HR Službeni list Europske unije L 351/1

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/2326

оd 21. listopada 2015.

o državnoj potpori SA.38375 (2014/C ex 2014/NN) koju je dodijelio Luksemburg u korist društva Fiat

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 7152)

(Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak (1),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave svoje primjedbe u skladu s navedenim člancima (2) i uzimajući u obzir te primjedbe,

budući da:

1. POSTUPAK

(1) Dopisom od 19. lipnja 2013. Komisija je Luksemburgu poslala zahtjev za dostavljanje detaljnih podataka o nacionalnim praksama u području poreznih mišljenja (3).

(2) Dopisom od 17. srpnja 2013. luksemburška su tijela odgovorila općenito te su dostavila dio zatraženih informacija. Konkretno, njihov je odgovor obuhvaćao opis pravnih načela i nacionalnih pravila kojima je obvezana luksemburška porezna uprava (Administration des contributions directes) pri donošenju prethodnih poreznih presuda o oporezivanju društava („porezna mišljenja” (4)) te je u njemu naveden postupak putem kojeg je moguće dobiti takvu presudu i informacije koje porezni obveznik mora podnijeti te jesu li porezna mišljenja koje je donijela porezna uprava objavljena. Luksemburška tijela nisu odgovorila na zahtjev Komisije za dostavljanje popisa poreznih mišljenja koja je 2010., 2011. i 2012. donijela luksemburška porezna uprava te drugih relevantnih informacija poput naziva društava, njihovih djelatnosti, datuma poreznih mišljenja, razdoblja njihove primjene i vrste transakcija obuhvaćenih tim poreznim mišljenjima.

(3) Dopisom od 30. kolovoza 2013. Komisija je luksemburškim tijelima uputila podsjetnik sa zahtjevima da joj dostave popis poreznih mišljenja donesenih 2010., 2011. i 2012. (5).

(4) Dopisima od 20. i 23. rujna 2013. luksemburška su tijela izrazila žaljenje jer su određene informacije o Komisijinu zahtjevu za dostavljanje podataka objavljene u tisku. Nadalje, osporila su pravni temelj Komisijina zahtjeva za dostavljanje podataka.

(5) Dopisom od 2. listopada 2013. Komisija je odgovorila luksemburškim tijelima navodeći pravni temelj koji joj omogućuje pokretanje istrage na vlastitu inicijativu o luksemburškoj praksi u području poreznih mišljenja te im je dala dodatni rok za dostavu traženog popisa poreznih mišljenja.

(6) Sastanak između luksemburških tijela i Komisije održan je 11. listopada 2013. Luksemburška su tijela 14. listopada 2013. navela u dopisu da sumnjaju u to da se pravnom osnovom na koju se poziva Komisija mogao opravdati opseg i općenitost zahtjeva za dostavljanje podataka. Komisija je na to odgovorila dopisom od 15. listopada 2013.

(7) Uslijedila je nova razmjena dopisa između luksemburških tijela (dopisi od 11. studenoga i 2. prosinca 2013.) i Komisije (dopisi od 14. studenoga i 12. prosinca 2013.) u kojima su luksemburška tijela objasnila da zbog osnivanja nove vlade nisu mogla odgovoriti na zahtjev za dostavljanje podataka. Komisija je stoga produljila rok za odgovor do 15. siječnja 2014. navodeći u oba svoja dopisa da bi mogla biti obvezna donijeti odluku o nalogu za dostavljanje podataka ako ne primi odgovor na svoj zahtjev za dostavljanje podataka.

(8) Dopisom od 15. siječnja 2014. luksemburška su tijela dostavila 22 porezna mišljenja iz razdoblja od 2010. do 2013., ali su iz tih dokumenata uklonjeni nazivi poreznih obveznika. Prema mišljenju luksemburških tijela, ta 22 porezna mišljenja, od kojih se jedno odnosilo na prethodni sporazum o cijenama („PSC”) upućen društvu nazvanom „FFT” („PSC FFT-a” ili „osporavano porezno mišljenje”), čine luksemburšku praksu u području poreznih mišljenja.

(9) PSC FFT-a sadržavao je sljedeće dokumente (6): (a) dopis [poreznog savjetnika] (*1) od 14. ožujka 2012. u ime njegova klijenta FFT-a, koji sadržava zahtjev luksemburškoj poreznoj upravi za odobravanje sporazuma o transfernim cijenama; (b) izvješće o transfernim cijenama koje sadržava analizu transfernih cijena, a koje je izradio porezni savjetnik u prilog zahtjevu za PSC FFT-a („izvješće o transfernim cijenama”); (c) dopis luksemburške porezne uprave od 3. rujna 2012. kojim prihvaća sporazum o transfernim cijenama koji je predložio porezni savjetnik.

(10) Dopisom od 7. ožujka 2014. Komisija je od luksemburških tijela zatražila da potvrde da je „Fiat Finance and Trade Ltd” porezni obveznik pod nazivom FFT u PSC-u FFT-a. Navela je i da na temelju dostavljenih informacija nije mogla isključiti da PSC FFT-a predstavlja državnu potporu nespojivu s unutarnjim tržištem u korist FFT-a. Komisija je od luksemburških tijela zatražila da joj dostave relevantnu dodatnu informaciju potrebnu za ocjenu PSC-a FFT-a. Budući da luksemburška tijela nisu odgovorila na taj dopis, Komisija im je 7. travnja 2014. poslala podsjetnik (7).

(11) Luksemburška su tijela 24. travnja 2014. odgovorila na dopis od 7. ožujka 2014. te su potvrdila da ne raspolažu nikakvim relevantnim dodatnim informacijama potrebnima za ocjenu PSC-a FFT-a. U pogledu pitanja podrazumijeva li se pod nazivom „FFT” društvo Fiat Finance and Trade Ltd, luksemburška su se tijela pozvala na odredbe luksemburškog zakonodavstva o povjerljivosti te su istaknula da im te odredbe zabranjuju potvrditi identitet predmetnog poreznog obveznika.

(12) Komisija je 24. ožujka 2014. donijela odluku o nalogu za dostavljanje podataka na temelju članka 10. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (8), kojom je od luksemburških tijela zatražila popis poreznih mišljenja iz uvodne izjave 2.

(13) Odlukom od 11. lipnja 2014. Komisija je pokrenula formalni istražni postupak iz članka 108. stavka 2. UFEU-a („odluka o pokretanju postupka”) (9) u pogledu PSC-a FFT-a. Odluka o pokretanju postupka bila je popraćena odlukom o nalogu za dostavljanje podataka („odluka o nalogu”), kojom je Luksemburgu bilo naloženo da u roku od mjesec dana od dana priopćenja navedene odluke dostavi sve potrebne dokumente, informacije i podatke na temelju kojih će Komisija moći odlučiti o postojanju navodne potpore i, prema potrebi, o spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem. Komisija je osobito od Luksemburga zatražila da potvrdi identitet korisnika mjere.

(14) Dopisom od 14. srpnja 2014. Luksemburg je dostavio svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka. Naveo je i da, s obzirom na to da Komisija nije mogla utvrditi postojanje državne potpore, nije mogao odgovoriti na pitanja postavljena u odluci o pokretanju postupka i u odluci o nalogu.

(15) Dopisom od 14. kolovoza 2014. Komisija je od Luksemburga zatražila da joj dostavi nedostajuće informacije navedene u odluci o pokretanju postupka i u odluci o nalogu. Zatražila je od Luksemburga i odobrenje da se izravno obrati FFT-u kako bi mu postavila pitanja na koja nije odgovoreno, u skladu s člankom 6.a Uredbe (EZ) br. 659/1999.

(16) Luksemburg je 3. rujna 2014. djelomično odgovorio na dotad neodgovorena pitanja te je naveo da ne raspolaže dijelom traženih informacija koje predstavljaju poslovne tajne FFT-a. Osim toga, potvrdio je da je FFT društvo Fiat Finance and Trade Ltd. te je odobrio Komisiji da svoja pitanja izravno upućuje FFT-u.

(17) Odluka o pokretanju postupka objavljena je 17. listopada 2014. u Službenom listu Europske unije (10). Komisija je pozvala treće zainteresirane osobe da podnesu svoje primjedbe na predmetnu mjeru potpore. Dopisom od 30. listopada 2014. primila je primjedbe FFT-a.

(18) Luksemburg je 22. prosinca 2014. dostavio popis korisnika poreznih mišljenja kako bi ispunio zahtjev za dostavljanje podataka iz dopisa Komisije od 19. lipnja 2013. Na tom su popisu navedena porezna mišljenja koja je luksemburška porezna uprava donijela 2010., 2011. i 2012.

(19) Dopisom od 5. siječnja 2015. Luksemburg je dostavio svoje opaske na primjedbe primljene u odgovoru na odluku o pokretanju postupka.

(20) Komisija je 12. veljače 2015. donijela odluku kojom obavješćuje Luksemburg da je, u skladu s člankom 6.a Uredbe (EZ) br. 659/1999, utvrdila da je formalni istražni postupak o osporavanom poreznom mišljenju do tada bio bespredmetan. Na temelju toga i uz odobrenje Luksemburga (11) Komisija je mogla uputiti svoja pitanja izravno FFT-u.

(21) Dopisima od 20. veljače 2015. Komisija je Luksemburgu i FFT-u poslala zahtjev za dostavljanje podataka. Zahtjev za dostavljanje podataka upućen FFT-u temeljio se na članku 6.a stavku 6. Uredbe (EZ) br. 659/1999.

(22) Dopisom od 24. veljače 2015. Luksemburg je odgovorio na odluku Komisije od 12. veljače 2015. izrazivši svoje iznenađenje razvojem postupka u ovom predmetu te svoje sumnje u utemeljenost proglašavanja postupka bespredmetnim s obzirom na veliku količinu podataka koje je Luksemburg tijekom istrage dostavio Komisiji.

(23) Porukama elektroničke pošte od 26. veljače i 3. ožujka 2015. FFT je zatražio pojašnjenja o zahtjevu za dostavljanje podataka te produljenje roka za odgovor, koje mu je Komisija odobrila porukom elektroničke pošte od 5. ožujka 2015.

(24) Dopisom od 5. ožujka 2015. Komisija je odgovorila na dopis Luksemburga od 24. veljače 2015.

(25) Komisija je 23. ožujka 2015. (12), u odgovoru na popis poreznih mišljenja koji je Luksemburg dostavio 22. prosinca 2014., od njega zatražila da joj dostavi dodatne podatke o navedenim poreznim mišljenjima iz 2010., 2011. i 2012. Osobito je od Luksemburga zatražila da navede koja su se porezna mišljenja odnosila na funkciju riznice, a koje na neintegrirana ili neovisna društva. Komisija je od Luksemburga zatražila i da joj dostavi određeni broj poreznih mišljenja koja se odnose na određene grupe društava.

(26) Dopisom od 24. ožujka 2015. Luksemburg je odgovorio na Komisijin zahtjev za dostavljanje podataka od 20. veljače 2015. (13).

(27) Dopisom od 31. ožujka 2015. FFT je odgovorio na Komisijin zahtjev za dostavljanje podataka od 20. veljače 2015. Njegov je odgovor, među ostalim, sadržavao smjernice grupe Fiat o transfernim cijenama.

(28) Luksemburg je 23. travnja 2015. dostavio dodatne podatke o 1 900 poreznih mišljenja među onima koja su navedena u njegovom odgovoru od 22. prosinca 2014. Naveo je da se tri od tih navedenih mišljenja odnose na funkciju riznice: dva su donesena 2010., a jedno 2011. Komisija je 23. ožujka 2015. zatražila dostavu dva od tih poreznih mišljenja jer su se odnosila na društva navedena u njezinu zahtjevu od 23. ožujka 2015.

(29) Sastanak između FFT-a, luksemburških tijela i Komisije održan je 27. travnja 2015.

(30) Luksemburg je 4. lipnja 2015. dostavio dodatne podatke koje je Komisija zatražila 23. ožujka 2015. u pogledu 5 327 poreznih mišljenja među onima koja su navedena u njegovu odgovoru od 22. prosinca 2014. Osobito je naveo da se deset drugih poreznih mišljenja odnosi na funkcije riznice […]. Nadalje, porezno mišljenje o društvu G dostavljeno je Komisiji 25. lipnja 2015.

(31) Luksemburg je 18. lipnja 2015. dostavio porezno mišljenje o društvu E (porezno mišljenje iz 2011.).

(32) Dopisom od 10. srpnja 2015. Luksemburg je iznio argumentaciju prema kojoj, u slučaju negativne konačne odluke, Komisija ne bi smjela moći retroaktivno od korisnika tražiti povrat eventualne potpore, odnosno od dana izdavanja poreznog mišljenja.

(33) Sastanak između financijskog direktora društva Fiat Chrysler Automobiles N.V., koje je sljednik društva Fiat S.p.A., luksemburških tijela i Komisije održan je 15. srpnja 2015.

2. OPIS MJERE

2.1. Opis korisnika

(34) FFT dio je grupe Fiat. U vrijeme osporavanog poreznog mišljenja grupu Fiat činili su Fiat S.p.A., društvo osnovano u skladu s talijanskim pravom, s pravnim sjedištem u Torinu, i sva društva koja je kontrolirao Fiat S.p.A. (u ovoj se Odluci skupno nazivaju „Fiat” ili „grupa Fiat”). Nakon što se 12. listopada 2014. društvo Fiat S.p.A. spojilo s društvom Fiat Investments N.V. Fiat Chrysler Automobiles N.V. postao je pravni sljednik društva Fiat S.p.A. (14).

(35) Fiat obavlja industrijske djelatnosti te pruža financijske usluge u automobilskom sektoru. Komisija upućuje na uvodne izjave 20. i 21. odluke o pokretanju postupka u svrhu preciznijeg opisa djelatnosti Fiata.

(36) FFT pruža usluge riznice i financiranja društvima grupe Fiat koja se (uglavnom) nalaze u Europi (ne uključujući Italiju). Upravlja i subjektima središnjeg upravljanja riznicom za društva grupe Fiat koja posluju u Ujedinjenoj Kraljevini, Danskoj, Belgiji, Nizozemskoj, Švicarskoj, Austriji, Njemačkoj i Španjolskoj. FFT djeluje iz Luksemburga u kojem se nalazi njegovo sjedište i putem dvaju podružnica, od kojih je jedna u Londonu (Ujedinjena Kraljevina), a druga u Madridu (Španjolska).

(37) Izvješće o transfernim cijenama koje je Luksemburg dostavio Komisiji 15. siječnja 2014. sadržava informacije o FFT-u, koje su sažete u uvodnim izjavama od 38. do 51. (15).

(38) Fiat je odlučio centralizirati financijske funkcije i funkcije riznice u pogledu kojih su sve djelatnosti koje se odnose na financiranje, financijske usluge pružene društvima, bankarske odnose, upravljanje mjenjačkim i tečajnim rizicima, središnje upravljanje riznicom, transakcije na tržištu novca, upravljanje riznicom, iniciranje naplate i plaćanje obavljala „rizničarska društva”.

(39) Rizničarska društva organizirana su kako slijedi: — Fiat Finance S.p.A. („FF”) rizničarsko je društvo s poslovnim nastanom u Italiji te je zaduženo za koordinaciju financiranja za potrebe društava grupe Fiat u Italiji, — FFT izvršava funkcije riznice za društva grupe Fiat s poslovnim nastanom u Europi (ne uključujući Italiju), — Fiat Finance North America, Inc. („FFNA”) obavlja rizničarske funkcije za društva grupe Fiat s poslovnim nastanom u Sjedinjenim Američkim Državama, — Fiat Finance Canada Ltd. („FFC”) obavlja rizničarske funkcije za društva grupe Fiat s poslovnim nastanom u Kanadi, — Fiat Finance Brasil Ltda („FFB”) obavlja rizničarske funkcije za društva grupe Fiat s poslovnim nastanom u Brazilu.

(40) Prekogranične transakcije među društvima unutar grupe u kojima sudjeluje FFT mogu se razvrstati u dvije glavne kategorije: — transakcije među rizničarskim društvima (unutar sektora) — T1 – zajmovi među društvima koje je FFT dodijelio FF-u: izvori financiranja FFT-a temelje se na obveznicama, bankovnim kreditnim linijama i depozitima među društvima, — T2 – zajmovi među društvima koje je FFNA dodijelio FFT-u: izvori financiranja FFNA-a temelje se uglavnom na izdanim osiguranim obveznicama. — transakcije među rizničarskim društvima i društvima grupe Fiat (unutar grupe) — T3 – transakcije (zajmovi/depoziti) između FFT-a i društava grupe koja se nalaze u drugim državama (uglavnom europskim), — T4 – jamstva koja daje Fiat S.p.A (16). na obveznice koje izdaju FFT i FFNA, bilateralne kreditne linije i ad hoc programi financiranja (odnosno komercijalni zapisi u Francuskoj za FFT).

(41) Na slici dolje prikazani su poslovi financiranja (od T1 do T3). Glavne prekogranične transakcije unutar grupe

(42) U pogledu funkcija koje ispunjava, FFT bavi se tržišnim financiranjem i ulaganjima gotovine, odnosima s dionicima na financijskom tržištu, uslugama koordinacije i financijskog savjetovanja te uslugama upravljanja riznicom koje pruža društvima grupe, kratkoročnim ili srednjoročnim financiranjima među društvima i koordiniranjem s drugim financijskim društvima.

(43) U pogledu tržišnog financiranja i ulaganja gotovine, FFT mobilizira sredstva kako bi njima raspolagao u svrhu podupiranja transakcija i razvoja društava grupe te posljedičnog ulaganja tih sredstava. U pogledu upravljanja financijskim rizicima, FFT slijedi smjernice koje su uspostavljene na temelju relevantnih unutarnjih politika grupe (valutnog i kamatnog rizika). FFT-ova financiranja temelje se na instrumentima poput izdavanja obveznica (kroz „Global Medium Term Note” ili program „GMTN” u kojem je izdavatelj FFT zajedno s FFNA-om i FFC-om), ročnih bankovnih zajmova, dodijeljenih ili nedodijeljenih kreditnih linija itd. U pogledu upravljanja likvidnošću, FFT ulaže višak novca kod prvorazrednih bankovnih ustanova ili u likvidna sredstva koja vrlo dobro kotiraju.

(44) Kada je riječ o izloženosti valutnom riziku, FFT njome uglavnom upravlja s pomoću terminskih deviznih transakcija i valutnih zamjena. Izloženost valutnom riziku uvelike je povezana s različitim trajanjem pasive i aktive te s upravljanjem. FFT uglavnom upotrebljava kamatne zamjene („IRS”) i kamatne unaprijedne ugovore („FRA”).

(45) U pogledu odnosa s dionicima financijskog tržišta, FFT u koordinaciji s FF-om nastupa prema tržištima i financijskim institucijama kako bi im dostavio informacije i podatke o grupi u prilog njezinoj solventnosti i financijskom stanju.

(46) U okviru usluga koordinacije i financijskog savjetovanja društava grupe, FFT je zadužen za pružanje financijske pomoći potonjim društvima, ispitivanje njihovih financijskih potreba, pronalaženje najboljih financijskih rješenja, sastavljanje financijskih ugovora i nadziranje učinkovitosti financijskih proizvoda u odnosu na potrebe društava grupe.

(47) FFT nadzire novčane tokove, potrebe za financiranjem i likvidnost društava grupe radi optimiranja djelotvornosti i učinkovitosti upravljanja resursima vlastitih sredstava grupe. FFT upravlja i subjektima središnjeg upravljanja riznicom u Ujedinjenoj Kraljevini, Danskoj, Belgiji, Nizozemskoj, Švicarskoj, Austriji, Njemačkoj i Španjolskoj. Salda po zemljama svakodnevno se objedinjuju na središnjem računu FFT-a radi upravljanja ukupnim financijskim položajem. Osobito, tijekom dana se s njihovih računa (u bankama) provode isplate i uplate u okviru uobičajenih poslovanja društava grupe. Salda računa društava grupe na kraju dana su pozitivna ili negativna. U oba su slučaja automatski pokrivena središnjim računom FFT-a koji je otvoren u svakoj zemlji. Zatim se ručnim transferima iznosi s različitih nacionalnih središnjih računa preusmjeravaju (ulazno ili izlazno) na jedinstveni središnji račun. Stoga se svakog dana tekući računi društava grupe vraćaju na nulu. Ovisno o dnevnom stanju tekućih računa društvima grupe koja sudjeluju u sustavima centraliziranja novca pripisuju se u kamate u korist ili na teret računa, koje se izračunavaju na temelju tablice cijena među društvima.

(48) Kamatna stopa na zajmove unutar grupe utvrđena je kao zbroj ponderiranog prosječnog troška kapitala grupe kojem se pridodaje marža. Kamatna stopa na depozite utvrđena je na nerizičnu kamatnu stopu uvećanu za maržu na kratkoročne depozite u bankama, kako je određeno politikom likvidnosti grupe.

(49) U pogledu kratkoročnih i srednjoročnih financiranja među društvima i koordiniranja s drugim financijskim društvima, FFT postupa kako slijedi: u pogledu kratkoročnih financiranja, FFT stavlja društvima grupe na raspolaganje sredstva koja su nabavljena u velikim količinama po veleprodajnim uvjetima na uređenim tržištima (tržište obveznica) ili trgujući s financijskim institucijama; u pogledu srednjoročnih financiranja, transferi sredstava neprestano se odvijaju među financijskim društvima kako bi se bez tržišta udovoljilo financijskim zahtjevima društava grupe ako je ukupni financijski položaj grupe pozitivan.

(50) U izvješću o transfernim cijenama istaknuti su sljedeći glavni rizici s kojima se uglavnom suočavaju rizničarska društva: — tržišni rizik: FFT redovito procjenjuje svoju izloženost kamatnom i valutnom riziku (kako bi bio potpuno osiguran) te se od tih rizika osigurava izvedenim financijskim instrumentima u skladu s politikama grupe o upravljanju rizicima. Instrumenti koji se upotrebljavaju za takva osiguranja uglavnom su redovne valutne zamjene, terminske devizne transakcije i kamatne zamjene, — kreditni rizik koji se odnosi na bankovne depozite ili druga slična kratkoročna ulaganja: u izvješću o transfernim cijenama utvrđeno je da je taj rizik smanjen jer FFT posluje samo s velikim financijskim institucijama i diverzificira raspoređivanje novca. Imovina grupe nije izložena tom riziku jer je interes grupe financijski podržati sva društva grupe (17). U duljem vremenskom razdoblju nije se pojavio nijedan slučaj insolventnosti unutar grupe. Društva grupe nemaju rezervacije za loša potraživanja u pogledu duga grupe, — rizik druge ugovorne strane u pogledu izvedene imovine koju drži prema trećim osobama (bankama): taj je rizik smanjen jer FFT posluje samo s velikim financijskim institucijama, a transakcije izvedenim instrumentima raspodijeljene su među brojnim institucijama. Imovina grupe nije izložena tom riziku iz prethodno navedenih razloga, — operativni rizik: FFT provodi svoje financijske transakcije u skladu sa smjernicama i postupcima koje je utvrdio Fiat S.p.A. Financijska se poslovanja stalno nadziru te podliježu postupcima provjere upravljanja rizicima kako bi se izbjegla svaka pogreška u dnevnom postupanju.

(51) FFT upravlja znatnom financijskom imovinom koja je osobito povezana sa zajmovima među društvima grupe, potraživanjima društava grupe i, u manjoj mjeri, s bankovnim depozitima. FFT upotrebljava informatičke sustave koji su potrebni za obavljanje dnevnih transakcija i nadziranje rezultata financijskih tržišta.

2.2. Osporavano porezno mišljenje

(52) Ova se Odluka odnosi na PSC FFT-a, odnosno porezno mišljenje o transfernim cijenama koje je dopisom od 3. rujna 2012. donio Luksemburg u korist FFT-a. Osporavanim se poreznim mišljenjem potvrđuje metoda kojom se FFT-u raspoređuje dobit unutar grupe Fiat, a koju je predložio porezni savjetnik potonje grupe te omogućuje FFT-u da godišnje odredi iznos svojeg poreza na dobit trgovačkih društava koji plaća Luksemburgu.

2.2.1. PSC FFT-a

(53) Dokumenti koje je Luksemburg dostavio Komisiji kao dio cjeline ključnih elemenata u prilog osporavanom poreznom mišljenju obuhvaćaju dva dopisa i izvješće o transfernim cijenama iz uvodne izjave 9.

(54) Dopisom od 3. rujna 2012. luksemburška porezna uprava potvrdila je da je „analiza transfernih cijena u nastavku provedena u skladu s Okružnicom br. 164/2 od 28. siječnja 2011. te da se njome poštuje načelo nepristrane transakcije” (sic). Drugim riječima, luksemburška porezna uprava potvrdila je da je analiza transfernih cijena koju je proveo porezni savjetnik i koja je navedena u izvješću o transfernim cijenama dovela do naknade nepristrane transakcije u pogledu funkcija koje je obavljao i rizika koji je preuzeo FFT. „Naknada nepristrane transakcije” FFT-u, kako je utvrđena u izvješću o transfernim cijenama i potvrđena osporavanim poreznim mišljenjem, jest sljedeća: „U studiji o transfernim cijenama određena je primjerena naknada za vlastita sredstva izložena riziku kojom se ostvaruje naknada za funkcije koje obavlja društvo u iznosu od 2,542 milijuna EUR s predviđenim odstupanjem od +/- 10 %”. Uobičajena stopa oporezivanja društava u Luksemburgu od 28,80 % primjenjuje se na neto dobit koju FFT ostvaruje na temelju te naknade. U dopisu je, osim toga, navedeno da je odluka koju je donijela porezna uprava obvezujuća tijekom pet godina (odnosno od poslovne godine 2012. do 2016.) (18).

2.2.2. Izvješće o transfernim cijenama

(55) Iz izvješća o transfernim cijenama proizlazi da se transakcijska metoda neto marže („MTMN”) smatra najprimjerenijom za određivanje oporezive dobiti FFT-a u grupi Fiat. Prema mišljenju poreznog savjetnika, MTMN je osobito primjeren kada doprinos jedne strane u transakciji nije jedinstven i vrijedan. Budući da, prema mišljenju poreznog savjetnika, FFT pruža jedino financijske usluge, ta je metoda najprimjerenija za određivanje cijena nepristrane transakcije u skladu sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama. Usto, s obzirom na to da FFT svoje funkcije obavlja samo za potrebe društava grupe Fiat koja ne primaju nikakvu sličnu vrstu usluga od trećih osoba, nije moguća nikakva interna usporedba. Prema tome, porezni savjetnik smatra da je najprimjerenije provesti vanjsku usporedbu tako da se odredi neto marža koju bi neovisna društva mogla ostvariti u sličnim transakcijama (19).

(56) U izvješću o transfernim cijenama porezni savjetnik utvrđuje naknadu koja pripada FFT-u i predstavlja oporezivu dobit, u odnosu na kapital koji je tom društvu potreban za obavljanje njegovih funkcija i preuzimanje rizika koje snosi, uzevši u obzir upotrijebljenu imovinu (20).

(57) Ova je naknada utvrđena sljedećim postupcima: i. procjena FFT-ovih „vlastitih sredstava izloženih riziku”; ii. utvrđivanje vlastitih sredstava FFT-a koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija i pokrivanje financijskih ulaganja; iii. procjena očekivane naknade FFT-ovih „vlastitih sredstava izloženih riziku” primjenom modela procjene financijske imovine („MEDAF”) (21) i utvrđivanje prinosa kojim se ostvaruje naknada za vlastita sredstva koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija; i iv. izračun ukupne profitabilnosti koju bi primio FFT kao naknadu za preuzete rizike i obavljane funkcije, na temelju kombinacije rezultata koraka od i. do iii.

(58) U pogledu koraka i., porezni savjetnik smatra na temelju funkcionalne analize iz izvješća o transfernim cijenama da FFT preuzima sljedeće rizike: operativni rizik, kreditni rizik i rizik druge ugovorne strane, dok smatra da je valutni rizik koji preuzima FFT jednak nuli. Analognom (22) primjenom Okvira Basel II (23) porezni savjetnik procijenio minimalne kapitalne zahtjeve FFT-a za preuzimanje sljedećih rizika: operativni rizik, rizik druge ugovorne stranke te tečajni i kreditni rizik, kako slijedi: — operativni rizik: 15 % x (kamate na bankovne depozite – kamate na bankovne zajmove), — rizik druge ugovorne strane: 20 % x 6 % x (buduća izloženost + pozitivna fer vrijednost izvedenih instrumenata), — kreditni rizik: 20 % x 6 % x potraživanja od trećih osoba (godišnji prosjek).

(59) Iz tih izračuna proizlazi ono što porezni savjetnik naziva FFT-ovim „vlastitim sredstvima izloženima riziku”, koja odgovaraju hipotetskim regulatornim vlastitim sredstvima FFT-a na temelju Okvira Basel II koji je primijenio porezni savjetnik FFT-a, a koja su sažeta u tablici 1. Tablica 1. Minimalni kapitalni zahtjevi FFT-a (u tisućama EUR) Minimalni kapitalni zahtjevi 2011. Operativni rizik 938 Rizik druge ugovorne strane 2 603 Valutni rizik 0 Kreditni rizik 24 982 Minimalni kapitalni zahtjevi koji proizlaze iz Okvira Basel II 28 523

(60) U pogledu koraka ii., ono što je u izvješću o transfernim cijenama nazvano „vlastitim sredstvima koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija” (24) procijenjeno je tako što se od ukupnih vlastitih sredstava FFT-a oduzeo udio minimalnih kapitalnih zahtjeva FFT-a koji proizlaze iz Okvira Basel II, kao što je procijenio porezni savjetnik, i udio vlastitih sredstava FFT-a koja su upotrijebljena za podupiranje financijskih ulaganja u FFNA i FFC.

(61) Prema mišljenju poreznog savjetnika FFT-a, vlastiti kapital FFT-a iznosio je potkraj 2011. 287,5 milijuna EUR, od čega: — 28,5 milijuna EUR predstavlja minimalne kapitalne zahtjeve iz Okvira Basel II za pokrivanje rizika koje preuzima FFT („minimalna vlastita sredstva izložena riziku” (25)), — 165,2 milijuna EUR upotrijebljeno je za nadoknađivanje udjela FFT-a u FFNA-u i FFC-u (26) („vlastita sredstava kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC”), i — 93,7 milijuna EUR predstavljaju vlastita sredstva koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija („vlastita sredstva kojima se pokrivaju obavljane funkcije (27)”).

(62) U tablici 2. prikazana je podjela cjeline vlastitog kapitala FFT-a, kao što ju je predstavio porezni savjetnik u svojem izvješću o transfernim cijenama. Tablica 2. Raspodjela vlastitog kapitala FFT-a (u tisućama EUR) Raspodjela vlastitog kapitala FFT-a u izvješću poreznog savjetnika Vlastiti kapital iz 2011. Minimalna vlastita sredstva izložena riziku 28 523 Vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC 165 244 Vlastita sredstva kojima se pokrivaju obavljane funkcije 93 710 Ukupno vlastiti kapital 287 477

(63) U koraku iii. porezni savjetnik najprije predlaže naknadu udjela vlastitih sredstava FFT-a koji naziva „minimalna vlastita sredstva izložena riziku”, koji odgovara hipotetskom regulatornom kapitalu FFT-a kako ga je utvrdio porezni savjetnik u koraku i. procjenjujući povrat na vlastita sredstva koja su ulagači očekivali ostvariti („očekivani povrat prije oporezivanja”) primjenjujući metodu MEDAF, odnosno: Očekivani povrat prije oporezivanja = (nerizična kamatna stopa + β × premija na rizik na vlastita sredstva) / (1 – porezna stopa)

(64) Tijekom primjene metode MEDAF porezni savjetnik FFT-a upotrijebio je sljedeće varijable: — nerizičnu kamatnu stopu od 2,85 % (njemački savezni zajmovi na deset godina „Bund”, godišnji prosjek iz 2011.), — koeficijent beta (β) od 0,29 procijenjen (28) na temelju niza od 66 sličnih društava koja pružaju financijske usluge, a navedena su na internetskoj stranici A Damodarana (29), — premija na rizik na vlastiti kapital od 5 % za Luksemburg, navedena na internetskoj stranici A Damodarana (ažurirana u srpnju 2011.), — luksemburška porezna stopa od 28,80 %.

(65) Primjenom tih varijabli u formuli iz uvodne izjave 63. porezni savjetnik FFT-a uspijeva postići „povrat na vlastiti kapital koji su ulagači očekivali dobiti u pogledu preuzetih rizika” od 6,05 %.

(66) U tablici 3. naveden je popis društava koje je porezni savjetnik FFT-a odabrao kao slična društva koja nezavisno djeluju u financijskom sektoru te popis njihovih koeficijenata beta, koji su upotrijebljeni pri izračunu koeficijenata beta u primjeni MEDAF-a. Tablica 3. Popis sličnih društava koja pružaju financijske usluge Naziv društva Koeficijent beta ING Groep NV (EXTAM:INGA) 3,00 UBS AG (SWX:UBSN) 1,80 Wüstenrot & Württembergische AG (XTRA:WUW) 0,41 Deutsche Börse AG (XTRA:DB1) 1,28 Oslo Bors VPS Holding ASA (OTCNO:OSLO) 0,13 London Stock Exchange Group (LSE:LSE) 1,24 Fimalac SA (ENXTPA:FIM) 0,68 International Personal FinancePlc (LSE:IPF) 1,92 GrenkeLeasing AG (XTRA:GLJ) 0,55 Mittel S.p.A (CM:MIT) 0,93 GlobeOp Financial Services SA (LSE:GO) 0,56 KBC Ancora (ENXTBR:KBCA) 3,61 Aktiv Kapital ASA (OB:AIK) 0,25 IG Group Holdings Plc (LSE:IGG) 0,75 IFG Group plc (LSE: IFP) 1,11 Conafi Prestito S.p.A. (CM:CNP) 0,74 NEOVIA Financial Plc (AIM:NEC) 0,60 H&T Group Plc (AIM:HAT) – 0,11 Hesse Newman Capital AG (XTRA:RTM) 0,29 Acta Holding ASA (OB:ACTA) 1,70 Manx Financial Group PLC (AIM:MFX) 0,30 PLUS Markets Group plc (AIM:PMK) – 0,05 Law Debenture Corp. Plc (LSE:LVVDB) 0,95 Hypoport AG (DB:HYQ) 0,70 Perrot Duval Holding SA (SWX:PEDP) 0,16 Albemarie & Bond Holdings plc (AIM:ABM) 0,21 MCB Finance Group plc (AIM:MCRB) Nije primjenjivo Brightside Group plc (AIM:BRT) 0,11 DF Deutsche Forfait AG (DB:DE6) 0,83 Autobank AG (DB:AW2) Nije primjenjivo Ambrian capital plc (AIM:AMBR) 0,83 Gruppo MutuiOnline S.p.A (CM:MOL) 0,77 Park Group plc (AIM:PKG) 0,09 OVB Holding AG (XTRA:O4B) – 0,19 Albis Leasing AG (DB:ALG) 0,57 Hellenic Exchanges SA (ATSE:EXAE) 1,42 FORIS AG (XTRA:FRS) 0,20 Creon Corporation Plc (AIM:CRO) 2,03 Investeringsselskabet Luxor A/S (CPSE:LUXOR B) 0,50 Univerma AG Nije primjenjivo OFL AnlagenLeasing AG (DB:OFL) 0,86 Ideal GroupSA (ATSE:INTEK) Nije primjenjivo Nøtterø SpareBank (OB:NTSG) 0,20 Apulia Prontoprestitio S.p.A. (CM:APP) 1,07 Ultimate Finance Group plc (AIM:UFG) 0,54 Dresdner Factoring AG (XTRA:D2F) 0,42 Heidelberger Beteiligungsholding AG (DB:IPO) 0,14 ABC Arbitrage SA (ENXTPA:ABCA) 0,48 Baydonhill plc (AIM:BHL) 0,04 London Capital Group Holdings plc (AIM:LCG) 0,72 Imarex ASA (OB:IMAREX) 0,48 Toscana Finanza S.p.A. (CM:TF) 0,49 Banca Finnat Euramerica S.p.A. (CM:BFE) 0,79 S&U plc (LSE:SUS) 0,27 Bolsas y Mercados Españoles SA (CATS:BME) 0,97 Banca IFIS S.p.A. (CM:IF) 0,69 Paris Orleans SA (ENXTPA:PAOR) 0,60 SNS Reaal NV (ENXTAM:SR) 2,37 Close Brothers Group plc (LSE:CBG) 0,94 Provident Fiancial plc (LSE:PFG) 0,35 Pohola Bank plc (HLSE:POH1S) 1,43 Investec plc (LSE:INVP) 1,73 Banque Nationale de Belgique SA (ENXTBR:BNB) 0,49 Credit Suisse Group (SWX:CSGN) 1,43 Deutsche Bank AG (DB:DBK) 1,98 Schweizerische Nationalbank (SWX:SNBN) 0,22 Izvor: Damodaran

(67) U tablici 4. prikazan je „raspon nepristrane transakcije” koeficijenata beta odabranih sličnih društava koje je dobio porezni savjetnik FFT-a. Tablica 4. Raspon nepristrane transakcije koeficijenta beta sličnih društava Raspon nepristrane transakcije Koeficijenti beta Broj društava 66 Najviše 3,61 90. percentil 1,79 75. percentil 1,04 Medijan 0,64 25. percentil 0,29 10. percentil 0,13 Najmanje 0,19

(68) Zatim, porezni savjetnik FFT-a predlaže naknadu za udio vlastitog kapitala FFT-a koji naziva „vlastita sredstva kojima se pokrivaju obavljane funkcije” u tablici 2., a koji odgovara „vlastitim sredstvima koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija” koja su utvrđena u koraku ii., te primjenjuje tržišnu kamatnu stopu na kratkoročni depozit (30), koja bi, prema mišljenju poreznog savjetnika FFT-a, iznosila 0,87 %.

(69) Porezni savjetnik FFT-a zatim predlaže da se ne naknadi udio vlastitog kapitala FFT-a koji označava kao „kapital kojim se pokrivaju financijska ulaganja FFT-a u FFNA i FFC”, nazvan „vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC” u tablici 2., odnosno da naknada bude jednaka nuli za potrebe oporezivanja.

(70) Naposljetku, u koraku iv. porezni savjetnik izračunava ukupnu naknadu koju FFT prima za svoje djelatnosti financiranja i riznice te za rizike koje preuzima. Ta se naknada sastoji od sljedećih elemenata koji su proizašli iz prethodno navedenih koraka od i. do iii.: — „naknade za rizik”, koja je izračunana množenjem hipotetskih regulatornih vlastitih sredstava FFT-a, koja je porezni savjetnik procijenio na 28 500 000 EUR po analogiji primjenjujući Okvir Basel II u koraku ii., s očekivanim povratom prije oporezivanja, koji je porezni savjetnik procijenio na 6,05 % putem metode MEDAF u koraku iii., i — „naknade za funkcije”, koja je izračunana množenjem onoga što porezni savjetnik naziva vlastitim sredstvima FFT-a koja se upotrebljavaju za obavljanje funkcija, a procijenjena su na 93 710 000 EUR u koraku ii., s tržišnom kamatnom stopom na kratkoročne depozite, za koju porezni savjetnik FFT-a u koraku iii. smatra da iznosi 0,87 %.

(71) U tablici 5. prikazana je procjena ukupne profitabilnosti koju bi primio FFT u svrhu oporezivanja u Luksemburgu, koju je izradio porezni savjetnik. Tablica 5. Procjena porezne osnovice FFT-a (u tisućama EUR) Naknada za vlastiti kapital Dobit iz 2011. prije oporezivanja Naknada za rizik 1 726 Naknada za funkcije 816 Naknada za vlastita sredstva kojima se pokrivaju financijska ulaganja u FFNA i FFC (31) 0 Ukupna dobit prije oporezivanja 2 542

(72) Ukupan iznos od 2,542 milijuna EUR odgovara iznosu iz osporavanog poreznog mišljenja, za koji luksemburška porezna uprava smatra da predstavlja naknadu nepristrane transakcije (32).

(73) U tablici 6. sažeti su zaključci do kojih je došao porezni savjetnik FFT-a na temelju prethodno navedenih koraka od i. do iv. iz uvodnih izjava od 58. do 72. Tablica 6. Rekapitulacija izračuna minimalnih kapitalnih zahtjeva i utjecaja na rezultat FFT-a prije oporezivanja Minimalni kapitalni zahtjevi FFT 2011. (u tisućama EUR) Operativni rizik 938 a Rizik druge ugovorne strane 2 603 b Valutni rizik 0 c Kreditni rizik 24 982 d Minimalni kapitalni zahtjevi 28 523 e = a + b + c + d Vlastita sredstva za koja je ostvarena kamata na udio 165 244 x Višak vlastitih sredstava 93 710 f = g – e – x Vlastiti kapital 287 477 g Pokazatelj neto dobiti Očekivani povrat na vlastiti kapital 6,05 % h Kratkoročna kamatna stopa 0,87 % i Naknada za vlastiti kapital Naknada za rizik 1 726 k = h x e Naknada za funkcije 816 j = i x f Ukupna dobit prije oporezivanja 2 542 l = k + j a = 15 % x (financijski prihod od bankovnog depozita – financijski rashodi bankovnih zajmova) b = 20 % x 6 % x (buduća izloženost + pozitivna poštena vrijednost izvedenih instrumenata koje ima prema trećima osobama) c = 100 % osigurano izvedenim instrumentima d = 20 % x 6 % x potraživanja od trećih osoba (godišnji prosjek) h = procijenjen na temelju modela MEDAF i = godišnji prosjek indeksa EONIA za 2011. Napomena: glavna je pretpostavka da ne postoji kreditni rizik / rizik druge ugovorne strane u transakcijama s društvima grupe.

2.3. Opis luksemburških pravila o transfernim cijenama

(74) Porezno mišljenje u korist FFT-a doneseno je na temelju članka 164. stavka 3. luksemburškog Zakonika o porezu na dohodak (Zakon o izmjenama Zakona o porezu na dohodak od 4. prosinca 1967., („ZPD”)) i Okružnice ZPD br. 164/2 od 28. siječnja 2010. („Okružnica”) (33).

2.3.1. Članak 164. luksemburškog Zakonika o porezu na dohodak

(75) Člankom 164. stavak 3. Zakonika o porezu na dohodak određeno je da „[s]krivena raspodjela dobiti treba biti obuhvaćena oporezivim dohotkom. Skrivena raspodjela dobiti postoji osobito ako dioničar, član ili zainteresirana strana primi izravno ili neizravno koristi od društva ili udruge, koju uobičajeno ne bi ostvario da nema takvo svojstvo”. Tom je odredbom utvrđeno načelo nepristrane transakcije u luksemburškom poreznom pravu, prema kojem naknade za transakcije među društvima iste grupe trebaju biti jednake naknadama koje bi prihvatila neovisna društva koja pregovaraju u sličnim okolnostima u uvjetima nepristrane transakcije.

2.3.2. Okružnica ZPD br. 164/2

(76) Članak 164. stavak 3. ZPD-a pojašnjen je u Okružnici, kako slijedi: u odjeljku 1. utvrđeni su pojmovi „financijsko društvo grupe” (34), „financijska transakcija unutar grupe” (35) i „povezana poduzeća” (36).

(77) Odjeljak 2. pod naslovom „Općenito” započinje sljedećim opisom usluga unutar grupe na koje se Okružnica primjenjuje: „Usluga unutar grupe (uključujući financijsku transakciju unutar grupe) pružena je ako bi, u sličnim okolnostima, neovisno poduzeće bilo spremno platiti drugom neovisnom poduzeću za provedbu te aktivnosti, ili ako bi je samo provelo.” Odjeljkom 2. Okružnice obuhvaćen je i opis načela nepristrane transakcije kako je utvrđeno u Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama i preneseno u nacionalno pravo. U tom pogledu, u njemu je navedeno da „[a]ko je pružena usluga unutar grupe, potrebno je utvrditi, kao i u pogledu drugih vrsta transfera unutar grupe, je li dogovorena naknada u skladu s načelom nepristrane transakcije, odnosno odgovara li cijeni koju bi primijenila i prihvatila neovisna poduzeća u sličnim okolnostima” (37).

(78) U pogledu upućivanja na „slične okolnosti”, u Okružnici je navedeno da je analizom usporedivosti potrebno obuhvatiti elemente poput „obilježja transferiranih roba ili usluga, funkcije koje preuzimaju strane, ugovorne odredbe, ekonomske okolnosti strana i njihove industrijske ili komercijalne strategije” (38).

(79) U odjeljku 3. Okružnice objašnjeno je kako se određuje naknada nepristrane transakcije u pogledu, osobito, financijskih društava grupe. Funkcije koje preuzimaju ta društva, a prema kojima se određuju naknade svakog od njih, trebaju biti, u skladu s Okružnicom, usporedive s funkcijama koje preuzimaju neovisne financijske institucije koje podliježu nadzoru Odbora za nadzor financijskog sektora. Stoga se naknada nepristrane transakcije za preuzete funkcije (uzevši u obzir upotrijebljenu imovinu i preuzete rizike) „treba temeljiti na naknadi koju takve institucije zahtijevaju za usporedive kreditne transakcije” (39).

(80) Osim toga, financijske institucije, prije odobravanja zajma ili predujma, analiziraju rizike tako što procjenjuju posebno financijski rizik povezan s transakcijom, rizik svojstven zajmoprimcu, rizik poduzeća zajmoprimca i strukturni rizik. U pogledu troškova povezanih s odobravanjem zajmova, dodatni troškovi trebaju jednako tako obuhvatiti, među ostalim, „dodatne troškove proizašle iz ispunjavanja zahtjeva solventnosti, dodatne troškove povezane s kreditnim rizikom, troškove obrade ili dodatne troškove zbog valutnog rizika” (40). Kreditni se rizik utvrđuje na temelju uvjeta ugovora o zajmu i rezultata analize rizika.

(81) Naposljetku, u skladu s Okružnicom, neovisni pružatelji financijskih usluga iznos naknade povezuju s iznosom pozajmljenog novca ili sa stvarnom vrijednosti imovine kojom se upravlja. Usto, kao i neovisni pružatelji usluga, „financijska društva grupe koja provode kreditne transakcije unutar grupe moraju jednako tako analizirati rizike prije odobravanja zajma povezanom poduzeću te razmotriti svaki čimbenik koji bi mogao utjecati na određivanje transferne cijene” (41).

(82) U odjeljku 4. Okružnice navedeno je da porezna tijela daju podatke koji bi ih mogli obvezivati samo ako je predmetno društvo stvarno prisutno u Luksemburgu. Zatim su navedeni različiti uvjeti koje određeno financijsko društvo grupe treba ispuniti da bi bilo stvarno prisutno u zemlji. Vlastiti kapital društva osobito treba biti primjeren obavljanim funkcijama (uzevši u obzir upotrijebljenu imovinu i preuzete rizike), a treba iznositi najmanje 1 % nominalne vrijednosti odobrenog zajma ili odobrenih zajmova odnosno 2 milijuna EUR, bez drugih podataka.

(83) U Okružnici su jednako tako navedene informacije i dokumenti koje je potrebno dostaviti da bi se dobili podatci koji obvezuju poreznu upravu. Sâm obvezujući zahtjev za dostavljanje podataka treba sadržavati, među ostalim, „studiju o transfernim cijenama koja ispunjuje Smjernice OECD-a u tom području s potpunim opisom predložene metodologije te detaljne informacije i analize u prilog toj metodologiji, na primjer utvrđivanje usporedivih elemenata i raspon rezultata koje se očekuje postići” (42). Naposljetku, u Okružnici je navedeno da razdoblje primjene poreznog mišljenja obično iznosi pet godina, osim ako se ne promijene činjenice i okolnosti, ako ne budu izmijenjene zakonske odredbe na kojima se temelji porezno mišljenje ili ako jedno od glavnih obilježja transakcije bude dopunjeno (43).

2.4. Opis Smjernica OECD-a o transfernim cijenama

(84) Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj („OECD”) daje svojim zemljama članicama smjernice o oporezivanju, navedene u svojim „Smjernicama o transfernim cijenama” („Smjernice OECD-a o transfernim cijenama”), koje predstavljaju neobvezujući pravni dokument sa smjernicama o transfernim cijenama (44).

(85) Transferne cijene znače fakturirane cijene poslovnih transakcija među različitim stranama iste grupe poduzeća. Multinacionalna društva financijski se potiču da rasporede što je moguće manje dobiti u državama s višim porezima na dobit, što može dovesti do previsokih transfernih cijena, koje ne treba prihvatiti za osnovicu izračuna oporezivog dohotka. Kako bi se izbjegao taj problem, porezne bi uprave trebale prihvaćati transferne cijene među društvima iste grupe samo kada su naknade transakcija na razini naknada na koje bi pristala neovisna društva koja pregovaraju u sličnim okolnostima u uvjetima nepristrane transakcije (45). To se naziva „načelom nepristrane transakcije”.

(86) Načelna izjava o načelu nepristrane transakcije navedena je u članku 9. stavku 1. predloška porezne konvencije OECD-a, na kojoj se temelje bilateralne porezne konvencije koje sklapaju države članice OECD-a i rastući broj država nečlanica. Člankom 9. određeno je da „[k]ada su dva [povezana] poduzeća u svojim poslovnim ili financijskim odnosima povezana ugovorenim ili nametnutim uvjetima koji se razlikuju od uvjeta koje bi ugovorila neovisna poduzeća, dobiti koje bi jedno od poduzeća ostvarilo bez tih uvjeta, ali ih, zapravo, nije ostvarilo zbog tih uvjeta, mogu biti uključene u dobiti tog poduzeća i posljedično oporezovane”.

(87) Odbor za porezna pitanja OECD-a donio je 27. lipnja 1995. izvornu verziju Smjernica o transfernim cijenama (46), koja je znatno ažurirana u srpnju 2010. (47). Budući da su te Smjernice neobvezujuće, potiču se porezne uprave zemalja članica OECD-a da ih slijede. Međutim, one općenito služe kao referenca i jasno utječu na porezne prakse država članica (a i država nečlanica) OECD-a. Usto, u brojnim su državama članicama OECD-a te Smjernice stekle pravnu snagu zakona ili služe kao referenca za tumačenje nacionalnog poreznog zakonodavstva. Ako u ovoj Odluci Komisija navodi Smjernice OECD-a o transfernim cijenama, to je zato što su navedene Smjernice priručnik u tom području koji je proizašao iz rasprava među stručnjacima unutar OECD-a te su u njima navedene pojedinosti o tehnikama za svladavanje zajedničkih izazova koji su nastali primjenom načela nepristrane transakcije u konkretnim situacijama. Iz Smjernica OECD-a o transfernim cijenama proizlaze smjernice za porezne uprave i multinacionalna poduzeća o primjeni načela nepristrane transakcije. Njima se ističe i međunarodni konsenzus u pogledu transfernih cijena.

(88) U Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama navedeno je sljedećih pet metoda za utvrđivanje približne vrijednosti cijena nepristrane transakcije i raspodjele dobiti među poduzećima iste grupe: i. metoda usporedive cijene na slobodnom tržištu („metoda CUP”); ii. metoda uvećanog troška; iii. metoda prodajne cijene; iv. metoda transakcijske neto marže (MTMN) i v. transakcijska metoda podjele dobiti. Njima se uspostavlja razlika između tradicionalnih metoda utemeljenih na transakcijama (prve tri metode) i transakcijskih metoda utemeljenih na dobiti (zadnje dvije metode). Multinacionalna poduzeća i dalje mogu primjenjivati metode utvrđivanja transfernih cijena koje nisu opisane u tim Smjernicama pod uvjetom da te cijene ispunjavaju načelo nepristrane transakcije.

(89) Metode CUP i MTMN relevantne su za ovu Odluku i stoga su podrobnije opisane u uvodnim izjavama od 90. do 92.

(90) Metodom CUP uspoređuje se fakturirana cijena transferirane robe ili usluga u okviru kontrolirane transakcije (transakcija između dva poduzetnika koji su međusobno povezani) s fakturiranom cijenom transferirane robe ili usluga u okviru slične transakcije na slobodnom tržištu (transakcija između dva poduzetnika koji su međusobno neovisni) u sličnim okolnostima.

(91) MTMN jedna je od „neizravnih metoda” za utvrđivanje približne vrijednosti cijena nepristrane transakcije i raspodjele dobiti među društvima iste grupe. Njome se procjenjuje mogući iznos dobiti na temelju načela nepristrane transakcije za cjelokupno promatrano poslovanje, a ne za pojedinačne transakcije. Njezin cilj nije odrediti cijenu prodanih dobara, nego procijeniti dobiti čije bi ostvarenje mogla očekivati neovisna društva od predmetnog poslovanja, poput prodaje robe. U tu se svrhu odabire primjerena osnova („pokazatelj razine dobiti”), poput troškova, prometa ili fiksnih ulaganja te se na nju se primjenjuje stopa dobiti koja odražava stopu koja je zabilježena u sličnim transakcijama na slobodnom tržištu.

(92) Budući da se metodom MTMN ne utvrđuje cijena pojedinačnih transakcija, oporezivi dohodak subjekta na koji se metoda primjenjuje ne mora izravno utjecati na oporezivi dohodak drugog subjekta iste grupe društava. Metoda se stoga razlikuje od primjene metode CUP, kojom se transferna cijena određuje kao cijena pojedinačne robe ili usluge koja je potom sastavni dio oporezivog dohotka, u visini istog iznosa, društva grupe koje prodaje i društva grupe koje kupuje predmetnu robu ili uslugu.

2.5. Dodatne informacije dostavljene nakon pokretanja formalnog istražnog postupka

2.5.1. Dopis Luksemburga od 3. rujna 2014.

(93) U odgovoru na pitanja postavljena u odluci o pokretanju postupka Luksemburg je obavijestio Komisiju da nije bio određen najveći iznos zajmova koji se odobravaju unutar grupe Fiat.

(94) Luksemburg je dostavio i pojedinosti o prosječnim cijenama kredita i zajmova unutar grupe FFT u razdoblju od 2011. do 2013. Kamatna stopa koja se primjenjuje na kredite koje FFT odobrava unutar grupe iznosi […]. Potkraj 2011. odgovarala je stopi Euribora uvećanoj za maržu od [6 – 9 %]. Prosječna kamatna stopa ostvarena na salda tekućih računa društava grupe 2012. iznosila je [6 – 9 %], a 2013. [6 – 9 %]. Prosječna stopa koju je FFT plaćao na depozite unutar grupe 2011. iznosila je [0-3 %], 2012. [0 – 3 %], a 2013. [0 – 3 %] (prosječne fiksne stope).

(95) Luksemburg je izrazio svoje mišljenje i o prinosu na kapital koji je odobren u osporavanom poreznom mišljenju. Naveo je i da je prinos na kapital koji je uložen u udjele ostvaren isplatom dividende te da dividende po prirodi nisu predmet analize transfernih cijena jer ih društvo ostvaruje samo u svojstvu dioničara. Dividende stoga nisu uzete u obzir pri određivanju obujma obavljanih funkcija i preuzetih rizika.

(96) Luksemburg je objasnio i da je stjecanje udjela FFT-a u cijelosti financirano vlastitim sredstvima i da taj način financiranja automatski znači da ta sredstva više nisu raspoloživa za pokrivanje drugih rizika koje preuzima FFT.

(97) Luksemburg je uputio i na članak 57. Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (48) o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija, na temelju kojeg nekonsolidirana vlastita sredstva kreditnih institucija ne obuhvaćaju udjele u drugim kreditnim institucijama koji iznose više od 10 % njihovog kapitala.

(98) Luksemburg je, osim toga, uputio na osnovni pristup koji je utvrđen Okvirom Basel II, prema kojem se stopa od 15 % treba primijeniti na prosjek od tri razdoblja u kojima su ostvareni pozitivni godišnji bruto prihodi.

2.5.2. Dopis Luksemburga od 24. ožujka 2015.

(99) U odgovoru na zahtjev Komisije koja ga je pozvala da joj dostavi primjere poreznih mišljenja čiji su primatelji porezni obveznici čiji je položaj sličan položaju FFT-a, Luksemburg je u svojem dopisu od 24. ožujka 2015. naveo da je položaj FFT-a bio vrlo poseban. Prema njegovu mišljenju, to se temelji na činjenici da je FFT financijska institucija koja prikuplja sredstva na tržištu, za razliku od većine financijskih institucija iz Luksemburga, koje s maržom pozajmljuju sredstva koja im stavljaju na raspolaganje druga društva grupe kojoj pripadaju.

(100) Osim toga, prema mišljenju luksemburške porezne uprave, položaj svakog poreznog obveznika dovoljno je poseban da nije moguća usporedba s položajem drugih poreznih obveznika. Zato luksemburško nacionalno pravo sadržava samo jednu opću odredbu koja je okvir za transferne cijene (odnosno članak 164. ZPD-a), na temelju koje se najpreciznije moguće sagledava ekonomska stvarnost svakog slučaja, neovisno o tome je li ono predmet poreznog mišljenja.

(101) Luksemburg je dostavio i poreznu osnovicu FFT-a za razdoblje od 2009. do 2013. na temelju poreznih prijava društva (49), koja je navedena u tablici 7. Tablica 7. Porezna osnovica FFT-a za razdoblje od 2009. do 2013. (u EUR) 2009. 2 643 424 2010. 2 424 869 2011. 2 600 416 2012. 1 684 103 2013. 2 095 969

(102) Luksemburg je naveo da iz porezne prijave FFT-a za 2013. proizlazi da nije bila utemeljena sumnja iz uvodne izjave 64. odluke o pokretanju postupka, prema kojoj je porezna osnovica utvrđena u rasponu od 2 288 000 EUR do 2 796 000 EUR. Jasno je da se osporavanim poreznim mišljenjem odobrava jedino prihvaćena metoda i da su tržišni parametri promjenjivi.

(103) Naposljetku, Luksemburg je na zahtjev Komisije dostavio i sva porezna mišljenja koja je prethodno donijela luksemburška porezna uprava u pogledu društava grupe Fiat.

(104) Prvo, zahtjev za porezno mišljenje od 9. prosinca 2009. koje je prihvatila luksemburška porezna uprava odnosilo se na odobrenje porezne osnovice FFT-a […].

(105) Drugo, luksemburška porezna uprava dostavila je dva dopisa od 3. rujna 2012. Prvi je dopis osporavano porezno mišljenje, koje se temelji na zahtjevu za porezno mišljenje od 14. ožujka 2012., kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9. Taj je zahtjev za porezno mišljenje još jednom i u cijelosti dostavljen Komisiji u dopisu Luksemburga od 24. ožujka 2015. te je sadržavao informacije koje je Luksemburg zacrnio pri prvotnoj dostavi tog poreznog mišljenja Komisiji.

(106) Drugi, gotovo identičan dopis dostavljen je kao odgovor na istodobni zahtjev za porezno mišljenje […] podnesen luksemburškoj poreznoj upravi 18. travnja 2012. u pogledu društva nazvanog [F], koje se čini da odgovara FFT-u u drugoj strukturi financijskih društava grupe. U tom drugom zahtjevu za porezno mišljenje opis funkcija [društva F] jednak je opisu funkcija FFT-a kako je naveden u zahtjevu od 14. ožujka 2012. Ta druga struktura razlikuje se samo po tome što ima samo jednu podružnicu u Ujedinjenoj Kraljevini, ni jednu u Španjolskoj te što [društvo F] nije vlasnik [nijednog društva kćeri].

(107) Drugi zahtjev za porezno mišljenje, potkrijepljen izvješćem o transfernim cijenama, sadržava zaključak koji je oblikom jednak onom iz zahtjeva za porezno mišljenje FFT-a (ponovno naveden u uvodnoj izjavi 54.). Međutim, rezultat analize transfernih cijena uvelike se razlikuje. Naknada nepristrane transakcije [društva F], kako je utvrđena u izvješću o transfernim cijenama, glasi kako slijedi: „Studijom o transfernim cijenama određena je primjerena naknada koja se temelji na i. rizičnom kapitalu u iznosu od 44,6 milijuna EUR te ii. kapitalu kojim se osigurava naknada za funkcije koje obavlja društvo u iznosu od 8,8 milijuna EUR, s odstupanjem +/– 10 %”.

(108) Oba porezna mišljenja navedena su na popisu koji je Luksemburg dostavio Komisiji 4. lipnja 2015. u pogledu poreznih mišljenja koja se odnose na funkciju riznice (vidi uvodnu izjavu 29.).

(109) Treće, Komisiji su dostavljena i druga dva zahtjeva za porezno mišljenje […], koja je prihvatila luksemburška porezna uprava. Ti zahtjevi za porezno mišljenje potječu iz 2002. i 2012. te se odnose na druge aspekte strukture grupe Fiat u Luksemburgu. U ovoj se Odluci ne ispituju ta porezna mišljenja.

2.5.3. Informacije koje je Fiat dostavio 31. ožujka 2015.

2.5.3.1. Informacije o društvima grupe Fiat koja su izravno povezana s FFT-om

(110) Fiat podsjeća da je oko 40 % FFT-a u vlasništvu društva Fiat S.p.A., a oko 60 % u vlasništvu FF-a, društva kćeri u stopostotnom vlasništvu društva Fiat S.p.A (50). FFT je pak stopostotni vlasnik društava FFNA i FFC (51). Fiat podsjeća i da je FFT jedno od financijskih društava grupe Fiat koja su navedena u uvodnoj izjavi 39.

(111) Fiat je na zahtjev Komisije dostavio detaljne financijske informacije o financijskim društvima grupe. Dostavio je i godišnje izvješće društava FFT, FF, FFNA, FFC i FFB za godine od 2011. do 2013. te opis funkcija tih društava. U skladu s tim informacijama, FF zapošljava 52 osobe, od čega [20 – 30] u službi „financiranja” i [10 – 20] u službi „računovodstva”. FFT ima 14 zaposlenika, odnosno jednog direktora, [0 – 10] zaposlenih u izravnom dodiru s klijentima (koji djeluju iz Ujedinjene Kraljevine), [0 – 10] zaposlenika zaduženih za upravne zadatke i [0 – 10] osoba koje rade u računovodstvu i nadzoru. FFNA zapošljava pet osoba, dok FFC obavlja ograničene djelatnosti.

(112) Na temelju informacija koje je dostavio Fiat, knjigovodstvena vrijednost društava kćeri FFT (FFNA i FFC) iznosi […]. U godišnjem izvješću FFT-a navedeno je da su društva FFNA i FFC otkupljena 2011. od društava Fiat S.p.A. i FF. FFT je od 2011. sastavljao konsolidirane financijske izvještaje u Luksemburgu.

(113) FF i FFT financijska su društva za poslovanje u europodručju. Financijski podatci za razdoblje 2010. – 2013., sastavljeni na temelju dostavljenih godišnjih izvješća, navedeni su u tablicama 8. i 9. (52). Tablica 8. Financijski podatci o FFT-u za razdoblje od 2010. do 2013. (u tisućama EUR) 2010. 2011. 2012. 2013. Kamate i slični prihodi 613 561 650 641 664 707 736 561 od kojih iz društava grupe potječe 605 880 626 806 648 497 731 462 Ostali prihodi 72 292 76 910 29 185 10 125 UKUPNI PRIHODI 685 853 727 551 693 892 746 686 Operativni troškovi i amortizacija 3 419 3 655 2 926 2 499 Dospjele kamate i drugi financijski rashodi 625 078 640 207 631 854 666 246 od kojih plativo društvima grupe 59 409 55 520 38 041 20 268 od čega zaduživanje izdanjem obveznica i drugim jamstvima 551 229 574 561 592 099 643 853 Naplaćena provizija na jamstva koja se odnose na obveznice plaćene društvu Fiat S.p.A. (53) 3 161 2 851 2 702 3 006 Ostali izdatci 51 709 78 211 54 702 72 805 UKUPNI IZDATCI (bez poreza na dobit trgovačkih društava) 683 367 724 924 692 185 745 032 Dobit prije oporezivanja dobiti trgovačkih društava 2 485 2 627 1 707 1 652 Porez 748 776 491 508 Neto dobit 1 737 1 851 1 217 1 146 Vlastiti kapital 285 625 287 477 288 693 289 839 Iznosi koji pripadaju društvima grupe 4 354 692 2 275 578 1 530 146 1 661 930 Izdani dužnički vrijednosni papiri 7 716 844 7 746 301 9 116 345 11 030 180 Druge obveze (bankovni dug, troškovi koje je potrebno platiti itd.) 2 470 513 446 444 144 671 158 865 UKUPNI VLASTITI KAPITAL I OBVEZE 14 827 674 10 755 800 11 079 855 13 140 814 Potraživanja prema društvima grupe 11 869 312 7 387 279 7 950 092 9 637 038 Gotovina i vrijednosni papiri 2 705 622 3 028 255 2 853 245 3 221 203 Udjeli u povezanim društvima 0 165 244 164 244 165 244 Druga imovina (imovina, prihodi koji će biti primljeni itd.) 252 740 175 022 112 274 117 329 UKUPNA IMOVINA 14 827 674 10 755 800 11 079 855 13 140 814

(114) FFT je krajem 2011., 2012. i 2013. kod različitih banaka izdao jamstva u korist društava grupe, u ukupnom iznosu od 2 560 802 EUR, 10 772 314 EUR odnosno 10 155 339 EUR. Tablica 9. Financijski podatci o FF-u za razdoblje od 2010. do 2013. (u tisućama EUR) 2010. 2011. 2012. 2013. Financijski prihodi 552 090 752 007 676 177 722 610 Od kojih iz društava grupe potječe 528 267 672 225 655 576 711 218 Drugi dohodci (dividende, financijski dobitci od izvedenih prihoda, tečaja itd.) 29 708 18 962 18 117 8 935 Dohodci od usluga pruženih grupi 6 410 7 616 2 336 2 027 Operativni troškovi 14 616 13 332 8 594 9 280 Financijski troškovi 550 331 729 851 654 763 706 825 Od čega društva grupe 523 123 698 009 625 216 687 712 Dobit prije oporezivanja dobiti trgovačkih društava 23 261 35 402 33 273 17 466 Porez 5 968 10 112 8 822 6 952 Neto dobit 17 292 25 290 24 450 10 514 Vlastiti kapital 271 047 268 610 268 837 256 053 Obveze 14 878 871 12 567 582 11 277 171 12 758 761 Financijska imovina 9 267 614 8 201 011 9 164 768 9 905 386 Gotovina i vrijednosni papiri 5 519 622 4 349 837 2 201 190 2 928 409 Udjeli u povezanim društvima 358 362 264 116 160 833 160 833 Druga imovina (imovina, prihodi koji će biti primljeni itd.) 4 320 21 228 19 217 20 186 UKUPNA IMOVINA 15 149 918 12 836 192 11 546 008 13 014 814

(115) Krajem 2013. (i krajem 2012.) udio FF-a u kapitalu povezanih poduzeća sastojao se od udjela u FFT-u u visini od 157 269 000 EUR (odnosno 60 % kapitala FFT-a), a u kapitalu FFB-a u visini od 2 013 000 EUR, te od interesa kojima se ne ostvaruje pravo ni na kakvu kontrolu u društvima grupe u visini od 725 000 EUR. Krajem 2011. 100 % dionica FFT-a bilo je uknjiženo kao udjeli FF-a u iznosu od 262 102 000 EUR. Krajem 2010., prije nego su FFNA i FFC prodani FFT-u 2011., FF imao je udjel od 7 213 000 EUR u FFC-u, 262 077 000 EUR u FFT-u, 87 055 EUR u FFNA-u te 2 013 000 EUR u FFB-u, odnosno ukupan udjel od 358 000 000 EUR u društvima kćerima koja su u stopostotnom vlasništvu Fiata, kako je navedeno u tablici 8.

2.5.3.2. Detaljne informacije o imovini i obvezama FFT-a

(116) Fiat je dostavio nazive 61 ugovorne strane unutar grupe s kojima je FFT zaključio transakcije u razdoblju od 2011. do 2013. Dostavio je prosječan iznos između FFT-a i tih ugovornih strana u pogledu šest glavnih vjerovnika i dužnika za 2011., 2012. i 2013. Informacije koje se odnose na 2013. navedene su u tablici 10. (stupac koji se odnosi na kamate na prosječan saldo dodala je Komisija). Tablica 10. Ugovorne strane FFT-a u 2013. (u tisućama EUR) Imovina Prosječan iznos Naplaćene kamate Kamate podijeljene s prosječnim iznosom Ugovorna strana 1 grupe Fiat [10 000 000 ] [500 000 ] […] Ugovorna strana 2 grupe Fiat [150 000 ] [10 000 ] […] Ugovorna strana 3 grupe Fiat [150 000 ] [10 000 ] […] Ugovorna strana 4 grupe Fiat [100 000 ] [5 000 ] […] Ugovorna strana 5 grupe Fiat [50 000 ] [4 000 ] […] Ugovorna strana 6 grupe Fiat [20 000 ] [3 000 ] […] Obveze Prosječan iznos Plaćene kamate Kamate podijeljene s prosječnim iznosom Ugovorna strana 7 grupe Fiat [450 000 ] [10 000 ] […] Ugovorna strana 8 grupe Fiat [250 000 ] [400] […] Ugovorna strana 9 grupe Fiat [200 000 ] [1 000 ] […] Ugovorna strana 10 grupe Fiat [50 000 ] [200] […] Ugovorna strana 11 grupe Fiat [50 000 ] [150] […] Ugovorna strana 12 grupe Fiat [50 000 ] [150] […]

(117) Fiat je dostavio i informacije o izdavanju dužničkih vrijednosnih papira FFT-a od 2009. u skladu s programom EMTN (54), što je glavni izvor financiranja FFT-a, te o njegovu prospektu izdanja. FFT je u tom razdoblju proveo 14 izdanja s najduljim rokovima od sedam godina. Izdao je obveznice izražene u eurima s kuponima od 5,75 % do 7,75 % (osim jednog izdanja po stopi od 9 %) i u švicarskim francima s kuponima od 4 % do 5 %.

(118) U informacijama koje je dostavio Fiat navedeni su rokovi poslova financiranja unutar grupe. Krajem 2013. ugovorni rok potraživanja bio je kraći od godine dana za iznos potraživanja od 12 613 000 EUR, na ukupan iznos od 12 858 000 EUR (gotovina i zajmovi društvima grupe navedeni su u tablici 9.).

(119) Iz dostavljenih informacija o različitim transakcijama unutar grupe proizlazi da se brojne transakcije provode svakodnevno. FFT ipak zaključuje i transakcije s različitim rokovima […]. FFT grupi odobrava zajmove u različitim oblicima […]. Krajem 2013. gotovo su svi depoziti imali rok […]. Izdanja obveznica imala su drukčije rokove […].

(120) Fiat je dostavio i dokument o politici likvidnosti grupe, o kojoj je riječ u izvješću o transfernim cijenama na kojem se temelji zahtjev za porezno mišljenje. U tom su dokumentu navedena interna pravila koja se primjenjuju na ulaganja gotovine grupe. […]

2.5.3.3. Informacije o politici transfernih cijena grupe Fiat

(121) U svojem dopisu od 20. veljače 2015. Komisija je od grupe Fiat zatražila da objasni mehanizam koji joj omogućuje postizanje neto rezultata koji je jednak stabilnom omjeru vlastitog kapitala tijekom 2009., 2010. i 2011. (kao što proizlazi iz tablice 4. u uvodnoj izjavi 51. odluke o pokretanju postupka), unatoč znatnim odstupanjima u pogledu imovine, obveza te financijskih rashoda i prihoda.

(122) Fiat je dostavio dokument naslovljen „Transfer Pricing Policy” (politika transfernih cijena) kao odgovor na taj zahtjev za objašnjenje cijena zajmova i depozita unutar grupe. Iz tog dokumenta proizlazi da Fiat utvrđuje cijene zajmova unutar grupe koje odobravaju financijska društva grupe na način da potonja društva dobiju prethodno određen povrat.

(123) Funkcije koje su opisane kao da ih obavlja FFT i preuzeti rizik jednaki su opisu iz izvješća o transfernim cijenama, kako je sažet u uvodnim izjavama od 38. do 51., ne uključujući određene informacije. […] dokument o politici transfernih cijena odnosi se na kreditni rizik i na rizik druge ugovorne strane, koji je u zahtjevu za porezno mišljenje u pogledu imovine grupe opisan kao nepostojeći, dok je u dokumentu taj rizik označen kao „ograničen”.

(124) U dokumentu o politici transfernih cijena objašnjeno je da se utvrđivanje cijena transakcija unutar grupe procjenjuje kako slijedi. […], procjenjuje iznos zajmova unutar grupe koje će financirati. […], procjenjuje maržu koja će se primijeniti na zajmove unutar grupe na toj osnovi tako što dijeli iznos ciljnog povrata, uvećanog za operativne troškove, s ukupnim iznosom zajmova koje će financirati. Naposljetku, tu maržu pribraja troškovima financiranja financijskih društava kako bi se dobila procjena cijene zajmova unutar grupe.

(125) U dokumentu o politici transfernih cijena prikazana je ta metoda određivanja cijena zajmova unutar grupe na temelju brojčanih podataka iz 2012. Očekivani povrat na vlastiti kapital za 2012. procijenjen je na [4 – 7 %] za FF i FFT na konsolidiranoj osnovi. Dokument sadržava procjene koeficijenata beta za Europsku uniju za 2012. te nerizične kamatne stope i premije na rizik za Italiju i Luksemburg, koje su zasebno prikazane, te je na temelju toga procijenjen sljedeći očekivani prinos: Tablica 11. Informacije obuhvaćene internim dokumentom o politici transfernih cijena Raspon nepristrane transakcije Koeficijenti beta Broj društava 75 75. percentil 1,22 Medijan 0,80 25. percentil 0,34

(%) Varijabilni i očekivani ROE (55) Italija Luksemburg Nerizična kamatna stopa 1,57 1,57 Stopa oporezivanja 31,4 28,8 Premija na rizik na vlastiti kapital 7,73 6,00 ROE – 75. percentil 16,09 12,52 ROE – Medijan 11,27 8,92 ROE – 25. percentil 6,16 5,10

(126) U dokumentu se, osim toga, razlikuju zajmovi na prethodno određeni rok, koji su dodijeljeni u prošlosti, za koje nije moguće izmijeniti uvjete cijena, od zajmova unutar grupe s promjenjivom kamatnom stopom. […]

2.5.4. Dopis Luksemburga od 10. srpnja 2015.

(127) U svojem dopisu od 10. srpnja 2015. Luksemburg tvrdi da bi Komisija prekršila načelo pravne sigurnosti kada bi u svojoj odluci o okončanju formalnog istražnog postupka naložila korisniku povrat navodne potpore. Upućuje na prethodne odluke Komisije o programima poreznih potpora koje su u tom pogledu relevantne, u okviru kojih je Komisija potvrdila da se na temelju tog načela može spriječiti povrat potpore (56) te je odobrila prijelazno razdoblje na temelju postojanja legitimnih očekivanja (57).

(128) Osim toga, Luksemburg tvrdi da s obzirom na to da pri određivanju transfernih cijena, u skladu sa Smjernicama OECD-a, nije moguće ni potrebno utvrditi točnu cijenu nepristrane transakcije, nije moguće naložiti povrat određenog iznosa potpore. Usto, Luksemburg tvrdi da, s obzirom na to da je mjera nova te da je u skladu s prethodnim odlukama, Komisija ne bi trebala naložiti povrat potpore u skladu s načelom zaštite legitimnih očekivanja (58).

3. RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

(129) Komisija je odlučila pokrenuti formalni istražni postupak jer je najprije procijenila da je osporavanim poreznim mišljenjem FFT-u dodijeljena državna potpora koja je nespojiva s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

(130) Komisija je osobito izrazila sumnje u spojivost osporavanog poreznog mišljenja s načelom nepristrane transakcije. Njezine su se sumnje odnosile na elemente navedene u nastavku, u uvodnim izjavama od 131. do 137.

(131) Prvo, činilo se da se poreznim mišljenjem prihvaća fiksna porezna osnovica od 2,542 milijuna EUR (+/– 10 %) za djelatnosti FFT-a u Luksemburgu, koja se mogla tek blago mijenjati i ostati stabilna, čak i da su se, na primjer, snažno razvile djelatnosti FFT-a na kojima se temelji određivanje porezne osnove.

(132) Drugo, Komisija je izrazila sumnje u primjerenost metode koju je odabrao porezni savjetnik FFT-a za procjenu naknade koju će to društvo primiti za funkcije koje obavlja. U svojoj je analizi transfernih cijena porezni savjetnik primijenio neizravnu metodu, MTMN, za izračun te naknade, ali Komisija smatra da je potrebno dati prednost izravnim metodama, osobito metodi CUP, u slučajevima u kojima se na tržištu mogu naći slične transakcije. U tom je pogledu Komisija zamijetila da Chrysler, američko društvo grupe Fiat, poseže izravno za tržištima kapitala za potrebe financiranja svojih poslova te da su neke od tih transakcija nalik onima koje provodi FFT.

(133) Treće, u pogledu primjene modela MEDAF za procjenu zahtijevanih povrata na vlastiti kapital, Komisija je izrazila sumnju u to da je porezni savjetnik FFT-a ispravno primijenio model MEDAF. Istaknula je da je prenisko bila utvrđena razina dvaju elementa kojima se određuje naknada FFT-a na temelju modela MEDAF, odnosno iznos vlastitog kapitala na koji se ostvaruje naknada i visina naknade koja se primjenjuje na taj iznos vlastitog kapitala.

(134) U pogledu iznosa vlastitog kapitala na koji se ostvaruje naknada, poreznim je mišljenjem prihvaćena primjena metode MEDAF jedino na dio vlastitog kapitala koji je bio označen kao „vlastita sredstva izložena riziku”, dok je vlastiti kapital uložen u FFNA i FFC bez prihvatljiva objašnjenja odbijen od vlastitog kapitala na koji se plaća naknada (59). Osim toga, pokazalo se da su „vlastita sredstva izložena riziku” dovela do preniske porezne osnovice jer nije bila obuhvaćena imovina unutar grupe, ponovno bez uvjerljivog razloga. U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je dovela u pitanje pretpostavku prema kojoj nije bilo kreditnog rizika u transakcijama s društvima grupe. Komisija je izrazila i sumnju u izračun minimalnih kapitalnih zahtjeva u pogledu rizika druge ugovorne strane i kreditnog rizika. Konkretno, odabir relativno niskog ponderacijskog faktora rizika od 20 % za rizik druge ugovorne strane nije bio opravdan, a ništa ne upućuje na to što bi bilo predviđeno da je potrebno znatno izmijeniti zakonski okvir. U izvješću o transfernim cijenama poreznog savjetnika nije objašnjeno zašto „razlika između obračunanih kamata na bankovne depozite i obračunanih kamata na bankovne zajmove” predstavlja dobar pokazatelj operativnog rizika ni zašto se nameće ponderacijski faktor rizika od 15 %. Jednako tako, nije objašnjeno zašto je rizik druge ugovorne strane pomnožen sa 6 %, a ne s 8 %, s obzirom na to da minimalni kapitalni zahtjevi predviđeni u Okviru Basel II za rizik druge ugovorne strane, na koje se izričito upućuje u izvješću o transfernim cijenama, iznose 8 %.

(135) U pogledu naknade primijenjene na taj kapital, Komisija je izrazila sumnju u određivanje koeficijenta beta jer se on činio preniskim u usporedbi s drugim društvima koja pružaju financijske usluge. Izrazila je i sumnje u 25. percentil koji je porezni savjetnik odabrao umjesto medijana za izračun koeficijenta beta.

(136) Četvrto, u pogledu očekivanog povrata na vlastiti kapital koji se smatra viškom u zahtjevu za porezno mišljenje, Komisija je izrazila sumnju u pogledu prihvaćanja, bez ikakva opravdanja, primjene vrlo niske stope od 0,87 % u osporavanom poreznom mišljenju.

(137) Budući da se čini da se analizom transfernih cijena koja je prihvaćena osporavanim poreznim mišljenjem nije poštovalo načelo nepristrane transakcije, Komisija je najprije procijenila da je tim poreznim mišljenjem dodijeljena prednost FFT-u. Smatralo se da je ta prednost stečena svake godine te da se ponavljala svaki put kada je dospjeli porez izračunan na temelju tog poreznog mišljenja prihvatila luksemburška porezna uprava. Prema mišljenju Komisije, ta je prednost jednako tako dodijeljena na selektivan način jer se njome odstupilo od upravne prakse tako što je prednost primio zasebno FFT u odnosu na društva koja su se nalazila u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji.

(138) Bili su ispunjeni svi drugi uvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, a u nedostatku očitog dokaza spojivosti Komisija je najprije zaključila da je osporavano porezno mišljenje predstavljalo državnu potporu nespojivu s unutarnjim tržištem. Prema tome, Komisija je odlučila pokrenuti formalni istražni postupak u pogledu tog poreznog mišljenja.

(139) U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je, osim toga, od Luksemburga zahtijevala na temelju članka 10. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 659/1999 da dostavi sve dokumente, informacije i podatke o osporavanoj mjeri koji su bili potrebni za odlučivanje o postojanju državne potpore i, prema potrebi, o spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem. U slučaju da Luksemburg ne dostavi sve tražene informacije, Komisija ga je pozvala da, u skladu s člankom 6.a stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 659/1999, pristane na to da ona od korisnika osporavane mjere, odnosno od FFT-a, zatraži dostavu zahtijevanih podataka.

4. PRIMJEDBE LUKSEMBURGA

(140) Luksemburg je svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka dostavio 19. srpnja 2014. Najprije tvrdi da je prekršen postupak, a zatim i da je Komisija u odluci o pokretanju postupka počinila materijalne pogreške.

4.1. Primjedbe Luksemburga na postupak Komisije

(141) U pogledu postupka, Luksemburg tvrdi da pravilan postupak za donošenje odluke o nalogu za dostavljanje podataka nije proveden u ovom slučaju, u smislu da Uredbom (EZ) br. 659/1999 Komisiji nije omogućeno donošenje naloga u odluci o pokretanju postupka. Da bi se takav nalog mogao donijeti potrebno je postupiti kako je predviđeno u članku 10. Uredbe (EZ) br. 659/1999.

(142) Luksemburg osim toga tvrdi u pogledu informacija koje su zatražene u odluci o nalogu da Komisija nije objasnila zašto bi objavljivanje identiteta korisnika bilo nužno za ocjenu mjere s obzirom na pravila o državnim potporama. Uzevši u obzir brojna curenja informacija i olake tvrdnje koje je Komisija iznijela u javnosti, Luksemburg nije mogao u toj fazi objaviti identitet korisnika. Nadalje, u odluci o nalogu nije bila navedena nijedna druga konkretna informacija koju je trebalo dostaviti. Međutim, prema Komisijinu priručniku o postupanju u nalogu je potrebno objasniti koje su informacije potrebne u okviru predmetnog postupka.

(143) Luksemburg tvrdi i da, s obzirom na to da u odluci o pokretanju postupka nije objašnjeno zašto osporavano porezno mišljenje čini potporu, on ne može izvršiti obvezu privremene obustave. FFT treba podnijeti poreznu prijavu te će, s obzirom na to da Komisija u odluci o pokretanju postupka nije navela koja je primjerena metoda za izračun dospjelog poreza, luksemburška porezna uprava primijeniti metodologiju utvrđenu u poreznom mišljenju.

(144) Luksemburg tvrdi i da je Komisija prekršila načela lojalne suradnje, nepristranosti i dobrog upravljanja, posebno jer nije odgovorila na njegove prijedloge za sastanak na kojem bi joj luksemburška tijela mogla objasniti metodologiju koja je primijenjena u osporavanom poreznom mišljenju.

(145) Luksemburg osporava Komisijinu odluku o pokretanju postupka o FFT-u (pod novim brojem predmeta, SA.38375) koja je različita od općeg postupka koji se odnosi na praksu u pogledu poreznih mišljenja u Luksemburgu te koji je pokrenut pod brojem predmeta SA.37267. Budući da je Luksemburg podnio žalbu na nalog za dostavljanje podataka koji je Komisija donijela u okviru predmeta SA.37267 pred Općim sudom, Komisija je mogla umjetno preskočiti poništenje navedenog naloga otvaranjem novog predmeta.

(146) Naposljetku, Luksemburg tvrdi da je Komisija prekoračila ovlasti jer je pomiješala izvršavanje diskrecijske ovlasti i obično tumačenje pravila općeg prava. Konkretno, porezno mišljenje koje se odnosi na FFT nije obuhvaćeno izvršavanjem diskrecijske ovlasti luksemburške porezne uprave, nego je u skladu s člankom 164. stavkom 3. ZPD-a i s Okružnicom. Prema mišljenju Luksemburga, pri primjeni tih odredbi neizbježno je da se one moraju tumačiti s obzirom na činjenice svakog pojedinog slučaja kako bi se došlo do rješenja u skladu s osobitim okolnostima i koja su na njima utemeljena. Komisija zanemaruje razliku između, s jedne strane, diskrecijske ovlasti i, s druge strane, tumačenja pravila koja uključuju apstraktne pravne pojmove koja je zatim potrebno primijeniti na dotični predmet. Osim toga, uzimajući ulogu luksemburških tijela pri tumačenju luksemburškog prava, Komisija zadire u nadležnost država članica u području izravnog oporezivanja.

(147) Prema mišljenju Luksemburga, budući da njegova porezna uprava nije izvršila svoju diskrecijsku ovlast u slučaju FFT-a, Komisija nije mogla dokazati da se osporavanim poreznim mišljenjem odstupilo od uobičajene upravne prakse. Luksemburg objašnjava da se njegov upravni postupak temelji na načelima zakonitosti i jednakosti, postupajući jednako prema svim poreznim obveznicima koji se nalaze u jednakom položaju. Luksemburg ističe da je odluka o pokretanju postupka ispitana samo s obzirom na Smjernice OECD-a o transfernim cijenama, a ne s obzirom na luksemburšku upravnu praksu.

4.2. Primjedbe Luksemburga na materijalne pogreške u odluci o pokretanju postupka

(148) Općenito, Luksemburg tvrdi da je Komisija počinila materijalnu pogrešku jer je kao referentni sustav za utvrđivanje selektivne prednosti uzela načelo nepristrane transakcije uspostavljeno Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama, a ne nacionalno zakonodavstvo i praksu.

(149) Osim toga, Luksemburg tvrdi da je Komisija pogrešno protumačila Smjernice OECD-a o transfernim cijenama. Čini se da Komisija u uvodnoj izjavi (65. odluke o pokretanju postupka uspostavlja hijerarhiju metoda utvrđivanja transfernih cijena, tvrdeći da je potrebno dati prednosti izravnim metodama, a osobito metodi CUP, u odnosu na neizravne metode poput MTMN-a. Komisija stoga ne uzima u obzir činjenicu da se od 2010. Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama razmatra samo je li hijerarhija metoda u skladu s trenutačnim zahtjevima i praksama. Upućivanjem na točku 1.13. navedenih Smjernica, Luksemburg navodi da je njima potvrđeno da „utvrđivanje transfernih cijena nije egzaktna znanost” i da „odabir metode utvrđivanja cijene nepristrane transakcije u mnogo slučajeva neće biti sasvim jasan”. Budući da je porezni savjetnik FFT-a smatrao da je odabir metode MTMN bio opravdan te da je primijenio članak 164. ZPD-a, luksemburška je porezna uprava jednostavno potvrdila pravnu ispravnost analize.

(150) Prema mišljenju Luksemburga, Komisija priznaje da se tumačenje i primjena načela nepristrane transakcije razlikuju od jedne do druge porezne uprave te među poreznim upravama i društvima (60). Stoga ona ne može dopustiti, s jedne strane, da se načelo nepristrane transakcije različito tumači i primjenjuje te, s druge strane, ne može smatrati da postoji samo jedna točna metoda prema kojoj bi Luksemburg trebao primijeniti načelo nepristrane transakcije.

(151) Nadalje, Luksemburg prigovara Komisiji da u ovom slučaju nije primijenila predmetnu odredbu nacionalnog zakonodavstva, odnosno članak 164. stavak 3. ZPD-a, ni upravnu praksu koja iz nje proizlazi, nego je za referencu uzela samo Smjernice OECD-a o transfernim cijenama. Stoga je Komisija odredila metodu izračuna koja joj se činila najprimjerenijom, dok luksemburškim pravom nije utvrđena primjena određenih metoda za utvrđivanje transfernih cijena. Komisija stoga potpuno zanemaruje pravni okvir i luksemburšku upravnu praksu u tom području. Osim toga, Komisija za potrebe analize selektivnosti nije usporedila porezni tretman FFT-a s poreznim tretmanom drugih društava u sličnoj činjeničnoj i pravnoj situaciji u Luksemburgu.

(152) U pogledu sumnji koje je Komisija izrazila u svojoj odluci o pokretanju postupka, Luksemburg prigovara Komisiji da se previše usredotočila, i suviše jednostrano, na navodnu poreznu strategiju Fiata na razini grupe, ne uzimajući u obzir činjenicu da je Fiat, s obzirom na to da je riječ o grupi, mogao tako strukturirati iz drugih razloga.

(153) Prvo, luksemburška porezna tijela zasigurno nisu prihvatila „fiksnu poreznu osnovicu” kako je navedeno u uvodnoj izjavi 64. odluke o pokretanju postupka. Oporezivi dohodak FFT-a temelji se na vrijednosti odobrenih zajmova, a iz izvješća o transfernim cijenama proizašla je samo primjena raspona baznih bodova marže koju je potrebno ostvariti.

(154) Drugo, u pogledu zahtijevanog iznosa vlastitih sredstava i sumnji koje je Komisija izrazila u tom pogledu, Luksemburg smatra da je odabir Okvira Basel II razuman, kao i isključivanje udjela. Luksemburg tvrdi da je bilo logično da se iz izračuna isključe financijski udjeli jer oni nisu obuhvaćeni okvirom izračuna koji je ograničen na transferne cijene zajmova unutar grupe. Osim toga, u skladu s izvješćem o transfernim cijenama, za financiranje udjela upotrijebljen je iznos od 165 244 000 EUR, što odgovara kupovnoj cijeni udjela u vlasništvu FFT-a, te ga se stoga, prema mišljenju Luksemburga, ne može kritizirati. Nadalje, ne mogu se odbiti ni prihodi od udjela jer su u skladu s luksemburškim pravom izuzeti od odgovarajućih rashoda, poput rashoda od kamata. Naposljetku, budući da se naknada na udjele ostvaruje dividendom koja potječe od društava kćeri, čiji se iznos može mijenjati ovisno o rezultatima društava kćeri i njihovim potrebama za reinvestiranjem, koncept marže koja se primjenjuje na taj dotok prihoda komercijalno nema smisla.

(155) Treće, Luksemburg tvrdi da je opravdano i isključivanje potraživanja unutar grupe iz izračuna jer su dugovanja FFT-a osigurana izričitim jamstvom u korist zajmodavaca FFT-a. S obzirom na industrijsku strategiju, gospodarske interese i rizik mogućeg stečaja za ugled društva, rizik neispunjavanja obveza FFT-a vrlo je nizak, a „slobodan” iznos od 93 710 000 EUR sasvim dovoljan za pokriće tog rizika.

(156) Četvrto, Luksemburg prigovara Komisiji što je dovela u pitanje način na koji je izračunan koeficijent beta u svrhu određivanja premije na rizik. Prvo, ti izračuni nisu sasvim matematički te se mogu opravdati različiti rezultati. Prema tome, rezultati iz izvješća o transfernim cijenama savršeno se mogu opravdati te su solidni. Drugo, uz pretpostavku da Komisija dobije različite rezultate, ona mora svejedno ispitati dodjeljuje li se time prednost FFT-u u odnosu na poduzetnike s poslovnim nastanom u Luksemburgu. Treće, čak i u okviru alternativne procjene kojom se uspoređuje premija na rizik koja je izračunana za FFT s naknadom koja je plaćena dioničarima društava koja kotiraju na burzi, iz čega proizlazi postotak od 3,5 do 4 %, koji je znatno manji od premije na rizik od 6,05 % koja je izračunana za FFT, usporedba upućuje na to da je premiju na rizik od 6,05 % moguće u potpunosti opravdati i da u cijelosti zadovoljava zahtjeve iz članka 164. ZPD-a.

(157) Naposljetku, Luksemburg tvrdi da, s obzirom na to da je u „Kodeksu postupanja (oporezivanje poduzetnika)” Grupe izričito potvrđeno da je praksa poreznih mišljenja u Luksemburgu u skladu sa Smjernicama OECD-a, načelo legitimnih očekivanja podrazumijeva da bi se FFT trebao moći osloniti na porezno mišljenje od 3. rujna 2012. tijekom ukupnog razdoblja njegove primjene, odnosno, tijekom pet godina.

5. PRIMJEDBE TREĆIH ZAINTERESIRANIH OSOBA

(158) FFT je svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka dostavio 30. listopada 2014. Te su primjedbe zaprimljene u dva različita dokumenta.

5.1. Prva cjelina primjedbi FFT-a

(159) Prva cjelina primjedbi FFT-a podijeljena je na dva dijela. U prvom je dijelu izneseno zašto FFT smatra da je Komisija nepravilno primijenila Smjernice OECD-a o transfernim cijenama na PSC FFT-a. U drugom je dijelu opisano zašto odlukom o pokretanju postupka nije poštovana zahtijevana pravna norma prema kojoj je potrebno utvrditi selektivnost na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a.

5.1.1. Nepravilna primjena Smjernica OECD-a

(160) Prvo, suprotno onome što Komisija tvrdi u odluci o pokretanju postupka, FFT tvrdi da nije postigao sporazum s luksemburškom poreznom upravom o svojem fiksnom oporezivom dohotku. Sporazum se odnosio samo na metodu naknade za funkcije riznice koje je obavljao FFT. FFT od 2011. svake godine ažurira sve parametre koji se upotrebljavaju za procjenu vlastitog kapitala izloženog riziku i povrata na vlastiti kapital za potrebe izračuna ciljne dobiti. Osim toga, PSC FFT-a primjenjiv je samo u razdoblju od pet godina, pod uvjetom da se ne promijene činjenice ni okolnosti na kojima se temelji. Taj rok odgovara praksi poreznih mišljenja u drugim državama članicama.

(161) Drugo, ništa ne sprječava poreznog savjetnika FFT-a da odabere MTMN jer ne postoji nijedan element za unutarnju usporedbu u odnosu na transakcije FFT-a koji bi se mogao upotrijebiti za primjenu metode CUP. To je zato što i. FFT ne dodjeljuje zajmove trećim osobama i što ii. društva grupe Fiat ne primaju slične zajmove od trećih osoba. FFT upućuje na točku 2.2. Smjernica OECD-a o transfernim cijenama, prema kojoj se metodom odabira uvijek nastoji pronaći najprimjerenija metoda u pojedinačnom slučaju. FFT zatim navodi točku 2.4. tih Smjernica, u skladu s kojom postoje situacije u kojima su transakcijske metode koje se temelje na dobiti primjerenije od tradicionalnih metoda koje se temelje na transakcijama.

(162) Prema mišljenju FFT-a, da je porezni savjetnik primijenio procjenu vrijednosti obveza FFT-a prema metodi CUP za utvrđivanje transfernih cijena koje se primjenjuju na zajmove odobrene društvima grupe, FFT bi pretrpio gubitke jer ne bi vratio trošak likvidnosti koja je potrebna za pokriće financijskih potreba grupe. FFT je manje složen subjekt od drugih društava grupe, čije se marže mogu provjeriti metodom MTMN. Ta se metoda sve češće upotrebljava u analizama transfernih cijena, a Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama iz 2010. nije utvrđena nikakva hijerarhija metoda.

(163) Nadalje, prema mišljenju FFT-a, vlastiti kapital često može biti rezultat ranijih odluka povezanih s djelatnostima društva, a da pritom nije izravno povezan s visinom vlastitog kapitala potrebnog za preuzimanje rizika povezanih s djelatnosti društva.

(164) Naposljetku, FFT napominje da je Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama potvrđeno da utvrđivanje transfernih cijena nije egzaktna znanost. U tom pogledu, upućuje na točku 1.13. tih Smjernica, a osobito na sljedeću tvrdnju: „[v]ažno je ne izgubiti iz vida cilj postizanja razumne približne vrijednosti rezultata nepristrane transakcije na temelju pouzdanih informacija. Potrebno je podsjetiti i da utvrđivanje transfernih cijena nije egzaktna znanost te zahtijeva da porezna uprava i porezni obveznik odrede približnu vrijednost”. FFT navodi da je ipak nastojao najbolje moguće procijeniti naknadu nepristrane transakcije za svoje djelatnosti.

(165) Treće, u pogledu primjerenosti vlastitog kapitala FFT-a, potonje društvo treba dokazati da je njegov kapital dostatan za preuzimanje rizika povezanih s njegovom djelatnosti financiranja. U Okružnici nisu iznesene nikakve posebne smjernice za određivanje primjerene visine vlastitih sredstava izloženih riziku. Zato je FFT odlučio analizirati vlastiti kapital kako bi procijenio koji je udjel tog vlastitog kapitala bio potreban za obavljanje njegovih djelatnosti i preuzimanje rizika s obzirom na Okvir Basel II. Usto, u Okružnici su uspoređena društva koja obavljaju djelatnosti međufinanciranja s neovisnim financijskim institucijama. U Okružnici je utvrđeno i da porezni obveznici koji provode transakcije financiranja unutar grupe trebaju raspolagati dostatnim vlastitim sredstvima za preuzimanje rizika financiranja povezanih s tim transakcijama. Suprotno tome, djelatnosti udjela nisu uzete u obzir u svrhu PSC-a FFT-a. Zato je bilo opravdano isključiti udjele FFT-a iz njegovih rizičnih vlastitih sredstava. Nadalje, iznos vlastitog kapitala koji je jednak ulaganju u društva kćeri FFT-a nije uzet u obzir jer su njime obuhvaćena ulaganja izvan portfelja u društva koja ostvaruju naknadu putem dividende. Međutim, dividende ne podliježu analizi transfernih cijena jer se njima ne uzima u obzir veličina obavljanih funkcija ni preuzetih rizika. Takav je odbitak jednako tako u skladu s Okvirom Basel II (61) i člankom 57. Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća („CRD III”) (62).

(166) Četvrto, u pogledu Komisijine analize postupanja prema potraživanjima unutar grupe i činjenice da u PSC FFT-a nije uzeta u obzir sva imovina ne uključujući onu koja pripada trećim osobama, FFT tvrdi da je kreditni rejting grupe već obuhvaćen u trošku njegova financiranja grupe. Budući da FFT i sva povezana društva grupe imaju jednak kreditni rejting kao Fiat S.p.A (63)., FFT nije suočen s dodatnim kreditnim rizikom kada je riječ o njegovim zajmovima koje je dodijelio povezanim društvima unutar grupe. Prema tome, kamatna stopa koju FFT zahtijeva od svojih povezanih društava unutar grupe odgovara zbroju i. troška financiranja grupe, ii. provizija na jamstvo koje su uplaćene društvu Fiat S.p.A.; iii. operativnih troškova koje snosi kako bi mogao pružiti svoje usluge drugim društvima grupe; iv). „negativnog prinosa” koji proizlazi iz činjenice da veliki iznosi koje pozajmljuje FFT moraju biti kratkoročni i po nižim kamatnim stopama kako bi odgovorio na kratkoročnu potrebu za likvidnošću grupe; i v. naknade za kapital zbog preuzetih rizika, koja je povezana s funkcijama koje FFT preuzima pri upravljanju riznicom grupe.

(167) Peto, prema mišljenju FFT-a, bilo je opravdano upotrijebiti koeficijent od 6 % primijenjen na ponderiranu imovinu ovisno o riziku („PIR”) jer to odgovara FFT-ovom poimanju Okvira Basel II koji su lokalna regulatorna tijela, u skladu s CRD-om, prenijela na nebankovne financijske institucije u određenim državama EU-a (na primjer, u Italiji). Osim toga, budući da FFT svoju imovinu trećim osobama uglavnom izlaže putem bankovnih depozita, primijenjen je ponder rizika od 20 % u skladu sa standardiziranim pristupom iz Okvira Basel II (64). Jednako tako, u pogledu pondera rizika od 15 % koji je primijenjen na operativni rizik, FFT upućuje Komisiju na pristup osnovnog pokazatelja prema kojem je, u skladu s točkom 649. Okvira Basel II, potrebno primijeniti takav koeficijent. Usto, u okviru istog pristupa, bruto prihod odgovara neto prihodima od kamata koji je uvećan za neto prihode bez kamata, bruto prihode od svih rezervacija i operativne troškove, ali umanjen za izvanredne elemente. Budući da FFT nema prihoda bez kamata, opravdano je upućivanje na kamate na bankovne depozite, umanjene za kamate na bankovne zajmove, kao najbolja približna vrijednost operativnih rizika FFT-a. Kada je riječ o mogućoj izmjeni zakonskog okvira, FFT tvrdi da su odgovarajući kriteriji i dalje na snazi čak i u skladu s Okvirom Basel III (65) i Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (66) („CRD IV”) o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima.

(168) Šesto, u pogledu sumnji koje je Komisija izrazila o upotrijebljenom koeficijentu beta, FFT tvrdi da čak i kada bi se isključili određeni elementi usporedbe (na primjer nacionalne banke), raspon nepristrane transakcije ostao bi gotovo jednak. Budući da FFT djeluje kao financijsko društvo te se ne može poistovjetiti s bankom, FFT i [porezni savjetnik] smatraju koeficijente da su koeficijenti beta financijskih društava najprimjereniji elementi usporedbe. Usto, u Okružnici se jasno upućuje na pružatelje financijskih usluga. Na temelju toga razumno je uzeti u obzir skupinu društava koja djeluju u sektoru financijskih usluga kako bi se odredio primjeren koeficijent beta. Primjena 25. percentila raspona nepristrane transakcije u skladu je sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama u kojima se smatra da svi bodovi raspona nepristrane transakcije dovode do cijena/dobiti nepristrane transakcije. Osim toga, smatra se da FFT preuzima ograničene rizike jer radi isključivo za društva grupe, a djelatnosti grupe snažno su integrirane te je u interesu društva majke podupirati djelatnosti svojih društava kćeri.

(169) Sedmo, FFT ne dijeli Komisijine sumnje u pogledu činjenice da bi povrat na vlastiti kapital od 0,87 % bio prenizak. Višak vlastitog kapitala, odnosno onoga koji nije nužan za pokrivanje rizika koji FFT preuzima u okviru svojih financijskih djelatnosti, posuđuje se drugom društvu grupe koje treba dodatno financiranje ili se upotrebljava za financiranje operativnih troškova FFT-a u okviru pružanja financijskih usluga. Naknada za taj višak vlastitog kapitala treba se prilagoditi kratkoročnom ulaganju gotovine.

5.1.2. Analiza selektivnosti koju je provela Komisija

(170) FFT tvrdi da čak i da je Komisijina analiza poštovanja načela nepristrane transakcije točna, odlukom o pokretanju postupka nije nikako dokazano da je FFT stavljen u povoljniji položaj u odnosu na sve druge luksemburške porezne obveznike u sličnoj pravnoj i činjeničnoj situaciji. Odluka o pokretanju postupka ne sadržava nikakvu usporedbu položaja FFT-a s položajem drugih luksemburških poreznih obveznika, na primjer drugog 21 obveznika čije je PSC-ove ispitala Komisija.

(171) FFT bio je ovlašten sklopiti PSC s luksemburškom poreznom upravom, kao i svaki drugi porezni obveznik koji je stvarno prisutan u Luksemburgu.

(172) Usto, budući da je ukupna stopa poreza na dobit trgovačkih društava u Luksemburgu za FFT iznosila 28,8 % (za poslovnu godinu 2011.), dok u Italiji stopa poreza na dobit trgovačkih društava iznosi oko 33 %, veća dobit FFT-a dovela bi do većeg odbitka troškova u Italiji jer je većinu zajmova FFT odobrio društvu Fiat Finance S.p.A. Prema tome, nije jasno koju je vrstu „potpore” primila grupa u cjelini ako je FFT prijavio nižu dobit u Luksemburgu i stoga imao niže odbitke kamata u Italiji.

5.2. Druga cjelina primjedbi FFT-a

5.2.1. PSC-om se ne dodjeljuje „prednost”

(173) Druga cjelina primjedbi FFT-a počinje općenitim objašnjenjem važnosti PSC-ova. Smatra se da su oni dio općeg poreznog sustava te su prihvaćeni luksemburškim poreznim sustavom. PSC FFT-a u skladu je sa smjernicama koje su utvrđene Okružnicom te se njime ne odstupa od luksemburškog općeg poreznog sustava. Trajanje PSC-a FFT-a, koje iznosi pet godina, u skladu je sa standardnim trajanjem PSC-ova sklopljenih u drugim državama članicama.

(174) Luksemburška pravila o transfernim cijenama, na kojima se temelji Okružnica, dio su općeg poreznog sustava, s obzirom na to da se primjenjuju među povezanim društvima unutar grupe u okviru transakcija među poduzetnicima. Luksemburškim pravilima o transfernim cijenama ne odstupa se od općeg poreznog sustava jer se njima u praksi poštuju Smjernice OECD-a o transfernim cijenama te im je cilj utvrditi dobit nepristrane transakcije.

(175) U pogledu sumnji koje je Komisija izrazila u svojoj odluci o pokretanju postupka u pogledu odabira metode utvrđivanja transfernih cijena, FFT tvrdi da je MTMN općeprihvaćena metodologija koju je odobrio OECD te da je u skladu s luksemburškim općim poreznim sustavom. Komisija je potvrdila raširenu upotrebu MTMN-a, kao i činjenicu da njegova primjena može dovesti do poteškoća (67). Iako su smjernice u pogledu određenih specifičnih aspekata nedovoljne, Komisija smatra da ima pravo rješavati kontroverzna pitanja transfernih cijena vlastitim viđenjem načina na koji u ovom slučaju treba primijeniti MTMN. Nadalje, oporeziva dobit FFT-a u skladu je sa statutarnom dobiti, čime se dodatno potvrđuje da se upotrebom MTMN-a nije dodijelila nikakva gospodarska prednost FFT-u.

(176) Prema mišljenju FFT-a, porezna tijela trebala bi raspolagati određenim diskrecijskim prostorom kada primjenjuju MTMN, koji, kada je riječ o utvrđivanju oporezive dobiti, nikad ne dovodi do jednog rezultata nego do niza valjanih rezultata. Prema tome, razlika između oporezivog prihoda koji je dobio FFT (i koji su prihvatila luksemburška porezna tijela) i navodnog oporezivog prihoda koji je dobila Komisija ne bi se trebala smatrati prednošću u smislu pravila o državnim potporama. Takva prednost nastaje samo ako se mjerom uvelike odstupa od standardnih pravila za utvrđivanje transfernih cijena te ako se nadilazi diskrecijski prostor porezne uprave (68). U suprotnom bi slučaju došlo do uplitanja Komisije u ovlasti države članice u području oporezivanja.

(177) Naposljetku, FFT tvrdi da je Komisija, kada je procjenjivala postojanje prednosti, trebala uzeti u obzir ukupni učinak „na grupu”. U tom pogledu grupa Fiat nije primila nikakvu prednost jer se u Luksemburgu svako povećanje porezne osnovice nadoknađuje povećanjem poreznog odbitka u drugim europskim zemljama (posljednjih godina uglavnom u Italiji). Prema mišljenju FFT-a, taj je učinak potvrđen u nekoliko Komisijinih odluka (69).

5.2.2. Nepostojanje „selektivnosti”

(178) Prema mišljenju FFT-a, referentni sustav koji je potrebno uzeti u obzir pri procjeni selektivnosti može uključivati samo društva koja podliježu pravilima o transfernim cijenama, odnosno koja posluju isključivo s trećim osobama koje su vezane tim pravilima. To je potvrđeno u Odluci Komisije o sustavu groepsrentebox (70), u kojoj je navedeno, u pogledu djelatnosti financiranja zajmom, da se povezana poduzeća nalaze u činjeničnoj i pravnoj situaciji koja nije slična situaciji nepovezanih poduzeća. Jednako tako, kako bi dokazala selektivnost, Komisija je trebala dokazati da je FFT dobio PSC u uvjetima koji su drukčiji od uvjeta primijenjenih na druge subjekte luksemburške grupe koji obavljaju djelatnosti financiranja. Međutim, u Okružnici je objašnjeno da su PSC-ovi na raspolaganju svim društvima financijskih grupa. Stoga nema selektivnosti.

(179) Općenito, Komisija prihvaća porezna mišljenja kao način da se poreznim obveznicima pruži pravna sigurnost i predvidivost u pogledu njihovog poreznog položaja. Porezna mišljenja koja je donijela luksemburška porezna uprava nisu diskrecijska jer se njima poštuju načela iz Okružnice u kojoj se posebno upućuje na načelo nepristrane transakcije utvrđeno u članku 9. predloška porezne konvencije OECD-a te su kojoj su navedene smjernice i pojašnjenja o minimalnim kapitalnim zahtjevima i analiza transfernih cijena koje mora poštovati luksemburško društvo koje obavlja djelatnost financiranja unutar grupe. Stoga je diskrecijski prostor luksemburške porezne uprave, pod uvjetom da postoji, ograničen smjernicama iz Okružnice. Nadalje, taj ograničeni diskrecijski prostor kojim raspolaže porezna uprava svojstven je primjeni Smjernica OECD-a o transfernim cijenama. Postojanje državne potpore ne može se temeljiti na samom tom elementu. Osim toga, FFT tvrdi da se PSC FFT-a redovito ispituje te se ne primjenjuje dulje od pet godina.

(180) Nadalje, FFT tvrdi da Komisija nije dokazala da se primjena metode MTMN u PSC-u FFT-a razlikuje od drugih poreznih mišljenja koja su dobili poduzetnici koji se nalaze u sličnim situacijama kao FFT. Prema mišljenju FFT-a, nema nikakve sumnje u to da je slično društvo koje se nalazi u situaciji koja nalikuje njegovoj moglo zatražiti porezno mišljenje i utvrditi svoju oporezivu dobit na temelju MTMN-a. Budući da FFT i slična društva podliježu istom poreznom sustavu, nema smisla utvrđivati je li metoda utvrđivanja transfernih cijena primijenjena na FFT bila u skladu sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama (što je u svakom slučaju bila).

5.2.3. Činjenična situacija FFT-a znatno se razlikuje od situacije u odlukama o koordinacijskim centrima

(181) Prema mišljenju FFT-a, u odluci o pokretanju postupka prikazano je nekoliko znatnih razlika u odnosu na ranije odluke u kojima je Komisija dovela u pitanje primjenu metode utvrđivanja transfernih cijena (odnosno metodu uvećanog troška) kao porezne mjere koja je dovela do selektivne prednosti (71). U tim je odlukama sustav bio na raspolaganju samo poreznim obveznicima koji su ispunjavali određene zahtjeve, dok je odlukom o pokretanju postupka Komisija dovela u pitanje samo primjenu MTMN-a, odnosno posebno utvrđivanje oporezive dobiti u okviru postupka PSC-a koji je na raspolaganju svim luksemburškim poreznim obveznicima koji obavljaju djelatnosti financiranja s povezanim stranama.

(182) Usto, u tim odlukama prihod utvrđen metodom uvećanog troška može znatno odstupati od statutarne dobiti, što nije slučaj FFT-a čiji je prihod, koji je utvrđen metodom MTMN, u skladu s računovodstvenim rezultatom samog društva. Jednako tako, primjena metode utvrđivanja transfernih cijena u ranijim odlukama očito nije bila u skladu sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama. U ovom slučaju te Smjernice nisu prekršene. Međutim, za razliku od napomena u odlukama o koordinacijskim centrima, ni Smjernice OECD-a o transfernim cijenama ne sadržavaju jasne upute u području utvrđivanja transfernih cijena za određene djelatnosti koje obavlja FFT (kao što su djelatnosti financiranja i riznice).

(183) Osim toga, FFT tvrdi da Komisija nije uzela u obzir ni činjenicu da se PSC FFT-a temeljio na ekonomskoj studiji u skladu sa Smjernicama OECD-a o transfernim cijenama, što, međutim, dokazuje da utvrđivanje dobiti nije bilo proizvoljno i da luksemburška porezna tijela nisu izvršavala nikakvu diskrecijsku ovlast.

6. ODGOVOR LUKSEMBURGA NA PRIMJEDBE TREĆIH OSOBA

(184) Dopisom od 5. siječnja 2015. Luksemburg je naveo da se u potpunosti slaže s primjedbama Fiata.

7. OCJENA OSPORAVANE MJERE

7.1. Postojanje potpore

(185) U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

(186) Prema ustaljenoj suds