u 
državnim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza kad dužnik ima poslovni 
nastan ili se imovina ili obveza nalazi u više država članica  
1. Kada dužnik ili druga ugovorna strana imovine ili obveze 
ima poslovni nastan u više država članica, pozicija u državnoj 
kreditnoj izvedenici na osnovi nastanka statusa neispunjavanja 
obveza ne smatra se nepokrivenom pozicijom u sljede ćim slu ča­
jevima, u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) 
br. 236/2012, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz testa 
korelacije iz članka 18. ove Uredbe u svim slu čajevima:  
(a) kada je mati čno društvo u jednoj državi članici, a društvo 
kći u drugoj državi članici te je društvo k ći primilo kredit. 
Kada postoji izravna ili neizravna kreditna podrška društvu 
kćeri od mati čnog društva, dopušta se kupnja državnih 
kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunja ­
vanja obveza u državi članici mati čnog društva radije nego u 
državi članici društva k ćeri; 
(b) kada postoji mati čni holding koji je vlasnik ili kontrolira 
društvo k ći u razli čitim državama članicama. Ako je 
mati čno društvo izdavatelj obveznice, ali imovina i prihodi koji se zašti ćuju su vlasništvo društva k ćeri, dopušta se 
kupnja državnih kreditnih izvedenica na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza koje se odnose na državu 
članicu društva k ćeri; 
(c) radi zaštite izloženosti prema društvu u jednoj državi članici 
koje je uložilo u državne dužni čke instrumente druge države 
članice u mjeri u kojoj bi na to društvo znatno utjecao 
zna čajan pad vrijednosti državnih dužni čkih instrumenta 
druge države članice, pod uvjetom da društvo ima poslovni 
nastan u obje države članice. Kada je korelacija izme đu ovog 
rizika i dužni čkih instrumenata druge države članice ve ća od 
korelacije izme đu ovog rizika i državnih instrumenata 
države članice u kojoj društvo ima poslovni nastan, 
dopušta se kupnja državnih kreditnih izvedenica na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza koje se odnose na 
drugu državu članicu.  
2. Pozicija u državnim kreditnim izvedenicama na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza ne smatra se nepokri ­
venom pozicijom u sljede ćim slu čajevima, u skladu s člankom 
4. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 236/2012, i pod uvjetom da su 
ispunjeni uvjeti iz testa korelacije iz članka 18. ove Uredbe u 
svim slu čajevima:  
(a) kada je dužnik ili druga ugovorna strana imovine ili obveze 
koja se zašti ćuje društvo koje posluje u cijeloj Uniji ili kada 
se izloženost koje se zašti ćuje odnosi na Uniju ili države 
članice čija je valuta euro, dopušta se zaštita na temelju 
odgovaraju ćeg europskog indeksa ili indeksa europodru čja 
za državne kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza;  
(b) kada je druga ugovorna strana imovine ili obveze koja se 
zašti ćuje nadnacionalni izdavatelj, dopušta se zaštita od 
rizika druge ugovorne strane prikladno odabranom koša ­
ricom državnih kreditnih izvedenica na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza koje se odnose na jamce ili 
dioni čare te druge ugovorne strane.  
Članak 16.  
Obrazloženje nepokrivenih pozicija u državnim kreditnim 
izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja 
obveza  
Sve fizi čke ili pravne osobe koje imaju poziciju u državnim 
kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunja ­
vanja obveza dužne su na zahtjev nadležnog tijela:  
(a) obrazložiti tom nadležnom tijelu koji je od slu čajeva iz 
članka 15. ispunjen u trenutku otvaranja pozicije;  
(b) dokazati navedenom nadležnom tijelu uskla đenost s uvje ­
tima iz testa korelacije iz članka 18. te zahtjevima koji se 
odnose na proporcionalnost iz članka 19., u vezi s tom 
pozicijom u državnim kreditnim izvedenicama na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza, u bilo kojem 
trenutku njihovog držanja te državne kreditne izvedenice 
na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza.HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 51
 
Članak 17.  
Zašti ćena imovina i obveze  
Sljede ći slu čajevi su slu čajevi kad se imovina ili obveze mogu 
zaštiti pozicijom u državnim kreditnim izvedenicama na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza, pod uvjetom da su 
ispunjeni uvjeti iz članaka 15. i 18. i uvjeti iz Uredbe (EU) 
br. 236/2012:  
(a) duga pozicija u državnim dužni čkim instrumentima 
doti čnog izdavatelja;  
(b) sve pozicije i portfelji koji se koriste u kontekstu zaštite 
izloženosti prema izdavatelju državnih dužni čkih instrume ­
nata na koje se odnose kreditne izvedenice na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza;  
(c) sva imovina i obveze koje se odnose na javna državna tijela 
u državi članici na čije državne dužni čke instrumente se 
odnose kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza. To uklju čuje izloženost tijelima 
središnje, regionalne i lokalne vlasti, javnim državnim tije ­
lima te sve izloženosti za koje garantiraju navedeni subjekti 
te mogu uklju čivati financijske ugovore, portfelje imovine ili 
financijskih obveza, transakcije kamatnim ugovorima o 
zamjeni ili valutnim ugovorima o zamjeni u kojima se 
državne kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza upotrebljavaju kao sredstvo uprav ­
ljanja rizikom druge ugovorne strane za zaštitu izloženosti 
koje proizlaze iz financijskih ili vanjskotrgovinskih ugovora;  
(d) izloženosti javnim državnim tijelima s poslovnim nastanom 
u državi članici na koju se odnose državne kreditne izvede ­
nice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza. 
Spomenute izloženosti uklju čuju, ali nisu ograni čene na, 
kredite, kreditni rizik druge ugovorne strane (uklju čuju ći 
potencijalne izloženosti za koje je potreban regulatorni 
kapital), potraživanja i garancije. Imovina i obveze uklju čuju, 
ali nisu ograni čeni na, financijske ugovore, portfelj imovine 
ili financijskih obveza, transakcije kamatnim ugovorima o 
zamjeni ili valutnim ugovorima o zamjeni u kojima se 
državne kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza upotrebljavaju kao sredstvo uprav ­
ljanja rizikom druge ugovorne strane za zaštitu izloženosti 
koje proizlaze iz financijskih ugovora ili izloženosti financi ­
ranja trgovine;  
(e) sve neizravne izloženosti bilo kojem od gore navedenih 
subjekata preko izloženosti indeksima, fondovima ili subjek ­
tima posebne namjene.  
Članak 18.  
Testovi korelacije  
1. Uvjeti testa korelacije iz ovog poglavlja moraju biti ispu ­
njeni u oba sljede ća slu čaja: 
(a) kvantitativni test korelacije smatra se ispunjenim kada Pear ­
sonov koeficijent korelacije izme đu cijene imovine i obveza 
i cijene državnog dužni čkog instrumenta, izra čunan na 
osnovi povijesnih podataka, to jest na osnovi podataka iz 
trgovinskih dana za razdoblje od najmanje 12 mjeseci koje 
prethode datumu kad je otvorena pozicija u državnim 
kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispu ­
njavanjima obveza, iznosi najmanje 70 %;  (b) kvalitativna korelacija smatra se ispunjenom kada postoji 
zna čajna korelacija, što zna či korelacija koja se temelji na 
prikladnim podacima te nije dokaz tek privremene ovisno ­
sti. Korelacija se izra čunava na osnovi povijesnih podataka, 
to jest na osnovi podataka iz trgovinskih dana za razdoblje 
od 12 mjeseci koje prethodi datumu kad je otvorena pozi ­
cija u državnim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza, pridaju ći pritom ve ći zna čaj 
novijim podacima. Upotrebljava se drugi vremenski okvir 
ako se dokaže da su prevladavaju ći uvjeti u tom razdoblju 
bili sli čni onima u trenutku kad se otvara pozicija u toj 
kreditnoj izvedenici na osnovi nastanka statusa neispunja ­
vanja obveza ili uvjetima koji bi vrijedili u razdoblju izlo ­ 
ženosti koja se zašti ćuje. Za imovinu za koju ne postoji 
cijena na likvidnom tržištu ili ako ne postoji dostatno 
duga povijest kretanja cijena, upotrebljava se prikladna 
zamjenska vrijednost.  
2. Smatra se da je korelacijski test iz stavka 1. ispunjen ako 
je mogu će dokazati da se:  
(a) zašti ćena izloženost odnosi na društvo koje je u vlasništvu 
izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata ili kada izdava ­
telj državnih dužni čkih instrumenata posjeduje ve ćinu 
njegovog dioni čkog kapitala s pravom glasa ili za čije 
dugove jam či izdavatelj dužni čkih dužni čkih instrumenata;  
(b) zašti ćena izloženost odnosi na tijela regionalne, lokalne ili 
op ćinske vlasti države članice;  
(c) zašti ćena izloženost odnosi na društvo čiji su nov čani 
tokovi zna čajno ovisni o ugovorima izdavatelja državnih 
dužni čkih instrumenata ili projektu koji financira, u 
zna čajnoj mjeri financira ili mu je pokrovitelj izdavatelj 
državnih dužni čkih instrumenata, primjerice infrastrukturni 
projekt.  
3. Doti čna stranka na zahtjev odgovaraju ćeg nadležnog tijela 
obrazlaže da je test korelacije bio ispunjen u trenutku kad je 
otvorena pozicija u državnim kreditnim izvedenicama na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza.  
Članak 19.  
Proporcionalnost  
1. Pri utvr đivanju je li veli čina pozicije u državnim kreditnim 
izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza 
proporcionalna zašti ćenim izloženostima, ako savršena zaštita 
nije mogu ća, ne zahtijeva se potpuna uskla đenost te je u skladu 
sa stavkom 2. dopuštena ograni čena prekomjerna veli čina pozi ­
cije. Na zahtjev nadležnog tijela doti čna strana obrazlaže zašto 
savršena zaštita nije bila mogu ća. 
2. Kada je to opravdano prirodom zašti ćene imovine i 
obveza te njihovim odnosom prema vrijednosti državnih dužni ­ 
čkih instrumenata u okviru kreditnih izvedenica na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza, ve ća vrijednost 
državnih kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza drži se kako bi se zaštitila doti čna vrijed ­
nost izloženosti. Me đutim, navedeno se dopušta samo kada je 
dokazano da je ve ća vrijednost državnih kreditnih izvedenica naHR 52 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6
 
osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza potrebna kako bi 
se uskladila doti čna mjera rizika povezanog s referentnim port ­
feljem, uzimaju ći u obzir sljede će čimbenike:  
(a) veli činu nominalne pozicije;  
(b) omjer osjetljivosti izloženosti obvezama državnih dužni čkih 
instrumenata koji pripadaju u opseg kreditnih izvedenica na 
osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza;  
(c) je li primijenjena strategija zaštite dinami čna ili stati čna. 
3. Imatelj pozicije dužan je osigurati da njegova pozicija u 
državnim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza u svakom trenutku bude proporcionalna 
te da je trajanje pozicije u državnim kreditnim izvedenicama na 
osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza što je mogu će 
bolje uskla đeno, uzimaju ći u obzir prevladavaju će tržišne uvjete 
i likvidnost, s trajanjem zašti ćenih izloženosti ili razdobljem 
tijekom kojeg osoba namjerava zadržati izloženost. Ako se izlo ­ 
ženosti zašti ćene pozicijom u kreditnoj izvedenici na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza likvidiraju ili budu otku ­
pljene, mora ih se zamijeniti odgovaraju ćim izloženostima ili 
pozicija u kreditnoj izvedenici na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza mora biti smanjena ili na drugi na čin 
otu đena.  
4. Pod uvjetom da je pozicija u državnim kreditnim izvede ­
nicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza bila 
pokrivena u trenutku kad je otvorena, ne će se smatrati da je 
postala nepokrivena ako je jedini razlog zbog kojeg je pozicija 
postala nepokrivena promjena tržišne cijene zašti ćenih izlože ­
nosti ili vrijednosti državnih kreditnih izvedenica na osnovi 
nastanka statusa neispunjavanja obveza.  
5. U svim okolnostima, u kojima stranke prihvate poziciju u 
državnim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza kao posljedicu svojih obveza povezanih 
s članstvom u središnjoj drugoj ugovornoj strani koja vrši pora ­
vnanje transakcija kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza te kao rezultat primjene pravila te 
druge središnje druge ugovorne strane, navedena pozicija ne 
smatra se dobrovoljnom i pozicijom koju je otvorila stranka 
te se tako ne smatra nepokrivenom pozicijom u skladu s 
člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 236/2012.  
Članak 20.  
Metoda izra čuna nepokrivene pozicije u državnim 
kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza.  
1. Izra čun pozicije fizi čke ili pravne osobe u državnim 
kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunja ­
vanja obveza je njezina neto pozicija.  
2. Pri izra čunu vrijednosti zašti ćenih prihvatljivih rizika ili 
rizika koji će biti zašti ćeni pozicijom u državnim kreditnim 
izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja 
obveza, razlikuju se stati čke i dinami čke strategije zaštite. Pri 
stati čkoj zaštiti, kao što je izravna izloženost dužni čkim instru ­
mentima izdanim od strane države ili javnih državnih tijela, 
upotrebljava se „jump to default” mjera gubitka ako subjekt 
kojem je imatelj pozicije izložen do đe u status neispunjavanja 
obveza. Dobivena se vrijednost zatim uspore đuje s neto nominalnom vrijednoš ću pozicije u kreditnim izvedenicama na 
osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza.  
3. Pri izra čunu vrijednosti rizika prilago đenog tržišnoj vrijed ­
nosti, za što je potrebna dinami čka strategija zaštite, potrebno je 
obaviti izra čune na riziku prilago đenoj osnovi, a ne na osnovi 
vjerojatnosti, uzimaju ći u obzir opseg do kojeg se izloženost 
može pove ćati ili smanjiti tijekom svog trajanja te relativnu 
volatilnost zašti ćene imovine i obveza te odnosnih državnih 
dužni čkih instrumenata. Prilago đavanje za betu upotrebljava se 
ako se imovina ili obveza za koju se kao zaštita upotrebljava 
pozicija u kreditnoj izvedenici na osnovi nastanka statusa 
neispunjavanja obveza razlikuje od odnosne imovine kreditne 
izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza.  
4. Neizravne izloženosti rizicima, primjerice preko indeksa, 
fondova, subjekata posebnih namjena te pozicijama u kreditnim 
izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza 
uzimaju se u obzir proporcionalno opsegu u kojem je odnosna 
imovina, obveza ili kreditna izvedenica na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza zastupljena u indeksu, fondu ili 
drugom mehanizmu.  
5. Vrijednost prihvatljivog portfelja imovine ili obveza za 
zaštitu oduzima se od vrijednosti neto pozicije u kreditnim 
izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja 
obveza. Ako je dobivena vrijednost pozitivna, pozicija se 
smatra nepokrivenom pozicijom u kreditnim izvedenicama na 
osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u skladu s 
člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 236/2012.  
POGLAVLJE VI.  
PRAGOVI ZA OBAVJEŠ ĆIVANJE O NETO KRATKIM 
POZICIJAMA U DRŽAVNIM DUŽNI ČKIM INSTRUMENTIMA U 
SKLADU S ČLANKOM 7. STAVKOM 3.  
Članak 21.  
Pragovi za obavješ ćivanje o neto kratkim pozicijama u vezi 
s izdanim državnim dužni čkim instrumentima  
1. Odgovaraju ća mjera za prag iznad kojeg je obvezno 
obavješ ćivanje odgovaraju ćeg nadležnog tijela o neto kratkoj 
poziciji u izdanim državnim dužni čkim instrumentima izdava ­
telja državnih dužni čkih instrumenata je postotak ukupnog 
iznosa neiskupljenih izdanih državnih dužni čkih instrumenata 
za svakog izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata.  
2. Prag za izvješ ćivanje je nov čani iznos. Navedeni nov čani 
iznos odre đuje se primjenom postotnog praga na neiskupljene 
državne dužni čke instrumente izdavatelja državnih dužni čkih 
instrumenata pri čemu se iznos zaokružuje na najbliži milijun 
eura.  
3. Nov čani iznos koji je odre đen postotnim pragom revidira 
se i ažurira svaka tri mjeseca kako bi odražavao promjene u 
ukupnom iznosu neiskupljenih izdanih državnih dužni čkih 
instrumenata za svakog izdavatelja državnih dužni čkih instru ­
menata.  
4. Nov čani iznos koji je odre đen postotnim pragom i 
ukupan iznos neiskupljenih izdanih državnih dužni čkih instru ­
menata izra čunava se u skladu s metodom izra čuna neto 
kratkih pozicija u državnim dužni čkim instrumentima.HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 53
 
5. Po četni iznosi i dodatne razine za izdavatelje državnih 
dužni čkih instrumenata utvr đuju se na temelju sljede ćih čimbe ­
nika:  
(a) pragovi se odre đuju na razini kojom se ne zahtijeva obavje ­ 
šćivanje o neto kratkim pozicijama minimalne vrijednosti u 
vezi sa svim izdavateljima državnih dužni čkih instrumenata;  
(b) ukupnog iznosa neiskupljenih državnih dužni čkih instrume ­
nata odre đenog izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata 
i prosje čne veli čine pozicija koje drže sudionici na tržištu u 
vezi s državnim dužni čkim instrumentima izdavatelja 
državnih dužni čkih instrumenata;  
(c) likvidnosti tržišta državnih dužni čkih instrumenata svakog 
izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata, uklju čuju ći, 
prema potrebi, likvidnost tržišta budu ćnosnih ugovora za 
taj državni dužni čki instrument.  
6. Uzimaju ći u obzir čimbenike iz stavka 5., pragovi odre ­ 
đeni za obavješ ćivanje o po četnom iznosu su postotak koji je 
jednak 0,1 % ili 0,5 % ukupnog iznosa neiskupljenih izdanih 
državnih dužni čkih instrumenata. Odgovaraju ći postotak koji 
se primjenjuje za svakog izdavatelja utvr đuje se primjenom 
kriterija opisanih u stavku 5. tako da se svakom izdavatelju 
dodjeli jedan od dva postotna praga koji se upotrebljavaju za 
izra čun nov čanih iznosa koji će biti relevantni za obavješ ćivanje.  
7. Dvije po četne kategorije pragova na dan stupanja na 
snagu ove Uredbe su:  
(a) po četni prag od 0,1 % koji se primjenjuje kada je ukupan 
iznos neiskupljenih izdanih državnih dužni čkih instrume ­
nata izme đu 0 i 500 milijardi eura;  
(b) prag od 0,5 % koji se primjenjuje kada je ukupan iznos 
neiskupljenih izdanih državnih dužni čkih instrumenata 
ve ći od 500 milijardi eura ili kada postoji likvidno tržište 
budu ćnosnih ugovora za predmetni državni dužni čki instru ­
ment.  
8. Dodatne razine odre đuju se na 50 % po četnih pragova pri 
čemu je:  
(a) svaka razina za 0,05 % viša od po četnog praga za obavje ­ 
šćivanje od 0,1 % te po činje od 0,15 %;  
(a) svaka razina za 0,25 % viša od po četnog praga za obavje ­ 
šćivanje od 0,5 % te po činje od 0,75 %,  
9. Izdavatelj državnih dužni čkih instrumenata se pomi če u 
odgovaraju ću grupu u vezi s pragom kada do đe do promjene na 
tržištu državnih dužni čkih instrumenata izdavatelja državnih 
dužni čkih instrumenata te, uz primjenu čimbenika odre đenih 
u stavku 5., ta promjena traje najmanje jednu kalendarsku 
godinu.  POGLAVLJE VII.  
PARAMETRI I METODE ZA IZRA ČUN PRAGOVA 
LIKVIDNOSTI ZA PRIVREMENU OBUSTAVU OGRANI ČENJA 
KRATKE PRODAJE DRŽAVNIH DUŽNI ČKIH INSTRUMENATA 
U SKLADU S ČLANKOM 13. STAVKOM 4.  
Članak 22.  
Metode za izra čun i utvr đivanje praga likvidnosti za 
privremenu obustavu ograni čenja kratke prodaje državnih 
dužni čkih instrumenata  
1. Mjera likvidnosti izdanih državnih dužni čkih instrumenata 
koju treba upotrebljavati svako nadležno tijelo je promet, koji se 
definira kao ukupna nominalna vrijednost dužni čkog instru ­
menta kojim se trguje u vezi s košaricom referentnih vrijednosti 
razli čitih dospije ća. 
2. Do privremene obustave ograni čenja nepokrivene kratke 
prodaje državnih dužni čkih instrumenata može do ći kad 
mjese čni promet padne ispod petog percentila mjese čnog 
opsega trgovanja u proteklih dvanaest mjeseci.  
3. Svako nadležno tijelo za navedene izra čune upotrebljava 
raspoložive reprezentativne podatke s jednog ili više mjesta 
trgovanja ili neformalnog (OTC) trgovanja, ili oboje, te o upotri ­
jebljenim podacima naknadno obavješ ćuje ESMA-u.  
4. Prije nego što nadležna tijela upotrebe ovlasti uklanjanja 
ograni čenja kratke prodaje u vezi s državnim dužni čkim instru ­
mentima, obvezna su utvrditi da zna čajan pad likvidnosti nije 
rezultat sezonskih utjecaja na likvidnost.  
POGLAVLJE VIII.  
ZNA ČAJAN PAD VRIJEDNOSTI FINANCIJSKIH 
INSTRUMENATA KOJI NISU LIKVIDNE DIONICE U SKLADU S 
ČLANKOM 23.  
Članak 23.  
Zna čajan pad vrijednosti financijskih instrumenata koji 
nisu likvidne dionice  
1. U vezi s dionicama koje nisu likvidne dionice, zna čajan 
pad vrijednosti tijekom jednog trgovinskog dana u usporedbi sa 
zadnjom cijenom prethodnog trgovinskog dana zna či: 
(a) smanjenje cijene dionice od 10 % ili više kada je dionica 
uklju čena u glavni nacionalni dioni čki indeks te je temeljni 
financijski instrument izvedenice uvrštene u trgovanje na 
mjestu trgovanja;  
(b) smanjenje cijene dionice od 20 % ili više kada je cijena 
dionice 0,50 eura ili viša, odnosno istovjetni iznos u 
lokalnoj valuti;  
(c) smanjenje cijene dionice od 40 % ili više u svim ostalim 
slu čajevima.  
2. Pove ćanje od 7 % ili više u prinosu cijelom dužinom 
krivulje prinosa tijekom jednog trgovinskog dana za doti čnog 
izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata smatra se 
zna čajnim padom vrijednosti državne obveznice.HR 54 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6
 
3. Pove ćanje od 10 % ili više u prinosu korporativne obvez ­
nice tijekom jednog trgovinskog dana smatra se zna čajnim 
padom vrijednosti korporativne obveznice.  
4. Smanjenje cijene instrumenta tržišta novca za 1,5 % ili 
više tijekom jednog trgovinskog dana smatra se zna čajnim 
padom vrijednosti instrumenta tržišta novca.  
5. Smanjenje vrijednosti od 10 % ili više u cijeni fonda čijim 
se udjelima trguje na ure đenim tržištima tijekom jednog trgo ­
vinskog dana smatra se zna čajnim padom vrijednosti fonda 
čijim se udjelima trguje na ure đenim tržištima, uklju čuju ći 
fondove čijim se udjelima trguje na ure đenim tržištima koji su 
subjekti za zajedni čka ulaganja u vrijednosne papire. Fond čijim 
se udjelima trguje na ure đenim tržištima s financijskom 
polugom prilago đava se za odgovaraju ći omjer financijske 
poluge kako bi se iskazao 10 %-tni pad u cijeni istovjetnog 
fonda čijim se udjelima trguje na ure đenim tržištima bez 
financijske poluge. Obratni fondovi čijim se udjelima trguje na 
ure đenim tržištima prilago đavaju se za faktor -1 kako bi se 
iskazao 10 %-tni pad u cijeni istovjetnog fonda čijim se udjelima 
trguje na ure đenim tržištima bez financijske poluge.  
6. Kada se izvedenicom, uklju čuju ći financijske ugovore za 
razlike, trguje na mjestu trgovanja te kad ona ima kao svoj 
jedini temeljni financijski instrument financijski instrument za 
koji je zna čajan pad vrijednosti odre đen u ovom članku i članku 
23. stavku 5. Uredbe (EU) br. 236/2012, smatra se da je došlo 
do zna čajnog pada vrijednosti tog izvedenog financijskog instru ­
menta kad je došlo do zna čajnog pada vrijednosti temeljnog 
financijskog instrumenta.  
POGLAVLJE IX.  
NEGATIVNI DOGA ĐAJI ILI KRETANJA U SKLADU S 
ČLANKOM 30.  
Članak 24.  
Kriteriji i čimbenici koje treba uzeti u obzir pri utvr đivanju 
kada je došlo do negativnih doga đaja ili kretanja i prijetnji  
1. Za potrebe članaka od 18. do 21. Uredbe (EU) 
br. 236/2012 negativni doga đaji ili kretanja koji mogu predstav ­
ljati ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnosti ili povjerenju u 
tržište u doti čnoj državi članici ili u jednoj ili više drugih 
država članica u skladu s člankom 30. Uredbe (EU) 
br. 236/2012 uklju čuju sve radnje, posljedice, činjenice ili doga ­ 
đaje koji vode ili za koje se opravdano može o čekivati da će 
dovesti do:  
(a) ozbiljnih financijskih, monetarnih ili prora čunskih problema 
koji mogu dovesti do financijske nesigurnosti u vezi s poje ­
dinom državom članicom, bankom ili drugom financijskom 
institucijom koja se smatra važnom za globalni financijski 
sustav, kao što su osiguravaju ća društva, pružatelji tržišne 
infrastrukture i društva za upravljanje imovinom koja posluju u Uniji, kada to može ugroziti uredno funkcioni ­
ranje i cjelovitost financijskih tržišta ili stabilnost financij ­
skog sustava u Uniji;  
(b) ocjene rejtinga ili nastanka statusa neispunjavanja obveza 
države članice, banke ili drugih financijskih institucija koje 
se smatraju važnima za globalni financijski sustav, kao što 
su osiguravaju ća društva, pružatelji tržišne infrastrukture i 
društva za upravljanje imovinom koja posluju u Uniji, koja 
uzrokuje ili se može opravdano o čekivati da će uzrokovati 
zna čajnu nesigurnost u vezi s njihovom solventnoš ću; 
(c) zna čajnih pritisaka na prodaju ili neobi čne volatilnosti koja 
uzrokuje zna čajni pad cijene financijskih instrumenata pove ­
zanih s bankama i drugim financijskim institucijama koje se 
smatraju važnima za globalni financijski sustav, kao što su 
osiguravaju ća društva, pružatelji tržišne infrastrukture, 
društva za upravljanje imovinom koja posluju u Uniji te 
izdavatelji državnih dužni čkih instrumeneta, ovisno o 
slu čaju; 
(d) zna čajnih ošte ćenja fizi čkih struktura važnih financijskih 
izdavatelja, tržišne infrastrukture, sustava poravnanja i 
namire te nadležnih tijela, koja bi mogla negativno utjecati 
na tržišta, posebno ako je takvo ošte ćenje posljedica 
prirodne katastrofe ili teroristi čkog napada;  
(e) zna čajnog poreme ćaja platnog sustava ili postupka namire, a 
posebno u vezi s me đubankovnim poslovanjem, koje je 
uzrokovalo ili može uzrokovati zna čajno neizvršavanje ili 
kašnjenja pla ćanja ili namire u platnim sustavima Unije, 
posebno ako to može dovesti do širenja financijskog ili 
ekonomskog stresa u bankama ili drugim financijskim insti ­
tucijama koje se smatraju važnima za globalni financijski 
sustav, kao što su osiguravaju ća društva, pružatelji tržišne 
infrastrukture i društva za upravljanje imovinom, ili u poje ­
dinoj državi članici.  
2. Za potrebe članka 27., ESMA pri razmatranju kriterija iz 
stavka 1. uzima u obzir mogu ćnost prelijevanja ili širenja na 
druge sustave ili izdavatelje te posebno postoji li mogu ćnost da 
se neko predvi đanje dogodi samo od sebe.  
3. Za potrebe članka 28. stavka 2. to čke (a) prijetnja 
urednom funkcioniranju i cjelovitosti financijskog tržišta ili 
stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije zna či: 
(a) sve prijetnje ozbiljne financijske, monetarne ili prora čunske 
nestabilnosti u vezi s državom članicom ili financijskim 
sustavom države članice, kada to može ozbiljno ugroziti 
uredno funkcioniranje i cjelovitost financijskih tržišta ili 
stabilnost cijelog ili dijela financijskog sustava Unije;  
(b) mogu ćnost neispunjavanja obveza države članice ili nadna ­
cionalnog izdavatelja;HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 55
 
(c) zna čajna ošte ćenja fizi čkih struktura važnih financijskih 
izdavatelja, tržišne infrastrukture, sustava poravnanja i 
namire te nadležnih tijela, koja bi mogla negativno utjecati 
na prekograni čna tržišta, posebno ako je takvo ošte ćenje 
posljedica prirodne katastrofe ili teroristi čkog napada te 
ako to može ozbiljno ugroziti uredno funkcioniranje i cjelo ­
vitost financijskih tržišta ili stabilnost cijelog ili dijela 
financijskog sustava Unije;  
(d) zna čajni poreme ćaj platnog sustava ili postupka namire, a 
posebno u vezi s me đubankovnim poslovanjem, koje je 
uzrokovalo ili može uzrokovati zna čajno neizvršavanje ili 
kašnjenja pla ćanja ili namire u prekograni čnim platnim sustavima Unije te posebno ako to može dovesti do 
širenja financijskog ili ekonomskog stresa u cijelom ili u 
dijelu financijskog sustava Unije.  
Članak 25.  
Stupanje na snagu  
Ova Uredba stupa na snagu tre ćeg dana od dana objave u  
Službenom listu Europske unije . 
Primjenjuje se od 1. studenoga 2012.  
Ova je Uredba u cijelosti obvezuju ća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.  
Sastavljeno u Bruxellesu 5. srpnja 2012.  
Za Komisiju  
Predsjednik  
José Manuel BARROSOHR 56 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6
 
PRILOG I.  
DIO 1.  
Članci 5. i 6.  
— Opcije,  
— Pokriveni varanti,  
— Budu ćnosni ugovori,  
— Financijski instrumenti vezani uz indeks,  
— Financijski ugovori za razlike,  
— Dionice/udjeli u fondovima čijim se udjelima trguje na ure đenim tržištima,  
— Ugovori o zamjeni,  
— Spread bets , 
— Upakirani investicijski proizvodi za profesionalne ili male ulagatelje,  
— Složene izvedenice,  
— Certifikati vezani uz dionice,  
— Globalne potvrde o deponiranim dionicama.  
DIO 2.  
Članak 7.  
— Opcije,  
— Budu ćnosni ugovori,  
— Financijski instrumenti vezani uz indeks,  
— Financijski ugovori za razlike,  
— Ugovori o zamjeni,  
— Spread bets , 
— Složene izvedenice,  
— Certifikati vezani uz državne dužni čke instrumente.HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 57
 
PRILOG II.  
DIO 1.  
Prilago đeni delta model za dionice  
Članak 10.  
1. Sve pozicije u izvedenicama i gotovini obra čunavaju se na osnovi prilago đene delte, pri čemu pozicija u gotovini 
ima deltu 1. Kako bi se izra čunala delta izvedenice, ulagatelji uzimaju u trenutnu impliciranu volatilnost izvedenice i 
zadnju ili posljednju dostupnu cijenu temeljnog instrumenta. Kako bi se izra čunala neto kratka pozicija, uklju čuju ći 
vlasni čka ili gotovinska ulaganja i izvedenice, fizi čke ili pravne osobe izra čunavaju osobnu deltom prilago đenu poziciju 
svake izvedenice u portfelju, dodaju ći ili oduzimaju ći, prema potrebi, sve gotovinske pozicije.  
2. Nominalna gotovinska kratka pozicija ne može se prebiti s istovjetnom nominalnom dugom pozicijom u izvede ­
nicama. Deltom prilago đene duge pozicije u izvedenicama ne mogu nadomjestiti identi čne nominalne kratke pozicije u 
ostalim financijskim instrumentima zbog prilagodbe deltom. Fizi čke ili pravne osobe koje ugovaraju ugovore o izvede ­
nicama iz kojih proizlaze neto kratke pozicije o kojima je potrebno dostaviti obavijest ili ih objaviti u skladu s člancima 
od 5. do 11. Uredbe (EU) br. 236/2012 izra čunavaju promjene neto kratkih pozicija u svom portfelju koje proizlaze iz 
promjena delte.  
3. Sve transakcije na temelju kojih se ostvaruje financijska korist u slu čaju promjene cijene ili vrijednosti dionice koja 
se drži u košarici, indeksu ili fondu čijim se udjelima trguje na ure đenim tržištima moraju biti uklju čene pri izra čunu 
pozicije u svakoj pojedinoj dionici. Pozicije u tim financijskim instrumentima izra čunavaju se uzimaju ći u obzir ponder te 
dionice u odnosnoj košarici, indeksu ili fondu. Fizi čke ili pravne osobe vrše izra čune u vezi s tim financijskim instru ­
mentima u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 236/2012.  
4. Neto kratka pozicija izra čunava se netiranjem dugih i kratkih deltom prilago đenih pozicija odre đenog izdavatelja.  
5. U vezi s izdanim dioni čkim kapitalom, kad izdavatelji imaju više rodova dionica, uzima se u obzir i zbraja ukupan 
broj dionica svakog roda.  
6. Pri izra čunu neto kratkih pozicija uzimaju se u obzir promjene u dioni čkom kapitalu izdavatelja koje mogu dovesti 
do nastanka ili prestanka obveze obavješ ćivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 236/2012.  
7. Nove dionice izdane na temelju pove ćanja kapitala uzimaju se u obzir pri izra čunu ukupnog izdanog dioni čkog 
kapitala od dana kad su uvrštene u trgovanje na mjestu trgovanja.  
8. Neto kratka pozicija izražena kao postotak izdanog dioni čkog kapitala društva izra čunava se dijeljenjem neto kratke 
pozicije u istovjetnim dionicama s ukupnim izdanim dioni čkim kapitalom društva.  
DIO 2.  
Prilago đeni delta model za državne dužni čke instrumente  
Članak 11.  
1. Sve gotovinske pozicije uzimaju se u obzir uporabom prilago đenog trajanja njihove nominalne vrijednosti. Opcije i 
drugi izvedeni financijski instrumenti prilago đavaju se svojom deltom koja se izra čunava u skladu s dijelom 1. Izra čuni 
neto kratkih pozicija koji obuhva ćaju i gotovinska ulaganja i izvedenice su pojedina čne deltom prilago đene pozicije svake 
izvedenice u portfelju, dodaju ći ili oduzimaju ći gotovinske pozicije, a gotovinske pozicije imaju deltu jednaku 1.  
2. Nominalne pozicije u obveznicama koje su izdane u valutama koje nisu euro prera čunavaju se u eure uporabom 
posljednje pouzdane ažurirane spot valutne cijene koja je na raspolaganju. Isto na čelo primjenjuje se na ostale financijske 
instrumente.  
3. Ostale izvedenice, kao što su terminske obveznice, tako đer se prilago đavaju u skladu sa stavcima 1., 2. i 3.  
4. Svi ekonomski udjeli ili pozicije kojima se ostvaruje financijska korist u državnim dužni čkim instrumentima koji se 
drže kao dio košarice, indeksa ili fonda čijim se udjelima trguje na ure đenim tržištima uklju čuju se u izra čun pozicije u 
svakom pojedinom državnom dužni čkom instrumentu. Pozicije u tim financijskim instrumentima izra čunavaju se uzima ­
jući u obzir ponder tog državnog dužni čkog instrumenta u odnosnoj košarici, indeksu ili fondu. Ulagatelji obavljaju 
izra čune za te financijske instrumente u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 236/2012.HR 58 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6
 
5. Pri izra čunima za državne dužni čke instrumente koji snažno koreliraju, upotrebljavaju se iste metode izra čuna duge 
pozicije u dužni čkim instrumentima izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata. Duge pozicije u dužni čkim instrumen ­
tima izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata čija cijena snažno korelira s cijenom doti čnog državnog dužni čkog 
instrumenta uzimaju se u obzir za potrebe izra čuna. Kada navedene pozicije više ne ispunjavaju test snažne korelacije, ne 
uzima ih se u obzir pri prijeboju kratkih pozicija.  
6. Nominalne duge pozicije u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza uklju čuju se u 
izra čun kao kratke pozicije. Pri izra čunu pozicije ulagatelja u državnim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza, upotrebljava se njihova neto pozicija. Pozicije koje se namjeravaju pokriti ili zaštititi 
kupnjom kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, a koje nisu državne obveznice, ne će 
se uzimati u obzir kao duge pozicije. Za kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza smatra se 
da imaju deltu 1.  
7. Neto kratka pozicija izra čunava se netiranjem nominalnih istovjetnih dugih i kratkih deltom prilago đenih pozicija u 
izdanim državnim dužni čkim instrumentima odre đenog izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata.  
8. Neto kratka pozicija iskazuje se kao nov čani iznos u eurima.  
9. Izra čun pozicija uzima u obzir promjene u korelacijama i promjene u ukupnoj koli čini državnih dužni čkih 
instrumenata izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata.  
10. Samo duge pozicije u dužni čkim instrumentima izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata čija cijena snažno 
korelira s cijenom državnih dužni čkih instrumenata odre đenog izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata uzimaju se u 
obzir pri prijeboju kratkih pozicija u navedenim državnim dužni čkim instrumentima. Doti čna duga pozicija u dužni čkom 
instrumentu snažne korelacije može se upotrijebiti samo jednom za prijeboj kratke pozicije u slu čajevima kada ulagatelj 
ima nekoliko kratkih pozicija u razli čitim izdavateljima državnih dužni čkih instrumenata. Ista duga pozicija ne može se 
primijeniti više puta za netiranje razli čitih kratkih pozicija koje se drže u državnim dužni čkim instrumentima snažne 
korelacije.  
11. Fizi čke ili pravne osobe s više alociranih dugih pozicija u dužni čkim instrumentima snažne korelacije kod više 
razli čitih izdavatelja državnih dužni čkih instrumenata moraju voditi evidencije o svojim metodama alokacije.HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 59