HR Službeni list Europske unije 222

32013R0215



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 215/2013

od 11. ožujka 2013.

o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 17.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

1. POSTUPAK

1.1. POKRETANJE POSTUPKA

(1) Europska komisija („Komisija”) je 22. veljače 2012. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u pogledu uvoza u Uniju određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”).

(2) Postupak protiv subvencioniranog uvoza je pokrenut nakon pritužbe koju je 9. siječnja 2012. uložio Eurofer („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji u ovom slučaju predstavljaju više od 70 % ukupne proizvodnje određenih organski prevučenih proizvoda od čelika u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o subvencioniranju navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja je iz njega proizašla, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo pokretanje postupka.

(3) Prije pokretanja postupka te u skladu s člankom 10. stavkom 7. Osnovne uredbe, Komisija je obavijestila Vladu NRK-a („kineska Vlada”) da je zaprimila valjano dokumentiranu pritužbu u kojoj se navodi da je subvencionirani uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije. Kineska Vlada je pozvana na savjetovanja radi objašnjavanja situacije u vezi sa sadržajem pritužbe i postizanjem sporazumnog rješenja. Kineska Vlada je prihvatila ponuđena savjetovanja i savjetovanja su kasnije održana. Tijekom savjetovanja nije bilo moguće postići zajedničko rješenje. Međutim, u obzir su uzeti komentari tijela kineske Vlade u pogledu navoda sadržanih u pritužbi o nemogućnosti kompenzacije programâ. Nakon savjetovanja zaprimljeni su podnesci kineske Vlade.

1.2. ANTIDAMPINŠKI POSTUPAK

(4) Europska komisija je 21. prosinca 2011. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (3) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz NRK-a.

(5) Komisija je 20. rujna 2012. Uredbom (EU) br. 845/2012 (4) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz NRK-a.

(6) Analize štete provedene u ovom postupku protiv subvencioniranog uvoza i istovremenom antidampinškom postupku su jednake, budući da su definicija industrije Unije, reprezentativni proizvođači iz Unije i razdoblje ispitnog postupka isti u oba ispitna postupka. Zbog toga su u oba postupka uzeti u obzir komentari o aspektima štete izneseni u svakom od navedenih postupaka.

1.3. STRANKE NA KOJE SE ODNOSI POSTUPAK

(7) Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u NRK-u, uvoznike, trgovce, korisnike, dobavljače i udruženja za koje je poznato da se postupak na njih odnosi te predstavnike NRK-a. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.

(8) S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika, svi poznati proizvođači izvoznici i nepovezani uvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. Navedeni su podaci zatraženi u skladu s člankom 27. osnovne Uredbe kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka i, ako jest, sam odabir uzoraka. Zatraženo je mišljenje i od tijela NRK-a.

(9) Ukupno 19 kineskih proizvođača izvoznika/grupacija proizvođača dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u uzorak. Na temelju informacija primljenih od proizvođača izvoznika i u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe, Komisija je prvotno predložila uzorak od 3 proizvođača izvoznika/grupacije proizvođača izvoznika. Međutim, jedan od proizvođača izvoznika uključenih u uzorak povukao je svoju suradnju. Slijedom toga, zamjenjuje se sljedećim proizvođačem izvoznikom s najvećim obujmom izvozne prodaje u Uniju. Nakon obavijesti i taj je proizvođač izvoznik povukao svoju suradnju.

(10) Kako ne bi došlo do dodatne odgode postupka, odlučeno je da će se uzorak ograničiti na dvije grupacije proizvođača izvoznika koje su imale najveći obujam izvoza u Uniju, tj. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd i njegova povezana trgovačka društva te Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd i njegova povezana trgovačka društva. Uzorak od te dvije grupacije proizvođača izvoznika služi kao temelj za utvrđivanje razine subvencioniranja za te grupacije, kao i razine subvencioniranja za sve proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, u skladu sa zahtjevima članka 15. stavka 2. i članka 15. stavka 3. Osnovne uredbe.

(11) U pogledu proizvođačâ iz Unije, Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka najavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođačâ iz Unije. Uzorak se sastojao od šest proizvođača iz Unije za koje je Komisija znala da proizvode istovjetni proizvod i koji su odabrani na temelju prodaje, obujma proizvodnje, veličine i zemljopisne lokacije u Uniji. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 46 % ukupne proizvodnje industrije Unije i 38 % prodaje Unije. Zainteresirane stranke također su pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku u obavijesti o pokretanju postupka. Jedan od proizvođača iz Unije izjavio je da ne želi da ga se uključi u uzorak i zamijenjen je u uzorku sljedećim najvećim proizvođačem.

(12) Pet nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u uzorak. U pogledu ograničenog broja uvoznika koji surađuju, smatralo se da odabir uzorka više nije potreban.

(13) Komisija je poslala upitnike predstavnicima NRK-a, dvojici proizvođača izvoznika u uzorku iz NRK-a, 14 drugih proizvođača izvoznika iz NRK-a koji su to zatražili, šestorici proizvođača iz Unije, petorici uvoznika koji surađuju i poznatim korisnicima.

(14) Odgovori su primljeni od predstavnika NRK-a, devet proizvođača izvoznika i povezanih trgovačkih društava iz NRK-a, šest proizvođača u uzorku iz Unije, dva nepovezana uvoznika i deset korisnika.

(15) Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za utvrđivanje subvencioniranja, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u prostorijama sljedećih državnih tijela i trgovačkih društava: (a) Vlada Narodne Republike Kine — kinesko Ministarstvo trgovine, Peking, Kina (b) proizvođači iz Unije — ArcelorMittal Belgium, Belgija i povezano prodajno trgovačko društvo ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luksemburg — ArcelorMittal Poland, Poljska — ThyssenKrupp Steel Europe AG, Njemačka — voestalpine Stahl GmbH i voestalpine Stahl Service Center GmbH, Austrija — Tata Steel Maubeuge SA (ranije poznato pod nazivom Myriad SA), Francuska — Tata Steel UK Ltd, Ujedinjena Kraljevina (c) grupacije proizvođača izvoznika (i povezanih trgovačkih društava) u NRK-u — Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd i njegova povezana trgovačka društva: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd; — Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd i njegovo povezano trgovačko društvo Hangzhou P. R. P. T. Metal Material Company Ltd; (d) uvoznici iz Unije — ThyssenKrupp Mannex, Njemačka — Macrometal, Hamburg, Njemačka

(16) Nakon toga su sve stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz NRK-a („konačna objava”). Svim strankama dano je razdoblje unutar kojega su mogle dati komentar na konačnu objavu.

(17) Komentari zainteresiranih stranaka su razmotreni i, prema potrebi, uzeti u obzir.

1.4. RAZDOBLJE ISPITNOG POSTUPKA I RAZMATRANO RAZDOBLJE

(18) Ispitni postupak o subvencioniranju i šteti obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).

2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1. DOTIČNI PROIZVOD

(19) U obavijesti o pokretanju postupka, proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom određeni su organski prevučeni proizvodi od čelika („OCS”), tj. plosnati valjani proizvodi od nelegiranog i legiranog čelika (ne uključujući nehrđajući čelik) koji su obojeni, lakirani ili prevučeni plastikom barem s jedne strane, bez takozvanih „panel-ploča” vrste koja se koristi u građevini i koji se sastoje od dva vanjska lima i stabilizirajuće jezgre od izolacijskog materijala spojenog u sendvič između njih, te bez proizvoda čiji je završni premaz od cinkove prašine (boja bogata cinkom s masenim udjelom cinka od 70 % ili više).

2.2. ZAHTJEVI ZA ISKLJUČIVANJE PROIZVODA

(20) Kinesko udruženje za željezo i čelik, dva uvoznika i dva korisnika, predložili su isključivanje pet vrsta proizvoda. Ti su zahtjevi primljeni i analizirani kako slijedi:

2.2.1. OCS S METALNIM PREMAZOM OD KROMA I KOSITRA

(21) Korisnik OCS-a je dostavio zahtjev za isključivanje OCS-a s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra iz opsega proizvoda. Ispitni postupak je pokazao da metalni premaz od kroma ili kositra daje ovoj vrsti proizvoda drukčija fizička i tehnička svojstva od OCS-a obuhvaćenog ispitnim postupkom. Nadalje, OCS s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra gotovo se isključivo koristi u industriji pakiranja prehrambenih proizvoda i kabela. Konačno, industrija Unije je objasnila da gore navedeni proizvod nije namjeravala uključiti u ovaj ispitni postupak. S obzirom na gore navedene razloge, OCS s metalnim premazom od kroma ili kositra nije u opsegu proizvoda.

2.2.2. TOPLO VALJANE PLOČE SA ZAŠTITNOM TEMELJNOM BOJOM, BEZ OBZIRA NA TO JE LI ORGANSKA ILI ANORGANSKA

(22) Ovaj zahtjev je odbačen, jer ti proizvodi nisu obuhvaćeni oznakama KN iz ispitnog postupka. Boja ili premaz služi samo za zaštitu od korozije i stoga je obuhvaćena tarifnim brojem KN 7208, a ne tarifnim brojem KN 7210. Toplo valjane ploče sa zaštitnom temeljnom bojom, bez obzira na to je li organska ili anorganska, nisu uključene u opseg proizvoda i stoga se ne mogu iz njega isključiti.

2.2.3. OCS S PODLOGOM DEBLJINE IZMEĐU 0,6 I 2,0 MM

(23) CISA i dva uvoznika su zatražili isključivanje OCS-a s podlogom debljine između 0,6 i 2,0 mm, što predstavlja 5 – 10 % uvoza iz Kine, navodeći da izravno tržišno natjecanje između kineskog izvoza i proizvodnje industrije Unije postoji samo za OCS s podlogom debljine između 0,25 i 0,6 mm.

(24) Ovaj zahtjev je odbačen s obzirom na to da i kineski izvoznici i industrija Unije proizvode i prodaju OCS s podlogom debljine između 0,6 i 2,0 mm te da stoga ti proizvodi očito međusobno konkuriraju. Nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji pokazuju da OCS s podlogom debljine preko 0,6 mm ne konkurira OCS-u s podlogom debljine manje od 0,6 mm i da stoga predstavlja drukčiju vrstu proizvoda. OCS s podlogom debljine manje i veće od 0,6 mm ima jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i jednaku krajnju svrhu te stoga predstavlja isti proizvod.

2.2.4. OCS S PODLOGOM PREVUČENOM SLITINOM ALUMINIJA I CINKA

(25) Dva uvoznika su tvrdila da samo četiri proizvođača iz Unije imaju dozvolu za proizvodnju ove vrste proizvoda i da ga samo jedno trgovačko društvo de facto proizvodi. Također su tvrdili da se ovaj proizvod razlikuje od OCS-a prevučenog cinkom po svojim svojstvima.

(26) Ovaj je zahtjev odbačen, jer su te dvije vrste proizvoda međusobno zamjenjive i koriste se u jednake svrhe. Osim toga, najmanje su dva proizvođača iz Unije koja surađuju proizvodila ovu vrstu proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. Trebalo bi napomenuti da je samo jedan kineski proizvođač izvoznik koji surađuje izvozio ovu vrstu proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

2.2.5. OCS S PODLOGOM PREVUČENOM SLITINOM CINKA

(27) Ovaj je zahtjev odbačen jer, suprotno tvrdnji jednog korisnika, ovaj proizvod proizvodi i prodaje nekoliko proizvođača iz Unije u znatnim količinama te ima jednaka bitna fizička i tehnička svojstva i krajnju svrhu kao i ostale vrste OCS-a.

2.3. ZAHTJEV ZA UKLJUČIVANJE PROIZVODA

(28) Jedno udruženje je zatražilo da se OCS s metalnim premazom od kroma ili kositra, razvrstan prema oznakama TARIC 7210122010 i 7210500010, uključi u opseg proizvoda. Ovaj je zahtjev odbačen jer te oznake nisu bile uključene u početnu pritužbu, a proizvodi obuhvaćeni takvim oznakama imaju drukčija fizička i tehnička svojstva od proizvoda obuhvaćenih pritužbom.

2.4. DOTIČNI PROIZVOD

(29) S obzirom na to da je prihvaćeno isključivanje OCS-a s metalnim premazom od kroma ili kositra, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 21., dotični proizvod se izmjenjuje tim isključivanjem.

(30) Dotični proizvod stoga su određeni organski prevučeni proizvodi od čelika („OCS”), tj. plosnati valjani proizvodi od nelegiranog i legiranog čelika (ne uključujući nehrđajući čelik) koji su obojeni, lakirani ili prevučeni plastikom s barem jedne strane, bez takozvanih „panel-ploča” vrste koja se koristi u građevini i koji se sastoje od dva vanjska lima i stabilizirajuće jezgre od izolacijskog materijala spojenog u sendvič između njih, te bez proizvoda čiji je završni premaz od cinkove prašine (boja bogata cinkom s masenim udjelom cinka od 70 % ili više), te isključujući proizvode s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotični proizvod”).

2.5. ISTOVJETNI PROIZVOD

(31) Ispitni je postupak pokazao da OCS koji industrija Unije proizvodi i prodaje u Uniji, OCS koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a i OCS koji se uvozi u Uniju iz NRK-a imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva i jednaku krajnju svrhu. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.

3. SUBVENCIONIRANJE

3.1. UVODNE NAPOMENE

(32) Kineska Vlada i kineski proizvođači izvoznici u uzorku dostavili su odgovore na upitnik i prihvatili posjete na licu mjesta radi provjere odgovora.

(33) Nakon analize odgovora na upitnik, Komisija je kineskoj Vladi poslala pismo za dopunu podataka i dva pisma najave provjere. Komisija je kineskoj Vladi ostavila dovoljno vremena za pripremu i podnošenje prigovora kad god je to zatraženo i bilo opravdano. Kineskoj su Vladi odobrena doista značajna produljenja rokova, tj. produljenje od 20 dana za odgovor na upitnik, što je bio ukupni rok od 57 dana za podnošenje odgovora na upitnik i 25 dana za odgovor na pismo za dopunu podataka.

(34) U svojim odgovorima na upitnik, pisma za dopunu podataka i različite druge podneske, kineska je Vlada dostavila samo odgovor u vezi s programima koje koriste proizvođači izvoznici u uzorku i tvrdila je da je ne bi trebalo tražiti dostavu odgovora na pitanja koja se odnose na programe subvencija i za proizvođače koji nisu u uzorku ili proizvođače koji se nisu javili.

(35) Komisija je izrazila neslaganje s ovim pristupom i objasnila kineskoj Vladi da je upitnik poslan kineskoj Vladi kako bi Komisija dobila informacije o subvencioniranju industrije za proizvodnju organski prevučenog čelika u Kini i utvrdila u kojoj je mjeri uvoz dotičnog proizvoda u Uniju subvencioniran. Komisija je obavijestila kinesku Vladu da su detaljnije informacije o opsegu subvencioniranja potrebne za rješavanje značajne nesuradnje od strane izvoznika koji su navodno primili koristi u okviru konkretnih programa subvencija koje ne koriste trgovačka društva u uzorku ili ona koja surađuju te mogućih zahtjeva proizvođača izvoznika koji surađuju za individualno ispitivanje. Međutim, kineska Vlada nije promijenila svoj pristup i nije dostavile informacije o većini ostalih programa poticaja koji su navedeni u pritužbi, ali ih ne koriste trgovačka društva u uzorku.

(36) Prije posjeta radi provjere na licu mjesta, kineska je Vlada zatražila od Komisije dodatne podatke u pisanom obliku, posebno popis svih pitanja koja planira postaviti tijekom provjere te popis Vladinih tijela za koje se očekuje da će sudjelovati u posjetu radi provjere na licu mjesta. S obzirom da oni nisu dostavljeni, kineska je Vlada tvrdila da „nije bila upoznata s tim što treba pripremiti ili što je mogla očekivati tijekom provjere” i da pismo najave provjere „ni u kojem slučaju nije sadržavalo nikakvu naznaku o tome što Komisija zapravo namjerava provjeriti…”.

(37) Komisija nije mogla ispuniti zahtjev kineske Vlade. U tom se pogledu napominje da je Komisija ispunila sve odgovarajuće uvjete iz članka 26. Osnovne uredbe. Detaljno pismo najave provjere poslano je kineskoj Vladi kojim se potvrdio raspored (dani i skupine programa koje treba raspraviti po danima posjeta) te zatražila prisutnost tijela odgovornih za odgovarajuće programe i službenih osoba uključenih u pripremu podnesaka kineske Vlade. Komisija je prije posjeta radi provjere na licu mjesta također objasnila da samo kineska Vlada može odrediti koja su tijela odgovorna za programe pod ispitnim postupkom, kao i koje su službene osobe najprimjerenije za sudjelovanje u provjeri i odgovaranje na pitanja. U pogledu popisa konkretnih pitanja, Komisija je objasnila da takav popis ne zahtijeva zakonodavstvo EU-a (niti WTO) i da je svrha ovog ispitnog postupka provjera odgovora kineske Vlade na upitnik i odgovarajućih naknadnih podnesaka; stoga bi provjera slijedila strukturu tih dokumenata. Komisija bi također nastojala prikupiti i razjasniti dodatne podatke potrebne za postupke u tijeku, ali precizna pitanja u tom kontekstu ovisila bi o odgovorima kineske Vlade na početnu provjeru njezinih odgovora. Kineskoj je Vladi također dano do znanja prije posjeta radi provjere na licu mjesta da bi odbijanje pružanja potrebnih podataka ili odbijanje pomaganja ispitnom tijelu u provjeri podataka za koje se smatra da su potrebni za potrebe postupka moglo ozbiljno ugroziti ispitni proces. Kinesku se Vladu također podsjetilo na posljedice odredbe članka 28. Osnovne uredbe.

(38) Tijekom posjeta kineskom Ministarstvu trgovine u Pekingu radi provjere na licu mjesta Komisija je nastojala provjeriti podatke pružene na temelju pratećih dokumenata, a koji su korišteni za pripremu odgovora kineske Vlade, u skladu s odredbama članaka 11. i 26. Osnovne uredbe. Pritom je Komisija došla do privremenog zaključka da nedostatak podataka i dostupnih pratećih dokumenata nije omogućio odgovarajuću provjeru odgovora na upitnik. Štoviše, određeni podaci nisu uopće dostavljeni, iako su izričito zatraženi, a na određena pitanja jednostavno nije odgovoreno. Slijedom toga, kineskoj Vladi je ukazano na posljedice nesuradnje u skladu s člankom 28. stavkom 1. i stavkom 6. Osnovne uredbe.

(39) Kineska je Vlada također tvrdila da je Komisija nametnula nerazumni teret kineskoj Vladi tražeći nebitne i nepotrebne podatke u upitniku i naknadnom pismu za dopunu podataka.

(40) S obzirom na zatražene podatke napominje se da je Komisija zatražila samo podatke koji se odnose na navode u pritužbi za koje se smatralo da su nužni za potrebe reprezentativnih nalaza i ostala je ustrajna u svojim zahtjevima tražeći iste podatke i informacije tijekom ispitnog procesa te zahtijevajući od kineske Vlade razjašnjenje podnesenih podataka i implikacija tih podataka za ispitane programe. Drugim riječima, Komisija je zatražila samo one informacije koje su bile potrebne za procjenu prisutnosti i razine subvencioniranja za dotični proizvod prema ostalim programima subvencije koji su navedeni u pritužbi. Takve bi informacije omogućile odgovarajuće utvrđivanje iznosa subvencioniranja dodijeljenog prema drugim programima subvencije obuhvaćenima ispitnim postupkom koji su dostupni proizvođačima izvoznicima koji ne surađuju. S obzirom na to da niti predstavnici NRK-a niti proizvođači izvoznici koji ne surađuju nisu dostavili potrebne informacije za utvrđivanje jesu li drugi programi subvencije bili dostupni proizvođačima izvoznicima koji ne surađuju, Komisija je na temelju najboljih dostupnih podataka zaključila da su drugi navodni programi subvencije doista bili dostupni drugim proizvođačima izvoznicima koji ne surađuju te je na temelju dostupnih podataka izračunala iznose koristi dodijeljenih putem tih programa.

3.2. INDIVIDUALNO ISPITIVANJE („II”)

(41) Zahtjevi za II primljeni su od dva proizvođača izvoznika koji surađuju prema članku 27. stavku 3. Osnovne uredbe, tj. društava Union Steel China (Union Steel) i Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd. II nije se moglo odobriti za oba trgovačka društva zbog velikog broja navodnih programa subvencija i vremena potrebnog za ispitni postupak protiv subvencioniranog uvoza te bi to bilo bespotrebno teško i moglo bi spriječiti pravovremeni dovršetak ispitnog postupka.

(42) Međutim, društvo Union Steel već je bilo podvrgnuto individualnom ispitivanju u usporednom antidampinškom ispitnom postupku te je stoga individualna marža štete izračunata za to trgovačko društvo.

(43) S obzirom na to da je kineska Vlada dostavila samo odgovor o programima koje koriste proizvođači izvoznici u uzorku, kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 34., bilo je praktički nemoguće analizirati neke programe subvencija koje Union Steel možda koristi. Slijedom toga, prosječna stopa subvencije, koja se primjenjuje na ostala trgovačka društva koja surađuju, pripisana je tom trgovačkom društvu na temelju članka 28. Osnovne uredbe.

3.3. SPECIFIČNI PROGRAMI

(44) Na temelju podataka sadržanih u pritužbi Komisija je tražila informacije o sljedećim programima koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija državnog tijela: (I) Vladina opskrba robom i uslugama za manju naknadu od primjerene („LTAR”) — opskrba ulaznim materijalima za manju naknadu od primjerene: toplo valjanim i hladno valjanim čelikom — ustupanje prava korištenja zemljišta za manju naknadu od primjerene — programi koji uključuju opskrbu vodom za manju naknadu od primjerene — programi koji uključuju opskrbu električnom energijom za manju naknadu od primjerene — programi koji uključuju opskrbu električnom energijom i vodom za manju naknadu od primjerene u pokrajini Jiangsu — opskrba različitim ulaznim materijalima za manju naknadu od primjerene (II) Povlašteni zajmovi i kamatne stope industriji OCS-a (III) Programi vlasničkog kapitala — zamjena duga za udio u kapitalu — injekcije kapitala — neisplaćene dividende (IV) Porez na dohodak i ostali neposredni porezi — porezne politike za odbitak troškova za istraživanje i razvoj — porezne povlastice za središnju i zapadnu regiju — olakšica u sustavu poreza na dohodak za nabavu opreme za proizvodnju proizvedene u zemlji — povlaštene porezne politike za trgovačka društva koja su priznata kao poduzeća visoke i nove tehnologije — porezne povlastice za dohodak za poduzeća s intenzivnom upotrebom resursa („posebne sirovine”) — porezna olakšica za nabavu posebne opreme — povlaštena politika za porez na dohodak za poduzeća u sjeveroistočnoj regiji — izuzeće od plaćanja poreza na dohodak za ulaganja u obnovu domaće tehnologije — različiti lokalni porezni popusti (pokrajina Shandong, grad Chongqing, regija Guangxi Zhuang, porezne olakšice za razvoj središnje i zapadne regije) — izuzeća dividenda između kvalificiranih rezidentnih poduzeća — program prema kojem poduzeća za proizvodnju s udjelom stranog kapitala prve dvije godine od osnivanja ne plaćaju porez, a sljedeće tri po polovičnoj stopi — programi lokalnog izuzeća i smanjenja poreza na dohodak za poduzeća za proizvodnju s udjelom stranog kapitala — olakšica u sustavu poreza na dohodak za poduzeća s udjelom stranog kapitala koja nabavljaju opremu proizvedenu u zemlji — subvencije za porez na dohodak za poduzeća s udjelom stranog kapitala prema zemljopisnom položaju (V) Programi posrednih poreza i uvoznih carinskih tarifa — uvozna carinska tarifa i izuzeća od plaćanja PDV-a za poduzeća s udjelom stranog kapitala i određena domaća poduzeća koja koriste uvezenu opremu u poticanim industrijama — povrat PDV-a za poduzeća s udjelom stranog kapitala koja nabavljaju opremu proizvedenu u zemlji — odbitak PDV-a na dugotrajnu imovinu u središnjoj regiji — ostale porezne olakšice u gradu Ma’anshanu (VI) Programi subvencioniranja — program „China World Top Brand” — program „Famous Brands” — državni fond za ključne tehnološke projekte — program za povrat troškova pravnog savjetovanja u području antidampinga (VII) Državni otkup robe za naknadu veću od primjerene (VIII) Ostali regionalni programi — subvencije koje se dodjeljuju u područjima Tianjin Binhai New Area i Tianjin Economic and Technological Development Area — programi koji se odnose na sjeveroistočnu regiju — bespovratna sredstva dodijeljena u okviru programa pokrajine Jiangsu za znanost i tehnologiju — bespovratna sredstva dodijeljena u okviru programa pokrajine Hebei za znanost i tehnologiju (IX) Subvencije ad-hoc navedene u pritužbi

3.3.1. VLADINA OPSKRBA ROBOM I USLUGAMA ZA MANJU NAKNADU OD PRIMJERENE („LTAR”)

3.3.1.1. Opskrba toplo valjanim i hladno valjanim čelikom za manju naknadu od primjerene

(45) Prema pritužbi kineska Vlada navodno nadzire određene industrije na početku proizvodnog lanca i proizvode kako bi proizvođačima OCS-a osigurala ulazne materijale po povoljnim cijenama. Na temelju toga, proizvođači OCS-a primaju subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere nabavom toplo valjanog i hladno valjanog čelika od poduzeća u državnom vlasništvu ispod tržišne cijene i tako za manju naknadu od primjerene za poduzeća u državnom vlasništvu.

(46) Komisija je od kineske Vlade zatražila detaljne informacije o poduzećima u državnom vlasništvu koja prodaju toplo valjani i hladno valjani čelik kineskim proizvođačima izvoznicima OCS-a kako bi provjerila navode iz pritužbe i utvrdila jesu li poduzeća u državnom vlasništvu javna tijela. Komisija je posebno za kinesku Vladu izradila Dodatak B upitniku koji je upućen poduzećima u državnom vlasništvu i pozvala kinesku Vladu da dostavi informacije koje su u njemu zatražene. U pismu za dopunu podataka Komisija je ponovno zatražila od kineske Vlade da dostavi informacije zatražene u Dodatku B i potaknula kinesku Vladu na koordiniranje odgovora s dotičnim poduzećima u državnom vlasništvu.

(47) Međutim, kineska Vlada nije dostavila odgovor ni na koje pitanje iz Dodatka B kao niti odgovarajuće informacije zatražene u glavnom upitniku (npr. o vlasništvu i nadzoru kineske Vlade u poduzećima u državnom vlasništvu u sektoru čelika i njezinoj uključenosti u reorganiziranje kineske industrije čelika). Umjesto dostavljanja traženih informacija, kineska je Vlada u svojem odgovoru na upitnik navela da podnositelji pritužbe nisu pokazali da su proizvođači toplo valjanog i hladno valjanog čelika javna tijela.

(48) S obzirom na to da kineska Vlada nije surađivala, Komisija je morala koristiti najbolje dostupne informacije. Komisija je obavijestila kinesku Vladu o tijeku postupanja. Prilikom procjene jesu li poduzeća u vlasništvu države koja su prodavala toplo valjani i hladno valjani čelik kineskim proizvođačima izvoznicima OCS-a javna tijela, Komisija je razmatrala ograničene informacije koje je dostavila kineska Vlada, informacije iz pritužbe, javno dostupne činjenične podatke iz sličnih postupaka koje su provela druga ispitna tijela, kao i ostale javno dostupne informacije te je svoje nalaze temeljila na svim informacijama u spisu.

(a) Poduzeća u državnom vlasništvu koja proizvođače OCS-a opskrbljuju toplo valjanim i hladno valjanim čelikom javna su tijela

(49) Podnositelj pritužbe tvrdi da su poduzeća u državnom vlasništvu u Kini javna tijela u smislu članka 2. točke (b) Osnovne uredbe i da proizvođačima OCS-a prodaju robu (toplo valjani i hladno valjani čelik) ispod tržišnih cijena te im tako dodjeljuju koristi.

(50) Žalbeno tijelo WTO-a u svojem je izvješću „Sjedinjene Države – konačne antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Kine” (5) (izvješće Žalbenog tijela) definiralo javno tijelo kao subjekt koji „posjeduje, provodi ili mu je povjerena ovlast Vlade” (6). Žalbeno tijelo također smatra da se javna tijela, također, odlikuju „izvršavanjem Vladinih funkcija” (7) što bi se „uobičajeno smatralo dijelom postupanja Vlade u pravnom poretku određene države članice” (8).

(51) S obzirom na zaključke Žalbenog tijela WTO-a, trebalo bi analizirati dva pitanja, tj. (a) izvršavaju li poduzeća u državnom vlasništvu funkcije koje se uobičajeno smatraju dijelom postupanja Vlade u Kini i (b) ako da, provode li pri tome ovlasti Vlade?

(52) U kontekstu kineske Vlade postoji dovoljno dokaza koji pokazuju da je Vlada duboko uključena u upravljanje gospodarstvom. Glavna uloga kineske Vlade u gospodarstvu je zajamčena Ustavom Narodne Republike Kine. Članak 7. Ustava glasi: „Gospodarstvo države sektor je socijalističkog gospodarstva u vlasništvu cijelog naroda. To je vodeća snaga nacionalnog gospodarstva. Država osigurava konsolidaciju i rast državnog gospodarstva”. Slično tome, članak 15. Ustava glasi: „Država vodi plansko gospodarstvo na temelju socijalističkog javnog vlasništva”. Osim toga, Ustav Komunističke partije Kine propisuje središnju ulogu javnog vlasništva, npr. preambula Ustava KPK-a glasi: „Stranka je dužna podupirati i poboljšati osnovni gospodarski sustav u kojem javno vlasništvo ima prevladavajuću ulogu…” Osim toga, različiti petogodišnji planovi koje je objavila Komisija na nacionalni razvoj i reformu (NDRC) i donijelo Državno vijeće, najviše pravno tijelo Kine, upućuju na vrlo snažno zadiranje kineske Vlade u gospodarstvo.

(53) U kontekstu sektora čelika, informacije u spisu upućuju na to da poduzeća u državnom vlasništvu koja proizvode toplo valjani i hladno valjani čelik u Kini često izvršavaju Vladine funkcije opisane, između ostalog, u sektorskim planovima za industriju željeza i čelika. Ti planovi potvrđuju da je kineska Vlada odlučila biti usko uključena u upravljanje i razvoj industrije čelika u Kini te se za njihovu provedbu od strane poduzeća u državnom vlasništvu stoga može smatrati da je uključena u Vladine prakse. Planovi predviđaju ciljne količine i opće ciljeve za sve subjekte u industriji željeza i čelika te usmjeravaju cijeli sektor na specifične rezultate. De facto, kineska Vlada koristi poduzeća u državnom vlasništvu za željezo i čelik kao produženu ruku države kako bi postigla opće ciljeve i ciljne količine određene u planovima.

(54) Odredba br. 35 NDRC-a – Politike za razvoj industrije željeza i čelika, između ostalog, sadrži nacrt politike za smanjenje broja talionica željeza i čelika i određuje ciljnu proizvodnju grupacija poduzeća za čelik koje se nalaze među 10 najvećih na domaćem tržištu (članak 3.), u vezi s proizvodnim kapacitetom zabranjuje osnivanje novih udruženih poduzeća za željezo i čelik (članak 10.), propisuje uvjete pristupa industriji željeza i čelika na razini opreme te propisuje i tehničke i gospodarske indekse koje bi poduzeća za željezo i čelik trebala slijediti (članak 12.), određuje pravila za promjenu organizacijske strukture poduzeća za čelik (članak 20.), upravlja ulaganjima (članci 22. i 23.), uvjetuje pristup financijskih sredstvima (članci 25. i 26.) te daje državi pravo na posredovanje prilikom nabave sirovina (članak 30.).

(55) Dvanaesti petogodišnji razvojni plan za industriju čelika daje sažetak postignutih ciljeva iz prethodnog plana, obuhvaća razvojnu strategiju i određuje ciljeve za cijelu industriju čelika. Slično kao i Odredba br. 35, određuje vrlo specifične ciljeve na razini organiziranja industrijskih klastera (odjeljak III.(III.)6.), potiče određene projekte i odvraća druge (odjeljak IV.(IV.)) te diskriminira u potporu industriji željeza i čelika u različitim pokrajinama (odjeljak IV.(V.), predviđa potporu velikim poduzećima čelika i daje vodeću ulogu najvećim kineskim proizvođačima čelika u državnom vlasništvu, kao što su Bao Steel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel itd. (9) Osim toga, plan predviđa jačanje zakonskog uređenja i upravljanje proizvodnim djelatnostima postojećih poduzeća za čelik (odjeljak V.(IV.)).

(56) Zakon Narodne Republike Kine o državnoj imovini u poduzećima, također, obvezuje poduzeća u državnom vlasništvu (ili poduzeća s državnim ulaganjima, kako se navode u tom zakonu) da postupaju u skladu s nacionalnim politikama za industriju (10). Slično tome, Okvirne mjere za nadzor i upravljanje ulaganjima središnjih poduzeća obvezuju poduzeća u vlasništvu države (poduzeća s državnim ulaganjima) da slijede razvojne planove i politike države za industriju (11). Prema Mjerama za upravljanje razvojnim strategijama i planovima središnjih poduzeća sva poduzeća s državnim ulaganjima obvezna su izraditi razvojni i strateški plan koji državna Komisija za nadzor i upravljanje imovinom Državnog vijeća (SASAC) mora ispitati i odobriti. Prilikom takvog ispitivanja i prije davanja odobrenja SASAC mora razmotriti, između ostalog, je li taj plan u skladu s nacionalnim politikama planiranja razvoja i industrije te je li u skladu sa strateškom prilagodbom uređenja i strukture gospodarstva u državnom vlasništvu (12).

(57) Konkretni primjeri provedbe mjera opisanih u planovima kao što je premještanje društva Capital Steel Corporation (13) ili brojna spajanja poduzeća za čelik (14) pokazuju da planovi nisu samo okvirni dokumenti koji služe kao smjernice, nego dovode do konkretnih postupanja poduzeća za čelik u državnom vlasništvu koja usmjerava Vlada (koju predstavljaju NDRC i Državno vijeće).

(58) Poduzeća obuhvaćena tim planovima moraju slijediti i izvršavati sve specifične postupke opisane u gornjim uvodnim izjavama Zaključuje se da putem ove izravne uključenosti Vlade u komercijalno ponašanje poduzeća za čelik, poduzeća za čelik u državnom vlasništvu djeluju kao produžena ruka Vlade u izvršavanju Vladinih funkcija, što kasnije dovodi do ispunjavanja ciljeva i ciljnih količina određenih u planovima.

(59) Nakon što je utvrđeno da poduzeća u državnom vlasništvu izvršavaju Vladine funkcije, ostaje pitanje provode li pri tome ovlasti Vlade. U tom pogledu ključno je pitanje jesu li društva pod znatnom kontrolom Vlade (15). Ako je to slučaj, razumno je utvrditi, s obzirom na sve odgovarajuće dokaze, da poduzeća u državnom vlasništvu djeluju kao produžetak Vlade i učinkovito provode politiku utvrđenu u gornjim planovima.

(60) Nadzor Vlade opisan u nastavku teksta upućuje na to da poduzeća u državnom vlasništvu posjeduju i provode ovlast Vlade ili im je ona dodijeljena. Nadzor se može izvršavati, između ostalog, putem državnog vlasništva, upravne regulative i uključivanja SASAC-a, upravnih odbora i Vladinih planova.

(61) Kako je već navedeno u gornjem odjeljku o nesuradnji (uvodne izjave od 46. do 48.), kineska Vlada nije dostavila tražene informacije o vlasničkoj strukturi proizvođača toplo valjanog i hladno valjanog čelika u Kini. Kineska Vlade je uz odgovor na upitnik dostavila popis 54 trgovačkih društava u kojima je kineska Vlada većinski dioničar, no tijekom posjeta radi provjere tvrdila je da popis nije točan te da uključuje i trgovačka društva u privatnom vlasništvu. Kineska Vlada nije ispravila popis i nije odredila koja su trgovačka društva u privatnom vlasništvu, a koja su u vlasništvu kineske Vlade. Komisija je zbog nesuradnje morala razmotriti ostale dokaze u spisu i javno dostupne informacije.

(62) Podnositelj pritužbe dostavio je dokaze da su najveći proizvođači toplo valjanog i hladno valjanog čelika u državnom vlasništvu te izložio detaljne informacije u vezi s tim u Prilogu 10. pritužbi (16). Osim toga, druge javno dostupne informacije (17) potvrđuju da kineska Vlada ima većinski udio u mnogim proizvođačima toplo valjanog i hladno valjanog čelika.

(63) Uzimajući u obzir sve informacije u spisu, razumno je zaključiti da kineska Vlada ima značajan vlasnički udio u mnogim kineskim proizvođačima toplo valjanog i hladno valjanog čelika.

(64) SASAC izvršava odgovornosti države kao ulagač i upravlja imovinom u državnom vlasništvu koja je pod njegovim nadzorom. Napominje se da, iako je kineska Vlada u svojem odgovoru na upitnik i naknadnim podnescima tvrdila da SASAC nije uključen u komercijalne djelatnosti poduzeća u državnom vlasništvu i potkrijepila tu tvrdnju upućivanjem na članak 7. Privremenih mjera za nadzor i upravljanje državnom imovinom u poduzećima (18), ostali članci istog zakona kao i drugi dokazi u spisu (19) upućuju na suprotno.

(65) De facto, odgovor kineske Vlade na antisubvencijski upitnik pokazuje da SASAC, uz odobrenje Državnog vijeća, imenuje i razrješuje dužnosti glavne direktore nadziranih poduzeća te procjenjuje njihove rezultate putem pravnih postupaka. Također je odgovoran za poticanje nadziranih poduzeća na ispunjavanje vodećih načela i politika, osnovno upravljanje državnom imovinom u poduzećima te usmjerava i nadzire upravljanje lokalnom imovinom u državnom vlasništvu u skladu sa zakonom.

(66) SASAC je, također, odgovoran za naknade i procjenu direktora poduzeća u državnom vlasništvu. Nadalje, on imenuje i odlučuje o nagradama i kaznama za direktore poduzeća u državnom vlasništvu (20). De facto, svi dokazi upućuju na to da karijere direktora poduzeća u državnom vlasništvu ovise o SASAC-u. Te okolnosti pokazuju da je SASAC-u jasno dodijeljena ovlast Vlade.

(67) Sastav upravnih odbora poduzeća u državnom vlasništvu pokazuje visoku razinu kontrole kineske Vlade nad poduzećima u državnom vlasništvu. Dokazi u spisu (21) pokazuju da mnogi članovi upravnih odbora i nadzornih odbora imaju ili su prije imali funkcije u Vladi i/ili stranci i da na njihov izbor jako utječu Vladina tijela kao što su SASAC ili Komunistička partija Kine (KPK).

(68) Politike, interesi i ciljevi kineske Vlade u vezi s industrijom čelika određeni su različitim Vladinim planovima na središnjoj i nižim razinama. Poduzeća u državnom vlasništvu potiču se da slijede te politike (trgovačka društva koja ne postupaju u skladu s tim čak podliježu sankcijama), a iz nedavnih postupaka nekih velikih poduzeća u državnom vlasništvu za čelik u Kini je jasno da se te politike poštuju i da poduzeća u državnom vlasništvu za čelik rade prema ostvarenju planiranih ciljnih rezultata i općih ciljeva.

(69) U skladu s Dvanaestim petogodišnjim razvojnim planom za industriju čelika samo „poduzeća koja postupaju u skladu s nacionalnim politikama za industriju željeza i čelika te Standardima i uvjetima za proizvodnju i poslovanje industrije željeza i čelika imaju središnju ulogu u spajanju i reorganizaciji.” (22)

(70) Osim toga, u brojnim pokrajinskim i lokalnim planovima navode se specifična poduzeća u državnom vlasništvu i određuju njihovi opći ciljevi i ciljne količine. Podnositelj pritužbe dostavio je izvatke iz tih planova (23). Svi ti planovi zatraženi su od kineske Vlade u upitniku i pismu za dopunu podataka za potrebe provjere i pojašnjavanja, no kineska Vlada odlučila je ne dostaviti ih. Napominje se, međutim, da kineska Vlada nije osporavala točnost tih navoda tijekom postupka. Štoviše, trgovačka društva navedena u pokrajinskim i lokalnim planovima priznaju suradnju s nadležnim tijelima i opisuju kako postupaju ili kako su prije postupala u skladu s planovima (24).

(71) Iako kineska Vlada tvrdi da su neki od gornjih planova samo okvirni, neobvezujući i da bi trebali služiti samo kao smjernica, taj navod nije potkrijepljen drugim dokazima u spisu. Nasuprot tome, mnogi zakoni i propisi koji su svakako pravno obvezujući (25) čine državne razvojne planove i politike za industriju obvezujućima za poduzeća u državnom vlasništvu.

(72) Kineska Vlada određuje opće ciljeve i ciljne rezultate industrije željeza i čelika kroz petogodišnje planove i ostale odgovarajuće službene dokumente te postiže te ciljeve funkcijama i aktivnostima koje su u njima opisane. S obzirom na to da te planove i dokumente izrađuju odjeli kineske Vlada kao što su Nacionalno vijeće ili NDRC, te funkcije i aktivnosti, na koje se upućuje, trebale bi se smatrati Vladinim. S obzirom na to da su poduzeća u državnom vlasništvu za čelik, kako je gore opisano, obvezna slijediti te planove i politike, ona djeluju kao produžena ruka Vlade a, s obzirom na to da Vlada izvršava znatnu kontrolu nad njima, ona de facto izvršavaju ovlasti Vlade.

(73) Budući da kineska Vlada nije surađivala, opseg tih subjekata, koji se smatraju „javnim tijelima”, nije definiran u potpunosti. U svakom slučaju, svako poduzeće u državnom vlasništvu u kojem je Vlada većinski ili najveći dioničar, javno je tijelo. Subjekti u kojima Vlada nema udjela privatna su tijela. S obzirom na navedeno, ovdje nije potrebno povlačiti jasnu liniju između javnih i privatnih tijela, jer je u donjim uvodnim izjavama od 85. do 98. prikazano da su sva privatna tijela u sektoru čelika povjerena državi i da ih ona usmjerava te se tako, u svim odgovarajućim slučajevima, ponašaju jednako kao i javna tijela.

(b) Koristi (javna tijela)

(74) Kako bi se procijenilo postoje li koristi u skladu s člankom 3. stavkom 2. Osnovne uredbe, potrebno je usporediti cijene toplo valjanog i hladno valjanog čelika koji plaćaju dotični proizvođači izvoznici s odgovarajućom referentnom vrijednosti. Izvješće Žalbenog tijela potvrdilo je da u slučaju kada je tržište zemlje prodaje narušeno zbog uloge Vlade, dopušteno je korištenje vanjskih referentnih vrijednosti. Također se napominje da „kada je Vlada najveći dobavljač, vjerojatan je poremećaj cijena privatnika, no još je uvijek potrebna analiza svakog pojedinog slučaju” (26) . Osim toga, Žalbeno vijeće navelo je sljedeće: „…ne tvrdimo da postoji prag iznad kojeg sama činjenica da je Vlada najveći dobavljač na tržištu postaje dostatna za utvrđivanje poremećaja cijena, no jasno je da, što je veća uloga Vlade na tržištu, to je vjerojatnije da će ta uloga dovesti do poremećaja cijena privatnika” (27). Žalbeno vijeće, nadalje, kaže: „kada je Vlada ‚značajan’ dobavljač, potrebni su dokazi vezani uz ostale čimbenike, a ne samo Vladin tržišni udio, s obzirom na to da Vladina uloga značajnog dobavljača, sama po sebi, ne može dokazati poremećaj cijena privatnika”. Stoga najprije treba odgovoriti na pitanje je li Vladin udio u proizvodnji toplo valjanog i hladno valjanog čelika u Kini najveći ili samo značajan.

(75) Komisija je od kineske Vlade zatražila informacije o tržištu toplo valjanog i hladno valjanog čelika s obzirom na omjer proizvodnje toplo valjanog i hladno valjanog čelika koji proizvode poduzeća u državnom vlasništvu i privatna trgovačka društva, no kineska Vlada nije dostavila nikakve odgovarajuće informacije u tom pogledu (28).

(76) Komisija je koristila ostale raspoložive informacije (29) koje se odnose na to pitanje na temelju kojih je utvrđeno da najmanje 63 % toplo valjanog čelika u Kini proizvode poduzeća u državnom vlasništvu za čelik. Važno je napomenuti da se do ovog udjela poduzeća u državnom vlasništvu od 63 % došlo nakon vrlo konzervativne analize i on predstavlja apsolutno najmanju moguću vrijednost. Činjenica da se čini kako su mnogi navodno privatni dobavljači koje su prijavili izvoznici društva za trgovinu (koji su mogli nabaviti proizvod i od poduzeća u državnom vlasništvu), nesuradnja kineske Vlade (vidjeti gornje uvodne izjave od 46. do 48.) i nalazi ostalih ispitnih tijela (vidjeti bilješku 32.) dovode do zaključka da je stvarni udio poduzeća na tržištu toplo valjanog čelika puno veći. Osim toga, znatna uloga kineske Vlade na tržištu toplo valjanog čelika (vidjeti donje uvodne izjave od 85. do 94.) ograničava mogućnost djelovanja privatnih subjekata.

(77) Uzimajući u obzir gore navedeno, utvrđeno je da poduzeća u državnom vlasništvu imaju najveću ulogu na tržištu toplo valjanog čelika u Kini. Uloga poduzeća u državnom vlasništvu na tržištu toplo valjanog čelika toliko je velika da privatni proizvođači nemaju nikakvog izbora nego uskladiti svoje cijene s poduzećima u državnom vlasništvu, kako je prikazano u nastavku teksta.

(78) Za hladno valjani čelik udio je poduzeća u državnom vlasništvu koji su prijavili kineski proizvođači izvoznici (18 %) bio puno manji nego u slučaju toplo valjanog čelika. Međutim, to je bilo u suprotnosti s drugim informacijama (vidjeti donju uvodnu izjavu 79.). Budući da kineska Vlada nije surađivala i da se čini da su mnogi navodno privatni dobavljači, koje su prijavili izvoznici, društva za trgovinu (koja su mogla nabavljati proizvode i od poduzeća u državnom vlasništvu) te s obzirom na ograničenja komercijalnih djelatnosti privatnih subjekata zbog velike uloge kineske Vlade u ovom sektoru (vidjeti donje uvodne izjave od 85. do 94.), zaključeno je (djelomično na temelju raspoloživih podataka (vidjeti donju uvodnu izjavu 79.) u smislu članka 28. Osnovne uredbe) da poduzeća u državnom vlasništvu, također, imaju najveću ulogu na tržištu hladno valjanog čelika u Kini.

(79) Ovaj zaključak podupire World Steel Capacity Book koji se ne slaže s udjelom od 18 % koji su prijavili kineski izvoznici i pokazuje da je više od 70 % cjelokupnog proizvodnog kapaciteta hladno valjanog čelika u Kini u državnom vlasništvu (30).

(80) Komisija je od kineske Vlade zatražila informacije o cijenama toplo valjanog i hladno valjanog čelika poduzeća u državnom i u privatnom vlasništvu koji se prodaje na kineskom tržištu. U odgovoru na upitnik kineska Vlada nije dostavila takve informacije. Ispitni postupak o izvoznicima OCS-a pokazao je da su cijene koje su platila četiri proizvođača izvoznika/grupacije tijekom RIP-a za toplo valjani i hladno valjani čelik dobiven od privatnih proizvođača toplo valjanog i hladno valjanog čelika ili od trgovaca stalno bile vrlo slične cijenama poduzeća u državnom vlasništvu (31). Stoga promatrani podaci, zajedno s prevladavajućom ulogom poduzeća u državnom vlasništvu u ovom sektoru, pokazuju da cijene privatnih dobavljača učinkovito prate cijene plaćene poduzećima u državnom vlasništvu. Nadalje, u ugovoru koji je dostavio jedan od proizvođača izvoznika u uzorku za prodaju toplo valjanog čelika od strane dobavljača u privatnom vlasništvu čak postoji uvjet vezanja cijene na nabavnu cijenu od poduzeća u državnom vlasništvu.

(81) Na temelju svih informacija u spisu se utvrđuje da su cijene toplo valjanog i hladno valjanog čelika koji prodaju poduzeća u državnom vlasništvu u Kini iskrivljene, kao rezultat velike uloge poduzeća u državnom vlasništvu na tržištu toplo valjanog i hladno valjanog čelika u Kini. Cijene toplo valjanog i hladno valjanog čelika privatnih dobavljača usklađene su s cijenama poduzeća u državnom vlasništvu. Uzimajući to u obzir, zaključuje se da u Kini nema pouzdanih tržišnih cijena za toplo valjani i hladno valjani čelik. S obzirom na to da nema „prevladavajućih tržišnih uvjeta” na tržištu toplo valjanog i hladno valjanog čelika u Kini, Komisija je, u skladu s člankom 6. točkom (d) Osnovne uredbe, morala tražiti drugu referentnu vrijednost. S obzirom na to da je došlo do poremećaja na cijelom kineskom tržištu, smatra se nepraktičnim prilagoditi troškove i cijene u Kini na neki objektivni način, a uvozne cijene bi se činile slično iskrivljenima zbog velike uloge poduzeća u državnom vlasništvu. Stoga se tražila druga referentna vrijednost u skladu s člankom 6. točkom (d) podtočkom ii. Osnovne uredbe.

(82) Čini se da je najprimjerenija referentna vrijednost izračunata referentna vrijednost na temelju cijena toplo valjanog i hladno valjanog čelika na svjetskom tržištu koje se redovito objavljuju u specijaliziranim časopisima za čelik, kao što su Steel Business Briefing, MEPS i CRU.

(83) Usporedba cijena poduzeća u državnom vlasništvu s referentnom vrijednosti izvan zemlje (izračunatom kako je objašnjeno u donjoj uvodnoj izjavi 103.) pokazala je da su te cijene bile znatno ispod referentnih cijena i tako su dovele do koristi za kineske proizvođače izvoznike OCS-a u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe.

(c) Specifičnost

(84) Ovaj program subvencija specifičan je u smislu članka 4. stavka 2. točke (c) Osnovne uredbe s obzirom na to da toplo valjani i hladno valjani čelik koristi samo ograničeni broj industrija i poduzeća u Kini u svojoj proizvodnji.

(d) Ovlaštenje i usmjeravanje privatnih dobavljača

(85) Sljedeće pitanje na koje treba odgovoriti jest ovlašćuje li kineska Vlada privatne proizvođače toplo valjanog i hladno valjanog čelika, koji nisu javna tijela, ili ih usmjerava da toplo valjani i hladno valjani čelik dostavljaju proizvođačima OCS-a, u smislu članka 3. stavka 1. točka (a) podtočke iv. Osnovne uredbe.

(86) Na početku je već utvrđeno da je Vladina politika osigurati toplo valjani i hladno valjani čelik sektoru OCS-a, jer su javna tijela, kao dio Vlade, uključena u takvu nabavu i imaju vodeću ulogu na tržištu, što im omogućuje da ponude cijene ispod tržišne vrijednosti. U svakom slučaju, bez obzira na to smatraju li se ta tijela „javnima” ili ne, isti dokazi pokazuju postojanje Vladine politike koja ima jaku ulogu u ovom sektoru. Sada treba utvrditi obuhvaća li ta politika privatne dobavljače.

(87) U brojnim Vladinim planovima i dokumentima o njezinim politikama postoje naznake da kineska Vlada potiče i podupire proizvođače čelika u Kini (poduzeća u državnom vlasništvu i poduzeća u privatnom vlasništvu). Određeni odjeljci tih dokumenata ukazuju na to postoji izravna veza između Vlade i ponašanja privatnih trgovačkih društava za čelik te se više puta moglo primijetiti da su te „smjernice” dovele do ponašanja trgovačkih društava za čelik koje se preporuča u tim planovima.

(88) Na primjer, u Odredbi NDRC-a br. 35 - Politike za razvoj industrije željeza i čelika trgovačka društva za čelik potiče se da postupaju na određeni način (32), određuju se uvjeti ulaganja te se ulaganja uvjetuju odobrenjem nadležnih tijela (33), utječe se na tržišno natjecanje za resurse (34) te se čak predviđaju sankcije za trgovačka društva koja ne postupaju u skladu s tim (35). Dvanaesti petogodišnji razvojni plan za industriju čelika, također, utječe na poslovne odluke trgovačkih društava za čelik, što onda može utjecati na strukturu troškova i cijene (36).

(89) Osim toga, podnositelj je pritužbe u Prilogu 24. pritužbi dostavio zbirku izvadaka iz brojnih dokumenata o politikama različitih Vladinih organizacija u kojima se naglašava potpora kineske Vlade industriji čelika, općenito, ili posebno aktivnosti u području organski prevučenih proizvoda (37).

(90) Nadalje, javno dostupne informacije pokazuju da trgovačka društva u privatnom vlasništvu postupaju u skladu s različitim Vladinim planovima i dokumentima o njezinim politikama (38).

(91) Kineska Vlada poduzela je korake kako bi obeshrabrila izvoz toplo valjanog i hladno valjanog čelika ograničenjima izvoza uvedenima složenim sustavom povrata PDV-a. Točnije, toplo valjani i hladno valjani čelik podliježu plaćanju PDV-a od 17 %. Povrat PDV-a za OCS prodan u zemlji koji je proizveden od hladno valjanog čelika (proizvedenog od toplo valjanog čelika) iznosi 13 %, ali ako trgovačko društvo odluči izvoziti toplo valjani ili hladno valjani čelik, PDV se ne vraća. Zbog tog sustava proizvođači toplo valjanog i hladno valjanog čelika u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati uživajući uobičajenu slobodu trgovanja, što utječe na povećanje domaće ponude toplo valjanog i hladno valjanog čelika te neizbježno dovodi do snižavanja njegove cijene na kineskom tržištu. Stoga proizvođači toplo valjanog i hladno valjanog čelika u privatnom vlasništvu (a tako i poduzeća u državnom vlasništvu) ne mogu poslovati nezavisno od politike kineske Vlade.

(92) U gornjem odjeljku o koristima javnih tijela utvrđeno je da zbog prevladavajuće uloge poduzeća u državnom vlasništvu na tržištu toplo valjanog i hladno valjanog čelika, privatni proizvođači toplo valjanog i hladno valjanog čelika nemaju izbora nego uskladiti svoje cijene s cijenama poduzeća u državnom vlasništvu. Drugim riječima, oni ne određuju cijene, nego ih preuzimaju. To je još jedan znak da privatni proizvođači toplo valjanog i hladno valjanog čelika ne mogu poslovati nezavisno od postupanja kineske Vlade i ostalih javnih tijela.

(93) Tu činjenicu potkrjepljuju i informacije koje su dostavili kineski proizvođači izvoznici koji su dostavili odgovore na antisubvencijske upitnike, a koje pokazuju da su cijene privatnih dobavljača toplo valjanog i hladno valjanog čelika gotovo jednake cijenama poduzeća u državnom vlasništvu. Nadalje, u ugovoru koji je dostavio jedan od proizvođača izvoznika u uzorku za prodaju toplo valjanog čelika od strane dobavljača u privatnom vlasništvu čak postoji uvjet vezanja cijene na nabavnu cijenu od poduzeća u državnom vlasništvu.

(94) S obzirom na gornji nalaz da su cijene poduzeća u državnom vlasništvu niže od tržišne vrijednosti, jasno je da su cijene dobavljača u privatnom vlasništvu, s obzirom na to da su usklađene s cijenama poduzeća u državnom vlasništvu, također ispod tržišne vrijednosti.

(e) Financijski doprinos

(95) U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iv. – drugom alinejom – Osnovne Uredbe, financijski doprinos postoji kada Vlada: „povjerava ili usmjerava privatno tijelo na obavljanje jednog ili više vrsta poslova navedenih u točkama i., ii. i iii. koje bi uobičajeno bili u nadležnosti vlasti pa se ta praksa ne razlikuje u pravom smislu od prakse koju Vlade normalno primjenjuju;”. Žalbeno tijelo WTO-a tumači „usmjeravanje” kao upućivanje na situacije u kojima Vlada provodi svoju ovlast, uključujući određeni stupanj prisile, nad privatnim tijelom, a „povjeravanje” kao upućivanje na situacije u kojima Vlada daje odgovornost privatnom tijelu (39). Osim toga, Panel WTO-a za ograničenja izvoza SAD-a (40) izradio je trodijelni test prisutnosti povjeravanja i usmjeravanja, prema koje je potrebna prisutnost (a) Vladine mjere koja je (b) upućena konkretnoj stranci i (c) čiji je cilj konkretna zadaća ili dužnost (41).

(96) Na temelju toga, uključenost privatnih dobavljača u politiku kineske Vlade za opskrbu toplo valjanog i hladno valjanog čelika predstavlja „povjeravanje” i „usmjeravanje” privatnih dobavljača zbog sljedećih razloga: vladina „mjera”. — „politiku” kineske Vlade (vidjeti gornju uvodnu izjavu 86.) čini „mjera” ili „mjere”. politiku provode javna tijela (poduzeća u državnom vlasništvu) koja imaju prevladavajuću ulogu na tržištu i prodaju proizvode po cijenama ispod tržišne vrijednosti te kineska Vlada, putem planova i upravljanja ograničenjima izvoza. ukupno gledano, privatni su dobavljači na učinkovit način prisiljeni pratiti cijene javnih tijela koje su niže od tržišne vrijednosti. „upućena konkretnoj stranci”: — vladina politika (odnosno planovi i ograničenja izvoza) primjenjuju se na sve proizvođače toplo valjanog i hladno valjanog čelika, neovisno o tome jesu li u državnom ili privatnom vlasništvu. U tom je smislu politika „upućena” svim proizvođačima. To je potkrijepljeno činjenicom da su cijene poduzeća u državnom vlasništvu i cijene privatnika usklađene te da privatni dobavljači prodaju robu po cijenama koje komercijalno nisu opravdane. „čiji je cilj konkretna zadaća ili dužnost”: — cilj Vladine politike, kako je dokazano razinama cijena u Kini, prodaja je toplo valjanog i hladno valjanog čelika po cijenama ispod tržišne vrijednosti. Mjere koje poduzimaju kineska Vlada i poduzeća u državnom vlasništvu ne ostavljaju privatnim dobavljačima drugog izbora nego da prate prakse javnih tijela te im to u stvarnosti nameće konkretnu zadaću ili dužnost. Politika kineske Vlade, posebno putem planova i njezinog postupanja u području PDV-a, ozbiljno ugrožava slobodu privatnih dobavljača od takve zadaće ili dužnosti.

(97) Uzimajući u obzir gore navedene čimbenike, može se zaključiti da ograničenja izvoza kineske Vlade, planiranje Vlade i prevladavajuća uloga poduzeća u državnom vlasništvu ograničavaju slobodu privatnih dobavljača toplo valjanog i hladno valjanog čelika, obvezujući ih da postupaju na nekomercijalan način te da prihvaćaju ekonomski neopravdane cijene (ispod tržišne vrijednosti), što ne bi učinili na slobodnom i otvorenom tržištu. To potvrđuje da Vladina politika na opskrbu toplo valjanog i hladno valjanog čelika (uključujući sektor organski prevučenih proizvoda od čelika) obuhvaća privatne dobavljače.

(98) Nadalje, s obzirom na gornju analizu, dokazi u spisu i ostale javno dostupne informacije dovele su Komisiju do zaključka da kineska Vlada povjerava ili usmjerava privatne proizvođače toplo valjanog i hladno valjanog čelika u Kini da prodaju robu u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iii. i člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iv. Osnovne uredbe te postupaju na jednaki način kao i poduzeća u državnom vlasništvu za čelik.

(f) Koristi (privatni dobavljači)

(99) Komisija je utvrdila da privatni dobavljači toplo valjanog i hladno valjanog čelika postupaju prema ovlaštenju i usmjeravanju kineske Vlade, a ispitni postupak pokazao je da su cijene dobavljača toplo valjanog i hladno valjanog čelika u privatnom vlasništvu usklađene s cijenama poduzeća u državnom vlasništvu (vidjeti gornji odjeljak).

(100) Uzimajući to u obzir, zaključuje se da se nalazi o koristima i specifičnosti poduzeća u državnom vlasništvu koja prodaju toplo valjani i hladno valjani čelik ispod tržišnih cijena, primjenjuju na prodaju toplo valjanog i hladno valjanog čelika od strane dobavljača u privatnom vlasništvu

(g) Nalazi ispitnog postupka

(101) Dva proizvođača izvoznika u uzorku imala su koristi od ovog programa. Jedan proizvođač izvoznik (Panhua Steel Group) imao je koristi od prodaje toplo valjanog čelika za manju naknadu od primjerene, a drugi proizvođač izvoznik (Huadong Steel Group) imao je koristi od prodaje hladno valjanog čelika za manju naknadu od primjerene.

(h) Izračun iznosa subvencije

(102) Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelje za koju je utvrđeno da je postojala tijekom RIP-a. Korist se računa korištenjem iznosa razlika između stvarnih nabavnih vrijednosti i odgovarajućih referentnih vrijednosti nabave toplo valjanog i hladno valjanog čelika. Dobiveni iznos potom se dodjeljivao prema ukupnom prometu tijekom RIP-a proizvođača izvoznika koji surađuje, jer subvencija ne ovisi o realizaciji izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.

(103) S obzirom na to da je kinesko tržište toplo valjanog i hladno valjanog čelika poremećeno, cijene toplo valjanog i hladno valjanog čelika na svjetskom tržištu smatrale su se primjerenom osnovom za izračun referentnih cijena toplo valjanog i hladno valjanog čelika. Na temelju različitih časopisa o čeliku (SBB i MEPS) izabrane su domaće cijene, bez poreza, pet zemalja/regija (tj. Europe, SAD-a, Turske, Japana i Brazila). Kako bi došla do reprezentativne referentne vrijednosti, Komisija je odabrala najveće tržište za svaku od pet odgovarajućih zemljopisnih regija, tj. Europe (EU), Sjeverne Amerike (SAD), Latinske Amerike (Brazil), Azije (Japan) i Bliskog istoka/sjeverne Afrike (Turska). Za prosječne mjesečne cijene tijekom RIP-a za svaku od pet zemalja/regija izračunata je aritmetička sredina kako bi se došlo do mjesečnih referentnih cijena. Odabranih pet zemalja/regija nije imalo najviše cijene tijekom RIP-a, sve su članice WTO-a, nalaze se među deset najvećih proizvođača čelika u svijetu te su smještene na različitim kontinentima. Tako utvrđene referentne cijene se stoga smatraju razumnima i primjerenima.

(104) Stopa subvencije utvrđena u pogledu ovog programa tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike u uzorku iznosi 23,02 % za grupaciju Huadong i 27,63 % za grupaciju Panhua.

(105) Ponderirana prosječna stopa subvencije za trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu uključena u uzorak, iznosi 25,37 %.

(106) S obzirom na nisku razinu suradnje, stopa subvencije za sva trgovačka društva koja nisu surađivala određena je na razini stope subvencije utvrđene za ovaj program za subjekte povezane s jednim od trgovačkih društava u uzorku koja surađuju, tj. 32,44 %.

3.3.1.2. Ustupanje prava korištenja zemljišta za manju naknadu od primjerene

(a) Uvod

(107) Podnositelj pritužbe tvrdio je da u Kini nema uređenog tržišta zemljišta i da je iznos koji plaćaju trgovačka društva za korištenje zemljišta niži od uobičajene tržišne stope. U svojem odgovoru na antisubvencijski upitnik, kineska je Vlada navela da „u skladu sa Zakonom o upravljanju zemljištem u NRK-u, zemljište u gradskim područjima nalazi se u vlasništvu države. Zemljište u ruralnim područjima i područjima oko gradova, osim ako je država drukčije odredila, u zajedničkom je vlasništvu poljoprivrednika”. Kineska Vlada tvrdila je da postoji standardizirano i konkurentno tržište zemljišta te da se pravima na korištenje zemljišta mora javno trgovati u skladu sa zakonom na tržištu zemljišta. Kineska Vlada je, također, tvrdila da bi se industrijsko i komercijalno zemljište trebalo dobiti uz naknadu za korištenje na otvorenom tržištu kroz javne natječaje, ponude ili dražbe. Kineska Vlada nije dostavila nikakve podatke o stvarnim cijenama prava na korištenje zemljišta, najnižim cijenama zemljišta koje je odredila Vlada, a koje su navedene u odgovoru na antisubvencijski upitnik i tijekom posjeta radi provjere.

(108) Komisija je tijekom provjere zatražila od kineske Vlade dokaze kojima se potkrjepljuje njezina tvrdnja da je cjelokupno industrijsko zemljište u Kini dodijeljeno kroz javne natječaje, ponude ili dražbe. Kineska Vlada nije dostavila takve dokaze tijekom posjeta radi provjere, ali je poslala neke informacije o tome nakon posjeta radi provjere. Međutim, svi ti dokazi pokazuju da je od trinaest poslova u vezi s pravima na korištenje zemljišta koji se odnose na proizvođače izvoznike u uzorku, samo šest podlijegalo procesu ponude ili dražbe. Komisija nije primila zatražene informacije o sudionicima dražbe/nadmetanja te je de facto u svim slučajevima konačna cijena koju je platilo trgovačko društvo bila jednaka proizvoljnoj cijeni lokalnih tijela.

(109) Pod pretpostavkom da u Kini nema tržišne cijene za zemljište, Komisija je, također, od kineske Vlade zatražila njezin stav o mogućim referentnim vrijednostima. Iako je to bila samo pretpostavka, a ne nalaz ili zaključak u trenutku kada je kineskoj Vladi poslan upitnik, kineska Vlada izrazila je stav da je ta pretpostavka pogrešna i nije dostavila nikakve moguće referentne vrijednosti. Kineska je Vlada, također, ukazala na navodne nedostatke pritužbe prema kojima, s jedne strane, podnositelj pritužbe tvrdi da u Kini nema tržišta za zemljište i da bi se trebala koristiti referentna vrijednost „izvan zemlje”, no, s druge strane, tvrdi da su poduzeća u državnom vlasništvu dobila od Vlade zemljište pod povoljnim uvjetima u odnosu na privatnu industriju te predlaže da bi u slučaju korištenja neke referentne vrijednosti, to trebale biti cijene koje plaćaju kineske industrije koje nisu u povlaštenom položaju. no nije dostavio nikakve informacije o tim cijenama. U tom kontekstu bi trebalo napomenuti da je podnositelj pritužbe tvrdio da je tržište prava na korištenje zemljišta u Kini bilo poremećeno u cjelini te da su proizvođači OCS-a i u državnom i u privatnom vlasništvu dobili prava na korištenje zemljišta za manju naknadu od primjerene.

(b) Pravna osnova

(110) Uređenje prava na korištenje zemljišta u Kini obuhvaćeno je Zakonom Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem i Zakonom Narodne Republike Kine o stvarnom pravu.

(c) Praktična primjena

(111) Prema članku 2. Zakona o upravljanju zemljištem, cjelokupno je zemljište u državnom vlasništvu, budući da prema kineskom Ustavu i odgovarajućim pravnim odredbama zemljište pripada zajednički kineskom narodu. Zemljište se ne može prodati, ali se u skladu sa zakonom mogu ustupiti prava na korištenje zemljišta. Državna tijela mogu ih ustupiti kroz javne natječaje, ponude ili dražbe

(d) Nalazi ispitnog postupka

(112) Proizvođači izvoznici koji surađuju obavijestili su o podacima o zemljištu koje imaju, kao i o većini odgovarajućih ugovora/potvrda o pravu korištenja zemljišta, no kineska je Vlada dostavila vrlo ograničene podatke o određivanju cijena prava korištenja zemljišta.

(113) Kako je gore navedeno, kineska je Vlada tvrdila da se prava na korištenje zemljišta u Kini ustupaju kroz javne natječaje, ponude ili dražbe. To je predviđeno i u članku 137. Zakona Narodne Republike Kine o stvarnom pravu (42).

(114) Međutim, tijekom provjere proizvođača izvoznika koji surađuju utvrđeno je da sustav koji je opisala kineska Vlada ne funkcionira uvijek tako u praksi. Na primjer, od šest prava na korištenje zemljišta koja je kupilo društvo Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd. (dio društva Panhua Group Co. Ltd) za četiri od njih, kako su potvrdili službenici trgovačkog društva, nije bilo natječaja. Chongqing Wanda bio je jedini sudionik, a konačna cijena posla koju je platilo trgovačko društvo bila je de facto jednaka početnoj cijeni koju je proizvoljno odredio lokalni Ured za zemljišne resurse. Za preostala dva prava na korištenje zemljišta bilo je natječaja, no niti trgovačko društvo niti kineska Vlada nisu dostavili dokaze o tome. De facto, iz dokumenata koje je dostavila kineska Vlada nakon posjeta radi provjere čini se da su i ta dva prava na korištenje zemljišta kupljena po cijeni istovjetnoj cijeni koju je odredio lokalni Ured za zemljišne resurse. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (također dio društva Panhua Group Co. Ltd) dobio je tri prava na korištenje zemljišta prijenosom od privatnih trgovačkih društva u zamjenu za udio u društvu Panhua Group Co. Ltd.

(115) Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd je dobio dva od svojih prava na korištenje zemljišta od lokalnog Ureda za zemljište i resurse okruga Xiaoshan i jedno od privatnog trgovačkog društva. Nisu se mogli dostaviti nikakvi dokazi o natječaju ili dražbi jer, prema podacima kineske Vlade, prava na korištenje zemljišta kupljena prije 1. rujna 2006. nije bilo potvrde o prodaji za transakcije u vezi s pravima na korištenje zemljišta te de facto kineska Vlada nije potvrdila niti opovrgnula da su te transakcije podlijegale natječaju ili dražbi.

(116) Nalazi postupka potvrđuju da je stanje u vezi s prodajom i stjecanjem zemljišta u Kini nejasno i netransparentno te cijene često proizvoljno određuju nadležna tijela. Tijela određuju cijene u skladu sa Sustavom procjene gradskog zemljišta u kojem se, između ostalog, nalaze upute o razmatranju politike za industriju prilikom određivanja industrijskog zemljišta. Osim toga, pristup industrijskom zemljištu je, barem u sektoru čelika, zakonom ograničen samo na trgovačka društva koja slijede politike za industriju koje je odredila država (43).

(117) Nadalje, nezavisne informacije koje je dostavio podnositelj pritužbe ukazuju na to da se zemljište u Kini daje za cijene ispod uobičajenih tržišnih vrijednosti (44).

(e) Zaključak

(118) U skladu s time, dodjelu prava korištenja zemljišta od strane kineske Vlade trebalo bi smatrati subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iii. i članka 3. stavka 2. osnovne Uredbe u obliku prodaje robe, što daje korist trgovačkom društvima primateljima. Kako je objašnjeno gore u uvodnim izjavama od 114. do 115., u Kini ne postoji uređeno tržište za zemljište, a korištenje vanjske referentne vrijednost pokazuje da je iznos koji izvoznici koji surađuju plaćaju za prava korištenja zemljišta prilično ispod uobičajene tržišne stope. Subvencija je specifična na temelju članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 2. točke (c) Osnovne uredbe, jer je pristup industrijskom zemljištu zakonom ograničen samo na trgovačka društva koja poštuju politike za industriju koje je odredila država, samo su neki poslovi podlijegali natječaju, a cijene koje su često određivala nadležna tijela i Vladine prakse su nejasne i netransparentne.

(119) Posljedično, ova se subvencija smatra subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.

(f) Izračun iznosa subvencije

(120) S obzirom na to da je zaključeno kako u Kini u pogledu prava korištenja zemljišta ne prevladavaju tržišni uvjeti, čini se da u Kini uopće nema dostupnih referentnih vrijednosti iz privatnog sektora. Stoga prilagodba troškova ili cijena u Kini nije izvediva. U tim okolnostima smatra se da u Kini nema tržišta i, u skladu s člankom 6. točkom (d) podtočkom ii. Osnovne Uredbe, opravdano je korištenje vanjske referentne vrijednosti za mjerenje iznosa koristi. S obzirom na to da kineska Vlada nije surađivala ili nije podnijela nikakav prijedlog za vanjsku referentnu vrijednost, Komisija se morala poslužiti dostupnim podacima kako bi odredila prikladnu vanjsku referentnu vrijednost. U tom pogledu se smatra primjerenim koristiti informacije Posebnog carinskog područja Tajvana kako primjerenu referentnu vrijednost.

(121) Komisija smatra da cijene zemljišta na Tajvanu pružaju najbolji približni pokazatelj za područja u Kini gdje su smješteni proizvođači izvoznici koji surađuju. Većina proizvođača izvoznika smještena je u istočnom dijelu Kine, u razvijenim područjima visokog BDP-a u pokrajinama s velikom gustoćom naseljenosti.

(122) Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelje za koju je utvrđeno da je postojala tijekom RIP-a. Korist za primatelja utvrđena je uzimajući u obzir razliku između iznosa koji je platilo svako trgovačko društvo za prava korištenja zemljišta i iznosa koji se u uobičajenim uvjetima trebao platiti na temelju tajvanske referentne vrijednosti.

(123) Prilikom tog izračuna Komisija je koristila prosječnu cijenu zemljišta po četvornom metru utvrđenu na Tajvanu i prilagođenu za deprecijaciju valute i kretanje BDP-a od datuma dotičnih ugovora o pravu korištenja zemljišta. Podaci o cijenama industrijskog zemljišta prikupljeni su s internetske stranice Ureda za industriju Ministarstva gospodarskih poslova Tajvana. Deprecijacija valute i kretanje BDP-a za Tajvan izračunati su na temelju stopa inflacije i kretanja BDP-a po glavi stanovnika po trenutačnim cijenama u SAD-u za Tajvan, kako je objavio MMF u svojem World Economic Outlooku iz 2011. U skladu s člankom 7. stavkom 3. osnovne Uredbe, ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao za RIP korištenjem uobičajenog vijeka trajanja prava korištenja zemljišta za zemljište za industrijsko korištenje u Kini, tj. 50 godina. Taj se iznos potom dodjeljivao prema ukupnom prometu tijekom RIP-a proizvođača izvoznika koji surađuju, jer subvencija ne zavisi o ostvarenom izvozu i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.

(124) Stopa subvencije utvrđena u pogledu ovog programa tijekom RIP-a za proizvođače izvoznike iznosi 0,34 % za grupaciju Huadong i 1,12 % za grupaciju Panhua.

(125) Ponderirana prosječna stopa subvencije za trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu uključena u uzorak, iznosi 0,73 %.

(126) S obzirom na nisku razinu suradnje, stopa subvencije za sva trgovačka društva koja nisu surađivala određena je na razini stope subvencije utvrđene za ovaj program za subjekte povezane s jednim od trgovačkih društava u uzorku koja surađuju, tj. 1,36 %.

3.3.1.3. Program koji uključuje opskrbu vodom za manju naknadu od primjerene

(a) Uvod

(127) U pritužbi se tvrdilo da cijene vode u Kini isključivo utvrđuju javna tijela i da se struktura određivanja cijena određuje u skladu s makropolitikama za industriju. Također se navodi da su cijene vode bile različite u različitim lokalnim područjima te da su se stope razlikovale za svako trgovačko društvo. U pritužbi se tvrdilo da su proizvođači OCS-a vjerojatno imali koristi od cijena vode za manju naknadu od primjerene u skladu s politikom poticanja proizvoda od čelika s dodanom vrijednosti.

(128) Opskrbom vode i tržištem u Kini upravljaju NDRC, Ministarstvo vodnih resursa i Ministarstvo zaštite okoliša. Tržište opskrbe vodom još uvijek je uglavnom pod nadzorom lokalnih trgovačkih društava u državnom vlasništvu, iako je ulazak trgovačkih društava sa stranim kapitalom u neke projekte vodoopskrbe određenih gradova razbio monopol državnih dobavljača. Međutim, kineska Vlada nije mogla dostaviti detaljan popis opskrbljivača vodom s njihovim područjem pružanja usluga i dostavljenim obujmom (vidjeti donju uvodnu izjavu 129.), nego je ograničila svoj odgovor na popis opskrbljivača vodom u područjima u kojima se nalaze proizvođači izvoznici u uzorku.

(129) U pogledu određivanja cijena, NDRC izrađuje glavnu politiku određivanja cijena, a lokalna tijela određuju lokalne cijene vode nakon postupka saslušanja kako bi se osiguralo održivo korištenje vodnih resursa. Cijene odražavaju troškove zajedno s razumnom dobiti lokalnih opskrbljivača vodom. Kineska je Vlada dostavila odgovarajuće cjenike koji se primjenjuju u općinama u kojima se nalaze proizvođači izvoznici OCS-a u uzorku. Objašnjeno je da se različite komunalne cijene primjenjuju na sve industrijske korisnike jednako i da se ne razlikuju prema trgovačkom društvu ili korisnicima.

(d) Nalazi ispitnog postupka

(130) Ispitni je postupak potvrdio da NDRC određuje osnovnu cijenu vode i da općinska upravna tijela za cijene određuju cijenu za svaku općinu na temelju nekoliko parametara (npr. troškova distribucije, dobiti i razumne marže). Cijeni vode dodaje se naknada za „zbrinjavanje otpadnih voda” koja se, također, određuje na razini općine.

(131) Dok se osnovna cijena vode, naknada za zbrinjavanje otpadnih voda i druge moguće lokalne dodatne naknade jednako primjenjuju na sve korisnike iz iste kategorije, utvrđeno je da jedan od dva izvoznika u uzorku, grupacija Zhejiang Huadong, nije platila naknadu za zbrinjavanje otpadnih voda.

(132) Izvoznik je tvrdio da je tu naknadu platio u paušalnom iznosu Uredu za zaštitu okoliša. Međutim, smatra se da ta uplata nije izvršena umjesto naknade za zbrinjavanje otpadnih voda zbog sljedeća tri razloga: (1) u službenom dokumentu navodi se naknada za „ispuštanje otpadnih voda”, a ne naknada za „zbrinjavanje otpadnih voda”; (2) uplata nije razmjerna stvarnoj potrošnji vode; (3) ukupan plaćeni iznos prilično je malen u usporedbi sa stvarnim iznosom koji bi se trebao platiti da je dospjela naknada za zbrinjavanje otpadnih voda s obzirom na stvarnu potrošnju vode.

(c) Financijski doprinos

(133) Zhejiang Huadong Group primio je financijski doprinos u smislu članka 3. stavak 1. točke (a) podtočke iii. Osnovne uredbe tako što je Vlada osigurala vodu preko lokalnog javnog trgovačkog društva za vodoopskrbu (tj. društva Hangzhou Xiaoshan Water Supply Co. Ltd.). To predstavlja financijski doprinos Vlade u obliku davanja robe, osim opće infrastrukture u smislu Osnovne uredbe. S druge strane, to bi se moglo smatrati otpisom prihoda Vlade, jer javno tijelo nije naplatilo prihode koji bi u uobičajenim okolnostima bili dospjeli u smislu članka 3. stavka 1. točka (a) podtočke ii.

(d) Koristi

(134) Grupacija Huadong Steel primila je koristi u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe u mjeri u kojoj je Vlada osigurala vodu za manju naknadu od primjerene. Utvrđeno je da ovaj izvoznik nije platio punu cijenu opskrbe vodom koja se uobičajeno primjenjuje na kategoriju korisnika kojoj on pripada, s obzirom na to da komponenta „naknade za zbrinjavanje otpadnih voda” iz cijene vode nije plaćena.

(e) Specifičnost

(135) Subvencija u obliku opskrbe vodom jednog od izvoznika koji surađuje specifična je u smislu članka 4. stavka 2. točke (c) Osnovne uredbe, jer naknada za zbrinjavanje otpadnih voda nije otpisana za sva poduzeća. Neovisno o izostanku zakonodavstva kojom se ta subvencija ograničuje na određena poduzeća, mogućnost određenih poduzeća koja proizvode dotični proizvod da dobiju vodu za manju naknadu od primjerene, zajedno s očitim diskrecijskim pravom lokalnih tijela da otpišu dio stope koja se uobičajeno plaća za vodu, tu subvenciju de facto čini specifičnom. Komisija nije mogla prikupiti dodatne dokaze o osnovi na kojoj je ta naknada otpisana, s obzirom na to da ih proizvođač izvoznik nije mogao dostaviti.

(f) Izračun iznosa subvencije

(136) Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelje za koju je utvrđeno da je postojala tijekom RIP-a. Smatra se da je korist iznos naknade za zbrinjavanje otpadnih voda koji nije plaćen za potrošnju vode tijekom RIP-a. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema ukupnom prometu tijekom RIP-a proizvođača izvoznika koji surađuju, jer subvencija ne ovisi o realizaciji izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.

(137) Grupacija Zhejiang Huadong imala je koristi od neplaćanja naknade za zbrinjavanje otpadnih voda. Stopa subvencije utvrđena za to iznosi 0,01 %.

(138) Ponderirana prosječna stopa subvencije za trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu uključena u uzorak, iznosi 0,01 %.

(139) S obzirom na nisku razinu suradnje, stopa subvencije za sva trgovačka društva koja nisu surađivala određena je na razini najviše stope subvencije utvrđene za ovaj program za trgovačka društva u uzorku koja surađuju, tj. 0,01 %.

3.3.1.4. Program koji uključuje opskrbu električnom energijom za manju naknadu od primjerene

(a) Uvod

(140) U pritužbi se tvrdilo da je kineska Vlada osigurala električnu energiju za manju naknadu od primjerene putem povlaštenih stopa. Točnije, u pritužbi se navodi da su stope električne energije određene različito u različitim pokrajinama i da su povlaštene stope korištene kao sredstvo industrijske politike radi poticanja proizvoda od čelika s velikom dodanom vrijednosti i odvratili zastarjeli proizvodni kapaciteti.

(141) NDRC je odgovoran za reguliranje tržišta električne energije i određivanje cijena u Kini. Mrežama između i unutar pokrajina upravljaju dva dobavljača u državnom vlasništvu: State Grid Corporation of China i China Southern Power Grid Corporation. Dobavljači električne energije na razini općina ovisna su društva tih trgovačkih društava. U Kini se uvodi mehanizam tržišnog natjecanja kroz nekoliko pilot projekata, ali je njegov učinak u ovoj fazi još uvijek zanemariv.

(142) NDRC određuje cijene električne energije na temelju postupka koji uključuje ispitivanje troškova, stručno mišljenje, javne rasprave te konačno određivanje cijena i objavu. NDRC objavljuje cijene koje se primjenjuju na svaku pokrajinu u Obavijestima, a zatim lokalni uredi za cijene objavljuju odgovarajuću obavijest na lokalnoj razini kojom se uvode cijene koje je donio središnji NDRC. Konačna cijena odražava troškove nabave, prijenosa i gubitke te dodatne naknade Vlade. Cijene se razlikuju prema pokrajinama ovisno o lokalnoj situaciji i ciljevima politike koji se trebaju ostvariti u različitim pokrajinama. Određuju se za različite kategorije krajnjih korisnika (npr. za kućanstva i industrijske korisnike). Dodatna razlika u cijenama postoji zbog različitih industrijskih korisnika kako bi se poštovale politike za industriju koje je odredila kineska Vlada i odražava se u katalogu sadržanom u Odluci br. 40 (2005) NDRC-a (vidjeti dodatno objašnjenje u uvodnoj izjavi 182.). Korisnici koji se nalaze u skupini „poticanih” poduzeća u skladu s katalogom NDRC-a plaćaju osnovnu cijenu električne energije, dok korisnici iz skupine „zastarjelih” ili „zabranjenih” poduzeća plaćaju dodatnu naknadu na tu osnovnu cijenu. Korisnici koji nisu obuhvaćeni ni jednom kategorijom navedenom u katalogu, uvršteni su u opću kategoriju „dopuštenih” poduzeća i plaćaju osnovnu cijene bez dodatnih naknada. Proizvođači OCS-a bi u uobičajenim uvjetima bili uvršteni u kategoriju „poticanih” poduzeća u skladu s Odlukom br. 40 NDRC-a.

(b) Nesuradnja

(143) Komisija je od kineske Vlade zatražila regulatorni okvir za tržište električne energije i određivanje cijene te ulogu svih odgovarajućih tijela ili subjekata. Kineska Vlada nije dostavila sve odgovarajuće odluke o određivanju cijena koje su donijeli NDRC i lokalni uredi za cijene, ne samo za proizvođače izvoznike koji nisu u uzorku, nego i za one u uzorku. Kineska Vlada nije točno opisala ulogu NDRC-a i lokalnih ureda za cijene u određivanju cijena. Komisija je obavijestila kinesku Vladu o tim nedostacima u pogledu proizvođačâ izvoznikâ u svojem pismu od 12. kolovoza 2012. Nakon posjeta radi provjere je, također, otkriveno da je kineska Vlada navela netočnu cijenu električne energije koje se primjenjuje na jednog od izvoznika u uzorku koji surađuju.

(c) Nalazi ispitnog postupka

(144) Ispitni je postupak potvrdio da NDRC određuje cijene električne energije koje se primjenjuju na različite pokrajine. Provjereno je da lokalni ured za cijenu djeluje sam kao produžena ruka za izvršavanje odluke koju je donio NDRC na središnjoj razini. To potvrđuje i činjenica da NDRC izdaje Obavijesti u kojima određuje stvarne cijene za svaku pokrajinu, a zatim se te obavijesti formalno prenose u lokalnim obavijestima koje donose lokalni uredi za cijene i provode na lokalnoj razini. Ispitni postupak je, također, pokazao da se različite cijene električne energije koje se primjenjuju na određene sektore i/ili na pokrajine i lokalnu razinu, određuju u skladu s određenim čimbenicima, uključujući posebno praćenje ciljeva politike za industriju koje određuju središnja i lokalna Vlada u svojim petogodišnjim planovima i u sektorskim planovima.

(145) Ispitivanje proizvođača u uzorku koji surađuju je pokazalo da je jedan od njih, tj. Chongqing Wanda Steel Strip („CWSS”) imao koristi od cijene električne energije koja je niža od cijene koja se općenito primjenjuju na velike industrijske korisnike. Utvrđeno je da je u specifičnom području, u kojem se taj izvoznik nalazi, podkategorija određenih industrijskih korisnika, uključujući korisnike koji proizvode dotični proizvod, imala pravo na tu nižu cijenu.

(d) Financijski doprinos

(146) Jedan od proizvođača u uzorku koji surađuju (CWSS) primio je financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iii. Osnovne uredbe tako što je Vlada osigurala električnu energiju putem lokalnog javnog trgovačkog društva za opskrbu električnom energijom. To predstavlja doprinos Vlade u obliku davanja robe, osim opće infrastrukture u smislu Osnovne uredbe.

(e) Koristi

(147) CWSS je primio koristi u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe u mjeri u kojoj je Vlada osigurala električnu energiju za manju naknadu od primjerene. Utvrđeno je da je ovaj izvoznik imao pravo na cijenu nižu od cijene koja se općenito primjenjuje na ostale velike industrijske korisnike.

(f) Specifičnost

(148) Subvencija u obliku opskrbe električnom energijom za jednog od izvoznika koji surađuju specifična je u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. Osnovne uredbe. Niža cijena električne energije utvrđuje se u odgovarajućoj obavijesti NDRC-a i uključuje u obavijest koju izdaje lokalni ured za cijene, tj. propisuje se na središnjoj razini i provodi na lokalnoj. Ta niža cijena ograničena je na određena poduzeća u određenim specifičnim sektorima (uglavnom na proizvođače feroslitina u elektroničkim pećima i trgovačka društva za proizvodnju gnojiva) uključena u podkategoriji velikih industrijskih korisnika. Stoga je ta niža cijena ograničena de iure samo na trgovačka društva u tim kategorijama u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) Osnovne uredbe.

(149) Subvencija je, također, ograničena na određenu regiju tako što se primjenjuje samo na ograničeno označeno zemljopisno područje u kojem se nalazi proizvođač izvoznik. To područje dobiva poticaje u skladu sa zakonodavstvom koje izdaje središnja Vlada, tj. Okružnicom Državnog vijeća u vezi s nekoliko politika o razvoju velikih zapadnih regija Kine (detaljnije vidjeti u donjoj uvodnoj izjavi 233.). Okružnica izričito navodi mehanizam određivanja cijena za prijenos i opskrbu električnom energijom kao jedan od alata za postizanje razvoja određenih sektora. S obzirom na to da cijene električne energije koje se primjenjuju u tom području određuje središnje tijelo, ta je subvencija i specifična za određenu regiju u smislu članka 4. stavka 3. Osnovne uredbe.

(g) Izračun iznosa subvencije

(150) Iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunava se u smislu koristi za primatelje za koju je utvrđeno da je postojala tijekom RIP-a. Korist za proizvođače izvoznike izračunata je uzimajući u obzir razliku između stvarne plaćene cijene električne energije po kWh i cijene koju su veliki industrijski korisnici trebali platiti po kWh, pomnoženo količinom električne energije koja je potrošena tijekom RIP-a. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ovaj se iznos subvencije (brojnik) zatim dodjeljivao prema ukupnom prometu tijekom RIP-a proizvođača izvoznika koji surađuju, jer subvencija ne ovisi o realizaciji izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili prevezenim količinama.

(151) Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju, a koji pripada grupaciji Panhua (tj. CWSS) imao je koristi od ove niže cijene električne energije. Stopa subvencije utvrđena za grupaciju Panhua iznosi 0,14 %.

(152) Ponderirana prosječna stopa subvencije za trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu uključena u uzorak, iznosi 0,07 %.

(153) S obzirom na nisku razinu suradnje, stopa subvencije za sva trgovačka društva koja nisu surađivala određena je na razini stope subvencije utvrđene za ovaj program za subjekte povezane s jednim od trgovačkih društava u uzorku koja surađuju, tj. 0,17 %.

3.3.1.5. Opskrba različitom robom za manju naknadu od primjerene

(154) U pritužbi je naveden veliki broj druge robe koji je kineska Vlada osigurala proizvođačima OCS-a putem svojim poduzeća u državnom vlasništvu. Posebno su u pritužbi navedene brojne specifične transakcije koje se odnose na dostavljanje nekoliko proizvoda od čelika koje su proizvela poduzeća u državnom vlasništvu, uključujući koncentrat željezne rudače, pelet, sinteriranu rudaču, ostatke, gredice, slitine i mnoge druge. Pritužba je pokazala da je cijena za nabavu te robe određena s obzirom na različite elemente i/ili referentne vrijednosti, te da najviše dozvoljene cijene ili prilagodbe cijena ovisile o različitoj robi i o tome je li se dotični posao odnosio na povezane stranke.

(155) Kineska Vlada odgovorila je da nije imala taj program za proizvođače čelika tijekom RIP-a. S obzirom na nedostatak informacija od strane kineske Vlade o tom programu, Komsija je svoje nalaze temeljila na raspoloživim informacijama u spisu u skladu s člankom 28. Osnovne uredbe.

(156) U mjeri u kojoj cijene različite gore navedene robe ne odražavaju odgovarajuću naknadu, protiv ovog programa se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iii. i člankom 6. točkom (d) Osnovne uredbe. Međutim, složenost različitih transakcija za nabavu te robe i povezani ugovori koji nisu bili dostupni u evidenciji postupka, nisu omogućili Komisiji donošenje čvrstog zaključka o tom programu. Stoga je Komisija odlučila da taj program dalje neće procjenjivati.

3.3.2. POVLAŠTENI ZAJMOVI I KAMATNE STOPE INDUSTRIJI OCS-A

(a) Uvod

(157) U pritužbi se tvrdilo da proizvođači OCS-a imaju koristi od niskih (subvencioniranih) kamatnih stopa poslovnih banaka u državnom vlasništvu i državne banke u skladu s politikom kineske Vlade za potporu i razvoj širenja kineske industrije čelika prema petogodišnjim planovima.

(b) Nesuradnja i korištenje raspoloživih podataka

(158) Komisija je od kineske Vlade zatražila informacije o omjeru zajmova banaka u kojima je kineska Vlada većinski ili jedini dioničar, banaka u kojima kineska Vlada ima udio, ali nije najveći dioničar, banaka u kojima kineska Vlada nema udio i banaka koje su u stranom vlasništvu, koji su dani industriji u cjelini i industriji obuhvaćenoj ovim postupkom. Kineska Vlada odgovorila je da ne zadržava podatke o iznosima i postupcima zajmova koje su dale banke u državnom vlasništvu i da kineska Vlada ne zadržava podatke o zajmovima danima industriji čelika. Kineska Vlada nije predložila drugi izvor ovih informacija.

(159) Komisija je, također, tražila informacije o državnom vlasništvu u bankama i financijskim institucijama, no kineska Vlada nije dostavila te informacije tvrdeći da ne čuva takve evidencije. Iako nije vjerojatno da kineska Vlada nema uvid u imovinu koja je u njezinom vlasništvu, napominje se da je, u skladu s javno dostupnim informacijama (45) (46), kineska Vlada većinski dioničar u mnogim bankama osnovanima u Kini te, stoga, kao što je to slučaj kod poduzeća u državnom vlasništvu koja proizvode toplo valjani i hladno valjani čelik, ima pristup statutu banaka u kojima bi trebalo detaljno opisati vlasničku strukturu. U tom pogledu se, također, napominje da u skladu s člankom 61. Zakona o poslovnim bankama iz 2003., banke „dostavljaju bilance, izvješća o dobiti i druga financijska izvješća te statistiku i dokumente regulatornom tijelu za bankarski sustav Državnog vijeća Narodne Republike Kine”.

(160) Komisija je, također, zatražile informacije (putem posebnog upitnika – Dodatak A) o strukturi Vladine kontrole u dotičnim kineskim bankama te ispunjavanju Vladinih politika ili interesa u pogledu industrije čelika (tj. upravnog odbora i odbora dioničara, zapisnika sa sastanaka dioničara/direktora, državljanstva dioničara/direktora, politika davana zajmova i procjene rizika u vezi sa zajmovima odobrenima proizvođačima izvoznicima koji surađuju). Neovisno o tome, kineska je Vlada u odgovoru na upitnik dostavila samo jedan Dodatak A koji sadrži neke opće informacije (uglavnom prikupljene s internetskih stranica banaka). Većina specifičnih informacije zatraženih u Dodatku A nije dostavljena. Kineska je Vlada na neka pitanja odgovorila da nema takve informacije u ovom trenutku, a za neka je samo dostavila informacije o odabranim bankama (tj. statuti su dostavljeni samo za osam banaka). Komisija je u pismu za dopunu podataka ponovila svoj zahtjev i pozvala kinesku Vladu da dostavi sve informacije koje su prvotno zatražene u upitniku. U svojem odgovoru na pismo za dopunu podataka kineska je Vlada dostavila neke dodatne informacije. Međutim, odgovor je još uvijek bio nepotpun i većina zatraženih informacija (npr. postotak Vladinog udjela u bankama u državnom vlasništvu, statuti nekih banaka navedenih u upitniku, potpuni odgovori na upitnik u Dodatku A) nije dostavljena.

(161) Komisija je u upitniku, pismu za dopunu podataka i ponovno tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta zatražila okružnice Narodne banke Kine o proširenju politike kamatnih stopa na zajmove financijskih institucija (YinFa [2003.] br. 250 i YinFa [2004.] br. 251). Komisija je za postojanje tih okružnica saznala tijekom prethodnog ispitnog postupka. Međutim, umjesto dostavljanja tih okružnica, kineska je Vlada uputila Komisiju na internetsku stranicu Narodne banke Kine radi prikupljanja informacija o politici kamatnih stopa za zajmove financijskih institucija. Tijekom provjere dostavljana su dva dokaza u tom pogledu, ali to su bili samo ispisi s internetske stranice. Napominje se da se na internetskoj stranici Narodne banke Kine nije mogao pronaći potpuni sadržaj okružnica.

(162) Komisija je, također, tijekom provjere na licu mjesta zatražila Okružnicu Narodne banke Kine o promjenama od 8. lipnja 2012. Kineska Vlada nije dostavila tu Okružnicu i umjesto toga je poslala ispis općih informacija s internetske stranice Narodne banke Kine o prilagodbi referentnih kamatnih stopa.

(163) Komisija je, također, zatražila od kineske Vlade da organizira sastanke s određenim bankama kako bi provjerila informacije o davanju povlaštenih zajmova industriji OCS-a. Međutim, kineska Vlada nije organizirala takve sastanke i tvrdila je da se ne može uplitati u poslove banaka u državnom vlasništvu radi dogovaranja takvih sastanaka. Također se napominje da je u pismu najave provjere od 7. lipnja 2013. Komisija objasnila da je spremna započeti provjeru dan ranije i de facto je omogućila više vremena za provjeru ako bi kineska Vlada smatrala da su banke u boljem položaju dostaviti pojašnjenja i objašnjenja o davanju povlaštenih zajmova. Komisija je stoga zatražila od kineske Vlade da potvrdi prisutnost banaka prije provjere kako bi skupina zadužena za provjeru mogla napraviti potrebne pripreme. Kineska je Vlada svojem dopisu od 15. lipnja 2012. navela da će nastaviti tražiti od banaka da surađuju, ali da ih na to ne može prisiliti. Konačno, radna je skupina Komisije tek tijekom prvog dana provjere obaviještena da je predstavnik Kineske banke za izgradnju dostupan za pitanja i objašnjenja. S obzirom na to da Komisija nije bila obaviještena o tome (iako je to posebno zatražila u pismu najave provjere), nije mogla postaviti specifična pitanja o ugovorima i uvjetima zajmova, nego samo općenita pitanja. U svakom slučaju, nikakvi popratni dokumenti nisu dostavljeni uz izjave predstavnike Kineske banke za izgradnju s objašnjenjem da su svi dokumenti koje je Komisija zatražila povjerljivi i interne prirode.

(164) Kineskoj je Vladi ukazano na posljedice nesuradnje u skladu s člankom 28. stavkom 1. i stavkom 6. Osnovne uredbe. S obzirom na taj nedostatak suradnje, bilo je potrebno, pored uzimanja u obzir odgovarajućih dokumenata kineske Vlade koje su dostavile druge stranke, koristiti i podatke iz sekundarnih izvora, uključujući pritužbu i javno dostupne podatke s interneta.

(c) Nalazi ispitnog postupka

(165) Ispitni je postupak utvrdio da kinesko financijsko tržište obilježava uplitanje države, jer je većina velikih banaka u državnom vlasništvu. Kineske vlasti pružile su samo vrlo šture podatke o udjelima/vlasništvu u bankama u Kini. Međutim, kako se u nastavku dodatno objašnjava, Komisija je skupila dostupne podatke kako bi došla do reprezentativnih nalaza. Prilikom analize jesu li na banke prenesene Vladine ovlasti ili ih izvršavaju (javna tijela), Komisija je također tražila podatke ne samo o državnom vlasništvu banaka, nego i o drugim značajkama, poput Vladine prisutnosti u upravnom odboru, Vladinog nadzora nad njihovim aktivnostima, provođenje Vladinih politika ili interesa te jesu li subjekti nastali statutom.

(166) Na temelju dostupnih podataka zaključuje se da banke u državnom vlasništvu u Kini imaju najveći tržišni udio i prevladavajući su dionici na kineskom financijskom tržištu. Prema istraživanju Deutsche Bank iz 2006. o kineskom bankarskom sektoru (47), moguće je da udio banaka u državnom vlasništvu predstavlja više od 2/3 kineskog tržišta. O tome se u Pregledu WTO-a kineske trgovinske politike napominje da je „visoki stupanj državnog vlasništva još jedna važna značajka financijskog sektora u Kini” (48) i da su „zabilježene neznatne promjene tržišne strukture kineskog bankarskog sektora u kojem prevladavaju banke u državnom vlasništvu” (49). Važno je napomenuti da se čini da pet najvećih banaka u državnom vlasništvu (Poljoprivredna banka, Banka Kine, Banka za izgradnju, Banka za komunikacije i Industrijska i poslovna banka) predstavlja više od polovice kineskog bankarskog sektora (50).

(167) Komisija je također zatražila podatke o strukturi Vladinog nadzora u tim kineskim bankama i provedbi Vladinih politika ili interesa u odnosu na industriju čelika (tj. upravni odbor i odbor dioničara, zapisnici sa sastanaka dioničara/direktora, državljanstvo dioničara/direktora, politike davanja zajmova i procjena rizika u odnosu na zajmove dane proizvođačima izvoznicima koji surađuju). Neovisno o tome, kako se napominje u gornjoj uvodnoj izjavi 160., kineska Vlada je dostavila vrlo ograničene informacije u tom pogledu. Posljedično, Komisija je morala koristiti dostupne podatke. Na temelju dostupnih podataka zaključila je da te banke kontrolira Vlada i da one izvršavaju Vladine ovlasti tako da se njihovo postupanje može pripisati državi. Odgovarajući podaci korišteni za navedene nalaze proizišli su iz podataka koje je dostavila kineska Vlada, godišnjih izvješća kineskih banaka koje je dostavila kineska Vlada ili su javno dostupni, podataka iz istraživanja Deutsche Bank iz 2006. o kineskom bankarskom sektoru, Pregleda WTO-a kineske politike (2010. i 2012.), izvješća Svjetske banke „Kina 2030.”, podataka koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju i podataka sadržani u pritužbi. U pogledu stranih banaka, neovisni izvori procjenjuju da one predstavljaju mali udio u kineskom bankarskom sektoru te posljedično imaju neznatnu ulogu u politici zajmova; odgovarajući podaci ukazuju na to da bi one mogle predstavljati samo 1 % kineskog tržišta (51). Odgovarajući javno dostupni podaci također potvrđuju da se kineske banke, posebno velike poslovne banke, još uvijek oslanjaju na dioničare u državnom vlasništvu i Vladu za obnavljanje kapitala kada postoji nedostatak adekvatnosti kapitala kao posljedica kreditne ekspanzije (52).

(168) U pogledu banaka koje su dale zajmove proizvođačima izvoznicima koji surađuju, velika većina su banke u državnom vlasništvu. Doista je na temelju dostupnih podataka utvrđeno da je najmanje 14 od 17 evidentiranih banaka banke u državnom vlasništvu, uključujući najveće poslovne banke u Kini poput Banke Kine, Kineske banke za izgradnju i Industrijske i poslovne banke Kine. U pogledu preostalih dotičnih banaka u državnom vlasništvu, Komisija je ponovno zatražila iste gore spomenute podatke o Vladinom nadzoru i provedbi Vladinih politika ili interesa u odnosu na industriju čelika. Takve detaljne informacije nisu dostavljene. Stoga se zaključuje da te banke kontrolira Vlada i da one izvršavaju Vladine ovlasti tako da se njihovo postupanje može pripisati državi. Stoga bi se poslovne banke u državnom vlasništvu u Kini trebale smatrati javnim tijelima.

(169) Još jedan znak uključenosti kineske Vlade na kineskom financijskom tržištu je uloga koju Narodna banka Kine ima u određivanju posebnih granica kod određivanja i promjene kamatnih stopa. Doista, ispitni je postupak utvrdio da Narodna banka Kine ima posebna pravila koja uređuju način na koji se mijenjaju kamatne stope u Kini. Prema dostupnim podacima, ta su pravila određena u Okružnici Narodne banke Kine o pitanjima prilagodbe kamatnih stopa na depozite i zajmove – Yinfa (2004.) br. 251 („Okružnica 251”). Od financijskih se institucija zahtijeva određivanje kamatnih stopa za zajmove u određenom rasponu u odnosu na referentnu kamatnu stopu Narodne banke Kine za zajmove. Za zajmove poslovnih banaka i zajmove banaka za provedbu državne politike kojima se komercijalno upravlja nema gornje granice raspona, nego samo donja granica. Za gradske kreditne zadruge i ruralne kreditne zadruge postoje i gornja i donja granica raspona. Za povlaštene zajmove i zajmove za koje Državno vijeće ima posebne odredbe, kamatne stope se ne mijenjaju prema gore. Komisija je od kineske Vlade tražila objašnjenja o definiciji i izričaju u Okružnici 251., kao i njoj prethodnog propisa (Okružnica Narodne banke Kine o proširenju raspona promjena kamatnih stopa zajmova financijskih institucija – YinFa [2003.] br. 250). Međutim, kako je opisano u gornjim uvodnim izjavama 161. i 162., kineska je Vlada odbila dostaviti te okružnice tako da Komisija nije mogla provjeriti njihov sadržaj i zatražiti objašnjenja. S obzirom na to da kineska Vlada nije dostavila odgovarajuće informacije u tom pogledu koje bi ukazale na to da se stanje