HR Službeni list Europske unije L 113/32

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/633

od 23. srpnja 2014.

o državnoj potpori SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN) koju je provela Francuska u korist Trgovačke i industrijske komore Nîmes – Uzès – Le Vigan, društava Veolia Transport Aéroport de Nîmes, Ryanair Limited i Airport Marketing Services Limited

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5078)

(Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak (1),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2408/92 od 23. srpnja 1992. o pristupu zračnih prijevoznika Zajednice zračnim linijama unutar Zajednice (2),

nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave svoje primjedbe u skladu s navedenim člancima (3) i uzimajući u obzir te primjedbe,

budući da:

1. POSTUPAK

(1) Dopisom od 26. siječnja 2010. Komisiji je podnesena pritužba u pogledu prednosti koje su dodijeljene zračnom prijevozniku Ryanair Limited („Ryanair”) u određenim francuskim regionalnim i lokalnim zračnim lukama. U pogledu Zračne luke Nîmes ta se pritužba odnosi i na financijske doprinose čiji su korisnici bili uzastopni upravitelji te Zračne luke, odnosno Trgovačka i industrijska komora Nîmes – Uzès – Le Vigan (chambre de commerce et d’industrie de Nîmes – Uzès – Le Vigan,„CCI”) i društvo Veolia Transport Aéroport de Nîmes („VTAN”).

(2) Dopisom od 16. ožujka 2010. Komisija je Francuskoj poslala verziju pritužbe koja nije povjerljiva te ju je pozvala da dostavi pojašnjenja u pogledu predmetnih mjera. Francuska je svoje odgovore dostavila dopisima od 31. svibnja i 7. lipnja 2010.

(3) Dopisom od 2. studenoga 2011. podnositelj pritužbe dostavio je dodatne informacije u prilog svojoj pritužbi. Komisija je dopisom od 5. prosinca 2011. te elemente dostavila Francuskoj te ju je zatražila dodatne informacije. Francuska je 22. prosinca 2011. zatražila dodatni rok za odgovor, koji je Komisija odobrila dopisom od 4. siječnja 2012. Francuska je svoje primjedbe i odgovore dostavila dopisom od 27. veljače 2012.

(4) Dopisom od 26. travnja 2012. Komisija je obavijestila Francusku o svojoj odluci o pokretanju postupka („odluka o pokretanju postupka”) na temelju članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o eventualnim potporama dodijeljenima u korist komore CCI te društava VTAN i Ryanair.

(5) Dopisima od 29. svibnja i 28. lipnja 2012. Francuska je zatražila dva dodatna roka kako bi odgovorila na zahtjeve za dodatne informacije navedene u odluci o pokretanju postupka. Francuska je 31. srpnja 2012. dostavila svoje primjedbe te informacije i dokumente koje je Komisija zatražila u odluci o pokretanju postupka.

(6) Odluka Komisije objavljena je 10. kolovoza 2012. u Službenom listu Europske unije (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da u roku od jednog mjeseca od dana objave iznesu svoje primjedbe o predmetnim mjerama.

(7) Komisija je zaprimila primjedbe zainteresiranih strana. Komora CCI, društvo VTAN i Mješoviti sindikat za uređenje i razvoj Zračne luke Nîmes – Alès – Camargue – Cévennes („SMAN”) zajedno su 24. rujna 2012. podnijeli svoje primjedbe. Društvo Airport Marketing Services Limited („AMS”) iznijelo je svoje primjedbe 3. listopada 2012. Jednako tako, Ryanair je 3. listopada 2012. iznio niz primjedaba. Usto je društvo Ryanair 20. srpnja 2012., 10. travnja 2013., 20. prosinca 2013., 31. siječnja 2014. i 7. veljače 2014. iznijelo opće i zajedničke primjedbe na sve predmete o državnim potporama koje je pokrenula Komisija i koji se odnose na njega.

(8) Komisija je dopisima od 24. lipnja 2012., 3. svibnja 2013. i 9. siječnja 2014. obavijestila Francusku o primjedbama koje su iznijele zainteresirane strane. Komisija je pružila mogućnost Francuskoj da iznese opaske na te primjedbe. Francuska je na te dopise odgovorila dopisima od 13. srpnja 2012., 16. studenoga 2012., 3. svibnja 2013. i 3. veljače 2014. Francuska je u dopisu od 13. srpnja 2012. odgovorila Komisiji da nema opaske na primljene primjedbe, osim onih u pogledu Zračne luke Marseille koje je već dostavila. Usto, Francuska je Komisiju obavijestila o tome da ne želi iznijeti opaske na primjedbe trećih osoba.

(9) Komisija je dopisom od 18. listopada 2012. od Francuske zatražila dodatne informacije. Francuska je odgovorila 3. prosinca 2012.

(10) Komisija je dopisom od 23. prosinca 2013. ponovno od Francuske zatražila dodatne informacije. Francuska je dopisom od 24. prosinca 2013. zatražila dodatni rok. Komisija joj ga je odobrila dopisom od 6. siječnja 2014. Francuska je dopisom od 5. veljače 2014. zatražila novi dodatni rok. Komisija joj ga je odobrila dopisom od 11. veljače 2014. Francuska je dopisom od 19. veljače 2014. dostavila djelomične odgovore. Budući da su nedostajale informacije, Komisija je dopisom od 19. ožujka 2014. Francuskoj uputila podsjetnik. Francuska je odgovorila dopisom od 10. travnja 2014.

(11) Komisija je dopisom od 20. ožujka 2014. ponovno zatražila dodatne informacije. Francuska je odgovorila dopisom od 25. travnja 2014. Budući da su nedostajale informacije, Komisija je dopisom od 13. svibnja 2014. Francuskoj uputila podsjetnik. Francuska je odgovorila dopisom od 26. svibnja 2014. Konačno, Komisija je dopisom od 23. lipnja 2014. zatražila dodatne informacije. Francuska je odgovorila dopisom od 1. srpnja 2014.

(12) Komisija je dopisima obavijestila Francusku i treće zainteresirane osobe koje su već dostavile primjedbe o svojoj namjeri da ocijeni spojivost predmetnih mjera potpore s unutarnjim tržištem na temelju odredaba „smjernica EU-a o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima” (5) („nove smjernice”). Komisija je pozvala adresate tih dopisa da u tom pogledu iznesu svoje eventualne primjedbe. Nadalje, u Službenom listu Europske unije (6) objavljeno je 15. travnja 2014. mišljenje kojim se Francusku i treće zainteresirane osobe poziva da iznesu svoje primjedbe u tom pogledu.

(13) Air France iznio je svoje primjedbe 25. travnja 2014. Društvo Ryanair učinilo je isto 27. ožujka 2014., a društvo VTAN 23. travnja 2014. Osim toga, nevladina organizacija Transport & Environment svoje je primjedbe iznijela 12. svibnja 2014. Francuska je obaviještena o tim različitim primjedbama, na koje nije željela iznijeti opaske.

2. ČINJENIČNI OKVIR

2.1. OBILJEŽJA ZRAČNE LUKE I POSJEĆENOST

(14) Zračna luka Nîmes-Garons (dalje u tekstu: „Zračna luka Nîmes”) nalazi se 12 km južno od Nîmesa, glavnog grada departmana Gard, u regiji Languedoc-Roussillon, u Francuskoj. Ta je Zračna luka otvorena za unutarnji i međunarodni komercijalni promet. Zračna luka Nîmes nalazi se oko 60 km od Zračnih luka Montpellier i Avignon, 90 km od Zračne luke Marseille-Provence i 120 km od Zračne luke Béziers-Cap d’Agde.

(15) Prema mišljenju Francuske, glavna uzletno-sletna staza dimenzija 2 040 m × 45 m može bez ograničenja prihvatiti zrakoplove referentnog koda C (A319, A320, A321, B737-800) koji lete na linijama unutar Europe. Francuska je procijenila teoretski kapacitet Zračne luke na najviše 700 000 putnika.

(16) Zračna luka Nîmes do 2011. je bila uglavnom vojna zračna luka, dok joj je civilno zrakoplovstvo bilo tek sekundarna djelatnost. Stoga se sastojala od vojne zrakoplovne baze i civilne baze. Mornarička zrakoplovna baza zatvorena je 2. srpnja 2011. pa je Zračna luka Nîmes otada postala prvenstveno civilna zračna luka koja je podredno imala i vojnu namjenu.

(17) Putnički se promet od 1965. do 2000. odvijao samo na liniji Nîmes – Pariz, kojom je upravljalo društvo Air France. Komercijalna je aktivnost na toj liniji, međutim, pala nakon uvođenja linije vlaka velikih brzina (TGV). Društvo Air France u studenome 2001. prestalo je poslovati na liniji Nîmes – Pariz. Prijevoznik Air Littoral preuzeo je poslovanje na toj liniji do srpnja 2003.

(18) Od lipnja 2000. u Zračnoj luci Nîmes počinje poslovati prijevoznik Ryanair, najprije na redovnoj liniji prema Zračnoj luci London Stansted. Ta je linija 2005. zamijenjena linijom prema Zračnoj luci London Luton te je otvorena nova linija prema Liverpoolu. Ryanair je 2006. otvorio dvije nove linije, jednu prema Charleroiu i drugu prema East Midlandsu. Povratni letovi prema Liverpoolu znatno su se smanjili nakon 2007. te je linija prema East Midlandsu konačno zatvorena 2009. Trenutačno Ryanair iz Zračne luke Nîmes upravlja međunarodnim letovima prema odredištima Liverpool, London Luton, Charleroi i Fez.

(19) Ryanair je 2001. postao glavni poslovni subjekt u Zračnoj luci Nîmes, dok je od 2003. jedini subjekt koji posluje na redovnim letovima iz te Zračne luke.

(20) Putnički promet Zračne luke Nîmes ostvaren posljednjih godina sažet je u tablici 1., koja se nalazi u ovoj uvodnoj izjavi. Tablica 1. Promet Zračne luke Nîmes (1999. – 2012.) izražen u broju putnika 1999. 2000. 2001. 2002. 2003. 2004. 2005. 2006. 2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. Ukupno putnika 297 150 277 521 319 378 231 122 134 444 156 581 206 128 226 887 225 701 224 458 180 027 176 521 192 474 184 850 195 319

2.2. UZASTOPNI UPRAVITELJI I VLASNICI ZRAČNE LUKE

(21) Najprije je upravljanje civilnom zonom Zračne luke ustupljeno komori CCI Odlukom od 15. ožujka 1965. („Odluka iz 1965.”) u obliku koncesije za uporabu objekata na javnom dobru u predviđenom trajanju od 60 godina od 1. siječnja nakon dodjele koncesije, odnosno do 1. siječnja 2026. Koncesija je dopunjena Odlukom o odobrenju privremenog posjeda (arrêté portant autorisation d’occupation temporaire, „AOT”) oko 6 ha dodatnog zemljišta, donesenom 12. studenoga 1986. (7). Država je koncesiju okončala 31. siječnja 2006. (8).

(22) Odluci iz 1965. priložena je specifikacija kojom su utvrđeni uvjeti u kojima je komora CCI trebala osigurati izgradnju, uređenje i održavanje objekata, zgrada, instalacija i opreme te njihovo upravljanje. U skladu s odlukom AOT imovina od koje se sastojala Zračna luka pripadala je državi. Međutim, za preinake koje je trebalo provesti na objektima i instalacijama bila je zadužena komora CCI. Potonja je trebala platiti godišnju državnu naknadu od 2 000 FRF (oko 300 EUR). Osim toga, u odluci AOT navedeno da je Zračna luka „dodijeljena na korištenje Nacionalnom mornaričkom zrakoplovstvu (Marine Nationale – Aéronavale) kao glavnom korisniku i [komori CCI] kao sekundarnom korisniku”.

(23) CCI dio je mreže trgovačkih i industrijskih komora. U Francuskoj su trgovačke i industrijske komore javne ustanove upravnog karaktera. Općenito, trgovačka i industrijska komora zastupa opći interes svojeg okruga u pogledu trgovine, industrije i usluga. Zadatci i ovlasti trgovačke i industrijske komore propisani su zakonom te se nalaze pod upravnim i financijskim nadzorom države posredstvom ministra financija i infrastruktura te ministra planske gradnje i teritorijalne uprave, od kojih svaki djeluje u svojem području nadležnosti. U skladu s člankom R 712-2 Trgovačkog zakonika „službeni nadzor regionalnih trgovačkih i industrijskih komora te lokalnih trgovačkih i industrijskih komora osigurava regionalni prefekt uz asistenciju regionalnog dužnosnika za javne financije”. Nadzornom tijelu u tom pogledu trebaju biti upućene određene kategorije važnih odluka koje su utvrđene propisima (u pogledu, na primjer, proračuna, zajmova, dodjele jamstava trećim osobama, prijenosa, stjecanja ili povećanja financijskih udjela u civilnim ili trgovačkim društvima itd.). Ti se akti mogu izvršiti samo ako su upućeni nadzornom tijelu koje ih može osporiti. Trgovačkim i industrijskim komorama predsjeda skupština čiji se članovi biraju među zastupnicima poduzetnika iz okruga dotične komore.

(24) Komora CCI vodila je zasebno računovodstvo za upravljanje civilnom zonom Zračne luke te se djelatnost njezina upravljanja tijekom cijelog tog razdoblja knjižila na zaseban račun. Kako bi se djelatnosti općeg odjela komore CCI razlikovala od djelatnosti upravljanja zračnom lukom, odjel komore CCI koji upravlja civilnom zonom Zračne luke Nîmes u ovoj je odluci nazvan „CCI-zračna luka”.

(25) Od 1. veljače 2006. odgovornost za uređenje, održavanje i razvoj civilne zone Zračne luke te njezino upravljanje povjereni su sindikatu SMAN ugovorom od 31. siječnja 2006. Na temelju tog Ugovora civilna zona Zračne luke stavljena je na raspolaganje sindikatu SMAN, pri čemu je država ostala vlasnik imovine.

(26) SMAN je javna ustanova (9) osnovana Odlukom prefekta departmana Gard od 9. prosinca 2005. Tom su javnom ustanovom obuhvaćeni (10) Glavno vijeće departmana Gard (Conseil Général du Gard, „CGG”), Zajednica naselja metropolitanskog područja Nîmesa (Communauté d’Agglomération de Nîmes Métropole, „CANM”) i Zajednica naselja Alès Cévennes (Communauté d’Agglomération d’Alès Cévennes, „CAAC”). SMAN je nadležan za uređenje, održavanje i poslovanje civilne infrastrukture Zračne luke te osobito za njezino upravljanje i razvoj (11).

(27) SMAN je od 1. veljače 2006. do 31. prosinca 2006. privremeno povjerio upravljanje Zračnom lukom komori CCI prijenosom ovlasti za obavljanje javnih usluga. (12). U tom je pogledu SMAN utvrdio pravila za uređenje, razvoj i održavanje Zračne luke te njezino upravljanje. Jednako je tako zajedno s odjelom CCI-zračna luka donosio odluke i osiguravao financiranja potrebna za razvoj Zračne luke u skladu s pravilima koja su utvrđena njegovom Odlukom o osnivanju i Ugovorom o prijenosu ovlasti za obavljanje javnih usluga koji je sklopio s odjelom CCI-zračna luka. Odjel CCI-zračna luka trebao je osigurati preinake koje proizlaze iz radova koje provodi, čak i ako se te preinake odnose na objekte ili instalacije izvan civilne zone. Ugovorom o prijenosu ovlasti nije bilo predviđeno da CCI mora plaćati naknade za upotrebu infrastrukture.

(28) Po isteku postupka javnog natječaja, u kojem su podnesene dvije konkurentne ponude, SMAN je u okviru Ugovora o prijenosu ovlasti za obavljanje javnih usluga (convention de délégation de service public, „CDSP”), koji je stupio na snagu 1. siječnja 2007., odlučio podugovoriti upravljanje Zračnom lukom s društvom Veolia Transport. Potonje društvo osnovalo je društvo kćer koje je u njegovu stopostotnom vlasništvu, Veolia Transport Aéroport de Nîmes, koje je zamijenilo društvo majku u provedbi ugovora CDSP. Predmet ugovora CDSP bio je povjeriti isključivo delegataru upravljanje, na vlastitu odgovornost, civilnom zonom Zračne luke, njezinim zemljištem, objektima, zgradama, infrastrukturom, opremom, mrežama te razvojem prometa i usluga za prihvat civilnih zrakoplova u pogledu putničkog i teretnog prometa te njihovo tekuće i investicijsko održavanje u svrhu osposobljavanja na civilnim zrakoplovima te djelatnosti poduzetnika koji posluju u Zračnoj luci. Ugovor o prijenosu ovlasti društva Veolia Transport prvotno je sklopljen na pet godina, a zatim je produljen do 31. prosinca 2012. (13).

(29) SMAN je pokrenuo novi postupak prijenosa ovlasti za obavljanje javnih usluga te je novi Ugovor o upravljanju sklopio 14. prosinca 2012. s kanadskom grupom SNC-Lavalin. Novi delegatar upravlja Zračnom lukom od 1. siječnja 2013.

(30) Nakon odluke o zatvaranju vojne zrakoplovne baze, upravljanje Zračnom lukom preneseno je bez naknade na sindikat SMAN od 1. srpnja 2011. (14) na razdoblje od 50 godina. SMAN je stoga državni upravitelj i koncedent u pogledu upravljanja Zračnom lukom, čiji je vlasnik i dalje država.

3. OPIS MJERA

3.1. MJERE KOJE SU PREDMET FORMALNOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

(31) Mjere koje su predmet formalnog istražnog postupka odnose se na različite ugovore koje su tijekom tog razdoblja sklopili uzastopni upravitelji Zračne luke s društvom Ryanair, izravno ili posredstvom njegova društva kćeri AMS, te na financijske doprinose različitih subjekata i javnih tijela upraviteljima Zračne luke od 2000. do pokretanja formalnog istražnog postupka.

3.2. FINANCIJSKE POTPORE UPRAVITELJIMA ZRAČNE LUKE

3.2.1 FINANCIRANJE TROŠKOVA U ZRAČNOJ LUCI NÎMES KOJI SU POVEZANI SA ZADATCIMA KOJI SE SMATRAJU DRŽAVNIMA – NACIONALNI SUSTAV FINANCIRANJA DRŽAVNIH ZADATAKA U FRANCUSKIM ZRAČNIM LUKAMA

(32) Financijske troškove raznih zadataka koje izvršavaju uzastopni upravitelji Zračne luke Nîmes, a koji su povezani sa zaštitom zračnog prometa te sigurnošću i zaštitom okoliša, od 2000. do 2012. snosila su javna tijela. Ta su financiranja predmet formalnog istražnog postupka.

(33) Francuska je u pogledu tih financiranja uputila na opći sustav financiranja državnih zadataka u francuskim zračnim lukama, koji je utvrđen nacionalnim zakonodavstvom te naveden u uvodnoj izjavi 36. i sljedećim uvodnim izjavama.

(34) Taj sustav temelji se na poreznom doprinosu, pristojbama zračne luke te na dodatnoj mjeri. Povijest i vrste tih mjera te opseg zadataka koje se njima financiraju opisani su u uvodnoj izjavi 37. i sljedećim uvodnim izjavama.

(35) U presudi koju je u predmetu SCARA (15) 1998. donijelo Državno vijeće (Conseil d’Etat) navedeno je da je za zadatke sigurnosti i zaštite u zračnim lukama odgovorna država te da troškove tih zadataka zato ne mogu snositi korisnici zračnih luka u okviru naknada. Nakon te presude Zakonom br. 98-1171 od 18. prosinca 1998. o organizaciji određenih usluga zračnog prometa i člankom 136. Zakona br. 98-1266 od 30. prosinca 1998. (Zakon o financijama iz 1999. (loi de finances)) (16) uvedene su 1. srpnja 1999. pristojbe zračne luke. Riječ je o pristojbi čiji se prihod može upotrijebiti samo za financiranje određenih financijskih troškova, u ovom slučaju za troškove zadataka u zračnim lukama za koje Francuska smatra da ih treba snositi država. Prethodno navedenim odredbama uspostavljena je i dodatna mjera za financiranje tih zadataka. Opseg zadataka obuhvaćenih tim odredbama, vrste pristojba zračne luke i vrste dodatnih mjera redom su navedeni u nastavku.

(36) Francuskim su zakonodavstvom, kao što je navedeno u propisima, pobliže utvrđeni zadatci koji se mogu financirati pristojbama zračne luke. Riječ je o spasilačkim i vatrogasnim uslugama povezanima sa zrakoplovima, o suzbijanju opasnosti od naleta životinja (17), o pregledu predane prtljage te pregledu putnika i ručne prtljage, o kontroli zajedničkog pristupa zoni ograničenog kretanja (18), mjerama kontrole u pogledu okoliša (19) te o automatiziranoj graničnoj kontroli biometrijskom identifikacijom. Upućivanje na automatiziranu graničnu kontrolu biometrijskom identifikacijom uvedeno je u propise 2008. Osim toga, opseg zadataka koji se mogu financirati pristojbama zračne luke ostao je nepromijenjen od uvođenja te mjere i odgovara zadatcima predviđenima u presudi SCARA. U raznim nacionalnim i europskim propisima predviđene su obveze upravitelja zračnih luka u pogledu provedbe tih zadataka. Na primjer, kada je riječ o spasilačkim i vatrogasnim uslugama povezanima sa zrakoplovima, tim su propisima utvrđeni potrebni ljudski potencijali i oprema ovisno o obilježjima zračne luke.

(37) Pristojba zračne luke obvezna je za sve zračne prijevoznike koji posluju u Zračnoj luci. Pristojba se utvrđuje prema broju putnika te masi tereta i pošte koju prijevoznik prevozi. Cijena pristojbe zračne luke po putniku ili toni tereta ili pošte utvrđuje se godišnje za svaku zračnu luku zasebno ovisno o predviđenim troškovima nastalima provedbom zadataka koji se financiraju tom mjerom.

(38) Upravitelji zračnih luka svake godine sastavljaju godišnji izvještaj o troškovima i prometu. U tom je izvještaju navedena ostvarena razina prometa te troškovi zadataka zaštite i sigurnosti (20) za prethodnu godinu te iznosi primljeni od pristojbe zračne luke i dodatnih mjera za financiranje tih zadataka. Osim toga, ti izvještaji sadržavaju i predviđanja prometa, troškova te prihoda povezanih sa zadatcima sigurnosti i zaštite predviđenima za tekuću godinu i dvije sljedeće godine. Izvještaje provjeravaju upravna tijela koja osobito mogu provoditi kontrole na licu mjesta. Zatim se cijena pristojbe utvrđuje na temelju međuministarske odluke.

(39) Ako se izračuni cijene pristojbe temelje na podatcima o predviđenim troškovima i prometu, a posteriori se provodi mehanizam usklađivanja kako bi se osiguralo da dohodak od pristojbe zračne luke, koji je, ovisno o slučaju, uvećan za financiranja dodijeljena dodatnom mjerom opisanom u uvodnoj izjavi 40., nije veći od stvarnih troškova nastalih provedbom dotičnih zadataka. Budući da sredstva za amortizaciju odgovaraju ulaganjima ostvarenima na temelju zadataka zaštite i sigurnosti, dotični troškovi obuhvaćaju operativne troškove i troškove osoblja nastale provedbom tih zadataka te dio općih troškova povezanih s tim zadatcima (21). Upravitelji moraju voditi višegodišnja izvješća o prihodima nastalima od pristojbe zračne luke i dodatne mjere te o troškovima dotičnih zadataka. Kad se utvrdi pozitivan preostali iznos, on se unosi u kumulativna izvješća prethodnih godina, iz kojih može proizaći pozitivan ili negativan preostali iznos. Taj se preostali iznos uzima u obzir pri utvrđivanju cijene pristojbe za sljedeću godinu. Nadalje, na sve preostale pozitivne iznose utječu financijski troškovi koje snosi upravitelj.

(40) Od svojeg uvođenja mjera financiranja pristojbom zračne luke morala je biti upotpunjena dodatnom mjerom. Naime, troškovi sigurnosti i zaštite, za razliku od prihoda od pristojbe zračne luke, nisu razmjerni zračnom prometu. U tom kontekstu, radi postizanja ravnoteže troškova sigurnosti i zaštite, u zračnim lukama s manjim prometom pokazalo se potrebnim utvrditi višu cijenu pristojbe zračne luke, koju su korisnici smatrali previsokom. Tako je za te zračne luke predviđena mogućnost utvrđivanja niže razine pristojbe zračne luke od razine potrebne za pokrivanje troškova te primjena dodatne mjere financiranja kako bi se, kad je to potrebno, omogućilo financiranje zadataka koji su prihvatljivi za financiranje pristojbom zračne luke.

(41) Različite dodatne mjere slijedile su jedna drugu. Francuska su se tijela isprva poslužila posebnim fondom pod nazivom Interventni fond za zračne luke i zračni prijevoz (le fonds d’intervention pour les aéroports et le transport aérien, „FIATA”), koji je uveden zajedno s pristojbom zračne luke prethodno navedenim Zakonom br. 98-1266 od 30. prosinca 1998. Taj je fond, djelomično financiran pristojbom civilnog zrakoplovstva, zamijenio Fond za poravnanje u zračnom prometu (fonds de péréquation des transports aériens, „FPTA”), koji je bio prvotno namijenjen financiranju zračnih linija u svrhu prostornog planiranja. Opseg zadataka koji su se financirali iz fonda FIATA podudara se s opsegom zadataka koji je bio utvrđen za fond FPTA te je proširen na zadatke pokrivene pristojbom zračne luke kako bi se dopunili dohodci od te pristojbe u malim zračnim lukama. Konkretno, zadatci fonda FIATA bili su uglavnom podijeljeni u dva različita „odjela”: odjel „zračnih luka” za dodatno pokrivanje zadataka sigurnosti i zaštite u malim zračnim lukama te odjel „zračnog prometa” za subvencije linija u svrhu prostornog planiranja. Odluke o plaćanju subvencija iz fonda FIATA za dodatno financiranje zadataka sigurnosti i zaštite donesene su na temelju mišljenja upravnog odbora odjela „zračnih luka” fonda FIATA.

(42) Fond FIATA ukinut je 2005. te se dotično financiranje dvije godine provodilo izravno iz državnog proračuna na temelju istih operativnih načela, što je uključivalo mišljenje upravnog odbora. Država je 2008. tu mjeru nadomjestila povećanjem pristojba zračne luke, što je kod određenih zračnih luka za učinak imalo utvrđivanje veće razine pristojbe od one koja je bila potrebna za pokrivanje troškova zadataka sigurnosti i zaštite. Ostvareni se višak raspoređivao najmanjim zračnim lukama kako bi dopunio dohodak od pristojbe zračne luke.

(43) Kako je prethodno navedeno, u godišnjim su izvještajima upravitelja zračnih luka, koje provjeravaju upravna tijela, navedeni procijenjeni i ostvareni troškovi te procijenjeni i ostvareni prihodi koji proizlaze iz pristojbe zračne luke i dodatne mjere. Jednako tako, godišnji izvještaji koje vode upravitelji, a na temelju kojih se izračunava preostali iznos stvarnih troškova i prihoda, koji, ako je pozitivan, dovodi do smanjenja pristojbe te utječe na financijske troškove koje snose upravitelji, istodobno obuhvaćaju dohodak od pristojbe zračne luke i financiranja ostvarena na temelju dodatne mjere. Mehanizam sastavljanja izvještaja, provođenja kontrole i a posteriori usklađivanja namijenjen je sprječavanju isplaćivanja javnih sredstava većih od stvarno nastalih troškova te se stoga primjenjuje i na pristojbu zračne luke i na dodatnu mjeru.

(44) Taj se nacionalni sustav primjenjuje na Zračnu luku Nîmes. Međutim, dok je mornarička zrakoplovna baza bila u funkciji, zadatke koji su bili obuhvaćeni mjerom opisanom u prethodnim uvodnim izjavama djelomično je izvršavao upravitelj te baze. Troškovi koji su pritom nastali samo su djelomično prefakturirani civilnom upravitelju u skladu s pravilima predviđenima Ugovorom, kojima je utvrđena podjela troškova ulaganja i funkcioniranja instalacija i usluga zajedničke namjene između civilnog i vojnog upravitelja. Tim je djelomičnim prefakturiranjem uzeto u obzir da je većina djelatnosti na platformi bila vojna. Zatim je dio troškova za koji je terećen civilni upravitelj bio nadoknađen u skladu sa sustavom financiranja državnih zadataka koji je opisan u ovom odjeljku.

(45) Nakon zatvaranja mornaričke zrakoplovne baze 1. srpnja 2011. društvo VTAN preuzelo je izvršavanje svih zadataka zaštite i sigurnosti platforme za koje su francuskim zakonodavstvom zaduženi civilni upravitelji Zračne luke, a troškovi povezani s tim zadatcima nadoknađeni su na temelju prethodno navedenog sustava.

(46) Nadalje, Komisija je u odluci o pokretanju postupka istaknula da, s obzirom na to da je Zračna luka Nîmes do srpnja 2011. bila uglavnom vojna zračna luka, određena ulaganja u zajedničke infrastrukture, osobito uzletno-sletnu stazu, izvršilo je Ministarstvo obrane.

3.2.2. FINANCIJSKE POTPORE ODJELU CCI-ZRAČNA LUKA

(47) Odjel CCI-zračna luka upravljao je Zračnom lukom Nîmes do 31. prosinca 2006.

3.2.2.1. Ugovorni okvir

(48) Odobrenjem privremenog posjeda iz 1986. (22) bilo je predviđeno da komora CCI plaća državi kao vlasniku infrastrukture godišnju naknadu od 2 000 FRF. Osim te odredbe, tim ugovornim okvirom, koji je ostao na snazi do 1. veljače 2006., nije predviđen nikakav drugi financijski prijenos u korist odjela CCI-zračna luka.

(49) Država je 1. veljače 2006. stavila sindikatu SMAN na raspolaganje infrastrukturu civilne zone Zračne luke te mu je dodijelila nadležnost za organizaciju civilne djelatnosti Zračne luke, pod uvjetom da poštuje ovlasti Ministarstva obrane. Ugovorom koji su 31. siječnja 2006. sklopili država i sindikat SMAN utvrđeno je da SMAN, ili treća osoba upravitelj koju imenuje, provodi i financira uređenje manevarskih površina, dodjeljuje parkirna mjesta i prostore za skladištenje opreme u civilnoj zoni (23).

(50) U tom je kontekstu ugovor o prijenosu ovlasti za obavljanje javnih usluga sklopljen između sindikata SMAN i komore CCI u svrhu prijenosa ovlasti za operativno upravljanje (24) Zračnom lukom na potonju komoru od 1. veljače do 31. prosinca 2006. kada je moguće objaviti novi javni natječaj za odabir novog upravitelja. Člankom 6. tog Ugovora utvrđeno je da troškove funkcioniranja Zračne luke snosi komora CCI, dok troškove ulaganja snosi sindikat SMAN. Za potrebe pokrivanja troškova funkcioniranja Zračne luke predviđeno je da upravitelj može raspolagati doprinosima drugih zainteresiranih javnih osoba (25). Komora CCI trebala je sindikatu SMAN plaćati godišnju državnu naknadu od 1 EUR (26).

3.2.2.2. Ulaganje u civilni dio Zračne luke

(51) Francuska su tijela navela sva ulaganja u civilni dio Zračne luke koja je odjel CCI-zračna luka izvršio u razdoblju od 1970. do 2006. u ukupnom iznosu od 19 447 268 EUR za to razdoblje. Ta su se ulaganja odnosila na proširenje putničkog terminala. Preinake se osobito odnose na dvoranu za prihvat putnika, prostor za registraciju putnika i prtljage, dvoranu za ukrcaj, prostor za dolaske putnika i područje namijenjeno upravama (27). Cilj ovih ulaganja bio je prilagoditi zrakoplovno čvorište za prihvat 600 000 do 800 000 putnika godišnje. Te je radove u potpunosti financirao odjel CCI-zračna luka samofinanciranjem i zajmom.

(52) Nadalje, Francuska je istaknula da je u razdoblju upravljanja komore CCI do 1. veljače 2006. čitavo zrakoplovno čvorište, osim putničkog terminala, bilo namijenjeno vojnim djelatnostima baze. Na primjer, uzletno-sletna staza i kontrolni toranj sagrađeni su i upotrebljavani za vojno zrakoplovstvo. Te postojeće infrastrukture potom su upotrebljavane za potrebe komercijalnog zrakoplovstva, ali podredno i za vojne aktivnosti. Ministarstvo obrane provelo je ulaganja u tu infrastrukturu. Međutim, cilj tih ulaganja nije bio razvoj ili održavanje komercijalnih, nego vojnih djelatnosti Zračne luke te ih stoga nije proveo niti snosio civilni upravitelj. Naprotiv, odjel CCI-zračna luka plaćao je vojnom upravitelju doprinos u iznosu svojeg dijela troškova povezanih sa zajedničkom infrastrukturom (uglavnom uzletno-sletna staza i kontrolni toranj) te sa zajedničkim pruženim uslugama (uglavnom zračnom navigacijom te uslugama zaštite i vatrogasnim uslugama) (28).

3.2.2.3. Subvencije za upravljanje

(53) Glavni računovodstveni i poslovni podatci odjela CCI-zračna luka za razdoblje od 1999. do 2005. sažeti su u tablici 2., koja se nalazi u ovoj uvodnoj izjavi. Tablica 2. Ključne brojke odjela CCI-zračna luka (u tisućama EUR) (29) 1999. 2000. 2001. 2002. 2003. 2004. 2005. Prihodi društva Ryanair […] (*) […] […] […] […] […] […] Ukupni dohodci 2 664 2 943 3 328 3 522 2 747 2 665 4 314 Iznosi plaćeni društvu Ryanair […] […] […] […] […] […] […] Ukupni rashodi 2 933 3 217 3 746 4 318 5 171 4 553 4 957 Rezultat - 269 - 274 - 419 - 796 -2 424 -1 887 - 643 Imovina 8 956 8 333 7 714 7 145 7 383 6 641 8 026 Vlasnički kapital 3 844 3 357 2 729 1 805 -1 093 -3 491 -4 341 Ukupna bilanca 10 831 10 258 9 419 8 522 8 869 7 924 10 729

(54) Komisija je u odluci o pokretanju postupka navela da je u financijskim bilancama odjela CCI-zračna luka za razdoblje od 2000. do 2006. utvrdila knjiženja subvencija za upravljanje čiji su iznosi navedeni u tablici 3., koja se nalazi u ovoj uvodnoj izjavi. Tablica 3. Iznosi subvencija za upravljanje koje je komora CCI primila od 2000. do 2006. (u EUR) i koji su utvrđeni odlukom o pokretanju postupka Država Regija CGG Općine Ostalo Ukupno 2000. 8 944 13 993 22 937 2001. 28 314 15 299 43 613 2002. 46 000 16 518 62 518 2003. 12 603 400 331 412 934 2004. 3 694 39 587 43 281 2005. 500 000 850 000 13 758 1 363 758 2006. 200 000 200 000 Ukupno 46 000 8 944 528 314 898 114 667 669 2 149 041

(55) Francuska je iznijela sljedeća objašnjenja tih različitih iznosa. Odjel CCI-zračna luka primio je 2005. od zajednice CAAC subvencije u iznosu od 250 000 EUR, od zajednice CANM 600 000 EUR i od vijeća CGG 500 000 EUR kako bi pokrio operativni manjak (30). Odjel CCI-zračna luka primio je 2006. od općeg odjela komore CCI uplatu od 200 000 EUR kako bi pokrio operativni manjak (31). Međutim, prema mišljenju Francuske, ni jedan drugi iznos naveden u tablici 3. iz prethodne uvodne izjave ne odgovara financijskim potporama javnih tijela gospodarskim djelatnostima odjela CCI-zračna luka. Naime, prema mišljenju Francuske: — iznos od 22 937 naveden za 2000. i iznos od 43 613 EUR naveden za 2001. namijenjeni su autobusnoj vezi od središta Nîmesa do Zračne luke, — iznos od 62 518 EUR naveden za 2002. obuhvaća iznos od 16 518 EUR za financiranje autobusne veze i iznos od 46 000 EUR koji je subvencionirao fond FIATA u okviru, kao što je prethodno objašnjeno, nacionalnog sustava financiranja državnih zadataka, — iznos od 412 934 EUR naveden za 2003. obuhvaća iznos od 12 603 EUR za financiranje autobusne veze, iznos od 14 218 EUR koji je subvencionirao fond FIATA i iznos od 386 103 EUR koji je država financirala u svrhu pokrivanja državnih zadataka sigurnosti koji su obuhvaćeni pristojbom zračne luke i fondom FIATA, — iznos od 43 281 EUR naveden za 2004. obuhvaća iznos od 3 694 EUR za financiranje autobusne veze i iznos od 39 587 EUR koji je subvencionirao fond FIATA, — iznos od 13 758 EUR naveden u stupcu „ostalo” za 2005. odgovara subvenciji fonda FIATA.

(56) Uslugom autobusne veze upravlja vanjski pružatelj usluga na temelju financijskih nadmetanja koja provode različite javne vlasti. Više nije pod nadzorom odjela CCI-zračna luka i nije obuhvaćena njegovim djelatnostima.

(57) Nadalje, Francuska je pojasnila da, osim plaćanja iznosa od 200 000 EUR 2006., koje je navedeno u uvodnoj izjavi 55., komora CCI tijekom ukupnog trajanja koncesije nije izvršila nikakav prijenos s računa općeg odjela na račun odjela zračne luke. Ipak, ističe da su dodjeljivani povratni predujmovi. Tokovi i stanja (32) tih predujmova sažeti su u tablici 4. u ovoj uvodnoj izjavi. Tablica 4. Predujmovi općeg odjela odjelu zračne luke komore CCI (EUR) (33) Primljeni predujam Stanje predujma na kraju poslovne godine 1999. -13 157 2 740 804 2000. -43 669 2 697 135 2001. 0 2 697 135 2002. 420 074 3 117 210 2003. 1 752 663 4 869 873 2004. 1 429 624 6 299 497 2005. 500 000 6 799 497 2006. 2 938 660 9 738 157

(58) Stanje predujmova općeg odjela komore CCI de facto je pretvoren u subvenciju tijekom raskida koncesije za uporabu objekata na javnom dobru 31. siječnja 2006. (34). Naime, kao što joj je omogućeno na temelju Ugovora o koncesiji iz 1965. (35), država je prijevremeno raskinula koncesiju 2006. Pritom je primijenjen članak 48. Ugovora o koncesiji iz 1965., na temelju kojeg će nakon isteka koncesije „država vratiti Trgovačkoj komori predujmove koje je potonja mogla dati iz vlastitih sredstava itd.”.

(59) Naposljetku, Komisija je u odluci o pokretanju postupka utvrdila da za razdoblje od 2000. do 2006. odjel CCI-zračna luka nije u svojim izvještajima iskazao troškove u rubrici „Doprinos općim troškovima upravitelja”. Komisija je u odluci o pokretanju postupka iznijela pretpostavku da opći odjel komore CCI nije obračunavao opće troškove povezane s upotrebom sredstava za, na primjer administrativno ili računovodstveno, upravljanje odjelom zračne luke. Međutim, Francuska je u odgovoru na odluku o pokretanju postupka navela da su sve zajedničke usluge različitih odjela komore CCI, uključujući odjel CCI-zračna luka, bile prefakturirane s obzirom na to da je doprinos svakog odjela bio utvrđen ovisno o načinu raspodjele koji se temelji na obujmu usluga kojim se koristi svaki odjel komore CCI. Na primjer, u pogledu informatičkih rashoda svaki je odjel snosio troškove ovisno o broju povezanih računala koje je upotrebljavao svaki pojedini odjel. Francuska je dostavila pojedinosti o iznosima udjela u općim troškovima odjela zračne luke od 2000. do 2006., raščlanjene po stavkama (nadzor upravljanja, upravljanje osobljem, računovodstvo, informatički troškovi, uredski pribor, osiguranja, pošta).

3.2.3. FINANCIJSKE POTPORE DRUŠTVU VTAN

3.2.3.1. Ugovorni okvir i subvencije za upravljanje

(60) Društvu Veolia Transport povjereno je 1. siječnja 2007. upravljanje Zračnom lukom Nîmes. Doseg njegovih ovlasti i uvjete upravljanja utvrdio je u ugovoru CDSP sindikat SMAN, tijelo koje dodjeljuje ovlasti. Predmet ovog ugovora jest upravljanje civilnom zonom Zračne luke te njezino tekuće i investicijsko održavanje te razvoj prometa i usluga za prihvat civilnih zrakoplova i usluga povezanih s djelatnostima poduzetnika koji posluju u Zračnoj luci.

(61) Poslije je društvo Veolia Transport, u skladu s člankom 1.a ugovora CDSP, osnovalo društvo VTAN radi izvršenja ugovora CDSP. Društvo majka društva VTAN, Veolia Transport, ovlašteno je obavljati i komercijalne djelatnosti „povezane” (36) sa zadatkom upravljanja zračnom lukom.

(62) U skladu s člankom 27. ugovora CDSP sindikat SMAN svake godine plaća paušalni doprinos društvu VTAN kako bi osigurao financijsku ravnotežu upravljanja zračnom lukom. Taj je doprinos izračunan na temelju razlike između rashoda koje je ostvario delegatar u odnosu na predviđeni iznos rashoda (ukupni troškovi uvećani za neto maržu prije oporezivanja) i prihoda koje je ostvario u odnosu na predviđeni iznos prihoda. Taj je doprinos fiksan, osim pri godišnjem indeksiranju na temelju formule iz članka 27.6. ugovora CDSP. Iznos paušalnog doprinosa utvrđen je ugovorom CDSP na [1,2 – 1,5] milijuna EUR neto godišnje bez PDV-a (vrijednost eura iz 2005.) u referentnom scenariju koji odgovara uvjetima upravljanja iz drugog tromjesečja 2006.

(63) Međutim, ugovorom CDSP predviđeno je da se iznos paušalnog doprinosa mijenja ako bi za društvo VTAN nastupio „rezervni scenarij”, koji je utvrđen detaljnim kriterijima iz ugovora CDSP. Taj rezervni scenarij podrazumijeva smanjenu djelatnost koja dovodi do promjene u planiranom redu letenja zrakoplova na redovnim linijama, zbog čega se dokida drugi tim osoblja Zračne luke i tako smanjuju predviđeni troškovi. Na temelju ugovora CDSP u rezervnom je scenariju paušalni doprinos smanjen na [1,0 – 1,3] milijuna EUR neto godišnje.

(64) Usto, ugovorom CDSP predviđeno je da, ako je u predmetnoj godini marža upravljanja zračnom lukom prije oporezivanja veća od prvotno predviđene marže, odnosno ako je djelatnost ekonomičnija od predviđene i obvezujuće ekonomičnosti, [30 % – 45 %] odstupanja marže umanjit će iznos paušalnog doprinosa. Uzevši u obzir povećanje poreza na dobit u iznosu od 10 % odstupanja marže prije oporezivanja, tom formulom za smanjenje moguće je podijeliti prvotno nepredviđenu dobit na jednake dijelove između sindikata SMAN i društva VTAN.

(65) Prva izmjena ugovora CDSP („izmjena br. 1”) potpisana je 27. siječnja 2010., nakon što društvo VTAN nije moglo od tvornice koja se nalazi u zoni Zračne luke (tvornica SGAÏ) naplatiti iznos naknade za odobrenje privremenog posjeda, što nije bilo poznato u trenutku kada je društvo Veolia sastavilo ponudu. Izmjenom br. 1 ugovora CDSP povećan je paušalni doprinos za [20 000 – 50 000] EUR.

(66) Druga izmjena („izmjena br. 2”) potpisana je 20. srpnja 2010. kako bi se društvo VTAN obvezalo da obnovi rashladnu jedinicu platforme. Njome je predviđeno da sindikat SMAN nakon isteka prijenosa ovlasti plati društvu VTAN naknadu u iznosu neamortizirane vrijednosti opreme.

(67) Treća izmjena („izmjena br. 3”) ugovora CDSP potpisana je 23. ožujka 2011. Njome je uvedena mogućnost uvećanja paušalnog doprinosa za iznos subvencija koje je sindikat SMAN primio od drugih javnih tijela. Usto, tom je izmjenom predviđeno da sindikat SMAN uplati društvu VTAN subvenciju koju je primio od regije Languedoc-Roussillon u skladu s ugovorom sklopljenim s tim tijelom u svrhu potpore razvoju turističkog priljeva povezanog s niskotarifnim zračnim prometom. Ta je subvencija za 2009. iznosila [100 000 – 300 000] EUR. Naime, sindikat SMAN smatra da je troškove potpore razvoju turističkog priljeva snosilo društvo VTAN te je stoga želio uvećati paušalni doprinos za iznos primljene subvencije.

(68) Francuska je navela da je ta subvencija bila namijenjena pokrivanju troškova društva VTAN kako bi se moglo nositi sa smanjenjem prometa koje je uzrokovano odlukom društva Ryanair iz ožujka 2009. da više ne upravlja letovima iz Zračne luke Nîmes prema Zračnoj luci East Midlands te da smanji broj letova prema Zračnim lukama Liverpool i London Luton.

(69) Prema mišljenju društva VTAN, nastali se troškovi, koji su pokriveni tom subvencijom za promidžbu, nisu ni u kojem slučaju financirali iz dodatnog oglašavanja društva kćeri društva Ryanair (AMS), nego su proizašli iz zadatka pružanja javne usluge razvoja turističkog priljeva i promidžbe lokalnog gospodarstva. Društvo VTAN zaposlilo je, među ostalim, voditelja prodaje zaduženog za razvoj i marketinšku komunikaciju te za razvoj zrakoplovstva s pomoću brojnih sastanaka „b-to-b” u sjedištima zračnih prijevoznika, nekoliko kampanja „emailing” te sudjelovanja na sajmovima i forumima u području zračnog prometa (poput, na primjer, sajma BMT u Napulju, u Italiji, na kojem je izravno kontaktirano pet talijanskih organizatora putovanja) koji su izravno usmjereni na inozemne klijente.

(70) Sindikat SMAN i društvo VTAN potpisali su 8. travnja 2011. memorandum o razumijevanju kako bi utvrdili usklađeni pristup troškovima nužnima za održavanje zrakoplovne djelatnosti nakon 1. srpnja 2011., kada je prestala djelovati mornarička zrakoplovna baza, pri čemu je trebalo revidirati upravljanje cijelim čvorištem.

(71) Država je 2. srpnja 2011. prenijela na sindikat SMAN dio područja bivše vojne zone te zadatke i odgovornosti koje je prije izvršavao ministar obrane. Tim je prijenosom izmijenjeno područje i odgovornosti koje su ugovorom CDSP povjerene društvu VTAN. U tom su kontekstu sindikat SMAN i društvo VTAN 30. lipnja 2011. potpisali novu izmjenu ugovora CDSP („izmjena br. 4”), čiji je cilj bio, s jedne strane, produljiti prvotni rok ugovora CDSP za godinu dana a, s druge strane, izmijeniti opseg obveza delegatara i načine na koje će mu se isplaćivati naknada. Društvo VTAN otad je postalo odgovorno za djelatnosti za koje je dotad bilo zaduženo Ministarstvo obrane, osim za kontrolu sigurnosti zračnog prometa. Jednako je tako trebalo kupiti opremu vojne zone i izvršiti potrebna ulaganja u tu infrastrukturu.

(72) Kako bi se uzeli u obzir ti novi operativni troškovi i dodatni troškovi ulaganja, delegataru su za 2011. dodijeljeni poseban javni doprinos predviđenog iznosa od [300 000 – 600 000] EUR i subvencije za opremu. Bilo je predviđeno da subvencije za opremu iznose [900 000 – 1 400 000] EUR ([300 000 – 500 000] EUR za 2011. i [600 000 – 900 000] EUR za 2012.). Nakon isteka prijenosa ovlasti trebalo je provesti usklađivanje kako bi se plaćanja uskladila sa stvarno nastalim troškovima društva VTAN i pristojbama koje je stvarno primio sindikat SMAN. Francuska tvrdi da je cilj prethodno navedene subvencije bio financiranje ulaganja povezanih s državnim djelatnostima i postupaka homologacije zračne luke, koji nisu bili predviđeni u trenutku dodjele ovlasti za obavljanje javnih usluga (37).

3.2.3.2. Ulaganje u zonu Zračne luke

(73) Ugovorom CDSP utvrđeno je da upravitelj financira samo dio ulaganja (38). Stoga je društvo VTAN trebalo financirati ulaganja u kupnju opreme za restoran u iznosu od [150 000 – 350 000] EUR, uređenje trgovina u Zračnoj luci i kupnju opreme potrebne za opremanje terminala zabavnim sadržajem. Ta su ulaganja u iznosu od [200 000 – 400 000] EUR bila predviđena za poslovnu godinu 2007. i trebala su biti amortizirana tijekom primjene ugovora CDSP. U skladu s izmjenom br. 2 (39) društvo VTAN financiralo je obnovu rashladne jedinice Zračne luke, koju se tijelo koje dodjeljuje ovlasti obvezalo preuzeti nakon isteka prenesenih ovlasti u zamjenu za uplatu iznosa neamortizirane vrijednosti imovine delegataru. Općenito, upravitelj financira održavanje i obnovu opreme za upravljanje. Sva druga ulaganja u nadležnosti su sindikata SMAN i tijela od kojih se sastoji.

(74) Opsegom ugovora CDSP od 2. srpnja 2011. obuhvaćena je vojna zona. Međutim, prijenos upravljanja vojnom zonom podrazumijevao je, prema mišljenju Francuske, provedbu radova i nabavu, koji su neophodni za nastavak upravljanja čvorištem, osobito u okviru njegove homologacije (odnosno kako bi se osigurao prijenos upravljanja bivšom vojnom zonom Zračne luke Nîmes i zadatcima koje je dotad provodila mornarička zrakoplovna baza, što je dovelo do promjene opsega obveza društva VTAN i načina isplate naknade tom društvu). Te su radove utvrdile radne skupine koje su obuhvaćale Glavnu upravu za civilno zrakoplovstvo (Direction Générale de l’Aviation Civile), Ministarstvo obrane, sindikat SMAN i društvo VTAN. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 72., za te je nove obveze društvo VTAN trebalo primiti subvenciju za opremu predviđenog iznosa od [300 000 – 500 000] EUR za 2011. i [600 000 – 900 000] EUR za 2012., odnosno ukupan iznos od [900 000 – 1 400 000] EUR.

(75) Prema mišljenju Francuske, ulaganja koja je društvo VTAN izvršilo tijekom cijele primjene ugovora CDSP iznosila su [600 000 – 900 000] EUR.

3.3. UGOVORI SKLOPLJENI S DRUŠTVOM RYANAIR/AMS

(76) Pregled djelatnosti društva Ryanair u Zračnoj luci Nîmes iznesen je u uvodnoj izjavi 18.

3.3.1. UGOVORI SKLOPLJENI S ODJELOM CCI-ZRAČNA LUKA

(77) Francuska tijela navode da je poslovna zona oko zrakoplovnog čvorišta, s više od 2 000 radnih mjesta, pridonosila općoj ravnoteži u kojoj su supostojali vojska, industrijski poduzetnici u području zrakoplovstva (recikliranje goriva) i djelatnost putničkog prijevoza. U tom gospodarskom kontekstu komora CCI najprije je sama, a zatim s partnerskim regionalnim i lokalnim tijelima, nastojala zadržati postojeće linije u Zračnoj luci Nîmes. Komora CCI osobito je nastojala smanjiti pad prometa koji je zabilježen otkad je najavljeno uvođenje linije vlaka velikih brzina (TGV), koje je ostvareno u lipnju 2001.

(78) Francuska su tijela potvrdila i da ugovori i izmjene ugovora koji su potpisani s društvom Ryanair i komorom CCI nisu bili predmet njihova službenog odlučivanja o odobravanju pregovora. Stoga Francuska navodi da je sklapanje ugovora sa zračnim prijevoznicima bio uobičajeni administrativni postupak za koji nije potrebna suglasnost glavne skupštine s obzirom na to da je predsjednik komore CCI imao široku ovlast, uključujući pravo na potpisivanje ugovora u ime komore CCI (40).

3.3.1.1. Ugovor od 11. travnja 2000. između komore CCI i društva Ryanair

(79) Prvim je ugovorom, potpisanim 11. travnja 2000. između komore CCI i društva Ryanair na razdoblje od deset godina, utvrđen iznos naknada zračne luke primjenjivih na društvo Ryanair. Njime se zračni prijevoznik obvezao i da će svakodnevno opsluživati Zračnu luku Nîmes. Prema mišljenju Francuske, jedna se usmena obveza odnosila na stopu popunjenosti od 70 %, koja bi u stvarnosti bila veća za 10 %.

(80) Na temelju Ugovora od 11. travnja 2000. društvo Ryanair ostvarilo je popust na cijene koje su se primjenjivale u Zračnoj luci Nîmes. Uzevši u obzir karakteristike letova i redove letenja, naknade za parkiranje i rasvjetu nisu se primjenjivale na zračnog prijevoznika. Jednako tako, društvu Ryanair osigurano je […]. Naknada po putniku i naknada za slijetanje koje su primjenjivane na prijevoznika odgovaraju općem cjenovnom rasponu. Francuska podsjeća da bi se na bilo kojeg prijevoznika koji ostvaruje isti broj letova poput društva Ryanair primjenjivale iste cijene (41).

(81) U zamjenu za popuste odobrene društvu Ryanair na naknadu za zemaljske usluge, tim je ugovorom predviđena novčana kazna društvu Ryanair ako ne ostvari godišnji ciljani broj putnika. U tom je slučaju društvo Ryanair trebalo platiti kaznu od […] EUR po svakom putniku ispod ciljanog broja. Društvo VTAN ponudilo je društvu Ryanair povoljniju cijenu od […] EUR, uzevši u obzir velik broj letova koji je ostvarivao.

(82) Ugovorom je predviđeno i plaćanje dijela dohotka od naknade za slijetanje, koja je utvrđena Ugovorom sklopljenim s društvom Ryanair u svrhu sudjelovanja u marketinškim troškovima. Taj je doprinos poistovjećen s dijelom dohotka od naknade za slijetanje koji se izračunava kao razlika između iznosa naknade za slijetanje koju plaća društvo Ryanair i iznosa od […] EUR, kojem je pribrojen dio naknade po putniku u iznosu od […] EUR po svakom putniku iz Zajednice.

3.3.1.2. Izmjene Ugovora od 11. travnja 2000.

(83) Ugovor od 11. travnja 2000. izmijenjen je prvi puta potkraj 2001. na temelju razmijenjenih dopisa (42) i drugi puta u ožujku 2004. (43). Tim je izmjenama predviđeno povećanje iznosa koje komora CCI plaća društvu Ryanair u svrhu razvoja dodatnih linija.

(84) Naime, izmjenama iz 2001. predviđeno je povećanje doprinosa za marketing, koji je komora CCI plaćala društvu Ryanair, a koji je tada bio utvrđen na […] EUR po putniku u odlasku iz Zračne luke Nîmes na linijama prema Londonu do 31. listopada 2002., pod uvjetom da Ryanair ljeti uvede drugu liniju prema Londonu.

(85) Ipak, izmjenama iz 2004. predviđeno je povećanje doprinosa za marketing od […] EUR po putniku, pod uvjetom da druga linija prema Londonu ostane otvorena tijekom ljetne sezone (od 29. travnja 2004.).

3.3.1.3. Ugovor od 10. listopada 2005. između komore CCI i društva Ryanair

(86) Novi ugovor između društva Ryanair i komore CCI sklopljen je 10. listopada 2005. na početni rok od pet godina, koji se moglo produljiti za još pet godina. Njime je s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2005. utvrđen iznos naknade zračne luke koje snosi društvo Ryanair, a koja se utvrđuje prema općem cjenovnom rasponu koji se primjenjuje u Zračnoj luci Nîmes, osim besplatnih naknada za parkiranje, rasvjetu i […]. Osim toga, prijevozniku su zadani ciljevi prometa.

(87) Novi ugovor sadržava i mjeru poticaja za razvoj prometa. Mjera se temelji na doprinosu od […] EUR po putniku u odlasku iz Zračne luke Nîmes i od […] EUR po slijetanju, koji plaća komora CCI tijekom cijelog ugovornog roka. Predviđena je odredba o kazni ako društvo Ryanair ne ostvari ciljeve prometa utvrđene ugovorom. Na temelju te odredbe, ako broj prevezenih putnika iznosi od […] do […] % ciljanog prometa, iznos plaćanja po putniku smanjuje se na […] EUR tijekom cijele predmetne godine i do ponovnog postizanja ciljanog prometa. Ako broj prevezenih putnika iznosi manje od […] % ciljanog prometa, […].

(88) Na temelju tog ugovora društvo Ryanair obvezalo se poslovati na sljedećim linijama: — svakodnevnoj liniji prema Zračnoj luci London Stansted s 40 000 putnika godišnje, — dodatnoj svakodnevnoj liniji prema Zračnoj luci London Stansted ljeti, tijekom šest uzastopnih mjeseci, s dodatnih 22 000 putnika, — liniji prema Liverpoolu, četiri dana tjedno, s 22 000 putnika, — dodatnoj liniji od travnja 2006. prema odredištu koje će se kasnije utvrditi s 22 000 putnika.

(89) Osim toga, ugovorom su predviđene novčane kazne na temelju popusta dodijeljenog društvu Ryanair na naknade za zemaljske usluge te kazna od […] EUR po putniku ako nije ostvaren godišnji ciljani broj putnika.

3.3.1.4. Ugovor od 10. listopada 2005. između komore CCI i društva AMS

(90) Između komore CCI i društva Airport Marketing Services Limited (dalje u tekstu: „AMS”), društva kćeri u stopostotnom vlasništvu društva Ryanair, sklopljen je 10. listopada 2005. još jedan ugovor na razdoblje od pet godina s mogućnošću produljenja za još pet godina. I taj ugovor ima retroaktivni učinak od 1. siječnja 2005. Tim ugovorom komora CCI nabavlja sljedeće marketinške usluge: — pet odlomaka po 150 riječi u odjeljku „Pet stvari koje trebate učiniti” na stranici odredišta Nîmes web-mjesta društva Ryanair, — isticanje pet poveznica koje vode prema web-mjestima koje odredi komora CCI na statusnoj traci stranice odredišta Nîmes web-mjesta društva Ryanair, — poveznicu koja vodi prema web-mjestu koje odredi komora CCI u odjeljku „Pet stvari koje trebate učiniti” na stranici odredišta Nîmes web-mjesta društva Ryanair, — isticanje poveznice sedam dana godišnje koja vodi prema web-mjestu koje odredi komora CCI na početnoj stranici britanskog web-mjesta društva Ryanair. Sve prethodno navedene mjere dio su paketa br. 1 ili se pružaju za iznos od […] EUR godišnje bez PDV-a, — od početka oglašavanja novih linija s polaskom iz Zračne luke Nîmes 2006. isticanje poveznice koja vodi prema web-mjestu koje odredi komora CCI na početnoj stranici britanskog web-mjesta društva Ryanair (paket br. 2), i to 26 dana godišnje, za iznos od […] EUR godišnje, — od početka oglašavanja novih linija s polaskom iz Zračne luke Nîmes 2007. isticanje poveznice koja vodi prema web-mjestu koje odredi komora CCI na početnoj stranici (paket br. 3) dodatnih tri dana godišnje za iznos od […] EUR godišnje, — 2005.: slanje promotivne ponude za odredište Nîmes e-poštom za iznos od […] EUR, — 2006.: slanje promotivne ponude za odredište Nîmes e-poštom za iznos od […] EUR, — 2007.: slanje promotivne ponude za odredište Nîmes e-poštom za iznos od […] EUR.

(91) Taj je ugovor dva puta izmijenjen: 1. izmjenom od 30. siječnja 2006. (izmjena br. 1) produljeno je trajanje ugovora između komore CCI i društva AMS do kraja stvarnog upravljanja zračnom lukom, odnosno do 31. prosinca 2006. i to usprkos raskidu koncesije za uporabu objekata na javnom dobru. Tom je izmjenom uvedena odredba o tome da će komora CCI i društvo AMS „uložiti sve napore” da se jednakovrijedan ugovor potpiše s budućim upraviteljem. Prema mišljenju francuskih tijela, ta je izmjena logična posljedica privremenog produljenja upravljanja komore CCI Zračnom lukom nakon raskida Ugovora o koncesiji (44); 2. izmjenom od 17. listopada 2006. (izmjena br. 2) smanjena je cijena marketinških usluga pruženih komori CCI zbog njezine navodne nemogućnosti da dostavi tražene marketinške sadržaje. Izmjenom je predviđeno da marketinške usluge koje se pružaju od 2007. budu u skladu s osnovnim ugovorom. Stoga je od travnja i od srpnja 2006. do 31. prosinca 2006. obustavljeno pružanje marketinških usluga jer komora CCI nije mogla dostaviti marketinški sadržaj koji je trebalo postaviti na web-mjesto društva Ryanair. Konačno, komora CCI je za 2006. dugovala sljedeće iznose: — […] EUR, umjesto […] EUR, za paket br. 1, — […] EUR, umjesto […] EUR, za paket br. 2, — […] EUR, umjesto […] EUR, za paket br. 3, — izmjenom je bila predviđena i dodatna usluga od […] EUR po obračunu spisa koji nije bio promijenjen.

3.3.2. UGOVORI SKLOPLJENI S DRUŠTVOM VTAN (2007. – 2011.)

(92) Francuska je navela da su odluke o potpisivanju različitih ugovora s društvom Ryanair donosili sâm direktor i generalni direktor društva VTAN te stoga one nisu bile predmet odluka i sastanaka (45).

3.3.2.1. Ugovor od 2. siječnja 2007. između društava VTAN i Ryanair

(93) Ugovorom o uslugama zračne luke, sklopljenim 2. siječnja 2007. između društava Ryanair i VTAN, utvrđen je iznos naknade za slijetanje i naknade po putniku koje snosi zračni prijevoznik te mu se dodjeljuje doprinos po putniku na temelju sustava poticaja za razvoj prometa. Ugovor se primjenjivao od 1. siječnja do 31. listopada 2007.

3.3.2.2. Ugovor od 2. siječnja 2007. između društava VTAN i AMS

(94) Društvo VTAN istog je dana s društvom AMS sklopilo ugovor o marketinškim uslugama za nabavu marketinških usluga u iznosu od […] EUR. Ovaj se ugovor, poput prethodnog ugovora, primjenjivao od 1. siječnja do 31. listopada 2007.

(95) Društva VTAN i AMS potpisala su 1. kolovoza 2007. izmjenu ugovora, kojom su dogovorila plaćanje dodatnog doprinosa od […] EUR za razdoblje od 1. rujna 2007. do 28. veljače 2008. Tom je izmjenom bilo uvjetovano zadržavanje linije društva Ryanair prema Zračnoj luci Bruxelles Charleroi tijekom zimskog razdoblja 2007. – 2008. Francuska smatra da je društvo Ryanair nametnulo taj dodatni doprinos društvu VTAN, koje se, s obzirom na to da je bilo novo na tržištu, nije nalazilo u položaju da pregovara o smanjenju tog doprinosa. Francuska je potvrdila i da cilj te izmjene nije bio mijenjati linije i učestalost letova predviđene ugovorom od 2. siječnja 2007. ili očekivani promet (46).

3.3.2.3. Ugovori od 1. studenoga 2007. između društava VTAN i Ryanair/AMS

(96) Dva su nova ugovora sklopljena 7. studenoga 2007. na prvotni rok od jedne godine s mogućnošću trostrukog produljenja kako bi se nastavila provedba ugovora o uslugama zračne luke i ugovora o marketinškim uslugama, koji su istekli. Iako su odredbe slične, povećane su isplate društvu Ryanair i njegovu društvu kćeri te su dosegle iznos od […] EUR.

3.3.2.4. Ugovori od 27. kolovoza 2008. između društava VTAN i Ryanair/AMS

(97) Dva nova ugovora od 27. kolovoza 2008., jedan o uslugama zračne luke, a drugi o marketinškim uslugama, zamijenili su prethodno opisani ugovorni okvir počevši od 1. studenoga 2008. na rok od jedne godine s mogućnošću dvostrukog produljenja.

(98) Društvo Ryanair obvezalo se ugovorom o uslugama zračne luke poslovati na sljedećim linijama (47): — svakodnevnoj liniji ljeti i četiri dana tjedno zimi prema Zračnoj luci London Luton s […] osoba godišnje, — liniji prema Zračnoj luci Bruxelles Charleroi, četiri dana tjedno, s […] putnika.

(99) Novi ugovor sadržava i mjeru poticaja za razvoj prometa, odnosno „incentive scheme”. Mjera se temelji na doprinosu od […] koji plaća komora CCI. Usto, ugovorom je obuhvaćena kazna od […] EUR po putniku koju treba platiti društvo Ryanair ako je ciljani promet manji od […] putnika.

3.3.2.5. Izmjene Ugovora od 27. kolovoza 2008.

(100) Dvjema je „izmjenama” od 25. kolovoza 2009. produljena provedba ugovora o marketinškim uslugama odnosno ugovora o uslugama zračne luke do 31. prosinca 2011.

(101) Izmjenom br. 1 ugovora o marketinškim uslugama od 18. kolovoza 2010. iznos doprinosa društva VTAN jednokratno je povećan za [20 000 – 50 000] EUR kako bi se, prema mišljenju ugovornih strana, privukli novi turisti. Francuska smatra da je njezino potpisivanje u skladu s kontekstom održavanja dobrih poslovnih odnosa između upravitelja Zračne luke i društva Ryanair (48).

(102) Izmjenom br. 2 Ugovora o marketinškim uslugama od 30. studenoga 2010., koji se odnosi na nastavak poslovanja društva Ryanair na liniji prema Liverpoolu, iznos doprinosa društva VTAN jednokratno je povećan za [35 000 – 65 000] EUR. Francuska je navela da je ta izmjena potpisana pod pritiskom koji je društvo Ryanair vršilo na društvo VTAN u pogledu linije prema Liverpoolu. Naime, popunjenost linije znatno se smanjila te je društvo Ryanair prijetilo da će ukinuti […] letove na toj liniji, a zadržavanje tih letova za […] uvjetovalo je nabavom dodatnih marketinških usluga u svrhu promidžbe te linije (49).

4. RAZLOZI ZA POKRETANJE FORMALNOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

(103) Komisija je smatrala potrebnim pokrenuti formalni istražni postupak kako bi ispitala sve financijske doprinose različitih subjekata i javnih tijela upraviteljima Zračne luke od 2000. do dana donošenja odluke o pokretanju postupka, od kojih osobito financijske doprinose opisane u odjeljku 3.2., i ocijeniti eventualne potpore dodijeljene društvu Ryanair koje su predviđene svim ugovorima između upravitelja Zračne luke i zračnog prijevoznika i/ili njegovih društava kćeri od 2000. do dana donošenja odluke o pokretanju postupka (25. travnja 2012.).

(104) Kao prvo, Komisija je u svojoj ocjeni financijskih doprinosa upraviteljima Zračne luke izrazila svoje sumnje u postojanje gospodarske prednosti u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

(105) Upravitelji Zračne luke su, poput Francuske, tvrdili da je cjelokupno upravljanje Zračnom lukom Nîmes činilo uslugu od općega gospodarskog interesa te je Komisija stoga ocijenila mjere financijske potpore u korist upraviteljâ Zračne luke s obzirom na sudsku praksu iz predmeta Altmark. Komisija je zasebno ocjenjivala razdoblje upravljanja odjela CCI-zračna luka (2000. – 1. veljače 2006.), razdoblje obuhvaćeno ugovorom o prijenosu ovlasti između komore CCI i sindikata SMAN (1. veljače 2006. – 31. prosinca 2006.) i razdoblje upravljanja društva VTAN (2007. – 2012.). Kada je riječ o razdoblju upravljanja komore CCI, Komisija je smatrala da prvi uvjet iz presude Altmark nije bio ispunjen od 2000. do 2006. i da se, prema tome, mjere dodijeljene komori CCI i odjelu CCI-zračna luka ne mogu smatrati naknadama za uslugu od općega gospodarskog interesa u razdoblju od 2000. do 2006.

(106) Kada je riječ o razdoblju upravljanja društva VTAN, Komisija smatra da francuska tijela nisu dokazala da je slučaj Zračne luke Nîmes izniman zbog čega bi bilo opravdano smatrati upravljanje Zračnom lukom u cjelini uslugom od općega gospodarskog interesa. Osim toga, Komisija je izrazila sumnje u činjenicu da su se odredbama ugovora CDSP poštovali zahtjevi povezani s drugim, trećim i četvrtim uvjetom navedenima u presudi Altmark.

(107) U pogledu usklađenosti financijskih doprinosa s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu Komisija nije mogla isključiti mogućnost da je predmetnim financijskim doprinosima uzastopnim upraviteljima Zračne luke Nîmes dodijeljena selektivna prednost tijekom cijelog razdoblja obuhvaćenog odlukom te stoga nije mogla isključiti mogućnost da ti doprinosi predstavljaju državne potpore.

(108) Osim toga, Komisija je ocijenila i spojivost mjera u korist upraviteljâ Zračne luke s unutarnjim tržištem s obzirom na smjernice iz 2005. (50) i na svoju praksu u donošenju odluka. Komisija je u pogledu potpora za ulaganje zaključila da ne raspolaže preciznim podatcima o ulaganjima koja su javna tijela financirala u korist uzastopnih upravitelja Zračne luke. Kada je riječ o spojivosti operativne potpore s unutarnjim tržištem, Komisija je smatrala da te mjere predstavljaju operativne potpore čiju spojivost s unutarnjim tržištem francuska tijela nisu ničim opravdala.

(109) Kao drugo, u pogledu ocjene eventualnih potpora dodijeljenih društvu Ryanair Komisija je zaključila da je istodobno sklopljene ugovore o uslugama zračne luke i ugovore o marketinškim uslugama potrebno ocijeniti zajedno s obzirom na to da su društva Ryanair i AMS u bîti bili jedinstveni korisnik predmetnih mjera. Komisija je ocijenila da je za potrebe utvrđivanja jesu li ti različiti ugovori predstavljali državne potpore trebalo uzeti u obzir to načelo i primijeniti kriterij privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu na različite dane kad su ugovori bili sklopljeni, odnosno: — na dan sklapanja Ugovora o uslugama zračne luke s društvom Ryanair, odnosno 11. travnja 2000., — na dane slanja dopisa od studenoga 2001. do veljače 2002. i iz ožujka 2004., kojima je izmijenjen Ugovor o uslugama zračne luke sklopljen 11. travnja 2000. s društvom Ryanair, — na dan sklapanja novog ugovornog okvira koji se sastoji od Ugovora o uslugama zračne luke s društvom Ryanair i Ugovora o marketinškim uslugama s društvom AMS, odnosno 10. listopada 2005., — na dane dviju izmjena Ugovora o marketinškim uslugama sklopljenog 10. listopada 2005. s društvom AMS, tj. izmjene br. 1 od 30. siječnja 2006. i izmjene br. 2 od 17. listopada 2006., — na dan sklapanja Ugovora o uslugama zračne luke s društvom Ryanair i Ugovora o marketinškim uslugama s društvom AMS, odnosno 2. siječnja 2007., — na dan sklapanja Ugovora o uslugama zračne luke s društvom Ryanair i Ugovora o marketinškim uslugama s društvom AMS, odnosno 1. studenoga 2007., — na dan sklapanja Ugovora o uslugama zračne luke s društvom Ryanair i Ugovora o marketinškim uslugama s društvom AMS, odnosno 1. studenoga 2007., — na dan potpisivanja izmjena od 25. kolovoza 2009., kojima je provedba ugovora produljena od 27. kolovoza 2008. do 31. prosinca 2011., — na dane 1. kolovoza 2007., 18. kolovoza 2010. i 30. studenoga 2010., kada su potpisane izmjene kojima su znatno izmijenjeni ugovori o marketinškim uslugama sklopljeni s društvom AMS.

(110) U tom kontekstu, Komisija je najprije osobito smatrala, na temelju informacija kojima je raspolagala, da ne može isključiti mogućnost da je društvo Ryanair/AMS primilo državne potpore na temelju ugovornog i poslovnog okvira s uzastopnim upraviteljima Zračne luke. Komisija je smatrala da predmetna mjera, koju su upravitelji platili društvu AMS, može predstavljati državnu potporu koja podliježe načelnoj zabrani iz članka 107. stavka 1. UFEU-a. Ta se ocjena temelji na analizi informacija koje je dostavila Francuska i na okolnostima sklapanja tog Ugovora.

(111) Osim toga, Komisija je izrazila svoje sumnje u činjenicu da su se upravitelji Zračne luke sklapanjem ugovora o uslugama zračne luke i ugovora o marketinškim uslugama ponijeli kao razumni subjekti u tržišnom gospodarstvu koji slijede strukturnu, globalnu ili sektorsku politiku i koji su vođeni izgledima za manje ili više dugoročnu profitabilnost. Naime, Komisija je zamijetila da nije provedeno ni jedno ispitivanje tržišta i/ili poslovni plan u pogledu različitih ugovora sklopljenih s društvom Ryanair/AMS na kojima bi se temeljila odluka Zračne luke da se tako obveže prema društvu Ryanair/SMS.

(112) Komisija je u svrhu provedbe te analize predložila primjenu načela jedne blagajne („single till”) u okviru upravljanja Zračnom lukom, uzimajući u obzir zrakoplovne prihode (naknada zračne luke i naknada za zemaljske usluge) i prihode nastale nezrakoplovnim djelatnostima Zračne luke (trgovina, parking itd.).

(113) Kada je riječ o razdoblju upravljanja komore CCI, Komisija je primijetila da je bilo teško utvrditi u kojoj su mjeri dodijeljeni popusti i povrati na naknade zračne luke te besplatne zemaljske usluge utvrđeni u odnosu na troškove upravljanja infrastrukturom zračne luke, a stoga i na troškove pružanja usluga zračne luke. U tim je okolnostima Komisija izrazila sumnje u pogledu činjenice da je odjel CCI-zračna luka u okviru svojih odnosa s društvom Ryanair djelovao kao razuman ulagač u tržišnom gospodarstvu.

(114) U pogledu razdoblja upravljanja društva VTAN Komisija ističe da se činilo da je provedba novog ugovornog okvira, utvrđenog 2007., ozbiljno pogoršala financijsku situaciju upravitelja, zbog čega Komisija nije mogla isključiti mogućnost da je društvo Ryanair/AMS primilo državne potpore na temelju predmetnog ugovornog i poslovnog okvira.

(115) Naposljetku, Komisija je izrazila sumnje u pogledu spojivosti tih mjera s unutarnjim tržištem na temelju smjernica iz 2005.

5. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH OSOBA

(116) Komisija je primila primjedbe sljedećih trećih zainteresiranih osoba: CCI, VTAN, SMAN, Ryanair, AMS i Transport & Environment.

5.1. PRIMJEDBE KOJE SU IZNIJELE TREĆE ZAINTERESIRANE OSOBE NAKON POKRETANJA FORMALNOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

5.1.1. ZAJEDNIČKE PRIMJEDBE KOMORE CCI, DRUŠTVA VTAN I SINDIKATA SMAN

(117) Komora CCI i društvo VTAN, koji su tijekom razdoblja obuhvaćenog odlukom o pokretanju postupka bili upravitelji Zračne luke, svoje su primjedbe iznijeli zajedno sa sindikatom SMAN. Komora CCI, društvo VTAN i sindikat SMAN u nastavku se nazivaju „Upravitelji”.

(118) Upravitelji ističu da su Veolia Transport i VTAN dva različita subjekta. Prvi je poduzetnik odabran za upravljanje Zračnom lukom Nîmes, dok je društvo VTAN zamijenilo društvo Veolia Transport u pogledu provedbe ugovora o prijenosu ovlasti za obavljanje javnih usluga.

5.1.1.1. Podsjetnik o zadatku pružanja javne usluge upravljanja Zračnom lukom Nîmes-Ales-Camargue-Cévennes

(119) Upravitelji podsjećaju da je SMAN pravna osoba javnog prava. Zadatke pružanja javne usluge sindikatu SMAN dodjeljuje francuska država u okviru prijenosa ovlasti na regionalna i lokalna tijela. Upravitelji tvrde da, u skladu sa sudskom praksom francuskog Državnog vijeća (51), kada mješoviti sindikat osigurava upravljanje zračnom lukom, njegova djelatnost ima prirodu javne usluge. Sindikat SMAN naknadno je odlučio prenijeti ovlasti za upravljanje na komoru CCI, a zatim na društvo VTAN u skladu s francuskim pravom te nakon što je zakonitost te radnje provjerio prefekt departmana Gard i utvrdio da ne postoji nikakva nezakonitost.

5.1.1.2. Mjera 1.: ocjena financijskih doprinosa Upraviteljima Zračne luke

5.1.1.2.1. Postojanje potpore

5.1.1.2.1.1. Zadatci koji spadaju u službene ovlasti javnog tijela i infrastruktura koja služi za izvršavanje tih zadataka

(120) Upravitelji smatraju da vatrogasne usluge za zrakoplove i usluge suzbijanja opasnosti od naleta životinja nisu usluge povezane sa sigurnosti nego s državnim zadatcima koji se odnose na zaštitu te su obuhvaćene pristojbom zračne luke, tako da je riječ o negospodarskim djelatnostima koje su obuhvaćene područjem primjene europskih pravila o državnim potporama.

5.1.1.2.1.2. Financiranje upravljanja

(121) Upravitelji naglašavaju da tijekom razdoblja upravljanja komore CCI ni povratne predujmove koje je opći odjel komore CCI plaćao u korist računa Zračne luke ni sustav prefakturiranja zajedničkih troškova nije moguće smatrati radnjama koje je moguće ocijeniti s obzirom na pravila o državnim potporama. Stoga se komora CCI u prvom slučaju ponijela kao privatni ulagač kako bi osigurala da njezin poduzetnik ima potrebna sredstva te u slučaju prefakturiranja zajedničkih troškova jer se o njima odlučivalo s obzirom na objektivne kriterije povezane s obujmom usluga koje se pružaju svakom odjelu.

5.1.1.2.1.3. Spojivost paušalnog doprinosa u pogledu sudske prakse iz predmeta Altmark

(122) Jasno utvrđene obveze javne usluge: Upravitelji odbacuju mišljenje Komisije da se razvoj zrakoplovnog čvorišta, osobito za komercijalne letove, ne može smatrati uslugom od općeg interesa. Naprotiv, smatraju da i. države članice raspolažu širokim diskrecijskim pravom pri određivanju onoga što smatraju uslugom od općega gospodarskog interesa i da ii. „razvoj zračnog prometa” ima širi cilj, a to je prostorno planiranje, za koji je, prema mišljenju Upravitelja, Komisija već potvrdila da je sastavni dio cilja od općeg interesa.

(123) Osim toga, Upravitelji su iznijeli studiju kojom je dokazano da je utjecaj Zračne luke na lokalno gospodarstvo znatno veći od paušalnog doprinosa zbog važnosti Zračne luke kao poslovnog središta.

(124) Upravitelji upućuju i na sadržaj ugovora CDSP kako bi dokazali i. da CDSP sadržava brojne obveze povezane s pristupom Zračnoj luci i njezinim održavanjem te ii. da je društvo VTAN dužno osigurati kontinuitet pružanja javne usluge pod prijetnjom sankcija, preuzimajući obveze koje privatni ulagač, razmatrajući vlastiti poslovni interes, ne bi preuzeo ili ne bi preuzeo u istoj mjeri ni u istim uvjetima.

(125) Upravitelji tvrde da Komisija ne razumije smisao izraza „razvoj zračnog prometa”. Suprotno mišljenju Komisije da se taj zadatak odnosi na razvoj zrakoplovnog čvorišta, Upravitelji su naveli da taj zadatak u najširem smislu podrazumijeva prostorno planiranje, koje je jasno utvrđen cilj od općeg interesa. Osim toga, tim bi zadatkom bio obuhvaćen i razvoj industrijskog središta.

(126) Upravitelji ističu i da, suprotno mišljenju Komisije, naknade dodijeljene društvu VTAN ne ovise o dinamičnosti zrakoplovne djelatnosti. Naime, paušalni doprinos u referentnom scenariju poprima oblik naknade fiksnog iznosa od [1 200 – 1 500] tisuća EUR godišnje, koji se može samo smanjiti i to pod određenim propisno utvrđenim uvjetima.

(127) Naposljetku, Upravitelji smatraju da bi se upravljanje Zračnom lukom Nîmes, s obzirom na njezinu veličinu i lokalnu ulogu, trebalo u potpunosti smatrati uslugom od općega gospodarskog interesa jer Komisija nije dokazala da bi privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu bio spreman preuzeti takve obveze bez naknade za pružanje javne usluge.

(128) Prethodno utvrđeni parametri za utvrđivanje iznosa naknade: Upravitelji i dalje tvrde da je paušalni doprinos koji je delegant platio delegataru bio fiksan i da je svake godine bio samo indeksiran na temelju jasno utvrđene formule. Nadalje, navode da su se pojedinačna povećanja predviđena u izmjenama ugovora provodila nakon događaja koji nisu mogli biti predviđeni u trenutku kada je društvo VTAN sastavilo svoju ponudu.

(129) Pravedna naknada troškova proizašlih iz obveza pružanja javne usluge: Upravitelji se oslanjaju na kvantitativnu analizu kako bi dokazali da upravitelji Zračne luke nisu primili prekomjernu naknadu. Stoga je, s obzirom na veličinu Zračne luke Nîmes, pri utvrđivanju postojanja prekomjerne naknade potrebno uzeti u obzir sve gospodarske troškove upravitelja (osim državnih zadataka). U tim okolnostima je u razdoblju od 2007. do 2011. postojao gubitak od gotovo [1 – 3] milijuna EUR. Upravitelj bi ostvario dobit od [2 – 4] milijuna EUR jedino pod pretpostavkom da je sav paušalni doprinos bio stricto sensu pripisan samo troškovima pružanja javne usluge. Naposljetku, Upravitelji ističu da, ako se razmotri pripisivanje rashoda društva AMS zadatcima pružanja javne usluge, naknada pokriva samo […] % rashoda društva AMS, koji su u razdoblju od 2007. do 2011 dosegli iznos od [5 – 7] milijuna EUR, umanjen za troškove pružanja javne usluge stricto sensu, zbog čega nema prekomjerne naknade.

(130) Odabir pružatelja usluge: Upravitelji se oslanjaju na neovisnu gospodarsku studiju kako bi opravdali da je pregovaračkim postupkom odabran najučinkovitiji upravitelj uz i. unapređenje učinkovitosti ugovora te ii. omogućavanje Upraviteljima da sastave agresivnije ponude. Postupak koji je proveden s društvom Veolia ispunjava posljednji uvjet iz presude Altmark jer predviđeni troškovi koji su poslužili pri izračunu financijskog doprinosa odražavaju troškove dobro vođene zračne luke koja je iste veličine kao Zračna luka Nîmes.

5.1.1.2.1.4. Pojašnjenja o troškovima društva AMS

(131) Društvo VTAN naglašava da su društva Ryanair i AMS dva različita subjekta te da zato njihove ugovorne odnose treba zasebno promatrati. Osim toga, Upravitelji tvrde da su sve usluge odobrene društvu AMS obuhvaćene okvirom zadataka pružanja javne usluge koji su dodijeljeni društvu VTAN. Potrebno je podsjetiti da je prvi cilj tih zadataka pružanja javne usluge gospodarski i turistički razvoj regije Nîmesa.

5.1.1.2.1.5. Financiranje infrastruktura

(132) Upravitelji potvrđuju da su se jedini radovi koje je tijekom upravljanja Zračnom lukom Nîmes izravno izvršila komora CCI odnosili na povećanje i prilagodbu putničkog terminala, a ti su radovi financirani vlastitim sredstvima komore CCI ili zajmovima koji su ugovoreni u njezino ime. Budući da je velika većina tih radova izvršena tijekom 1990-ih, u zakonodavnom smislu primjenjivale bi se smjernice iz 1994., zbog čega financiranje tih radova ne bi bilo obuhvaćeno Komisijinom kontrolom državnih potpora.

(133) Upravitelji podsjećaju i da su se provedena ulaganja, osim u putnički terminal, uglavnom odnosila na mornaričku zrakoplovnu bazu jer je komercijalna djelatnost bila podredna.

(134) Tijekom razdoblja upravljanja društva VTAN glavna su ulaganja, većinom vojne prirode, bila namijenjena usklađivanju uzletno-sletne staze s propisima. Ta su ulaganja provedena kako bi se zadovoljile osnovne potrebe mornaričke zrakoplovne baze. Osim toga, druga su ulaganja provedena od 2010. do 2011. radi usklađenja terminala zbog nepovoljnog mišljenja Povjerenstva za sigurnost (Commission de Sécurité), koje nije moglo biti predviđeno u trenutku sklapanja ugovora CDSP.

(135) U pogledu određenih ulaganja u nadležnosti sindikata SMAN Upravitelji tvrde da je to bilo jedino moguće rješenje s obzirom na kratak rok ugovora CDSP, koji je znatno kraći od „razdoblja amortizacije ulaganja”. Osim toga, tvrde da bi preuzimanje ulaganja u trenutku objave javnog natječaja dovelo do zahtjeva zainteresiranih strana za veću naknadu. Konačno, Upravitelji tvrde da besplatnim stavljanjem infrastrukture na raspolaganje društvu VTAN nije dodijeljena prednost jer bi, bez potpore sindikata SMAN provedbi određenih ulaganja, troškovi povezani s tim ulaganjima bili izravno uključeni u iznos paušalne naknade.

(136) Kada je riječ o subvenciji za opremu koja je nakon ukidanja mornaričke zrakoplovne baze dodijeljena društvu VTAN, Upravitelji tvrde da se ulaganja u spasilačku i vatrogasnu službu za zrakoplove u zračnim lukama (service de sauvetage et de lutte contre l’incendie des aéronefs, „SSLIA”) te u uvođenje sustava za automatski prijenos parametara (système de transmission automatique des paramètres, „STAP”) ne mogu smatrati komercijalnom djelatnosti zračne luke nego državnom djelatnosti.

5.1.1.2.1.6. Utjecaj na trgovinu unutar Unije i na tržišno natjecanje

(137) Upravitelji tvrde da je prihvatno područje regionalne zračne luke ograničeno na zračne luke do kojih je moguće doći automobilom za najviše 60 minuta. Napominju i da su klijenti niskotarifnih prijevoznika mnogo osjetljiviji na troškove prijevoza do zračne luke.

(138) U pogledu Zračne luke Montpellier Upravitelji smatraju da njezini potencijalni putnici ne bi bili zainteresirani za putovanje do Nîmesa, uzevši u obzir dodatno vrijeme koje bi proveli na putu i dodatne troškove. Zatim, Zračna luka Montpellier odgovara na turističku potražnju zapadnije od Zračne luke, dok Zračna luka Nîmes pokriva drugačije prihvatno područje. Naposljetku, činjenica da se iz obje zračne luke nude letovi prema istim odredištima (London i Bruxelles) i studija o njihovu prometu upućuju na to da između Zračnih luka Montpellier i Nîmes ne postoji konkurentski pritisak.

(139) Usto, u pogledu Zračne luke Avignon Upravitelji smatraju da njezini potencijalni putnici ne bi bili zainteresirani za putovanje do Nîmesa, uzevši u obzir dodatno vrijeme koje bi proveli na putu i dodatne troškove. Osim toga, te dvije zračne luke nude letove do različitih odredišta (osim Londona, no u njegovu je slučaju odredišna zračna luka različita, a linija prema Zračnoj luci Avignon namijenjena je drugoj vrsti putnika, osobito poslovnim putnicima). Nadalje, u anketi među putnicima iz 2011. istaknuta je mala važnost Zračne luke Avignon u odnosu na ostale polazišne zračne luke u regiji.

(140) U pogledu Zračne luke Marseille Upravitelji ističu da, u skladu s praksom Komisije u donošenju odluka, djelatnosti zračne luke kategorije D, poput Zračne luke Nîmes, ne mogu biti stvarna prepreka djelatnosti zračne luke kao što je Marseille, koja godišnje bilježi promet veći od 7 milijuna putnika, s obzirom na to da korisnici te dvije zračne luke ne smatraju zamjenjivima. Osim toga, neovisna gospodarska studija pokazala je da je pad broja putnika u Zračnoj luci Nîmes nakon uvođenja terminala za niskotarifne linije u Marseilleu 2007. manji od gubitaka zabilježenih u razdoblju prije njegova uvođenja.

(141) U pogledu financiranja dodijeljenih komori CCI i društvu VTAN Upravitelji smatraju da ona ne mogu utjecati na tržište upravljanja zračnim lukama jer se prihvatne zone Zračnih luka Montpellier, Avignon i Marseille vrlo malo preklapaju.

5.1.1.2.1.7. Spojivost mjera s unutarnjim tržištem

(142) Upravitelji smatraju da su sve ispitane mjere spojive s unutarnjim tržištem. Budući da je njihova svrha ispunjenje zadataka od općega gospodarskog interesa, tim su mjerama de facto ispunjeni kriteriji usluga od općega gospodarskog interesa te su one u skladu sa smjernicama iz 2005.

5.1.1.2.1.8. Spojivost potpora za financiranje upravljanja u pogledu Odluke o uslugama od općega gospodarskog interesa (52)

(143) Razdoblje upravljanja komore CCI do veljače 2006.: potpore su spojive s unutarnjim tržištem i. jer postoji davatelj ovlasti koji povjerava zadatke pružanja javnih usluga (osobito odluka AOT iz 1986.), ii. jer je naknada ograničena na troškove potrebne za izvršenje javne usluge (na temelju zakonskih mehanizama, poput okružnice br. 111 od 30. ožujka 1993., kojima se osigurava pravedna naknada) te iii. jer se provode redovite provjere u pogledu prekomjerne naknade (mjesečni izvještaji kojima se provjerava je li izglasani proračun dobro izvršen).

(144) Razdoblje upravljanja komore CCI od 1. veljače 2006. do 31. prosinca 2006.: u tom su slučaju jednako tako ispunjeni kriteriji usluga od općega gospodarskog interesa i. jer su ugovorom o prijenosu ovlasti od 1. veljače 2006. propisane jasno utvrđene obveze pružanja javne usluge, ii. jer je ugovorom propisano i da naknada mora biti ograničena na troškove potrebne za izvršenje javne usluge te iii. jer su jednako tako uspostavljene redovite provjere.

(145) Razdoblje upravljanja društva VTAN: ugovor CDSP jednako tako ispunjava kriterije, osobito i. postojanje davatelja ovlasti koji povjerava zadatke pružanja javne usluge, ii. ograničenje naknade na potrebne troškove te iii. nepostojanje prekomjerne naknade, s obzirom na to da postoji godišnji izvještaj Delegantu kojim su obuhvaćeni gospodarski i financijski rezultati poslovne godine.

5.1.1.2.1.9. Spojivost potpora za financiranje infrastruktura u pogledu smjernica iz 2005.

(146) Jasno utvrđen cilj od općeg interesa: mjere ulaganja imaju jasno utvrđen cilj od općeg interesa, odnosno gospodarski i turistički razvoj departmana Gard jer, prema mišljenju Upravitelja, Zračna luka Nîmes ima poseban utjecaj na lokalno gospodarstvo od oko 71 milijun EUR na temelju radnih mjesta stvorenih u Zračnoj luci i neto turističkih priljeva.

(147) Potreba za ulaganjima i njihova proporcionalnost: većina ulaganja provedena je 1990-ih te su manja ulaganja izvršena tijekom razdoblja upravljanja komore CCI koje je obuhvaćeno odlukom o pokretanju postupka i namijenjena su usklađivanju Zračne luke s primjenjivim sigurnosnim normama. Osim toga, ulaganja provedena tijekom upravljanja društva VTAN sastojala su se od obnove uzletno-sletne staze 2007. i usklađivanja terminala s propisima od 2010. do 2011.

(148) Zadovoljavajući srednjoročni izgledi za upotrebu: Upravitelji i dalje tvrde da su izgledi bili zadovoljavajući tijekom oba razdoblja upravljanja. Stoga komora CCI ističe da su izgledi tijekom razdoblja upravljanja bili pozitivni jer se promet tijekom 20 godina prije redimenzioniranja Zračne luke povećao 3,5 puta. Usto, društvo VTAN tvrdi da su u trenutku sklapanja ugovora CDSP srednjoročni izgledi bili zadovoljavajući.

(149) Jednak i nediskriminirajući pristup infrastrukturi: općim cjenovnim rasponom utvrđena je razina naknada koju mora platiti svaki prijevoznik koji posluje iz Zračne luke Nîmes.

(150) Nepostojanje utjecaja na razvoj trgovine u mjeri koja bi bila protivna zajedničkom interesu: jer dodijeljene potpore nisu mogle utjecati na zračne luke koje se nalaze na prihvatnom području Zračne luke Nîmes.

(151) Proporcionalnost potpore i potreba za tom potporom – učinak poticaja: Zračna bi se luka bez tih mjera zatvorila. Osim toga, činjenica da je 2007. objavljen javni natječaj za upravljanje Zračnom lukom dokazuje da ni jedan gospodarski subjekt ne bi pristao snositi ta ulaganja.

5.1.1.3. Mjera 2.: ocjena eventualnih potpora dodijeljenih društvima Ryanair i AMS

5.1.1.3.1. Državna sredstva i pripisivost državi uplata društva VTAN društvima Ryanair i AMS

(152) Razdoblje upravljanja komore CCI: Upravitelji tvrde da potpore ne ispunjavaju kriterije iz presude Stardust (53) u pogledu pripisivosti državnim sredstvima. Upravitelji i dalje tvrde da je jedini argument koji je Komisija iznijela u svrhu utvrđivanja pripisivosti bio nadzor koji se nad komorom CCI izvršavao u skladu s odredbama francuskog Tržišnog zakonika. Prema njihovu mišljenju, regionalna nadležnost bila je ograničena na određene kategorije financijskih obveza koje uopće nisu obuhvaćene ugovorima o uslugama zračne luke i ugovorima o marketinškim uslugama, sklopljenima sa zračnim prijevoznicima. Stoga taj kriterij nije dovoljan da bi se utvrdila pripisivost državnih sredstava. Kada je riječ o ostalim kriterijima iz prethodno navedene sudske prakse, Upravitelji smatraju i. da nisu povezani s javnim subjektom, ii. da je komora CCI analizirane odluke donijela u okviru djelatnosti koje je obavljala u konkurenciji s privatnim subjektima te iii. da nije dokazano da je država sudjelovala u donošenju analiziranih odluka.

(153) Razdoblje upravljanja društva VTAN: Upravitelji podsjećaju da ne postoji automatska povezanost između iznosa javnog doprinosa dodijeljenog društvu VTAN i ugovora koje je društvo VTAN sklopilo nakon pregovora s društvima Ryanair i AMS. U pogledu pripisivosti mjera državi, mjeru je poduzeo privatni poduzetnik, tako da nisu ispunjeni kriteriji predviđeni sudskom praksom iz predmeta Stardust.

5.1.1.3.1.1. Selektivna prednost

5.1.1.3.1.1.1. Zajednička ocjena ugovora o uslugama zračne luke i ugovora o marketinškim uslugama

(154) Upravitelji se ne slažu s najavljenim zajedničkim postupanjem Komisije s ugovorima jer, prema njihovu mišljenju, te dvije vrste ugovora imaju različite uvjete i predmete.

5.1.1.3.1.1.2. Ocjena ugovora o marketinškim uslugama sklopljenih s društvom AMS

(155) Razdoblje upravljanja komore CCI: Upravitelji smatraju da je oglašavanje na specijaliziranim web-mjestima ključna usluga za razvoj svake regionalne zračne luke. Smatraju i da je ta djelatnost u skladu s praksom Komisije i sudskom praksom Suda jer je riječ o usluzi plaćenoj po tržišnoj cijeni.

(156) Razdoblje upravljanja društva VTAN: Upravitelji podsjećaju da su sve uplate društvu Ryanair provedene u okviru prijenosa ovlasti za obavljanje zadataka pružanja javnih usluga koje su dodijeljene društvu VTAN, osobito u pogledu promidžbe regije te njezina gospodarskog i turističkog razvoja.

5.1.1.3.1.1.3. Ocjena ugovora o uslugama zračne luke sklopljenih s društvom Ryanair

(157) Upravitelji smatraju da Komisija ne može očekivati od male zračne luke poput Zračne luke Nîmes da sve troškove prenese na zračne prijevoznike. Stoga predlažu da se pri izračunu isplativosti poslovnog odnosa uzmu u obzir samo varijabilni troškovi koji se mogu pripisati isključivo prijevozniku, a izdvoje fiksni troškovi koje je u svakom slučaju potrebno snositi.

(158) Tijekom razdoblja upravljanja komore CCI: Upravitelji ističu da bi se uvjeti koji su odobreni društvu Ryanair mogli transparentno i nediskriminirajuće ponuditi svakom zračnom prijevozniku koji bi preuzeo jednake obveze kao društvo Ryanair.

(159) Tijekom razdoblja upravljanja društva VTAN: Upravitelji smatraju da Komisija ne može 100 % rashoda društva AMS pripisati troškovima pripisivima komercijalnom upravljanju Zračne luke jer su ti rashodi u potpunosti ili djelomično nastali u okviru zadataka pružanja javne usluge društva VTAN u svrhu promidžbe tog područja. Osim toga, Upravitelji podsjećaju da je Zračna luka Nîmes bila prva kojom je upravljalo društvo VTAN te je stoga za to društvo bilo ključno da u Zračnu luku pridobije društvo Ryanair, čak i uz početni gubitak, kako bi grupa mogla steći iskustvo potrebno za razvijanje svoje djelatnosti upravljanja zračnim lukama. Naposljetku, Upravitelji ističu da u tim okolnostima javna tijela (a osobito sindikat SMAN) nemaju nikakvu ulogu u poslovnom odnosu između društava Ryanair i VTAN.

5.1.2. RYANAIR

5.1.2.1. Primjedbe društva Ryanair na odluku o pokretanju postupka

(160) Društvo Ryanair dostavilo je izvještaj koji je sastavilo društvo Oxera, neovisni gospodarski savjetodavni ured, kako bi dokazalo da se ugovorima društva Ryanair sa Zračnom lukom Nîmes poštovalo načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu. Zaključak tog izvješća jest da su prosječne naknade koje je društvo Ryanair plaćalo Zračnoj luci Nîmes veće od prosječnih naknada koje su se primjenjivale u usporedivim zračnim lukama koje su djelovale kao ulagači u tržišnom gospodarstvu (društvo Oxera uzelo je u obzir Zračne luke […], […], […], […] i […]).

5.1.2.1.1. Nepostojanje potpore iz „državnih sredstava”, nepostojanje pripisivosti državi

5.1.2.1.1.1. Ugovori s komorom CCI (prije 1. siječnja 2007.)

(161) Komisija tvrdi da društva Ryanair i AMS dospjele iznose na temelju odgovarajućih ugovora nisu primila od komore CCI, nego od državnih subjekata poput regije Languedoc-Roussillon.

(162) Društvo Ryanair smatra da Komisija svojim argumentima o komori CCI nije mogla valjano potkrijepiti svoje tvrdnje o pripisivosti državi i upotrebi državnih sredstava. Društvo Ryanair tvrdi da u skladu sa sudskom praksom Unije (54) i s obzirom na francusko pravo (55) francuska država nema nikakav utjecaj na postupak donošenja odluka trgovačkih komora jer je njezina uloga ograničena na kontrolu određenih odluka („državni nadzor”) te njezino odobrenje nije potrebno za sklapanje ugovora poput „ugovora o uslugama zračne luke” i „ugovora o marketinškim uslugama”.

(163) Društvo Ryanair navodi da sva sredstva trgovačkih i industrijskih komora ne proizlaze iz poreza jer one raspolažu vlastitim sredstvima ostvarenima, primjerice, njihovim komercijalnim djelatnostima. Trgovačke i industrijske komore, osobito u slučaju zračnih luka, moraju u skladu s francuskim Zakonikom o civilnom zrakoplovstvu (Code de l’aviation civile) samostalno financirati svoje djelatnosti zračne luke.

5.1.2.1.1.2 Ugovori s društvom VTAN (nakon 1. siječnja 2007.)

(164) Društvo Ryanair tvrdi da činjenica da je riječ o paušalnim naknadama jednostavno dokazuje da te naknade nisu bile povezane sa samim plaćanjima društva VTAN u korist društva Ryanair. Tvrdi i da Komisija nije utvrdila pripisivanje mjera državi i da, prema tome, analiza ne ispunjava kriterije potrebne za pripisivanje mjere državi.

(165) Osim toga, društvo Ryanair zaključuje da je promjena ugovornih partnera (komora CCI pa društvo VTAN) dovela do promjene pregovaračkih uvjeta, što dokazuje da VTAN nije samo fiktivno društvo francuske države.

5.1.2.1.2 Pogrešna primjena načela subjekta u tržišnom gospodarstvu koju je provela Komisija

(166) Društvo Ryanair smatra da je Komisija propustila usporediti ugovore društva Ryanair s ugovorima sklopljenima s usporedivim privatnim i javnoprivatnim zračnim lukama te navodi da je, u skladu sa sudskom praksom utvrđenom u presudi Chronopost (56), jedino kada ne postoji referentni privatni ulagač moguće provesti analizu na temelju troškova umjesto analize na temelju tržišta. Prema mišljenju društva Ryanair, postoji određeni broj zračnih luka s karakteristikima sličnima onima Zračne luke Nîmes, koje se potiče da djeluju kao ulagači u tržišnom gospodarstvu (57) i koje bi Komisija mogla uzeti u obzir u svojoj analizi kao referentne točke. Osim toga, društvo Ryanair smatra da se analiza Komisije na temelju troškova ograničava samo na spominjanje tih zračnih luka.

(167) Usto, društvo Ryanair objašnjava da s obzirom na trenutačne okolnosti u zrakoplovstvu određeni čimbenici mogu potkrijepiti komercijalnu logiku utvrđivanja cijena u visini graničnog (odnosno nižeg) troška. Konkretno, navodi sljedeće čimbenike: i. razina tržišnog natjecanja na predmetnom tržištu, ii. interes da se privuku zračni prijevoznici u regionalnu zračnu luku ograničene tržišne moći, iii. postojanje vanjskih mrežnih učinaka u zračnim lukama, iv. gospodarska prednost koja proizlazi iz obveza zračnih prijevoznika u pogledu zajamčenog broja putnika, v. točna definicija graničnih prihoda, vi. povijest i karakteristični profil europskih regionalnih zračnih luka te vii. točna definicija graničnih troškova.

(168) U pogledu postojanja vanjskih mrežnih učinaka u zračnim lukama društvo Ryanair tvrdi da su oni jednostrani (što postoji više linija s polaskom iz predmetne zračne luke, to je vjerojatnije da će rasti njezina atraktivnost) i uzajamni (zračni su prijevoznici skloniji poslovati u zračnim lukama s dobrom infrastrukturom u pogledu pristupa području i minimalnim brojem trgovina jer će privući više putnika).

(169) Kada je riječ o gospodarskoj prednosti koja proizlazi iz obveza zračnih prijevoznika u pogledu zajamčenog broja putnika, društvo Ryanair tvrdi da zajamčena posjećenost i postojanje kazni u slučaju neostvarivanja ciljeva, kao što je predviđeno ugovorima o uslugama zračne luke potpisanima s društvom Ryanair, omogućuju zračnim lukama ne samo da bolje organiziraju svoje djelatnosti i usvoje politiku maksimalnog smanjenja troškova, što ne bi u toj mjeri uspjeli bez tih obveza, nego i da privuku komercijalne subjekte (58).

(170) Kada je riječ o potrebi za razradom usklađenog pristupa u pogledu utvrđivanja graničnih prihoda u odnosu na utvrđivanje graničnih troškova, Ryanair predlaže primjenu načela jedne blagajne („single-till”), kojim se uzimaju u obzir prihodi nastali zrakoplovnim i nezrakoplovnim djelatnostima te odobrava pristup koji je Komisija primijenila u tom pogledu. U tom kontekstu, Ryanair iznosi određen broj financijskih podataka u pogledu više malih i srednjih regionalnih zračnih luka Ujedinjene Kraljevine, kojima nastoji dokazati da postoji jasna povezanost između povećanja broja putnika i rasta nezrakoplovnih prihoda. Stoga Ryanair smatra da bi bilo komercijalno opravdano smanjiti zrakoplovne naknade zračnim prijevoznicima koji stvaraju nezrakoplovne prihode kako bi se povećali prihodi (stoga je načelom jedne blagajne opravdano smanjenje naknada zračne luke).

(171) U pogledu profila europskih regionalnih zračnih luka Ryanair napominje da ni jedna od njih nije prvotno zamišljena kao komercijalna inicijativa u smislu „privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu” (većina ih je otvorena prije više desetljeća kao javne infrastrukture namijenjene ispunjenju cijelog niza potreba, poput vojne namjene, civilnog ili rekreativnog zrakoplovstva itd.). Stoga je Ryanair uvjeren da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu trebao istodobno uzeti u obzir infrastrukturu zračne luke i fiksne troškove upravljanja te da odluka o tome hoće li se zračnom prijevozniku dopustiti da posluje u zračnoj luci ne mijenja ništa u pogledu postojanja ili visine početnih nepovratnih troškova te je zato te troškove potrebno zanemariti pri analizi odluke. Ryanair smatra da zatvaranje zračne luke može dovesti do znatnih troškova jer je potrebno isplatiti naknadu štete za nepoštivanje dugoročnih komercijalnih ugovora s trećim osobama i ostale troškove, poput otpremnina u slučaju otkaza, troškova zaštite okoliša povezanih s dekontaminacijom područja zračne luke itd.

(172) Naposljetku, Ryanair ističe da primjenjuje gospodarski model koji se razlikuje od onog većine drugih zračnih luka. Prema tome, prihvaćanje društva Ryanair može zračnoj luci predstavljati manje troškove u odnosu na one koje bi imala da prihvati druge prijevoznike koji upotrebljavaju više objekata zračne luke. Stoga, u pogledu privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu, svaka komercijalna ponuda uobičajeno predstavlja poboljšanje u odnosu na postojeće stanje dok god su očekivani granični prihodi zračne luke veći od njezinih graničnih troškova. Osim toga, kao što je već navedeno, Ryanair smatra da je već izgrađena infrastruktura zračne luke nepovratni trošak koji ne bi trebao utjecati na granične troškove zračne luke. Usto, ni fiksne troškove upravljanja (poput troškova održavanja zgrada terminala) nije potrebno uzeti u obzir pri ocjeni poštovanja načela subjekta u tržišnom gospodarstvu s obzirom na to da se to načelo ne treba temeljiti na iznimno izdašnom rezultatu ulaganja, nego na najmanjoj normi ulaganja koja je dovoljna da se zadovolji privatni ulagač. Ryanair ističe potrebu za primjerenim pripisivanjem troškova ulaganja tako da odražavaju koliko je zračni prijevoznik upotrebljavao instalacije zračne luke. Navodi i da je za potrebe primjene kriterija privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu potrebno usporediti neto sadašnju vrijednost ulaganja kroz dulji rok. Ryanair je iznio analizu društva Oxera, kojom je potvrđeno da je Zračna luka Nîmes u prethodno navedenim uvjetima djelovala u skladu s kriterijem privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu.

(173) Nadalje, Ryanair tvrdi da se privatni ulagači ne služe sustavno poslovnim planovima te da se ni on sam njima ne služi. Komisija je stoga pogriješila kad je nepostojanje poslovnog plana izjednačila s nemogućnošću javnog tijela da djeluje kao privatni ulagač.

(174) Ryanair odlučno osporava upotrebu pojma „Ryanair/AMS” za označivanje navodnog jedinstvenog korisnika predmetnih mjera u odluci o pokretanju postupka te zaključak da je potrebno zajedno ocijeniti ugovore o marketinškim uslugama društva AMS i ugovore o uslugama zračne luke društva Ryanair. Općenito ističe i da poslovanje na linijama nije uvjetovano sklapanjem ugovora o marketinškim uslugama s društvom AMS i da, prema percepciji vlastitih marketinških potreba, brojne zračne luke u kojima posluje Ryanair ne sklapaju ugovore s društvom AMS.

(175) Ryanair upućuje na ugovore potpisane sa Zračnom lukom (59) kako bi dokazao da su sklopljeni na neisključivoj osnovi i da, prema tome, mjere koje se odnose na njega nisu selektivne. Osim toga, Ryanair napominje da je, ako je ispunjen kriterij privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu, svaku potporu koja bi bila utvrđena trebalo drugačije raspodijeliti u korist drugih korisnika zračne luke ili neproduktivnih projekata (ili ju je trebala zadržati zračna luka) (60).

(176) Zaključno, Ryanair iznosi nekoliko općih primjedbi, odnosno smatra i. da su sigurnosne i vatrogasne usluge negospodarske djelatnosti te da ih stoga nije potrebno uzeti u obzir pri ocjeni postojanja državne potpore, ii. da nije tražio nikakvo ulaganje u infrastrukturu uzletno-sletne staze ili drugu opremu tako da troškovi ulaganja nisu pripisivi ugovorima s društvom Ryanair te iii. da mu se nijedna od mjera namijenjenih društvu VTAN i opisanih u odjeljku 3.1. ove odluke ne može pripisati jer on nikad nije zahtijevao nijedan od predmetnih projekata ulaganja.

5.1.2.2. Primjedbe društva Ryanair od 10. travnja 2013.

(177) Ryanair je Komisiji proslijedio dva dokumenta koje je sastavilo društvo Oxera i analizu koju je proveo profesor Damien P. McLoughlin.

5.1.2.2.1. Prvi dokument društva Oxera – Definicija referentne tržišne vrijednosti u usporednoj analizi u svrhu testova ulagača u tržišnom gospodarstvu. Predmeti državnih potpora povezanih s društvom Ryanair, dokument za Ryanair sastavilo društvo Oxera 9. travnja 2013.

(178) Oxera smatra pogrešnom metodu Komisije na temelju koje je uzimala u obzir samo referentne zračne luke koje su se nalazile na prihvatnom području Zračne luke koja je bila predmet ispitivanja.

(179) Oxera ističe da državne potpore dodijeljene okolnim zračnim lukama nisu narušile referentne tržišne cijene dobivene od referentnih zračnih luka. Stoga je testovima ulagača u tržišnom gospodarstvu moguće pouzdano procijeniti referentnu tržišnu vrijednost.

(180) Naime: — referentne analize često se rabe u pogledu testova ulagača u tržišnom gospodarstvu koji su se provodili i izvan područja državnih potpora, — poduzetnici jedni drugima utječu na odluke samo ako su njihovi proizvodi međusobno zamjenjivi ili ako se međusobno dopunjuju, — zračne luke koje se nalaze u istom prihvatnom području nisu nužno međusobno konkurentne, a referentne zračne luke iz podnesenih izvješća suočene su s ograničenom konkurencijom javnih zračnih luka u njihovom prihvatnom području (manje od trećine komercijalnih zračnih luka na prihvatnom području referentnih zračnih luka u potpunosti su u državnom vlasništvu te ni jedna zračna luka iz prihvatnog područja referentne zračne luke nije predmet postupka u pogledu državnih potpora (u travnju 2013.)), — čak i kad su zračne luke suočene s konkurencijom javnih zračnih luka u istom prihvatnom području, ima razloga vjerovati da je njihovo ponašanje u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu (na primjer, ako je privatni sektor imao veliki tržišni udjel ili ako je zračnom lukom upravljao privatni subjekt), — zračne luke koje poštuju načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu neće utvrditi cijene niže od graničnog troška.

5.1.2.2.2. Drugi dokument društva Oxera – Načela analize profitabilnosti na testovima ulagača u tržišnom gospodarstvu. Predmeti državnih potpora povezanih s društvom Ryanair, dokument za Ryanair sastavilo društvo Oxera 9. travnja 2013.

(181) Društvo Oxera tvrdi da su u analizi profitabilnosti koju je provelo u okviru svojih izvješća podnesenih Komisiji praćena načela koja bi primjenjivao oprezan ulagač u privatnom sektoru te koja odražavaju pristup iz prethodnih odluka Komisije.

(182) Načela analize profitabilnosti jesu sljedeća: — ocjena se provodi u etapama, — poslovni plan ex ante nije nužan, — kada je riječ o zračnoj luci čiji potencijal nije u potpunosti iskorišten, pristup se temelji na „jednoj blagajni”, odnosno na prilagođenom utvrđivanju cijene, — potrebno je uzeti u obzir samo prihode povezane s gospodarskom djelatnošću aktivne zračne luke (Odluka „Charleroi”) (61), — potrebno je uzeti u obzir ukupno trajanje ugovora, uključujući eventualna produljenja, — potrebno je ažurirati buduće financijske tokove radi procjene profitabilnosti ugovora.

(183) Potrebno je, na temelju procjena unutarnje stope povrata ili mjera temeljenih na neto sadašnjoj vrijednosti, procijeniti dodatnu profitabilnost ostvarenu na temelju ugovora koje je Ryanair sklopio sa zračnim lukama.

5.1.2.2.3. Analiza profesora Damiena P. McLoughlina – Konsolidacija marke: zašto i kako male marke moraju ulagati u marketing, dokument sastavljen 10. travnja 2013. za društvo Ryanair

(184) Cilj je dokumenta iznijeti komercijalnu logiku kojom je objašnjeno zašto se regionalne zračne luke odlučuju od društva AMS zakupiti oglasni prostor na web-mjestu društva Ryanair.

(185) Postoje brojne zračne luke koje su vrlo solidne, dobro poznate i često posjećene. Slabiji konkurenti moraju se boriti protiv statičnog ponašanja potrošača pri kupnji kako bi razvili svoju djelatnost. Manje regionalne zračne luke moraju naći n