ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Mađarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2018. planira povećanje ukupnog deficita sa 2,0 % u 2017. na 2,4 % u 2018. te nakon toga postupno smanjenje na 0,5 % BDP-a do 2022. Planirano je da se srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1,5 % BDP-a – ostvari do 2020. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (4) srednjoročni proračunski cilj ostvario bi se do 2022. U skladu s Programom konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na nešto manje od 60 % do kraja 2022. Te se proračunske projekcije temelje na povoljnom makroekonomskom scenariju, što predstavlja značajan rizik za provedbu ciljeva u pogledu deficita.
(9)

S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i osobito razinu njezina duga, očekuje se da Irska 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (5) koja 2018. ne premašuje 2,4 %. To bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Referentno mjerilo za rashode odražava prilagodbu radi ispravka zbog narušavanja desetogodišnje referentne stope potencijalnog rasta do kojeg je došlo zbog naglog iznimno velikog rasta realnog BDP-a 2015. Komisija je slijedila pristup koji su primijenila irska nadležna tijela pri izračunu proračuna za 2017. i uzela u obzir prosjek stopa potencijalnog rasta u 2014. i 2016. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od određenog odstupanja od tog zahtjeva tijekom 2017. i 2018. zajedno. Istodobno se predviđa da će Irska 2017. i 2018. poštovati prijelazno pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da će, posebno u 2017., biti potrebne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. S obzirom na trenutačne cikličke uvjete u Irskoj i povećane vanjske rizike bilo bi razborito sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjivanje udjela duga opće države. Međutim, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke za pojedine zemlje, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir cilj postizanja smjera fiskalne politike kojim se doprinosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Irske. U tom kontekstu Vijeće napominje da Komisija namjerava provesti opću ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, osobito s obzirom na cikličku situaciju Irske.
10.

Prema potrebi podupre izgradnju kapaciteta za uspostavu sustavâ za praćenje osoba s kvalifikacijom, i to na temelju primjera dobre prakse. U slučaju strukovnog obrazovanja i osposobljavanja to će uključivati sveobuhvatno evidentiranje u državama članicama, kojim se uzimaju u obzir mogućnosti za suradnju na razini Unije i koje bi moglo poslužiti kao temelj za razmatranje izvedivosti europske ankete o osobama sa završenim strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem, ako se to bude smatralo potrebnim. U kontekstu izgradnje kapaciteta podupirat će se i suradnja nadležnih tijela, ustanova za strukovno obrazovanje te službi za profesionalno usmjeravanje s ciljem poboljšanja dostupnosti, usporedivosti i pouzdanosti podataka prikupljenih praćenjem osoba s kvalifikacijom.
(6)

Na Italiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira poboljšanje ukupnog deficita sa 2,4 % BDP-a u 2016. na 2,1 % u 2017. i 1,2 % u 2018. te nakon toga uglavnom uravnoteženo stanje proračuna do 2019. Planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti do 2019. i održati u 2020. s obzirom na to da ponovno izračunani (6) strukturni saldo u objema godinama upućuje na malen strukturni deficit (0,3 % BDP-a). U Programu stabilnosti predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u, nakon što se dodatno povećao u 2016. (sa 132,1 % u 2015. na 132,6 % BDP-a), uglavnom stabilizirati u 2017., a zatim će se od 2018. smanjivati i doseći 125,7 % u 2020. Nesigurnost u pogledu sadržaja i provedbe srednjoročne proračunske strategije Programa stabilnosti za 2017. podrazumijeva negativne rizike za predviđanja rasta i ostvarivanje proračunskih ciljeva. Konkretno, unatoč znatno većem deficitu, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. očekuje se gotovo jednak rast realnog BDP-a za 2018. kao i u Programu stabilnosti za 2017. Naime, u Komisijinu prognozu nije uključeno povećanje PDV-a (0,9 % BDP-a), koje je propisano kao zaštitna klauzula za postizanje proračunskih ciljeva u 2018., jer se u Programu stabilnosti za 2017. potvrđuje da se ta klauzula namjerava aktivirati samo ako su pružene detaljne informacije o alternativnim kompenzacijskim mjerama. Nadalje, u Programu stabilnosti za 2017. navodi se da se namjerava pronaći dodatan prostor za smanjenje poreznog opterećenja.
(6)

Na Sloveniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. očekuje da će se ukupni deficit povećati na 0,8 % BDP-a u 2017. te doseći suficit od 0,4 % BDP-a u 2020. Planira se ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturno uravnoteženog proračuna koji ne poštuje zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, do 2020. Međutim, na temelju ponovno izračunanog (5) strukturnog salda srednjoročni proračunski cilj neće se ostvariti do kraja programa. Prema Programu stabilnosti za 2017. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 77,0 % BDP-a u 2017. te se nastaviti smanjivati do 67,5 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima od 2017. nadalje.
(9)

Sveukupni razvoj plaća bio je umjeren, što se podudara s visokom nezaposlenošću i potrebom za promicanjem vanjskog uravnoteženja te je u skladu sa srednjoročnim rastom produktivnosti. Tom trendu ide u prilog kolektivno pregovaranje na sektorskoj razini, iako značajke sustava kolektivnog pregovaranja i dalje ograničavaju opseg prilagodbe na razini poduzeća. U kontekstu niske inflacije i visoke nezaposlenosti minimalna je plaća u siječnju 2016. porasla s 505 EUR na 530 EUR mjesečno, a planirano je daljnje postupno povećanje na 600 EUR mjesečno u 2019. (isplata 14 puta godišnje). Kada je riječ o postotku minimalne plaće, Portugal je na sredini ljestvice minimalnih plaća u EU-u, ali kada je riječ o postotku srednje vrijednosti plaće, među zemljama je s najvišom minimalnom plaćom. To upućuje na činjenicu da raspodjela plaća u Portugalu uvelike naginje nižim plaćama i da bi se daljnjim povećanjima minimalne plaće brzo mogao povećati udio obuhvaćenih radnika, koji je u 2016. dosegao gotovo četvrtinu svih zaposlenika. Iako bi se time moglo smanjiti siromaštvo zaposlenih, ujedno dovodi do povećanog sažimanja strukture plaća, čime se pojačava pritisak na ukupne plaće. Ako to nije usklađeno s rastom produktivnosti, postoji opasnost da će naškoditi izgledima za zapošljavanje i konkurentnost, posebno u radno intenzivnim industrijama. Zbog toga postoji i opasnost od smanjenja poticaja za ulaganja u vještine.
1.

Nakon ispravljanja prekomjernog deficita poštovati srednjoročni proračunski cilj u 2016. i 2017. Do kraja 2016. donijeti obvezujući mehanizam za ograničavanje stope rasta plaća zaposlenika u javnom sektoru. Do kraja 2016. donijeti horizontalnu reformu javne uprave i zakon o upravljanju subjektima u državnom vlasništvu te provesti reformu lokalne uprave. Do kraja 2016. donijeti sekundarno zakonodavstvo za dovršetak novog proračunskog okvira.
(6)

Dugoročna održivost javnih financija Malte i dalje je izazov. Tomu je uglavnom uzrok proračunski učinak troškova povezanih sa starenjem stanovništva, kao što su zdravstvena zaštita, dugotrajna skrb i mirovine. Mirovinski sustav suočava se s dvostrukim izazovom: potrebno je postići održivost i istodobno osigurati primjerena mirovinska primanja. Rashodi za mirovine u 2013. iznosili su 9,6 % BDP-a, što je niže od prosjeka EU-a, no predviđa se njihovo povećanje na 12,8 % do 2060., što znači da će biti među najvišima u Uniji. U ožujku 2016. vlada je donijela nekoliko mjera za rješavanje pitanja održivosti i primjerenosti mirovinskog sustava, ali proračunski učinak još nije ocijenjen. Da bi se poboljšala primjerenost tog sustava, nacionalna minimalna mirovina koja se temelji na doprinosima u 2016. i dalje bilježi rast kako bi do 2027. dosegnula 60 % prosječnog dohotka te kako bi se proširila obuhvaćenost. Uspješnost te reforme ovisit će o očuvanju zapošljivosti starijih dobnih skupina. Uz mirovine predviđa se rast javnih rashoda za zdravstvo i dugotrajnu skrb, na 2,1 % BDP-a i 1,2 % BDP-a, što je brže od prosjeka EU-a. Vlada je donijela nacionalnu strategiju za zdravstveni sustav i provodi reviziju rashoda u zdravstvu kako bi se poboljšala učinkovitost rashoda. No uštede koje proizlaze iz tih napora još nisu vidljive. Za održivost bi dugoročno bilo dobro iskoristiti potencijalne uštede za rješavanje pitanja predviđenog rasta rashoda.
(9)

Savezna vlada povećala je izdatke za obrazovanje i istraživanje, ali udio javne potrošnje na obrazovanje kao udio BDP-a i dalje je ispod prosjeka EU-a, a moguće je da ukupni izdaci za obrazovanje i istraživanje neće dostići nacionalni cilj od 10 % BDP-a do 2015. Njemačka namjerava do 2018. povećati javna ulaganja, uključujući dodatne iznose od 10 milijardi EUR za infrastrukturu i 5 milijardi EUR za potporu ulaganjima financijski slabih općina. Međutim, te povoljne mjere nisu dovoljne za rješavanje ukupnih investicijskih zaostataka. Iskorištavanjem fiskalnog prostora Njemačkoj bi se omogućilo ulaganje u budući potencijal rasta gospodarstva i rješavanje zaostataka u javnim ulaganjima, što je osobito vidljivo u infrastrukturi i na razini općina. Njemačka nije napredovala u poboljšanju učinkovitosti poreznog sustava. Prostor za prelazak s poreza na izvore prihoda koji više potiču rast uglavnom je nedovoljno iskorišten. Prihodi od periodičnog poreza na nekretnine i dalje su razmjerno niski (0,5 % BDP-a u 2012. u usporedbi sa 1,5 % u EU-28), a vrednovanje nekretnina je zastarjelo i temelji se na tržišnim vrijednostima iz 1963./1964. u zapadnim saveznim pokrajinama i iz 1935. u istočnim saveznim pokrajinama. Iako je reforma općinskog poreza na nekretnine (Grundsteuer) bila dio koalicijskog sporazuma i najavljena u Nacionalnim programima reformi za 2014. i 2015., do sada nisu poduzete konkretne mjere. Umjesto veće usredotočenosti na periodične poreze na imovinu s manje narušavajućim učinkom nastavlja se trend povećanja poreza na promet nekretninama. Nije preispitan lokalni porez na gospodarsku djelatnost (Gewerbesteuer). Zbog uključivanja neprofitnih elemenata u poreznu osnovicu dolazi do neučinkovitosti. Administrativno opterećenje oporezivanja poduzeća i trošak ubiranja poreza u Njemačkoj su i dalje razmjerno visoki, a upotreba elektroničkog podnošenja poreznih prijava u području poreza na dohodak i poreza na dobit manja je od prosjeka Unije. Preispitivanjem fiskalnih odnosa između državne razine te razina saveznih pokrajina i općina koje je u tijeku omogućuje se jačanje okvira za održivu fiskalnu politiku, uključujući osiguranje odgovarajućeg javnog ulaganja na svim razinama upravljanja. Preispitivanje je i prilika da se poboljša raspodjela nadležnosti za prihode i rashode te učinkovitost horizontalnog sustava za fiskalno uravnoteženje i porezne uprave.
(8)

Na Francusku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2015. namjerava smanjiti prekomjerni deficit do 2017. u skladu s preporukom Vijeća od 10. ožujka 2015. i ostvariti srednjoročni cilj – strukturni deficit od 0,4 % BDP-a, do 2018. (6). Iako vlada namjerava ostvariti cilj u pogledu ukupnog deficita koji je Vijeće postavilo, fiskalni napori (7) planirani u razdoblju od 2015. do 2017. ispod su preporučene razine. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada očekuje da će udjel javnog duga u BDP-u dosegnuti svoju najveću razinu od 97 % u 2016., da bi se u 2018. smanjio na 95,5 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije vjerojatan je. Francuska je 10. lipnja 2015. podnijela izvješće o poduzetim mjerama koji pruža dodatne informacije o planiranim mjerama u razdoblju od 2015. do 2017. Nakon procjene izvješća Komisija je 1. srpnja 2015. objavila Komunikaciju u kojoj se navodi da se postupak u slučaju prekomjernog deficita treba obustaviti. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015 koja je ažurirana kako bi se uzelo u obzir izvješće o poduzetim mjerama koje je dostavila Francuska, predviđa se da će ukupni deficit za 2015. iznositi 3,8 % BDP-a, što znači da je u skladu s ciljem od 4 % BDP-a koje je postavilo Vijeće u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. No fiskalni napor koje se očekivao za tu godinu bit će niži nego što je Vijeće preporučilo. Za 2016., uzimajući u obzir dodatne informacije iz francuskog izvješća o poduzetim mjerama, u ažuriranoj prognozi Komisije predviđa se da će ukupni deficit dosegnuti 3,4 % BDP-a, što je u skladu s preporučenim ciljem. Međutim, ne očekuje se da će se ostvariti provedba fiskalnog napora koji preporučuje Vijeće. U preporuci Vijeća od 10. ožujka 2015. poziva se na procjenu ključnih mjera planiranih za 2016. i 2017., što se ne nalazi u izvješću o poduzetim mjerama. Naposljetku, nije ažuriran loi de programmation des finances publiques kao što je to preporučilo Vijeće. Općenito, strategija konsolidacije koju provodi Francuska uglavnom se oslanja na poboljšanje cikličkih uvjeta i nastavak niskih kamatnih stopa te je stoga izložena rizicima. Vijeće na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. i Komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2015. smatra da Francuska uglavnom poštuje odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, kako bi se osiguralo trajno ispravljanje prekomjernog deficita do utvrđenog roka, proračunsku strategiju trebalo bi ojačati i podržati je provedbom sveobuhvatnih i ambicioznih strukturnih reformi.
(9)

Dana 9. siječnja 2013. Komisija je donijela Akcijski plan za poduzetništvo do 2020. (6) kojim se, između ostaloga, poziva države članice da do 2013., ako je moguće, olakšaju uvjete podmirenja duga i skrate vrijeme preustroja za poštene poduzetnike do maksimalno tri godine, osiguraju podršku za rano restrukturiranje poduzećima, savjete u svrhu sprječavanja stečaja i podršku malim i srednjim poduzećima kod restrukturiranja i ponovnog pokretanja.
1.

U potpunosti provesti proračunske mjere donesene za 2014. Ojačati proračunsku strategiju i dodatno precizirati mjere najavljene za 2015. i 2016. te razmotriti dodatne stalne mjere kojima se potiče rast radi održivog smanjenja prekomjernog deficita do 2016. U isto vrijeme osigurati provedbu potrebnih napora radi strukturne prilagodbe iz preporuke Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Uskladiti programske prognoze sa standardima ESA-e i zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Poduzeti mjere za jačanje nadzora nad rashodima. Do ožujka 2015. provesti detaljno preispitivanje rashoda. Ojačati postupak planiranja proračuna, osobito točnijim makroekonomskim i proračunskim predviđanjima i jačanjem obvezujuće prirode godišnjih i srednjoročnih gornjih granica rashoda te unaprijediti izradu fiskalnih propisa. Do listopada 2014. zakonski utemeljiti novoosnovano Povjerenstvo za fiskalnu politiku, ojačati njegovu neovisnost od svih proračunskih tijela, proširiti njegove ovlasti, osobito u pogledu praćenja svih fiskalnih pravila te ex ante i ex post ocjene predviđanja te osigurati odgovarajuće resurse. Na temelju nadogradnje planova navedenih u Nacionalnom programu reformi predstaviti konkretnu strategiju za reformu periodičnog oporezivanja nekretnina. Pokrenuti postupak izvješćivanja i preispitivanja poreznih izdataka. Poboljšati poreznu disciplinu, osobito dodatnim jačanjem učinkovitosti porezne uprave, s tim ciljem predstaviti plan djelovanja do kraja 2014.
(11)

Neobvezujuća priroda fiskalnog okvira Malte i kratko razdoblje fiskalnog planiranja ne podupiru zdravo fiskalno stanje. Donošenje zakonodavstva koje je trebalo stupiti na snagu do kraja 2013. u cilju ispunjavanja zahtjeva Direktive Vijeća 2011/85/EU (6) i Fiskalnog ugovora odgođeno je. Međutim, Vlada je u skladu s programom stabilnosti nedavno odobrila Zakon o fiskalnoj odgovornosti, koji će biti proslijeđen Parlamentu na prihvaćanje. Nacrtom zakona predviđa se uvođenje pravila o strukturno uravnoteženom proračunu, pravila o dugu, kontinuiranog trogodišnjeg‐ proračunskog okvira i postupna uspostava Fiskalnog vijeća, koje će biti zaduženo za odobravanje vladinih službenih makroekonomskih i fiskalnih prognoza te ex ante i ex post nadzor nad poštovanjem fiskalnih pravila.
(15)

Zaliha korporativnog duga Ujedinjene Kraljevine prilično je velika, no neka poduzeća imaju poteškoće u dobivanju kredita, a poslovna su ulaganja i dalje na vrlo niskim razinama. Nezapamćeni pad poslovnog ulaganja nakon 2007. uzrokovao je pad bruto ulaganja u fiksni kapital na 14,2 % BDP-a u 2012. To je treća najniža razina u Uniji. Ujedinjena Kraljevina ima nisku razinu poslovnih izdataka za istraživanje i razvoj, koji su pali s 1,17 % BDP-a u 2001. na 1,09 % u 2011. Poslovna ulaganja pomalo se povećavaju, s godišnjim porastom od 4,9 % u 2012., ali su i dalje niska. Neto pozajmljivanje korporativnom sektoru i dalje je negativno u 2012. Dok su veća poduzeća sa snažnim bilancama u mogućnosti pozajmljivati s povijesno malim troškom, mnoga druga poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća, imaju poteškoća u dobivanju kredita. To je pogoršano ograničenom konkurentnošću u bankarstvu. Pravilna provedba preporuka Odbora za financijsku politiku o promišljenom izračunu zahtjeva bankovnog kapitala i rješavanju utvrđenih manjaka kapitala bez ometanja pozajmljivanja gospodarstvu trebala bi pomoći u jačanju financijske stabilnosti bankovnog sustava Ujedinjene Kraljevine.
(10)

Na temelju ocjene programa konvergencije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu vjerojatan. Scenarij koji predviđa rast BDP-a na 0,7 % te 1,6 % u 2013. i 2014. u skladu je s predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013. od 0,7 % te 1,7 %. Program konvergencije utvrđuje proračunsku strategiju usmjerenu na ispravljanje prekomjernog deficita te ispunjavanje svog srednjoročnog cilja (MTO) da strukturni deficit do 2013. ne iznosi više od 0,5 % BDP-a, što odražava ciljeve Pakta. Program konvergencije ima za cilj deficit opće države od 1,7 % BDP-a u 2013. te 1,8 % u 2014., što je u skladu s rokom za postupak u slučaju prekomjernog deficita (EDP), koji je predložila Komisija. Prosječna godišnja fiskalna prilagodba u razdoblju od 2011. do 2013., koja se temelji na izračunu salda strukturnog proračuna, usklađena je s preporukom Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. U programu konvergencije procjenjuje se da će diskrecijske mjere dovesti do konsolidacije usklađene s preporukama izdanima u okviru EDP-a. Procjenjuje se da realni rashodi države (uključujući diskrecijske mjere na strani prihoda) neće pokazati rast u 2013. te da će biti na razini od 0,4 % u 2014., pa će stoga doseći mjerilo za rashode Pakta o stabilnosti i rastu u obje godine. Javne financije uglavnom su zdrave, a država je već dosegla svoj MTO. Međutim, također zbog toga što država ima stanovništvo koje stari te ambicioznu politiku socijalne skrbi, ključno je za Dansku održati zdravi i održivi okvir za fiskalnu politiku te održati deficit ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a.
1.

Osigurati provedbu strukturnih fiskalnih napora u skladu s preporukom Vijeća o postupku u slučaju prekomjernog deficita, kako bi se do 2016. osigurao ispravak prekomjernog deficita. U tu svrhu provesti mjere usvojene u proračunskim planovima za 2013. na svim razinama vlasti te ojačati srednjoročnu proračunsku strategiju s dovoljno određenim strukturnim mjerama za razdoblje 2014.–2016. Trajno uklanjanje fiskalnih neravnoteža ovisi o vjerodostojnoj provedbi ambicioznih strukturnih reformi koje bi poboljšale sposobnost prilagodbe te stimulirale potencijal za rast i zapošljavanje. Nakon postignutog ispravka prekomjernog deficita, odgovarajućim tempom nastaviti sa strukturnim prilagodbama kako bi do 2018. dosegle srednjoročni cilj. Osigurati strogo i transparentno provođenje preventivnih i korektivnih mjera organskog Zakona o proračunskoj stabilnosti. Do kraja 2013. uspostaviti neovisno fiskalno tijelo koje će omogućiti analizu, savjetovanje i praćenje usklađenosti fiskalne politike s nacionalnim i europskim fiskalnim pravilima. Poboljšati učinkovitost i kvalitetu javnih rashoda na svim razinama vlasti i do ožujka 2014. provesti sustavnu analizu glavnih stavki rashoda. Povećati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sektora, zadržavajući pritom pristupačnost ranjivim skupinama, na primjer smanjivanjem bolničkih izdataka za lijekove, poboljšanjem koordinacije različitih tipova skrbi i boljim poticajnim mjerama za učinkovito korištenje resursa. Poduzeti mjere za smanjenje dospjelih nepodmirenih državnih obveza kako bi se izbjeglo njihovo daljnje gomilanje i redovito objavljivati podatke o nepodmirenim iznosima. Pravovremeno donijeti zakon o deindeksaciji kako bi se smanjila inertnost cijena u javnim prihodima i rashodima, da bi isti stupio na snagu početkom 2014., i razmotriti dodatne mjere kako bi se ograničila provedba odredbi o indeksaciji. Do kraja 2013. dovršiti regulaciju faktora održivosti kako bi se osigurala dugoročna financijska stabilnost mirovinskog sustava, uključujući i povećanje efektivne dobi umirovljenja putem usklađivanja dobi za umirovljenje ili mirovinskih prava s promjenama u očekivanom trajanju života.
1.

Tablica „Sažetak zahtjeva vezanih uz podatke” zamjenjuje se sljedećim: „Sažetak zahtjeva vezanih uz podatke Čl. Sadržaj Tablice Vrsta podatka Referentno razdoblje Prvi referentni datum Pravodobnost Opažanja Stanja Transakcije Druge promjene u obujmu 2.2. 4.1. Dodatni podaci; samo crno označena polja T1 – imovina T2 – obveze: T4 – kratkoročni krediti (w-t-w) T5 – dugoročni krediti (w-t-w) ✓ ✓ 2012Q4 nadalje Rujan 2014. t + 85 — Najbolje procjene — Crno označena polja u stupcima H, H.1 i H.2 dostavljaju se dobrovoljno — Crno označena polja u stupcu B, recima 3 i 13 u T4 i T5 dostavljaju se dobrovoljno 2.3. (a) 2.5. 3.2. 3.3. (a), (b) 4.2. Nacionalni podaci; sva polja T1 – imovina T2 – obveze: T3 – depoziti (w-t-w) T4 – kratkoročni krediti (w-t-w) T5 – dugoročni krediti (w-t-w) ✓ ✓ ✓ 2012Q4 nadalje Rujan 2014. Do prosinca 2016.: t + 100 — Priloženi metapodaci — podaci u recima 12. do 21. u T3 do T5 prilagodit će se radi odražavanja sastava europodručja; na temelju najbolje procjene — podaci u recima 12 do 21 u T3-T5 ne objavljuju se Od ožujka 2017. nadalje: t + 97 2.3. (b) 2.5. 3.2. 3.3. (c) 4.2. Nacionalni podaci; sva polja T1 – imovina T2 – obveze: T3 – depoziti (w-t-w) T4 – kratkoročni krediti (w-t-w) T5 – dugoročni krediti (w-t-w) ✓ ✓ 1999Q1-2012Q3 Rujan 2017. Do prosinca 2016.: t + 100 — Najbolje procjene — reci J, K u T1 i T2 dostavljaju se dobrovoljno — Priloženi metapodaci — podaci u recima 12. do 21. u T3 do T5 prilagodit će se radi odražavanja sastava europodručja; na temelju najbolje procjene — podaci u recima 12 do 21 u T3-T5 ne objavljuju se Od ožujka 2017. nadalje: t + 97 2.4. 2.5. 3.2. 3.3. (a), (b) 4.2. Nacionalni podaci; sva polja T6 – kratkoročni dužnički vrijednosni papiri (w-t-w) T7 – dugoročni dužnički vrijednosni papiri (w-t-w) T8 – dionice koje kotiraju na burzi (w-t-w) T9 – dionice investicijskih fondova (w-t-w) ✓ ✓ ✓ 2013Q4 nadalje Rujan 2015. Do prosinca 2016.: t + 100 — Priloženi metapodaci — podaci u recima 12 do 21 će se prilagoditi radi odražavanja sastava europodručja; na temelju najbolje procjene — podaci u recima 12 do 21 u T3-T5 ne objavljuju se” Od ožujka 2017. nadalje: t + 97