II 
(Nezakonodavni akti)  
UREDBE  
UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1151  
оd 1. lipnja 2017.  
o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vije ća o homologaciji tipa motornih 
vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu 
podacima za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i 
Vije ća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju izvan 
snage Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008  
(Tekst zna čajan za EGP)  
EUROPSKA KOMISIJA,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,  
uzimaju ći u obzir Uredbu (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vije ća od 20. lipnja 2007. o homologaciji tipa 
motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za 
popravke i održavanje vozila (  1 ), a posebno njezin članak 8. i članak 14. stavak 3.,  
uzimaju ći u obzir Direktivu 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za 
homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehni čkih jedinica namijenjenih 
za takva vozila (Okvirna direktiva) (  2 ), a posebno njezin članak 39. stavak 2.,  
budu ći da:  
(1) Uredbom Komisije (EZ) br. 692/2008 o provedbi i izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 (  3 ) predvi đa se ispitivanje 
lakih vozila u skladu s Novim europskim voznim ciklusom (NEDC).  
(2) Na temelju kontinuiranog preispitivanja odgovaraju ćih postupaka, ciklusa ispitivanja i rezultata ispitivanja u skladu 
s člankom 14. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 715/2007, o čito je da informacije o potrošnji goriva i emisijama CO  2 
koje su dobivene ispitivanjem vozila u skladu s NEDC-om više nisu zadovoljavaju će i više ne prikazuju stvarne 
emisije.  
(3) S obzirom na navedeno, primjereno je predvidjeti novi postupak regulatornog ispitivanja uvo đenjem Globalno 
uskla đenih ispitnih postupaka za laka vozila (WLTP) u zakonodavstvo Unije.  
(4) WLTP je razvijen na razini Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE), a prihva ćen je i kao 
Globalni tehni čki pravilnik (GTR) br. 15 Svjetskog foruma za uskla đivanje pravilnikâ o vozilima (WP.29) u ožujku 
2014.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/1  
( 1 ) SL L 171, 29.6.2007., str. 1.  
( 2 ) SL L 263, 9.10.2007., str. 1.  
( 3 ) Uredba (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vije ća od 20. lipnja 2007. o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na 
emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (SL L 199,  
28.7.2008, str. 1.).
 (5) Pored realnijih informacija o potrošnji goriva i emisiji CO  2 za potroša ča i u regulatorne svrhe, WLTP-om se 
tako đer stvara globalni okvir za testiranje vozila, što dovodi do boljeg me đunarodnog uskla đivanja ispitnih 
zahtjeva.  
(6) U WLTP-u je iznesen potpun opis ispitnog ciklusa vozila za CO  2 i emisije reguliranih one čišćuju ćih tvari u 
standardnim uvjetima okoline. Kako bi se prilagodio sustavu homologacije u EU-u, potrebno ga je nadopuniti 
smanjenjem neodre đenosti pri ispitivanju i daljnjim poboljšanjem zahtjeva u pogledu transparentnosti tehni čkih 
parametara kako bi se omogu ćilo nezavisnim stranama da reproduciraju rezultate homologacijskih ispitivanja.  
(7) Ovim prijedlogom tako đer se utvr đuje izmijenjeni postupak za procjenu sukladnosti proizvodnje vozila (CoP). 
Budu ći da će prema novim odredbama koeficijent porasta emisija CoP kako je opisan u to čki 4.2.4.1. Priloga I. 
vjerojatno biti odre đen češ će posebnim ispitivanjima proizvo đača umjesto pomo ću zadane vrijednosti, odgovaraju ći 
postupak ispitivanja će s vremenom morati biti revidiran.  
(8) Dok se WLTP-om odre đuje novi testni ciklus i postupak za mjerenje emisija, ostale obveze, kao što su one 
povezane s trajnosti ure đaja za kontrolu one čišćenja, sukladnoš ću u uporabi ili informacijama za potroša ča o 
emisijama CO  2 i potrošnji goriva, ostaju uglavnom iste kao one propisane Uredbom (EZ) br. 692/2008.  
(9) Kako bi se omogu ćilo da homologacijska tijela i proizvo đači uvedu potrebne postupke za uskla đivanje sa zahtje ­
vima iz ove Uredbe i da prate, koliko je to mogu će, utvr đeni vremenski raspored za primjenu zahtjeva u pogledu 
emisija, ona bi se trebala primjenjivati na nove homologacije tipa od 1. rujna 2017. za vozila kategorije M1, 
kategorije M2 i kategorije N1 razreda I, od 1. rujna 2018. za vozila kategorije N1 razreda II i III i vozila kategorije 
N2, a na nova vozila od 1. rujna 2018. godine za kategoriju M1, kategoriju M2 i kategoriju N1 razred I, te od 
1. rujna 2019. za vozila kategorije N1 razreda II i III i vozila kategorije N2.  
(10) Budu ći da je svrha ove Uredbe uvo đenje WLTP-a u europsko zakonodavstvo, raspored i prijelazne odredbe za 
uvo đenje postupka ispitivanja stvarnih emisija vožnje ostaju nepromijenjeni u odnosu na one navedene u ured ­
bama Komisije (EU) 2016/427 (  1 ) i (EU) 2016/646 (  2 ). 
(11) Mjere predvi đene ovom Uredbom uskla đene su s mišljenjem Tehni čkog odbora za motorna vozila,  
DONIJELA JE OVU UREDBU:  
Članak 1.  
Predmet  
Ovom se Uredbom utvr đuju mjere za provedbu Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
Članak 2.  
Definicije  
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljede će definicije:  
1. „tip vozila s obzirom na emisije i informacije za popravke i održavanje” zna či skupina vozila:  
(a) koja se ne razlikuju s obzirom na kriterije za interpolacijsku porodicu, kako je definirano u to čki 5.6. Priloga 
XXI.;HR L 175/2 Službeni list Europske unije 7.7.2017.  
( 1 ) Uredba Komisije (EU) 2016/427 оd 10. ožujka 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 692/2008 s obzirom na emisije iz lakih osobnih i 
gospodarskih vozila (Euro 6) (SL L 82, 31.3.2016., str. 1.).  
( 2 ) Uredba Komisije (EU) 2016/646 оd 20. travnja 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 692/2008 u pogledu emisija iz lakih osobnih i 
gospodarskih vozila (Euro 6) (SL L 109, 26.4.2016., str. 1.).
 (b) koja pripadaju istom interpolacijskom rasponu CO  2 , kako je definirano u to čki 1.2.3.2. Podpriloga 6. Prilogu 
XXI.;  
(c) koja se ne razlikuju s obzirom na karakteristike koje imaju nezanemarivi utjecaj na emisije ispušnih plinova, kao 
što su, ali nisu ograni čene na, sljede će: 
— vrste i slijed ure đaja za kontrolu one čišćenja (na primjer katalizator trostrukog djelovanja, oksidacijski kata ­
lizator, NO  x apsorber za siromašnu smjesu, SCR, NO  x katalizator za siromašnu smjesu, filtar čestica ili 
njihove kombinacije u jednoj jedinici),  
— recirkulacija ispušnih plinova (s recirkulacijom ili bez nje, unutarnja ili vanjska, s hla đenjem ili bez njega, 
visok ili nizak tlak);  
2. „EZ homologacija tipa vozila s obzirom na emisije i podatke za popravke i održavanje” zna či EZ homologacija vozila 
obuhva ćenih tipom vozila s obzirom na emisije i podatke za popravke i održavanje s obzirom na njihove emisije iz 
ispušne cijevi, emisije iz ku ćišta koljenastog vratila, emisije nastale isparavanjem, potrošnju goriva i pristup infor ­
macijama povezanima s ugra đenim dijagnosti čkim sustavom (OBD) u vozilu i podacima za popravke i održavanje 
vozila;  
3. „broja č kilometara” zna či onaj dio opreme broja ča kilometara koji voza ču pokazuje ukupnu udaljenost koju je vozilo 
zabilježilo od po četka radnog vijeka;  
4. „pomo ć pri pokretanju” zna či žarne svje ćice, pomicanje po četka ubrizgavanja i drugi ure đaji koji olakšavaju pokre ­
tanje motora bez oboga ćivanja smjese zraka i goriva;  
5. „radni obujam motora” zna či jedno od sljede ćeg: 
(a) kod motora s pravocrtnim gibanjem klipova, nazivni obujam (razlika izme đu najve ćeg i najmanjeg obujma 
cilindra) svih cilindara;  
(b) kod motora s rotacijskim klipom (Wankel), dvostruka vrijednost nazivnog obujma svih komora;  
6. „sustav s periodi čnom regeneracijom” zna či ure đaj za kontrolu emisija ispušnih plinova (npr. katalizator, filtar čestica) 
koji je potrebno periodi čno regenerirati nakon manje od 4 000 km prije đenih pri uobi čajenom radu vozila;  
7. „originalni zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja” zna či ure đaj za kontrolu one čišćenja ili sklop ure đaja za 
kontrolu one čišćenja čiji su tipovi navedeni u Dodatku 4. Prilogu I. ovoj Uredbi, a koje nositelj certifikata o 
homologaciji tipa vozila nudi na tržištu kao zasebnu tehni čku jedinicu;  
8. „tip ure đaja za kontrolu one čišćenja” zna či katalizatori i filtri čestica koji se ne razlikuju ni u jednom od sljede ćih 
bitnih elemenata:  
(a) broju nosa ča, strukturi i materijalu;  
(b) vrsti aktivnosti svakog nosa ča; 
(c) obujmu, omjeru prednje površine i duljini nosa ča; 
(d) udjelu kataliti čkog materijala;  
(e) omjeru kataliti čkog materijala;  
(f) gusto ći ćelija;  
(g) dimenzijama i obliku;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/3
 
(h) toplinskoj zaštiti;  
9. „jednogorivno vozilo” zna či vozilo koje je konstruirano prvenstveno za jednu vrstu goriva;  
10. „jednogorivno vozilo na plin” zna či jednogorivno vozilo koje je konstruirano prvenstveno za pogon na UNP, 
PP/biometan ili vodik, ali koje može imati i benzinski sustav koji se upotrebljava samo u nuždi ili za pokretanje 
motora, a u kojem spremnik za benzin sadrži najviše 15 litara benzina;  
11. „dvogorivno vozilo” zna či vozilo s dva odvojena sustava za pohranjivanje goriva koje naizmjeni čno može voziti na 
dvije razli čite vrste goriva, ali je konstruirano da u isto vrijeme vozi samo na jednu vrstu goriva;  
12. „dvogorivno vozilo na plin” zna či dvogorivno vozilo koje može voziti na benzin i na UNP, PP/biometan ili vodik;  
13. „vozilo prilagodljivo gorivu” zna či vozilo s jednim sustavom za pohranjivanje goriva koje može voziti na mješavine 
dvaju ili više goriva;  
14. „vozilo prilagodljivo gorivu na etanol” zna či vozilo prilagodljivo gorivu koje može raditi na benzin ili mješavinu 
benzina i etanola s udjelom etanola do 85 % (E85).  
15. „vozilo prilagodljivo gorivu na biodizel” zna či vozilo prilagodljivo gorivu koje može voziti na mineralno dizelsko 
gorivo ili mješavinu mineralnog dizelskoga goriva i biodizela;  
16. „hibridno elektri čno vozilo” ili „HEV” zna či hibridno vozilo u kojem je jedan od pretvara ča pogonske energije 
elektri čni stroj;  
17. „ispravno održavano i rabljeno” zna či da za potrebe ispitnog vozila to vozilo ispunjava ispunjava kriterije za 
prihva ćanje odabranog vozila utvr đene u odjeljku 2. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 (  1 ); 
18. „sustav za kontrolu emisija” zna či, u kontekstu OBD-a, elektroni čka upravlja čka jedinica motora i svaki drugi sastavni 
dio povezan s emisijama iz ispušnog sustava ili emisijama nastalim isparavanjem koji daje ulazni signal upravlja čkoj 
jedinici ili od nje prima izlazni signal;  
19. „indikator neispravnosti” ili „(MI” ( Malfunction Indicator ) zna či vidljivi ili čujni indikator kojim se voza ča vozila jasno 
obavješ ćuje u slu čaju neispravnosti svakog sastavnog dijela povezanog s OBD-om ili u slu čaju neispravnosti samog 
OBD-a;  
20. „neispravnost” zna či kvar dijela ili sustava povezanog s emisijama koji može prouzro čiti prekora čenja grani čnih 
vrijednosti emisija iz odjeljka 2.3. Priloga XI., ili stanje kad OBD ne može ispunjavati osnovne zahtjeve u pogledu 
nadzora utvr đene u Prilogu XI.;  
21. „sekundarni zrak” zna či zrak koji se uvodi u ispušni sustav pumpom, usisnim ventilom ili nekim drugim sredstvom 
radi pospješivanja oksidacije HC i CO u struji ispušnih plinova;  
22. „vozni ciklus” zna či, s obzirom na OBD-e vozila, pokretanje motora, vožnja pri kojoj bi se otkrile mogu će neispra ­
vnosti i zaustavljanje rada motora;  
23. „pristup informacijama” zna či dostupnost svih informacija povezanih s OBD-om i podataka za popravke i održavanje 
vozila, a koje su potrebne za pregled, dijagnozu, servisiranje ili popravak vozila;HR L 175/4 Službeni list Europske unije 7.7.2017.  
( 1 ) Pravilnik br. 83 Gospodarske komisije za Europu Ujedinjenih naroda (UNECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzi rom 
na emisiju one čišćuju ćih tvari u skladu s uvjetima za motorna goriva [2015/1038] (SL L 172, 3.7.2015, str. 1.).
 24. „nedostatak” zna či, u kontekstu OBD-a, da najviše dva nadzirana pojedina čna sastavna dijela ili sustava imaju 
privremene ili trajne radne karakteristike zbog kojih ih OBD, koji te sastavne dijelove ili sustava ina če u činkovito 
nadzire, ne može u činkovito nadzirati, ili zbog kojih ne ispunjavaju sve ostale propisane zahtjeve za OBD;  
25. „dotrajali zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja” zna či ure đaj za kontrolu one čišćenja prema definiciji iz članka 3. 
stavka 11. Uredbe (EZ) br. 715/2007 koji je zbog starosti ili umjetnih utjecaja toliko dotrajao da ispunjava zahtjeve iz 
odjeljka 1. Dodatka 1. Prilogu XI. Pravilniku UNECE-a br. 83;  
26. „informacije povezane s OBD-om” zna či informacije koje se odnose na sustav ugra đene dijagnostike za nadzor 
elektroni čkih sustava vozila;  
27. „reagens” zna či svaki proizvod osim goriva koji je pohranjen u vozilu i koji se dovodi u sustav za naknadnu obradu 
ispušnih plinova na zahtjev sustava za kontrolu emisije;  
28. „masa u voznom stanju” zna či masa vozila opremljenog standardnom opremom u skladu sa specifikacijama proiz ­
vo đača, sa spremnicima za gorivo napunjenima do najmanje 90 % svoje zapremnine, uklju čuju ći masu voza ča 
(75 kg), goriva i teku ćina te masu, ako ih vozilo ima, nadogradnje, kabine, vu čne spojnice, rezervnih kota ča i alata;  
29. „zagušenje motora” zna či izostanak izgaranja u cilindru motora s vanjskim izvorom paljenja zbog nedostatka iskre, 
neispravnog doziranja goriva, nedovoljne kompresije ili nekog drugog uzroka;  
30. „ure đaj za pokretanje hladnog motora” zna či ure đaj koji privremeno oboga ćuje smjesu zraka i goriva čime se 
olakšava pokretanje motora;  
31. „ure đaj ili operacija koja oduzima snagu motoru” zna či davanje snage motora radi napajanja pomo ćne opreme 
ugra đene u vozilo ili na vozilu;  
32. „mali proizvo đači” zna či proizvo đači vozila čija je godišnja svjetska proizvodnja manja od 10 000 jedinica;  
33. „elektri čni pogonski sklop” zna či sustav koji se sastoji od najmanje jedne naprave za pohranu elektri čne energije, 
najmanje jedne naprave za poboljšavanje kvalitete elektri čne energije (kondicionera) i najmanje jednog elektri čnog 
stroja koji pohranjenu elektri čnu energiju pretvara u mehani čku energiju koja se prenosi na kota če radi pogona 
vozila;  
34. „potpuno elektri čno vozilo” ili „PEV” zna či vozilo opremljeno pogonskim sklopom koji sadrži isklju čivo elektri čne 
strojeve kao pretvara če za pogonsku energiju i isklju čivo sustave za pohranu elektri čne energije s mogu ćnoš ću 
ponovnog punjenja kao sustave za pohranu pogonske energije;  
35. „gorivna ćelija” zna či pretvara č energije kojim se kemijska energija (ulaz) pretvara u elektri čnu energiju (izlaz) ili 
obrnuto;  
36. „vozilo s gorivnom ćelijom” ili „FCV” zna či vozilo opremljeno pogonskim sklopom koji sadrži isklju čivo gorivne 
ćelije i elektri čne strojeve kao pretvara če za pogonsku energiju;  
37. „neto snaga” zna či snaga na ispitnom ure đaju na kraju koljenastog vratila ili istovrijedna snaga pri odgovaraju ćoj 
brzini vrtnje motora s pomo ćnom opremom, ispitana u skladu s Prilogom XX. (Mjerenja neto snage i najve će 30- 
minutne snage elektri čnog pogonskog ure đaja) te utvr đena pri referentnim atmosferskim uvjetima;  
38. „nazivna snaga motora” (P  rated ) zna či najve ća snaga motora u kW prema zahtjevima iz Priloga XX. ovoj Uredbi;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/5
 
39. „najve ća 30-minutna snaga” zna či najve ća neto snaga elektri čnog pogonskog sklopa pri naponu istosmjerne struje 
kako je utvr đeno u stavku 5.3.2. Pravilnika UNECE-a br. 85. (  1 ); 
40. „hladno pokretanje motora” zna či, u kontekstu radne u činkovitosti u uporabi podsustava OBD-a, temperatura 
rashladnog sredstva motora koja iznosi najviše 35 °C i koja je najviše 7 °C viša od temperature okoline, ako je 
poznata;  
41. „stvarne emisije tijekom vožnje” zna či emisije vozila u uobi čajenim uvjetima uporabe;  
42. „prijenosni sustav za mjerenje emisija” ili „PEMS” zna či prijenosni sustav za mjerenje emisija koji ispunjava zahtjeve 
utvr đene u Dodatku 1. Prilogu III.A;  
43. „osnovna strategija kontrole emisija” ili „BES” zna či strategija kontrole emisija koja je aktivna u cjelokupnom radnom 
opsegu brzine i optere ćenja vozila osim ako se aktivira pomo ćna strategija kontrole emisija;  
44. „pomo ćna strategija kontrole emisija” ili „AES” zna či strategija kontrole emisija koja se aktivira i kojom se zamjenjuje 
ili mijenja osnovnu strategiju kontrole emisija radi postizanja odre đene svrhe i kao odgovor na specifi čnu kombi ­
naciju okolnih uvjeta i/ili radnih stanja te koja je aktivna samo dok ti uvjeti postoje;  
45. „sustav za pohranjivanje goriva” zna či ure đaji u kojima se može pohranjivati gorivo, a sastoje se od spremnika za 
gorivo, otvora za ulijevanje goriva, čepa otvora za ulijevanje i pumpe za gorivo;  
46. „faktor propusnosti” ili „PF” zna či emisije ugljikovodika koje proizlaze iz propusnosti sustava za pohranjivanje goriva;  
47. „jednoslojni spremnik” zna či spremnik za gorivo izra đen od jednog sloja materijala;  
48. „višeslojni spremnik” zna či spremnik za gorivo izra đen od najmanje dvaju razli čitih slojeva materijala, pri čemu je 
jedan nepropusan za ugljikovodike, uklju čuju ći etanol.  
Članak 3.  
Zahtjevi za homologaciju  
1. Kako bi dobio EZ homologaciju tipa s obzirom na emisije i podatke za popravke i održavanje vozila, proizvo đač 
mora dokazati da su vozila u skladu sa zahtjevima iz ove Uredbe kada se ispituju u skladu s ispitnim postupcima 
navedenima u Prilozima III.A do VIII., XI., XIV., XVI., XX. i XXI. Proizvo đač mora osigurati i da su referentna goriva u 
skladu sa specifikacijama iz Priloga IX.  
2. Vozila se moraju podvrgnuti ispitivanjima koja su odre đena na slici I.2.4. u Prilogu I.  
3. Kao alternativa zahtjevima iz Priloga II., V. do VIII., XI., XVI. i XXI., mali proizvo đači mogu zatražiti odobrenje EZ 
homologacije tipa za tip vozila koji je odobrilo nadležno tijelo tre će zemlje na temelju zakonodavnih akata navedenih u 
odjeljku 2.1. Priloga I.  
Ispitivanja emisija za tehni čke preglede koja su utvr đena u Prilogu IV., ispitivanja potrošnje goriva i emisija CO  2 koja su 
utvr đena u Prilogu XXI. i zadovoljavanje uvjeta u pogledu pristupa informacijama koje su povezane s OBD-om te 
podacima za popravke i održavanje vozila koji su utvr đeni u Prilogu XIV. potrebni su za dobivanje EZ homologacije 
tipa s obzirom na emisije i podatke za popravke i održavanje vozila u skladu s ovim stavkom.  
Homologacijsko tijelo mora obavijestiti Komisiju o okolnostima svake homologacije tipa dodijeljene u skladu s ovim 
stavkom.HR L 175/6 Službeni list Europske unije 7.7.2017.  
( 1 ) Pravilnik br. 85 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – jedinstvene odredbe o homologaciji motora s 
unutarnjim izgaranjem ili elektri čnih pogonskih sklopova namijenjenih za pogon motornih vozila kategorije M i N s obzirom na 
mjerenje neto snage i najve će 30-minutne snage elektri čnih pogonskih sklopova (SL L 323, 7.11.2014., str. 52.).
 4. Posebni zahtjevi za uljevne otvore spremnika za gorivo i sigurnosni elektroni čki sustav utvr đeni su u odjeljcima 2.2. 
i 2.3. Priloga I.  
5. Proizvo đač poduzima tehni čke mjere kojima osigurava, u skladu s ovom Uredbom, da su emisije iz ispušne cijevi i 
emisije nastale isparavanjem djelotvorno ograni čene tijekom uobi čajenog vijeka trajanja vozila i u uobi čajenim uvjetima 
uporabe.  
Te mjere uklju čuju osiguravanje da su crijeva, njihovih spojevi i spojnice koji se upotrebljavaju u sustavima za kontrolu 
emisija proizvedeni tako da su u skladu s namjenom predvi đenom izvornom konstrukcijom.  
6. Proizvo đač mora osigurati da su rezultati ispitivanja emisija unutar grani čne vrijednosti primjenjive na temelju 
ispitnih uvjeta navedenih u ovoj Uredbi.  
7. Za ispitivanje tipa 1 iz Priloga XXI, vozila koja kao gorivo koriste UNP ili PP/biometan moraju se ispitati u 
ispitivanju tipa 1 za varijacije u sastavu UNP ili NG/biometana, kako je navedeno u Prilogu XII. Vozila koja kao 
gorivo mogu upotrebljavati benzin ili UNP ili PP/biometan moraju se ispitati za obje vrste goriva, pri čemu se ispitivanja 
za UNP ili PP/biometan provode radi promjenljivosti sastava UNP-a ili PP/biometana, kao što je prikazano u Prilogu XII.  
Bez obzira na zahtjev prethodnog podstavka, vozila koja mogu raditi na benzin ili plinovito gorivo, ali čiji je sustav za 
benzin ugra đen samo za slu čaj nužde ili pokretanje motora i čiji spremnik goriva ne može sadržavati više od 15 litara 
benzina, za ispitivanje tipa 1 smatrat će se vozilima koja mogu raditi samo na plinovito gorivo.  
8. Za ispitivanje tipa 2 koje je utvr đeno u Dodatku 1. Prilogu IV., pri uobi čajenom praznom hodu motora, najviši 
dopušteni sadržaj ugljikova monoksida u ispušnim plinovima je onaj koji je naveo proizvo đač vozila. Me đutim, najviši 
sadržaj ugljikova monoksida ne smije prelaziti 0,3 % volumnog udjela.  
Pri povišenoj brzini vrtnje motora u praznom hodu, volumni udio ugljikova monoksida u ispušnim plinovima ne smije 
prelaziti 0,2 % kad je brzina vrtnje motora najmanje 2 000 min  -1 , a lambda vrijednost 1 ± 0,03 ili u skladu s odredbama 
proizvo đača. 
9. Proizvo đač mora osigurati da za ispitivanje tipa 3 koje je utvr đeno u Prilogu V. sustav prozra čivanja motora ne 
dopušta emisije plinova iz ku ćišta koljenastog vratila u atmosferu.  
10. Ispitivanje tipa 6 kojim se mjere emisije pri niskim temperaturama, a koje je utvr đeno u Prilogu VIII., ne 
primjenjuje se za dizelska vozila.  
Me đutim, kod podnošenja zahtjeva za homologaciju proizvo đači dostavljaju homologacijskom tijelu podatke koji poka ­
zuju da ure đaj za naknadnu obradu NO  x postiže dovoljno visoku temperaturu za u činkovito djelovanje unutar 400 
sekundi nakon pokretanja hladnog motora pri –7 °C, kako je opisano u ispitivanju tipa 6.  
Osim toga, proizvo đač dostavlja homologacijskom tijelu podatke o strategiji djelovanja sustava za povrat ispušnih plinova 
u cilindar (EGR), kao i o njegovu djelovanju pri niskim temperaturama.  
Te informacije obuhva ćaju i opis svih u činaka na emisije.  
Homologacijsko tijelo ne dodjeljuje homologaciju tipa ako dostavljeni podaci nisu dovoljni da pokažu da ure đaj za 
naknadnu obradu doista postiže dovoljno visoku temperaturu za u činkovit rad tijekom odre đenog razdoblja.  
Na zahtjev Komisije, homologacijsko tijelo mora dostaviti podatke o u činkovitosti ure đaja za naknadnu obradu NO  x i 
EGR sustava pri niskim temperaturama.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/7
 
11. Proizvo đač osigurava da tijekom čitavog uobi čajenog životnog vijeka vozila koje je homologirano u skladu s 
Uredbom (EZ) br. 715/2007 njegove emisije utvr đene u skladu sa zahtjevima iz Priloga III.A i nastale tijekom ispitivanja 
stvarnih emisija tijekom vožnje provedenog u skladu s tim Prilogom ne prelaze vrijednosti navedene u tom Prilogu.  
Homologacija tipa sukladno Uredbi (EZ) br. 715/2007 može se izdati samo ako je vozilo dio porodice po ispitivanju 
prijenosnim sustavom za mjerenje emisija (PEMS-om) čija je valjanost provjerena u skladu s Dodatkom 7. Prilogu III.A.  
Članak 4.  
Zahtjevi za homologaciju tipa s obzirom na OBD  
1. Proizvo đač osigurava da su sva vozila opremljena ugra đenim dijagnosti čkim sustavom.  
2. Sustav se konstruira, izra đuje i ugra đuje u vozilo tako da omogu ćuje utvr đivanje vrsta pogoršanja ili neispravnosti 
tijekom cijeloga radnog vijeka vozila.  
3. OBD mora biti u skladu sa zahtjevima iz ove Uredbe tijekom normalnih uvjeta uporabe.  
4. Pri ispitivanju s neispravnim sastavnim dijelom u skladu s Dodatkom 1. Prilogu XI. indikator neispravnosti OBD-a 
mora se aktivirati.  
Indikator neispravnosti OBD-a može se tako đer aktivirati tijekom ispitivanja kad su razine emisija niže od grani čnih 
vrijednosti koje su propisane za OBD u odjeljku 2.3. Priloga XI.  
5. Proizvo đač mora osigurati da OBD zadovoljava zahtjeve u pogledu radne u činkovitosti u uporabi, koji su utvr đeni u 
odjeljku 3. Dodatka 1. Priloga XI. ovoj Uredbi u svim razumno predvidljivim uvjetima vožnje.  
6. Podatke koji se odnose na radnu u činkovitost u uporabi i koje ugra đeni dijagnosti čki sustav vozila pohranjuje i 
dojavljuje prema odredbama odjeljka 7.6. Dodatka 1. Prilogu XI. Pravilniku UNECE-a br. 83 proizvo đač stavlja na 
raspolaganje državnim tijelima i nezavisnim operaterima bez ikakve enkripcije.  
Članak 5.  
Zahtjev za EZ homologaciju tipa vozila s obzirom na emisije i pristup podacima za popravke i održavanje vozila  
1. Proizvo đač podnosi homologacijskom tijelu zahtjev za EZ homologaciju tipa s obzirom na emisije i pristup 
podacima za popravke i održavanje vozila.  
2. Zahtjev iz stavka 1. mora se sastaviti u skladu s obrascem opisnog dokumenta koji je propisan u Dodatku 3. 
Prilogu I.  
3. Proizvo đač dostavlja i sljede će informacije:  
(a) u slu čaju vozila opremljenih motorom s vanjskim izvorom paljenja, izjavu proizvo đača o najmanjem postotku 
zatajenja paljenja od ukupnog broja paljenja koja su imala za posljedicu ili prekora čenje grani čnih vrijednosti 
danih u odjeljku 2.3. Priloga XI. ako je taj postotak zatajenja bio prisutan od po četka ispitivanja tipa 1. kako je 
odabrano za demonstraciju u skladu s Prilogom XI. ovoj Uredbi, ili bi mogla dovesti do pregrijavanja jednog ili više 
katalizatora što bi moglo prouzro čiti nepopravljivo ošte ćenje;  
(b) detaljne pisane podatke kojima se potpuno opisuju funkcionalna radna svojstva ugra đenog dijagnosti čkog sustava te 
popis svih bitnih dijelova sustava za kontrolu emisija vozila koje nadzire ugra đeni dijagnosti čki sustav;  
(c) opis indikatora neispravnosti kojima OBD signalizira prisutnost greške voza ču vozila;HR L 175/8 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(d) izjavu proizvo đača da OBD zadovoljava odredbe odjeljka 3. Dodatka 1. Priloga XI. koje se odnose na radnu 
učinkovitost u uporabi u svim razumno predvidljivim uvjetima vožnje;  
(e) detaljni opis tehni čkih kriterija i obrazloženja za pove ćanje brojnika i nazivnika svakog nadzora koji mora ispunjavati 
zahtjeve stavaka 7.2. i 7.3. Dodatka 1. Prilogu XI.., kao i za isklju čivanje brojnika, nazivnika i op ćega nazivnika pod 
uvjetima koji su navedeni u stavku 7.7. Dodatka 1. Prilogu XI. Pravilniku UNECE-a br. 83;  
(f) opis odredbi poduzetih kako bi se sprije čili neovlašteni zahvati i preinake na ra čunalu za kontrolu emisija i broja ču 
kilometara, uklju čuju ći zabilježene vrijednosti kilometraža u svrhu zahtjeva Priloga XI. i XVI.;  
(g) ako je primjenjivo, pojedinosti o porodici vozila kako je navedeno u Dodatku 2. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a 
br. 83;  
(h) prema potrebi, kopije drugih homologacija s odgovaraju ćim podacima koji omogu ćuju dopune homologacija i 
odre đivanje faktora pogoršanja.  
4. Za potrebe stavka 3. to čke (d), proizvo đač mora koristiti obrazac potvrde proizvo đača o sukladnosti sa zahtjevima s 
obzirom na radnu u činkovitost OBD-a u uporabi koji je propisan u Dodatku 7. Priloga I.  
5. Za potrebe stavka 3. to čke (e), homologacijsko tijelo koje dodjeljuje homologaciju dostavlja informacije iz navedene 
to čke homologacijskim tijelima ili Komisiji na njihov zahtjev.  
6. Za potrebe stavka 3. to čaka (d) i (e), homologacijska tijela ne smiju homologirati vozila ako dostavljene informacije 
ne omogu ćavaju zadovoljavanje zahtjeva iz odjeljka 3. Dodatka 1. Prilogu XI.  
Stavak 7.2., stavak 7.3. i stavak 7.7. Dodatka 1. Prilogu XI. Pravilniku UNECE-a br. 83 primjenjuju se u svim razumno 
predvidljivim uvjetima vožnje.  
Pri ocjeni primjenjivanja zahtjeva iz ovih stavaka, homologacijska tijela uzimaju u obzir sadašnje stanje odgovaraju će 
tehnologije.  
7. Za potrebe stavka 3. to čke (f), poduzete mjere spre čavanja neovlaštenih zahvata i preinaka u ra čunalu za kontrolu 
emisija uklju čuju funkciju za osuvremenjivanje s programom ili postupkom umjeravanja koji je odobrio proizvo đač. 
8. Za ispitivanja odre đena na slici I.2.4. u Prilogu I. proizvo đač dostavlja vozilo koje predstavlja tip koji treba 
homologirati tehni čkoj službi koja je odgovorna za homologacijska ispitivanja.  
9. Zahtjev za homologaciju jednogorivnih, dvogorivnih i vozila prilagodljivih gorivu mora ispunjavati dodatne zahtjeve 
koji su utvr đeni u odjeljcima 1.1. i 1.2. Priloga I.  
10. Preinake marke sustava, sastavnog dijela ili zasebne tehni čke jedinice obavljene nakon homologacije ne poništavaju 
automatski homologaciju, osim ako se njihove izvorne karakteristike ili tehni čki parametri izmijene tako da to utje če na 
funkcionalnost motora ili sustava za kontrolu one čišćenja.  
11. Proizvo đač mora dostaviti i proširenu opisnu dokumentaciju sa sljede ćim informacijama:  
(a) informacije o djelovanju svih pomo ćnih i osnovnih strategija (AES i BES) kontrole emisija koje uklju čuju opis 
parametara koji se mijenjaju pomo ćnim strategijama kontrole emisija i granica u kojima pomo ćne strategije djeluju 
te naznaku koje će pomo ćne ili osnovne strategije vjerojatno biti aktivne u uvjetima postupaka ispitivanja utvr đenima 
ovom Uredbom;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/9
 
(b) opis logike nadzora sustava goriva, strategije odre đivanja vremena i to čaka prebacivanja tijekom svih na čina rada.  
(c) opis na čina rada inercijskog usporavanja, ako takav na čin rada postoji, kako je navedeno u to čki 4.2.1.8.5. Podpriloga 
4. Prilogu XXI., te opis na čina rada vozila na dinamometru, ako postoji, kako je navedeno u stavku 1.2.4. Podpriloga 
6. Prilogu XXI.  
12. Proširena opisna dokumentacija iz stavka 11. to čaka (a) i (b) ostaje strogo povjerljiva. Može je čuvati homologa ­
cijsko tijelo ili je, na temelju prosudbe tijela za homologaciju, može zadržati proizvo đač. Ako opisnu dokumentaciju 
zadrži proizvo đač, homologacijsko tijelo mora je ozna čiti i na njoj nazna čiti datum nakon što je pregleda i odobri. 
Dokumentacija mora biti dostupna za pregled homologacijskom tijelu u trenutku homologacije ili u bilo kojem trenutku 
tijekom trajanja homologacije.  
Članak 6.  
Administrativne odredbe za EZ homologaciju tipa vozila s obzirom na emisije i pristup podacima za popravke i 
održavanje vozila  
1. Ako su odgovaraju ći zahtjevi ispunjeni, homologacijsko tijelo dodjeljuje EZ homologaciju tipa i izdaje broj homo ­
logacije u skladu sa sustavom broj čanog ozna čivanja koji je utvr đen u Prilogu VII. Direktivi 2007/46/EZ.  
Ne dovode ći u pitanje odredbe Priloga VII. Direktivi 2007/46/EZ, 3. dio broja homologacije tipa sastavlja se skladu s 
Dodatkom 6. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila.  
2. Odstupaju ći od stavka 1., na zahtjev proizvo đača, vozilo s OBD-om može se prihvatiti za homologaciju s obzirom 
na emisije i pristup podacima za popravke i održavanje vozila iako sustav ima jedan ili više nedostataka koji uzrokuju da 
posebni zahtjevi Priloga XI. nisu potpuno ispunjeni, pod uvjetom da su ispunjene posebne administrativne odredbe 
utvr đene u odjeljku 3. tog Priloga.  
O odluci da dodijeli takvu homologaciju, homologacijsko tijelo obavještava sva homologacijska tijela drugih država 
članica u skladu sa zahtjevima utvr đenima u članku 8. Direktive 2007/46/EZ.  
3. Pri dodjeljivanju EZ homologacije tipa u skladu sa stavkom 1. homologacijsko tijelo izdaje certifikat o EZ homo ­
logaciji tipa prema obrascu u Dodatku 4. Prilogu I.  
Članak 7.  
Izmjene homologacija  
Članci 13., 14. i 16. Direktive 2007/46/EZ primjenjuju se na sve izmjene homologacija odobrene u skladu s Uredbom 
(EZ) br. 715/2007.  
Na zahtjev proizvo đača, odredbe iz odjeljka 3. Priloga I. primjenjuju se bez potrebe dodatnog ispitivanja samo za vozila 
istog tipa.  
Članak 8.  
Sukladnost proizvodnje  
1. Mjere kojima se osigurava sukladnost proizvodnje poduzimaju se u skladu s odredbama članka 12. Direktive 
2007/46/EZ.  
Osim toga, primjenjuju se odredbe utvr đene u odjeljku 4. Priloga I. ove Uredbe te odgovaraju će statisti čke metode iz 
dodataka 1. i 2. tom Prilogu.  
2. Sukladnost proizvodnje provjerava se na temelju opisa u certifikatu o homologaciji tipa koji je propisan u Dodatku 
4. Prilogu I. ovoj Uredbi.HR L 175/10 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Članak 9.  
Sukladnost u uporabi  
1. Mjere kojima se osigurava sukladnost u uporabi vozila homologiranih u skladu s ovom Uredbom poduzimaju se u 
skladu s Prilogom X. Direktivi 2007/46 EZ i Prilogom II. ovoj Uredbi.  
2. Mjere kojima se osigurava sukladnost u uporabi moraju biti prikladne za potvr đivanje funkcionalnosti ure đaja za 
kontrolu one čišćenja tijekom uobi čajenog vijeka trajanja vozila uz uobi čajene uvjete uporabe, kako je utvr đeno u Prilogu 
II. ovoj Uredbi.  
3. Mjere kojima se osigurava sukladnost u uporabi moraju se provjeravati tijekom razdoblja do pet godina starosti ili 
100 000 km, ovisno o tome što od toga bude prije.  
4. Proizvo đač nije obvezan provoditi neovisnu ocjenu sukladnosti u uporabi ako broj prodanih vozila onemogu ćava 
da se izdvoji dovoljno uzoraka za ispitivanje. Zato ocjena nije potrebna ako su godišnje prodaje tog tipa vozila manje od 
5 000 vozila u cijeloj Uniji.  
Me đutim, proizvo đač tako malih serija vozila mora homologacijskom tijelu dostaviti izvještaj o svim jamstvenim zahtje ­
vima koji su povezani s emisijama i o svim zahtjevima za popravak koji su povezani s emisijama te o možebitnim 
greškama OBD-a, kako je odre đeno u stavku 9.2.3. Pravilnika UNECE-a br. 83. Osim toga, homologacijsko tijelo može 
zahtijevati da se takvi tipovi vozila ispitaju u skladu s Dodatkom 3 Pravilniku UNECE-a br. 83.  
5. Za vozila homologirana u skladu s ovom Uredbom, ako homologacijsko tijelo nije zadovoljno rezultatima ispiti ­
vanja u skladu s kriterijima odre đenima u Dodatku 4. Pravilniku UNECE-a br. 83, popravne mjere iz članka 30. stavka 1. i 
Priloga X. Direktivi 2007/46/EZ protežu se na vozila u uporabi koja pripadaju istom tipu vozila i koja vjerojatno mogu 
imati iste nedostatke, u skladu s odjeljkom 6. Dodatka 3 Pravilniku UNECE-a br. 83.  
Plan popravnih mjera koji predloži proizvo đač u skladu s odjeljkom 6.1. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 mora 
potvrditi homologacijsko tijelo. Za izvo đenje potvr đenog plana popravnih mjera odgovoran je proizvo đač. 
Homologacijsko tijelo obavješ ćuje o svojoj odluci sve države članice u roku od 30 dana. Države članice mogu zahtijevati 
da se isti plan popravnih mjera primijeni na sva vozila istog tipa koja su registrirana na njihovu državnom podru čju. 
6. Ako neko homologacijsko tijelo utvrdi da tip vozila nije u skladu s primjenjivim zahtjevima Dodatka 3 Pravilniku 
UNECE-a br. 83, ono bez odlaganja obavješ ćuje državu članicu koja je dodijelila izvornu homologaciju, u skladu sa 
zahtjevima članka 30. stavka 3. Direktive 2007/46/EZ.  
Nakon te obavijesti i u skladu s odredbom članka 30. stavka 6. Direktive 2007/46/EZ, homologacijsko tijelo koje je 
dodijelilo izvornu homologaciju obavješ ćuje proizvo đača da tip vozila ne ispunjava zahtjeve tih odredaba i da od 
proizvo đača o čekuje da poduzme odre đene radnje. Proizvo đač mora tom tijelu u roku od dva mjeseca od te obavijesti 
predložiti plan mjera za otklanjanje nedostataka, čiji sadržaj treba odgovarati zahtjevima odjeljaka 6.1. do 6.8. Dodatka 3 
Pravilniku UNECE-a br. 83. Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo izvornu homologaciju tipa mora se u roku od dva 
mjeseca posavjetovati s proizvo đačem i dogovoriti plan mjera i provo đenje plana. Ako homologacijsko tijelo koje je 
dodijelilo izvornu homologaciju tipa ustanovi da sporazum nije mogu će posti ći, zapo činje se postupak u skladu s 
člankom 30. stavcima 3. i 4. Direktive 2007/46/EZ.  
Članak 10.  
Ure đaji za kontrolu one čišćenja  
1. Proizvo đač osigurava da zamjenski ure đaji za kontrolu one čišćenja namijenjeni ugradbi na vozila s EZ homologa ­
cijom tipa i koji su obuhva ćeni Uredbom (EZ) br. 715/2007 dobiju EZ homologaciju tipa, kao zasebna tehni čka jedinica 
u smislu članka 10. stavka 2. Direktive 2007/46/EZ, u skladu s člankom 12., člankom 13. i Prilogom XIII. ovoj Uredbi.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/11
 
Za potrebe ove Uredbe, katalizatori i odvaja či (filtri) čestica smatraju se ure đajima za kontrolu one čišćenja.  
Smatra se da su relevantni zahtjevi zadovoljeni ako su ispunjeni svi ovi uvjeti:  
(a) ispunjeni su zahtjevi članka 13.;  
(b) zamjenski sustavi za kontrolu emisije homologirani su u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 103 (  1 ). 
U slu čaju iz tre ćeg podstavka primjenjuje se i članak 14.  
2. Originalni zamjenski ure đaji za kontrolu one čišćenja koji pripadaju tipu obuhva ćenom to čkom 2.3. dopune 
Dodatka 4. Prilogu I. i namijenjeni ugradnji na vozilo na koje se odnosi odgovaraju ći dokument o homologaciji tipa, 
ne moraju biti u skladu s Prilogom XIII. pod uvjetom da zadovoljavaju zahtjeve to čaka 2.1. i 2.2. tog Priloga.  
3. Proizvo đač se mora pobrinuti da se na originalnim ure đajima za kontrolu one čišćenja nalaze identifikacijske oznake.  
4. Identifikacijske oznake iz stavka 3. sastoje se od sljede ćeg: 
(a) naziva ili zaštitnog znaka proizvo đača vozila ili motora;  
(b) marke i identifikacijskog broja dijela originalnog ure đaja za kontrolu one čišćenja, kao u podacima u to čki 3.2.12.2. 
Dodatka 3. Prilogu I.  
Članak 11.  
Zahtjevi za EZ homologaciju tipa za tip zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja kao zasebne tehni čke 
jedinice  
1. Proizvo đač podnosi homologacijskom tijelu zahtjev za EZ homologaciju tipa zamjenskog ure đaja za kontrolu 
one čišćenja kao zasebne tehni čke jedinice.  
Zahtjev se sastavlja u skladu s obrascem opisnog dokumenta koji je propisan u Dodatku 1. Prilogu XIII.  
2. Osim zahtjeva utvr đenih u stavku 1., proizvo đač dostavlja tehni čkoj službi koja je odgovorna za homologacijska 
ispitivanja:  
(a) jedno ili više vozila tipa koji je homologiran u skladu s ovom Uredbom opremljeno novim originalnim ure đajem za 
kontrolu one čišćenja;  
(b) jedan uzorak tipa zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja;  
(c) dodatni uzorak tipa zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja, u slu čaju zamjenskog ure đaja za kontrolu one či­ 
šćenja koji je namijenjen za ugradnju na vozilo opremljeno OBD-om.  
3. Za potrebe stavka 2. to čke (a) podnositelj zahtjeva odabire ispitna vozila uz suglasnost tehni čke službe.  
Ispitna vozila moraju zadovoljavati zahtjeve iz odjeljka 3.2. Priloga 4a Pravilniku UNECE-a br. 83.HR L 175/12 Službeni list Europske unije 7.7.2017.  
( 1 ) Pravilnik br. 103. Gospodarske komisije za Europu Ujedinjenih naroda (UN/ECE) – jedinstvene odredbe o homologaciji zamjenskih  
katalizatora za motorna vozila (SL L 158, 19.6.2007, str. 106.).
 Ispitna vozila moraju ispunjavati sve sljede će zahtjeve:  
(a) nemaju grešaka u sustavu za kontrolu emisija;  
(b) svaki previše istrošen ili neispravan originalni dio koji je povezan s emisijama mora biti popravljen ili zamijenjen;  
(c) prije ispitivanja emisija, moraju biti ispravno ugo đena i namještena u skladu s odredbama proizvo đača. 
4. Za potrebe stavka 2. to čaka (b) i (c), uzorak mora biti jasno i neizbrisivo ozna čen trgova čkim nazivom ili zaštitnim 
znakom podnositelja zahtjeva i njegovom trgova čkom oznakom.  
5. Za potrebe stavka 2. to čke (c), uzorak mora biti dotrajao prema definiciji iz članka 2. to čke 25.  
Članak 12.  
Administrativne odredbe za EZ homologaciju tipa zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja kao zasebne 
tehni čke jedinice  
1. Ako su odgovaraju ći zahtjevi ispunjeni, homologacijsko tijelo dodjeljuje EZ homologaciju tipa za zamjenske ure đaje 
za kontrolu one čišćenja kao zasebne tehni čke jedinice i izdaje broj homologacije u skladu sa sustavom broj čanog 
ozna čivanja koji je utvr đen u Prilogu VII. Direktivi 2007/46/EZ.  
Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja.  
Isti broj homologacije tipa može pokrivati uporabu tog tipa zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja na razli čitim 
tipovima vozila.  
2. Za potrebe stavka 1., homologacijsko tijelo izdaje certifikat o EZ homologaciji tipa, izra đen u skladu s obrascem iz 
Dodatka 2. Prilogu XIII.  
3. Ako podnositelj zahtjeva za homologaciju tipa može dokazati homologacijskom tijelu ili tehni čkoj službi da 
zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja pripada tipu koji je naveden u odjeljku 2.3. dopune Dodatka 4. Prilogu I., 
dodjeljivanje homologacije ne smije ovisiti o provjeri sukladnosti sa zahtjevima propisanima u odjeljku 4. Priloga XIII.  
Članak 13.  
Pristup informacijama povezanima s ugra đenim dijagnosti čkim sustavima (OBD-om) vozila i podacima za 
popravke i održavanje vozila  
1. Proizvo đači moraju uvesti potrebne mjere i postupke u skladu s člancima 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 715/2007 i 
Prilogom XIV. ovoj Uredbi, radi osiguravanja da su informacije povezane s OBD-om vozila i podaci za popravke i 
održavanje vozila lako dostupni.  
2. Homologacijska tijela dodjeljuju homologaciju tipa samo nakon što dobiju od proizvo đača potvrdu o pristupu 
informacijama povezanima s OBD-om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila.  
3. Potvrda o pristupu informacijama povezanima s OBD-om i podacima za popravke i održavanje vozila služi kao 
dokaz o sukladnosti s člankom 6. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
4. Potvrda o pristupu informacijama povezanima s OBD-om i podacima za popravke i održavanje vozila mora se 
sastaviti u skladu s obrascem iz Dodatka 1. Prilogu XIV.  
5. Ako informacije povezane s OBD-om i podaci za popravke i održavanje vozila nisu na raspolaganju ili nisu u 
skladu s člancima 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 715/2007 i Prilogom XIV. ovoj Uredbi u trenutku kad je podnesen zahtjev za 
homologaciju tipa, proizvo đač mora osigurati te informacije u roku od šest mjeseci od datuma homologacije tipa.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/13
 
6. Obveza osiguravanja informacija unutar razdoblja propisanog u stavku 5. primjenjuje se samo ako je nakon 
homologacije tipa vozilo stavljeno na tržište.  
Ako je vozilo stavljeno na tržište više od šest mjeseci nakon homologacije tipa, informacije se moraju osigurati na dan 
stavljanja vozila na tržište.  
7. Homologacijsko tijelo može, na temelju izdane potvrde o pristupu informacijama povezanima s OBD-om vozila i 
podacima za popravke i održavanje vozila, pretpostaviti da je proizvo đač uveo zadovoljavaju će mjere i postupke s 
obzirom na pristup informacijama povezanima s OBD-om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila, pod 
uvjetom da nije bilo pritužbe i da proizvo đač osigura te informacije u roku propisanom u stavku 5.  
8. Povrh zahtjeva u pogledu pristupa informacijama povezanima s OBD-om vozila iz odjeljka 4. Priloga XI., proiz ­
vo đač mora u činiti dostupnim zainteresiranim stranama sljede će informacije:  
(a) odgovaraju će informacije koje omogu ćavaju razvoj zamjenskih sastavnih dijelova koji su kriti čni za ispravno djelo ­
vanje OBD-a;  
(b) podatke koji omogu ćuju razvoj generi čkih dijagnosti čkih alata.  
Za potrebe to čke (a), razvoj zamjenskih sastavnih dijelova ne smije biti ograni čen sljede ćim: nedostupnoš ću odgovaraju ćih 
informacija, tehni čkim zahtjevima koji se odnose na na čine pokazivanja neispravnosti ako su prekora čene grani čne 
vrijednosti OBD-a ili ako OBD ne može ispuniti osnovne zahtjeve ove Uredbe s obzirom na nadzor; posebnim prei ­
nakama obrade podataka iz OBD-a namijenjenima za neovisno ocjenjivanje rada vozila na benzin ili plin i homologa ­
cijom tipa vozila s pogonom na plin koja imaju ograni čen broj manjih neispravnosti.  
Za potrebe to čke (b), kad proizvo đači upotrebljavaju dijagnosti čke i ispitne alate u skladu s normom ISO 22900: 
Modularni komunikacijski priklju čak za vozilo (MVCI - Modular Vehicle Communication Interface) i normom ISO 
22901: Otvorena razmjena dijagnosti čkih podataka (ODX - Open Diagnostic Data Exchange) u svojim franšiznim 
mrežama, datoteke ODX moraju biti dostupne neovisnim operatorima na internetskoj stranici proizvo đača. 
9. Forum o pristupu informacijama o vozilima (u daljnjem tekstu: „Forum”).  
Forum razmatra utje če li pristup informacijama negativno na smanjivanje kra đe automobila i oblikuje preporuke za 
poboljšavanje zahtjeva koji se odnose na pristup informacijama. Povrh toga, Forum savjetuje Komisiju o uvo đenju 
postupka odobravanja i ovlaš ćivanja neovisnih operatora putem akreditacijskih tijela za pristup informacijama o sigurno ­
snim zna čajkama vozila.  
Komisija može odlu čiti da rasprave i zaklju čci Foruma ostanu povjerljivi.  
Članak 14.  
Sukladnost s obvezama koje se odnose na pristup informacijama povezanima s ugra đenim dijagnosti čkim 
sustavom (OBD) u vozilu i podacima za popravke i održavanje vozila  
1. Homologacijsko tijelo može u svakom trenutku, bilo na vlastitu inicijativu, na temelju pritužbe ili na temelju ocjene 
tehni čke službe, provjeriti postupa li proizvo đač u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 715/2007, odredbama ove Uredbe 
kao i odredbama potvrde o pristupu informacijama povezanima s OBD-om vozila i podacima za popravke i održavanje 
vozila.  
2. Kad homologacijsko tijelo utvrdi da je proizvo đač propustio ispuniti svoje obveze koje se odnose na pristup 
informacijama povezanima s OBD-om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila, homologacijsko tijelo koje 
je dodijelilo odgovaraju ću homologaciju tipa poduzima odgovaraju će mjere za poboljšanje stanja.  
3. Koraci navedeni u stavku 2. mogu uklju čivati povla čenje ili suspenziju homologacije tipa, nov čane kazne ili druge 
mjere donesene u skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 715/2007.HR L 175/14 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4. Ako neovisni operator ili trgova čko društvo koje zastupa neovisne operatore podnese pritužbu homologacijskom 
tijelu, homologacijsko tijelo provodi kontrolu kako bi provjerilo ispunjava li proizvo đač obveze koje se odnose na pristup 
informacijama povezanima s OBD-om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila.  
5. Pri obavljanju te kontrole homologacijsko tijelo može zatražiti da tehni čka služba ili neki drugi nezavisni stru čnjak 
izvrši procjenu kako bi se provjerilo jesu li ti uvjeti zadovoljeni.  
Članak 15.  
Prijelazne odredbe  
1. Do 31. kolovoza 2017. godine u slu čaju vozila kategorije M1, kategorije M2 i kategorije N1 razreda I, a do 
31. kolovoza 2018. u slu čaju vozila kategorije N1 razreda II i III i vozila kategorije N2, proizvo đač može zatražiti 
homologaciju koja se dodjeljuje u skladu s ovom Uredbom. Ako se takav zahtjev ne preda, primjenjuje se Uredba (EZ) 
br. 692/2008.  
2. Sa stupanjem na snagu od 1. rujna 2017. za vozila kategorije M1, kategorije M2 i kategorije N1 razreda I, a od 
1. rujna 2018. za vozila kategorije N1 razreda II i III te vozila kategorije N2, državna tijela moraju, zbog razloga koji se 
odnose na emisije ili potrošnju goriva, odbiti dodjeljivanje EZ homologacije tipa ili nacionalne homologacije tipa za nove 
tipove vozila koji nisu u skladu s ovom Uredbom.  
3. S u činkom od 1. rujna 2018. za vozila kategorije M1, kategorije M2 i kategorije N1 razreda I, a od 1. rujna 2019. 
za vozila kategorije N1 razreda II i III i vozila kategorije N2, nacionalna tijela, na temelju razloga povezanih s emisijama 
ili potrošnjom goriva, u slu čaju novih vozila koja nisu u skladu s ovom Uredbom, smatraju da certifikati o sukladnosti 
više ne vrijede za potrebe članka 26. Direktive 2007/46/EZ te zabranjuju registraciju, prodaju ili stavljanje u uporabu 
takvih vozila.  
4. Do isteka tri godine nakon datuma odre đenih u članku 10. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 715/2007 u slu čaju novih 
tipova vozila i četiri godine nakon datuma odre đenih u članku 10. stavku 5. te Uredbe u slu čaju novih vozila, primjenjuju 
se sljede će odredbe:  
(a) zahtjevi iz to čke 2.1. Priloga III.A ne primjenjuju se;  
(b) zahtjevi iz Priloga III.A, osim onih iz to čke 2.1., uklju čuju ći zahtjeve koji se odnose na ispitivanja stvarnih emisija 
tijekom vožnje (RDE) koja se trebaju izvršiti i podatke koje treba bilježiti i staviti na raspolaganje, primjenjuju se samo 
na nove homologacije tipa dodijeljene u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007 od 27. srpnja 2017.;  
(c) zahtjevi iz Priloga IIIA ne primjenjuju se na homologacije za male proizvo đače; 
(d) ako zahtjeve iz dodataka 5. i 6. Prilogu III.A ispunjava samo jedna od dviju metoda ocjenjivanja podataka opisanih u 
tim dodacima, obavlja se jedno dodatno RDE ispitivanje;  
ako te zahtjeve ponovo ispunjava samo jedna od dviju metoda, bilježi se analiza potpunosti i normalnosti za obje 
metode, a izra čun koji se zahtijeva u to čki 9.3. Priloga III.A može se ograni čiti na metodu koja ispunjava zahtjeve u 
pogledu cjelovitosti i normalnosti; podaci iz obaju ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje te analize potpunosti i 
normalnosti bilježe se i stavljaju na raspolaganje kako bi se razmotrila razlika u rezultatima izme đu dviju metoda 
ocjenjivanja;  
(e) snaga na kota čima ispitnog vozila odre đuje se mjerenjem zakretnog momenta glav čine kota ča ili iz masenog protoka 
CO  2 uporabom linija CO  2 specifi čnih za vozilo ( Veline ) u skladu s to čkom 4. Dodatka 6. Prilogu III.A.  
5. Do 8 godina nakon datuma navedenih u članku 10. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 715/2007:  
(a) ispitivanja tipa 1/I izvedena i izvršena u skladu s Uredbom (EZ) br. 692/2008 do 3 godine nakon datuma navedenih 
u članku 10. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 715/2007 vrijede za potrebe ispunjavanja uvjeta iz Dodatka VII. i/ili Dodatka 
1. Prilogu XI. ovoj Uredbi;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/15
 
(b) postupke obavljene u skladu s odjeljkom 3.13. Priloga III. Uredbi (EZ) br. 692/2008 do 3 godine nakon datuma 
navedenih u članku 10. stavku 4. Uredbe (EZ) 715/2007 homologacijsko tijelo prihva ća za svrhe ispunjavanja uvjeta 
iz drugog stavka to čke 1.1. Dodatka 1. Podprilogu 6. Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  
6. Kako bi se osigurao pravedan tretman postoje ćih homologacija, Komisija ispituje implikacije Poglavlja V. Direktive 
(EZ) 2007/46/EZ za potrebe ove Uredbe.  
Članak 16.  
Izmjene Direktive 2007/46/EZ  
Direktiva 2007/46/EZ mijenja se u skladu s Prilogom XVIII. ovoj Uredbi.  
Članak 17.  
Izmjene Uredbe (EZ) br. 692/2008  
Uredba (EZ) br. 692/2008 mijenja se kako slijedi:  
1. U članku 6. stavak 1. zamjenjuje se sljede ćim tekstom:  
„1. Ako su odgovaraju ći zahtjevi ispunjeni, homologacijsko tijelo dodjeljuje EZ homologaciju tipa i izdaje broj 
homologacije u skladu sa sustavom broj čanog ozna čivanja koji je utvr đen u Prilogu VII. Direktivi 2007/46/EZ.  
Ne dovode ći u pitanje odredbe Priloga VII. Direktivi 2007/46/EZ, 3. dio broja homologacije tipa sastavlja se skladu s 
Dodatkom 6. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila.  
Zahtjevi Uredbe (EZ) br. 715/2007 smatraju se ispunjenima ako su ispunjeni svi sljede ći uvjeti:  
(a) zadovoljeni su zahtjevi iz članka 3. stavka 10. ove Uredbe;  
(b) zadovoljeni su zahtjevi iz članka 13. ove Uredbe;  
(c) vozilo je odobreno u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 83, nizom izmjena 07; br. 85 i njegovim dodacima, 
brojem 101 revizija 3 (koji obuhva ća niz izmjena 01 i njihove dodatke), te u slu čaju vozila s kompresijskim 
paljenjem brojem 24 dijelom III nizom izmjena 03.  
(d) zadovoljeni su zahtjevi iz članka 5. stavaka 11. i 12.”  
2. dodaje se sljede ći članak 16.a:  
„Članak 16.a  
Prijelazne odredbe  
S u činkom od 1. rujna 2017. za vozila kategorije M1, kategorije M2 i kategorije N1 razreda I, a od 1. rujna 2018. za 
vozila kategorije N1 razreda II i III te vozila kategorije N2, ova se Uredba primjenjuje samo za potrebe ocjenjivanja 
sljede ćih zahtjeva za vozila homologirana u skladu s ovom Uredbom prije tih datuma:  
(a) sukladnost proizvodnje u skladu s člankom 8.;HR L 175/16 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(b) sukladnost u uporabi u skladu s člankom 9.;  
(c) osiguran pristup informacijama povezanima s OBD-om vozila i podacima za popravke i održavanje vozila u 
skladu s člankom 13.;  
Ova se Uredba primjenjuje i za potrebe postupka korelacije navedenog u provedbenim uredbama Komisije 
2017/1152 (*) i 2017/1153 (**).  
___________  
(*) Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1152 od 2. srpnja 2017. o utvr đivanju metodologije za odre đivanje 
korelacijskih parametara nužnih za uzimanje u obzir promjene regulatornog ispitnog postupka u pogledu 
lakih gospodarskih vozila i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 293/2012 (vidjeti str. 644 ovoga Službenog 
lista).  
(**) Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1153 od 2. srpnja 2017. o utvr đivanju metodologije za odre đivanje 
korelacijskih parametara nužnih za uzimanje u obzir promjene regulatornog ispitnog postupka i o izmjeni 
Uredbe (EU) br. 1014/2010 (vidjeti str. 679 ovoga Službenog lista).”  
3. Prilog I. mijenja se u skladu s Prilogom XVII. ovoj Uredbi.  
Članak 18.  
Izmjene Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012  ( 1 ) 
U Uredbi (EU) br. 1230/2012, članak 2. stavak 5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„5. ‚masa dodatne opreme’ zna či maksimalna masa kombinacija dodatne opreme koju se može ugraditi na vozilo 
osim standardne opreme u skladu sa specifikacijama proizvo đača;” 
Članak 19.  
Stavljanje izvan snage  
Uredba (EZ) br. 692/2008 stavlja se izvan snage s u činkom od 1. sije čnja 2022.  
Članak 20.  
Stupanje na snagu i primjena  
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u  Službenom listu Europske unije . 
Ova je Uredba u cijelosti obvezuju ća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.  
Sastavljeno u Bruxellesu 1. lipnja 2017.  
Za Komisiju  
Predsjednik  
Jean-Claude JUNCKERHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/17  
( 1 ) Uredba Komisije (EU) br. 1230/2012 od 12. prosinca 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vije ća o 
zahtjevima za homologaciju tipa za mase i dimenzije vozila i njihovih prikolica te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog 
parlamenta i Vije ća (SL L 353, 21.12.2012., str. 31.).
 POPIS PRILOGA  
PRILOG I.  Administrativne odredbe za EZ homologaciju  
Dodatak 1.  Provjera sukladnosti proizvodnje za ispitivanje tipa 1. – statisti čka metoda  
Dodatak 2.  Izra čuni za sukladnost proizvodnje elektri čnih vozila  
Dodatak 3.  Obrazac opisnog dokumenta  
Dodatak 4.  Obrazac certifikata o EZ homologaciji  
Dodatak 5.  Informacije povezane s OBD-om vozila  
Dodatak 6.  Sustav broj čanog ozna čivanja certifikata o EZ homologaciji  
Dodatak 7.  Proizvo đačev certifikat o sukladnosti sa zahtjevima za uporabnu u činkovitost ugra đenog dijagnosti čkog 
sustava (OBD)  
Dodatak 8.a  Obrazac ispitnog izvješ ća (uklju čuju ći ispitno izvješ će za ATCT) za ispitivanje tipa 1. s minimalnim 
zahtjevima u pogledu izvješ ćivanja  
Prilog za izvješ ćivanje za Co2mpass  
Dodatak 8.b  Obrazac izvješ ća o ispitivanju cestovnog otpora s minimalnim zahtjevima u pogledu izvješ ćivanja  
Dodatak 8.c  Predložak ispitnog obrasca  
PRILOG II.  Uporabna sukladnost  
Dodatak 1.  Provjera uporabne sukladnosti vozila  
Dodatak 2.  Statisti čki postupak za ispitivanje uporabne sukladnosti emisija iz ispušne cijevi  
Dodatak 3.  Odgovornosti za uporabnu sukladnost  
PRILOG III.A  Stvarne emisije tijekom vožnje (RDE)  
PRILOG IV.  Podaci o emisijama koji se zahtijevaju pri homologaciji tipa za potrebe tehni čkih pregleda  
Dodatak 1.  Mjerenje emisija uglji čnog monoksida pri brzinama vrtnje motora u praznom hodu (ispitivanje tipa 2.)  
Dodatak 2.  Mjerenje zacrnjenja dima  
PRILOG V.  Provjera emisija plinova iz ku ćišta koljenastog vratila (ispitivanje tipa 3.)  
PRILOG VI.  Odre đivanje emisija nastalih isparavanjem (ispitivanje tipa 4.)  
PRILOG VII.  Provjera trajnosti ure đaja za kontrolu one čišćenja (ispitivanje tipa 5.)  
Dodatak 1.  Normirani ciklus na ispitnom stolu (SBC)  
Dodatak 2.  Normirani ciklus na dizelskom ispitnom stolu (SDBC)  
Dodatak 3.  Normirani cestovni ciklus (SRC)  
PRILOG VIII.  Provjera prosje čnih emisija pri niskim temperaturama okoline (ispitivanje tipa 6.)  
PRILOG IX.  Specifikacije referentnih goriva  
PRILOG X.  Rezervirano  
PRILOG XI.  Ugra đeni dijagnosti čki sustavi (OBD) za motorna vozila  
Dodatak 1.  Funkcionalni aspekti ugra đenih dijagnosti čkih sustava (OBD)HR L 175/18 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 2.  Bitne karakteristike porodice vozila  
PRILOG XII.  Homologacija vozila s ugra đenim eko-inovacijama te odre đivanje emisija CO  2 i potrošnje goriva vozila 
kategorije N1 vozila homologiranihvišestupanjskim postupkom  
PRILOG XIII.  EZ homologacija zamjenskih ure đaja za kontrolu one čišćenja kao zasebne tehni čke jedinice  
Dodatak 1.  Obrazac opisnog dokumenta  
Dodatak 2.  Obrazac certifikata o EZ homologaciji  
Dodatak 3.  Primjer oznake EZ homologacije  
PRILOG XIV.  Pristup informacijama povezanima s ugra đenim dijagnosti čkim sustavima (OBD) vozila i informacijama 
za popravak i održavanje vozila  
Dodatak 1.  Certifikat o sukladnosti  
PRILOG XV.  Rezervirano  
PRILOG XVI.  Zahtjevi za vozila koja upotrebljavaju reagens u sustavu za naknadnu obradu ispušnih plinova  
PRILOG XVII.  Izmjene Uredbe (EZ) br. 692/2008  
PRILOG XVIII.  Izmjene Direktive 2007/46/EZ  
PRILOG XIX.  Izmjene Uredbe (EU) br. 1230/2012  
PRILOG XX.  Mjerenje neto snage motora  
PRILOG XXI.  Postupak ispitivanja emisija tipa 1.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/19
 
PRILOG I.  
ADMINISTRATIVNE ODREDBE ZA EZ HOMOLOGACIJU  
1. DODATNI ZAHTJEVI ZA DODJELJIVANJE EZ HOMOLOGACIJE  
1.1. Dodatni zahtjevi za jednogorivna i dvogorivna vozila na plin  
1.1.1. Dodatni zahtjevi za dodjeljivanje homologacije za jednogorivna i dvogorivna vozila na plin utvr đeni su u 
odjeljcima 1., 2. i 3. te dodacima 1. i 2. Prilogu 12. Pravilniku UNECE-a br. 83, s iznimkama navedenima u 
nastavku.  
1.1.2. Upu ćivanje na referentna goriva Priloga 10.a navedena u stavcima 3.1.2. i 3.1.4. Priloga 12. Pravilniku UNECE-a 
br. 83 smatra se upu ćivanjem na odgovaraju će specifikacije referentnog goriva u Dijelu A Priloga IX. ovoj 
Uredbi.  
1.2. Dodatni zahtjevi za vozila prilagodljiva gorivu  
Dodatni zahtjevi za dodjeljivanje homologacije za vozila prilagodljiva gorivu utvr đeni su u stavku 4.9. Pravilnika 
UNECE-a br. 83.  
2. DODATNI TEHNI ČKI ZAHTJEVI I ISPITIVANJA  
2.1. Mali proizvo đači 
2.1.1. Popis zakonodavnih akata iz članka 3. stavka 3.:  
Zakonodavni akt  Zahtjevi  
Kalifornijski propisi ( The California Code of Regulations ), 
Poglavlje 13., odjeljci 1961.(a) i 1961.(b) to čka 
(1)(C)(1) koji se primjenjuju na modele vozila iz 
2001. i kasnijih godišta, 1968.1, 1968.2, 1968.5, 
1976. i 1975., koje je objavila nakladni čka ku ća Barc ­
lay’s Publishing  Homologacija se mora dodijeliti na temelju kalifornij ­
skih propisa ( California Code of Regulations ) koji se 
primjenjuju za najnovije modele lakih vozila.  
2.2. Uljevni otvori spremnika za gorivo  
2.2.1. Zahtjevi za uljevne otvore spremnika za gorivo navedeni su u stavcima 5.4.1. i 5.4.2. Priloga XXI. i to čki 2.2.2. 
u nastavku.  
2.2.2. Moraju se poduzeti mjere za spre čavanje prekomjernih emisija nastalih isparavanjem i izlijevanja goriva zbog 
gubitka čepa spremnika goriva. To se može posti ći na jedan od sljede ćih na čina: 
(a) uporabom čepa spremnika goriva koji se automatski otvara i zatvara i ne može se skinuti;  
(b) konstrukcijskim obilježjima kojima se spre čavaju prekomjerne emisije nastale isparavanjem u slu čaju gubitka 
čepa spremnika goriva;  
(c) bilo kojom drugom mjerom koja ima isti u činak. Primjeri, me đu ostalim, uklju čuju čep spremnika goriva 
pri čvrš ćen sponom odnosno lancem ili čep koji se otklju čava istim klju čem koji služi i za paljenje motora. U 
tom se slu čaju klju č može izvaditi iz čepa samo kada je čep zaklju čan. 
2.3. Odredbe o sigurnosti elektroni čkog sustava  
2.3.1. Odredbe o sigurnosti elektroni čkog sustava navedene su u stavku 5.5. Priloga XXI. te to čkama 2.3.2. i 2.3.3. u 
nastavku.  
2.3.2. Kada su mehani čke pumpe za ubrizgavanje goriva ugra đene u motore s kompresijskim paljenjem, proizvo đači 
poduzimaju odgovaraju će korake kako bi zaštitili namještenu vrijednost maksimalne dobave goriva od nedopu ­ 
štenih zahvata dok je vozilo u uporabi.HR L 175/20 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.3.3. Proizvo đači moraju u činkovito sprije čiti reprogramiranje o čitanja broja ča kilometara, u mreži vozila, na bilo 
kojem regulatoru pogonskog sklopa, kao i na odašilja ču za daljinsku razmjenu podataka, ako je potrebno. 
Proizvo đači moraju uklju čiti sustavne strategije za zaštitu od nedopuštenih zahvata i karakteristike zaštite od 
upisa za zaštitu integriteta o čitanja broja ča kilometara. Nadležno tijelo mora odobriti metode koje pružaju 
odgovaraju ću razinu zaštite od neovlaštenih zahvata.  
2.4. Primjena ispitivanja  
2.4.1. Slika I.2.4. prikazuje primjenu ispitivanja za homologaciju vozila. Posebni postupci ispitivanja opisani su u 
prilozima II, III.A, IV., V., VI., VII., VIII., XI., XVI.  1 , XX. i XXI.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/21
 HR L 175/22 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 Slika I.2.4.  
Primjena ispitnih zahtjeva za homologaciju i produljenja homologacije  
Kategorija vozila  Vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, uklju čuju ći hibridna  Vozila s motorima s 
kompresijskim 
paljenjem, uklju čuju ći 
hibridna  Potpuno 
elektri čna 
vozila  Vozila s 
pogonom na 
vodikove 
gorivne ćelije  
Jednogorivna  Dvogorivna3 Vozila prilagodljiva 
gorivu3 
Referentno gorivo  Benzin 
(E10)  UNP  PP/bio ­
metan  Vodik 
(ICE)  Benzin 
(E10)  Benzin 
(E10)  Benzin 
(E10)  Benzin (E10)  Dizel 
(B7)5 — Vodik 
(gorivne 
ćelije)  
UNP  PP/biome ­
tan Vodik 
(ICE)4 Etanol 
(E85)  
Plinovite one čišćuju će tvari 
(ispitivanja tipa 1.)  Da Da  Da  Da4 Da 
(oba gori ­
va) Da 
(oba gori ­
va) Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da —  —  
PM 
(ispitivanja tipa 1.)  Da2 — —  —  Da2 
(samo 
benzin)  Da2 
(samo 
benzin)  Da2 
(samo 
benzin)  Da2 
(oba goriva)  Da —  —  
PN Da2 — —  —  Da2 
(samo 
benzin)  Da2 
(samo 
benzin)  Da2 
(samo 
benzin)  Da2 
(oba goriva)  Da —  —  
Plinovite one čišćuju će 
tvari, stvarne emisije 
tijekom vožnje (ispitivanje 
tipa 1.A)  Da Da  Da  Da(4 ) Da (oba 
goriva)  Da (oba 
goriva)  Da (oba 
goriva)  Da (oba goriva)  Da  —  —  
PN, RDE (ispitivanje tipa 
1.A)  Da —  —  —  Da (oba 
goriva)  Da (oba 
goriva)  Da (oba 
goriva)  Da (oba goriva)  Da  —  —  
Emisije u praznom hodu 
(ispitivanje tipa 2.)  Da Da  Da  —  Da 
(oba gori ­
va) Da 
(oba gori ­
va) Da 
(samo 
benzin)  Da 
(oba goriva)  — —  —  
Emisije iz ku ćišta kolje ­
nastog vratila 
(ispitivanje tipa 3.)  Da Da  Da  —  Da 
(samo 
benzin)  Da 
(samo 
benzin)  Da 
(samo 
benzin)  Da 
(samo benzin)  — —  —
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/23
 Kategorija vozila  Vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, uklju čuju ći hibridna  Vozila s motorima s 
kompresijskim 
paljenjem, uklju čuju ći 
hibridna  Potpuno 
elektri čna 
vozila  Vozila s 
pogonom na 
vodikove 
gorivne ćelije  
Jednogorivna  Dvogorivna3 Vozila prilagodljiva 
gorivu3 
Emisije nastale isparava ­
njem 
(ispitivanje tipa 4.)  Da —  —  —  Da 
(samo 
benzin)  Da 
(samo 
benzin)  Da 
(samo 
benzin)  Da 
(samo benzin)  — —  —  
Trajnost 
(ispitivanje tipa 5.)  Da Da  Da  Da  Da 
(samo 
benzin)  Da 
(samo 
benzin)  Da 
(samo 
benzin)  Da 
(samo benzin)  Da —  —  
Emisije pri niskoj 
temperaturi 
(ispitivanje tipa 6.)  Da —  —  —  Da 
(samo 
benzin)  Da 
(samo 
benzin)  Da 
(samo 
benzin)  Da 
(oba goriva)  — —  —  
Uporabna sukladnost  Da  Da  Da  Da  Da 
(oba gori ­
va) Da 
(oba gori ­
va) Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da —  —  
Ugra đeni dijagnosti čki 
sustav  Da Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  —  —  
Emisije CO  2, potrošnja 
goriva, potrošnja elektri čne 
energije i autonomija na 
elektri čni pogon  Da Da  Da  Da  Da 
(oba gori ­
va) Da 
(oba gori ­
va) Da 
(oba goriva)  Da 
(oba goriva)  Da Da  Da  
Zacrnjenje dima  —  —  —  —  —  —  —  —  Da  —  —  
Snaga motora  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da
 3. PROŠIRENJA HOMOLOGACIJA  
3.1. Proširenja s obzirom na emisije iz ispušne cijevi (ispitivanja tipa 1. i tipa 2.)  
3.1.1. Homologacija se proširuje na vozila ako su u skladu s kriterijima iz članka 2. stavka 1.  
3.1.2. Vozila sa sustavima za periodi čnu regeneraciju  
Za Ki ispitivanja koja se provode na temelju Dodatka 1. Podprilogu VI. Prilogu XXI. (WLTP), homologacija se 
proširuje na vozila ako su u skladu s kriterijima iz stavka 5.9. Priloga XXI.  
Za Ki ispitivanja koja se provode na temelju Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 (NEDC), homologacija se 
proširuje na vozila u skladu sa zahtjevima iz odjeljka 3.1.4. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 692/2008.  
3.2. Proširenja za emisije nastale isparavanjem (ispitivanje tipa 4.)  
3.2.1. Homologacija se proširuje na vozila koja su opremljena sustavom za kontrolu emisija nastalih isparavanjem i 
ispunjavaju sljede će uvjete:  
3.2.1.1. Isto je osnovno na čelo doziranja smjese gorivo/zrak (npr. ubrizgavanje u jednoj to čki). 
3.2.1.2. Isti su oblik i materijal spremnika za gorivo te crijeva za teku će gorivo.  
3.2.1.3. Ispituje se vozilo koje je najnepovoljnije s obzirom na popre čni presjek i približnu duljinu crijeva. Tehni čka 
služba odgovorna za homologacijska ispitivanja odlu čuje jesu li prihvatljivi separatori plinovite/teku će faze koji 
nisu istovjetni.  
3.2.1.4. Obujam spremnika za gorivo unutar je raspona ± 10 %.  
3.2.1.5. Istovjetno je namješten sigurnosni (preljevni) ventil spremnika za gorivo.  
3.2.1.6. Na čin pohranjivanja para goriva istovjetan je, tj. oblik i obujam filtra, sredstvo za pohranjivanje, filtar za zrak 
(ako se upotrebljava za kontrolu emisija nastalih isparavanjem) itd.  
3.2.1.7. Istovjetan je na čin odvajanja pohranjenih para (npr. protok zraka, po četna to čka ili obujam odvoda tijekom 
ciklusa pretkondicioniranja).  
3.2.1.8. Istovjetan je na čin brtvljenja i prozra čivanja sustava za doziranje goriva.  
3.2.2. Homologacija se proširuje na vozila koja imaju:  
3.2.2.1. razli čite veli čine motora;  
3.2.2.2. razli čite snage motora;  
3.2.2.3. automatske i ru čne mjenja če; 
3.2.2.4. pogon na dva i četiri kota ča; 
3.2.2.5. razli čite oblike nadogradnje i  
3.2.2.6. razli čite veli čine kota ča i guma.  
3.3. Proširenja za trajnost ure đaja za kontrolu one čišćenja (ispitivanje tipa 5.)  
3.3.1. Homologacija se proširuje na druge tipove vozila, pod uvjetom da su niže navedene zna čajke vozila, motora ili 
sustava za kontrolu one čišćenja iste ili su ostale unutar propisanih dopuštenih odstupanja:HR L 175/24 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.3.1.1. Vozilo:  
Kategorija inercijske mase: prve dvije više kategorije inercijske mase i bilo koja niža kategorija inercijske mase.  
Ukupan cestovni otpor pri 80 km/h: + 5 % ve će i bilo koja niža vrijednost.  
3.3.1.2. Motor  
(a) radni obujam motora (± 15 %);  
(b) broj i regulacija ventila;  
(c) sustav za gorivo;  
(d) tip rashladnog sustava;  
(e) proces izgaranja.  
3.3.1.3. Parametri sustava za kontrolu one čišćenja:  
(a) Katalizatori i filtri čestica:  
broj katalizatora, filtara i elemenata,  
veli čina katalizatora i filtara (obujam bloka ± 10 %),  
vrsta kataliti čkog postupka (oksidacijski, trostrukog djelovanja, odvaja č NO  x za siromašnu smjesu, SCR 
sustav, NO  x katalizator za siromašnu smjesu ili drugo),  
udio plemenite kovine (jednak ili ve ći), 
vrsta i omjer plemenite kovine (± 15 %),  
površina (struktura i materijal),  
gusto ća ćelija,  
promjena temperature na ulazu katalizatora ili filtra ne smije biti ve ća od 50 K. Ta se promjena temperature 
provjerava u stabiliziranim uvjetima pri brzini vozila od 120 km/h i optere ćenju za ispitivanje tipa 1.  
(b) Upuhivanje zraka:  
s upuhivanjem ili bez njega,  
vrsta (pulsiranje zraka, zra čne pumpe, drugo);  
(c) EGR:  
s EGR-om ili bez njega,  
vrsta (s hla đenjem ili bez hla đenja, aktivno ili pasivno upravljanje, visokotla čno ili niskotla čno).  
3.3.1.4. Ispitivanje trajnosti može se provesti na vozilu koje ima razli čitu nadogradnju, mjenja č (automatski ili ru čni) i 
veli činu kota ča ili guma u odnosu na tip vozila za koji je zatražena homologacija.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/25
 
3.4. Proširenja za ugra đene dijagnosti čke sustave  
3.4.1. Homologacija se proširuje na druge tipove vozila s istim motorom i sustavima za kontrolu emisija kako je 
utvr đeno u Dodatku 2. Prilogu XI. Homologacija se proširuje neovisno o sljede ćim zna čajkama vozila:  
(a) oprema motora;  
(b) gume;  
(c) istovrijedna inercijska masa;  
(d) rashladni sustav;  
(e) ukupni prijenosni omjer;  
(f) vrsta prijenosnika snage i  
(g) vrsta nadogradnje.  
3.5. Proširenja za ispitivanje pri niskoj temperaturi (ispitivanje tipa 6.)  
3.5.1. Vozila s razli čitim referentnim masama  
3.5.1.1. Homologacija se proširuje samo na vozila s referentnom masom koja zahtijeva uporabu sljede ćih dviju viših 
istovrijednih inercijskih masa ili neke niže istovrijedne inercijske mase.  
3.5.1.2. Za vozila kategorije N homologacija se proširuje samo na vozila s manjom referentnom masom ako su emisije 
ve ć homologiranog vozila u okviru grani čnih vrijednosti propisanih za vozilo za koje je zatraženo proširenje 
homologacije.  
3.5.2. Vozila s razli čitim ukupnim prijenosnim omjerima  
3.5.2.1. Homologacija se proširuje na vozila s razli čitim prijenosnim omjerima samo pod odre đenim uvjetima.  
3.5.2.2. Kako bi se utvrdilo može li se homologacija proširiti, za svaki se od prijenosnih omjera koji se upotrebljavaju u 
ispitivanju tipa 6. utvr đuje vrijednost: 
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
pri čemu je, pri brzini vrtnje motora od 1 000 o/min, V  1 brzina homologiranog tipa vozila i V  2 brzina tipa 
vozila za koje je zatraženo proširenje homologacije.  
3.5.2.3. Ako je za svaki prijenosni omjer E ≤ 8 %, proširenje homologacije dodjeljuje se bez ponavljanja ispitivanja 
tipa 6.  
3.5.2.4. Ako je za barem jedan prijenosni omjer E > 8 % i ako je za svaki prijenosni omjer E ≤ 13 %, ponavlja se 
ispitivanje tipa 6. Ispitivanja se mogu provesti u laboratoriju koji odabere proizvo đač pod uvjetom da ga odobri 
tehni čka služba. Izvješ će o ispitivanjima šalje se tehni čkoj službi odgovornoj za homologacijska ispitivanja.  
3.5.3. Vozila s razli čitim referentnim masama i prijenosnim omjerima  
Homologacija se proširuje na vozila s razli čitim referentnim masama i prijenosnim omjerima samo ako su 
ispunjeni svi uvjeti propisani u stavcima 3.5.1. i 3.5.2.HR L 175/26 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4. SUKLADNOST PROIZVODNJE  
4.1. Uvod  
4.1.1. Svako vozilo proizvedeno u skladu s homologacijom na temelju ove Uredbe proizvodi se tako da ispunjava 
zahtjeve iz ove Uredbe u pogledu homologacije. Proizvo đač provodi odgovaraju će mjere i dokumentirane 
planove kontrola te u odre đenim razdobljima, kako su navedeni u ovoj Uredbi, provodi potrebna ispitivanja 
emisija i OBD-a kako bi provjerio kontinuiranu sukladnost s homologiranim tipom. Homologacijsko tijelo 
provjerava i odobrava te proizvo đačeve mjere i planove kontrole te obavlja revizije i provodi ispitivanja 
emisija i OBD-a u odre đenim razdobljima, kako je navedeno u ovoj Uredbi, u prostorima proizvo đača, uklju ­ 
čuju ći pogone za proizvodnju i ispitivanje, kao dio mjera za sukladnost proizvoda i stalnu provjeru, kako je 
opisano u Prilogu X. Direktivi 2007/46/EZ.  
4.1.2. Proizvo đač provjerava sukladnost proizvodnje ispitivanjem emisija one čišćuju ćih tvari (navedenih u tablici 2. 
Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007), emisije CO  2 (uz mjerenje potrošnje elektri čne energije, EC-a), emisija iz 
ku ćišta koljenastog vratila, emisija nastalih isparavanjem i OBD-a. Provjera stoga uklju čuje ispitivanja tipa 1., 3., 
4. i ispitivanje za OBD, kako je opisano u odjeljku 2.4. ovog Priloga i odgovaraju ćim prilozima navedenima u 
tom Prilogu. Posebni postupci za sukladnost proizvodnje utvr đeni su u odjeljcima 4.2. do 4.7. i prilozima 1. i 2.  
4.1.3. Za potrebe provjere sukladnosti proizvodnje koju obavlja proizvo đač, porodica zna či interpolacijsku porodicu 
po CO  2 za ispitivanja tipa 1. i 3., uklju čuje za ispitivanje tipa 4. proširenja opisana u stavku 3.2. ovog Priloga i 
porodicu po OBD-u s proširenjima opisanima u stavku 3.3. ovog Priloga za ispitivanja OBD-a.  
4.1.4. U čestalost provjere proizvoda koju obavlja proizvo đač temelji se na metodologiji procjene rizika u skladu s 
me đunarodnom normom ISO 31000:2009 – Upravljanje rizicima – Na čela i smjernice, i barem za tip 1. s 
minimalnom u čestaloš ću od jedne provjere na 5 000 vozila proizvedenih po porodici ili jednom godišnje, 
ovisno o tome što nastupi prije.  
4.1.5. Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u svakom trenutku provjeriti metode provjere 
sukladnosti koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu.  
Za potrebe ove Uredbe, homologacijsko tijelo provodi revizije radi provjere mjera proizvo đača i dokumentiranih 
planova kontrole u prostorima proizvo đača prema metodologiji procjene rizika u skladu s me đunarodnom 
normom ISO 31000:2009 – Upravljanje rizicima – Na čela i smjernice, i u svim slu čajevima s minimalnom 
učestaloš ću od jedne provjere godišnje.  
Ako homologacijsko tijelo nije zadovoljno proizvo đačevim postupkom revizije, fizi čko ispitivanje provodi se 
izravno na proizvedenim vozilima kako je opisano u odjeljcima 4.2. do 4.9.  
4.1.6. Uobi čajena u čestalost kojom homologacijsko tijelo provodi provjere fizi čkim ispitivanjem temelji se na rezul ­
tatima proizvo đačeva postupka revizije i metodologiji procjene rizika, a u svim slu čajevima minimalna u čestalost 
jest jedno provjera ispitivanjem svake tri godine. Homologacijsko tijelo provodi ova fizi čka ispitivanja emisija i 
ispitivanja OBD-a na proizvedenim vozilima kako je opisano u odjeljcima 4.2. do 4.9.  
U slu čaju da proizvo đač provodi fizi čka ispitivanja, homologacijsko tijelo svjedo či ispitivanjima u pogonu 
proizvo đača. 
4.1.7. Homologacijsko tijelo izvješ ćuje o rezultatima svih revizijskih provjera i fizi čkih ispitivanja provedenih za 
provjeru sukladnosti proizvo đača i čuva ih najmanje 10 godina. Ta izvješ ća trebaju biti dostupna na zahtjev 
drugim homologacijskim tijelima i Europskoj komisiji.  
4.1.8. U slu čaju neuskla đenosti, primjenjuje se članak 30. Direktive 2007/46/EZ.  
4.2. Provjera sukladnosti vozila za ispitivanje tipa 1.  
4.2.1. Ispitivanje tipa 1. provodi se na proizvedenim vozilima koje valjano pripadaju interpolacijskoj porodici po CO  2 
kako je opisano u certifikatu o homologaciji. Grani čne vrijednosti prema kojima se provjerava sukladnost uHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/27
 
odnosu na one čišćuju će tvari navedene su u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007. Što se ti če emisija 
CO  2 , grani čna vrijednost je vrijednost koju je odredio proizvo đač za odabrano vozilo u skladu s metodologijom 
interpolacije navedenom u Podprilogu 7. Priloga XXI. Izra čun interpolacije provjerava homologacijsko tijelo.  
4.2.2. Uzorak od tri vozila odabire se nasumi čno u porodici. Nakon odabira homologacijskog tijela, proizvo đač ne 
poduzima nikakve prilagodbe na odabranim vozilima.  
4.2.2.1. Odabir uklju čuje samo završnu verziju proizvedenih vozila koja su prešla najviše 80 km, a ta će se vozila 
nazivati vozilima s nula km za potrebe provjere sukladnosti prema ispitivanju tipa 1. Vozilo se ispituje u 
odgovaraju ćim ciklusom WLTP-a kako je opisano u Prilogu XXI. ovoj Uredbi neovisno o zahtjevima za 
ponavljanje ispitivanja ili kilometraži vozila. Rezultati ispitivanja su vrijednosti nakon primjene svih korekcija 
u skladu s ovom Uredbom.  
4.2.3. Statisti čka metoda za izra čunavanje kriterija ispitivanja opisana je u Dodatku 1.  
Proizvodnja porodice smatra se nesukladnom kada se za jednu ili više one čišćuju ćih tvari i vrijednosti CO  2 
utvrdi neprolazna ocjena prema kriterijima ispitivanja iz Dodatka 1.  
Proizvodnja porodice smatra se sukladnom kada se za sve one čišćuju će tvari i vrijednosti CO  2 utvrdi prolazna 
ocjena prema kriterijima ispitivanja iz Dodatka 1.  
Kada se utvrdi prolazna ocjena za jednu one čišćuju ću tvar, tu ocjenu ne mijenjaju nikakva dodatna ispitivanja 
koja se provode radi ocjene drugih one čišćuju ćih tvari i vrijednosti CO  2 . 
Ako prolazna ocjena nije utvr đena za sve vrijednosti one čišćuju ćih tvari i CO  2 , ispitivanje se provodi na drugom 
vozilu, do najviše 16 vozila, i ponavlja se postupak opisan u Dodatku 1. za utvr đivanje prolazne ili neprolazne 
ocjene (vidjeti sliku I.4.2.).HR L 175/28 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika I.4.2.
  
4.2.4. Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela, ispitivanja se mogu provesti na vozilu iz porodice 
koje ima maksimalno 15 000 km kako bi se utvrdili izmjereni koeficijenti porasta (EvC) one čišćuju ćih tvari / 
CO  2 za svaku porodicu. Postupak uhodavanja vozila obavlja proizvo đač, koji na tim vozilima ne smije podu ­
zimati nikakve prilagodbe.  
4.2.4.1. U cilju uspostavljanja izmjerenog koeficijenta porasta s uhodanim vozilom, postupak je kako slijedi:  
(a) one čišćuju će tvari / CO  2 mjere se na kilometraži od najviše 80 km i na „x” km prvog ispitanog vozila;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/29
 
(b) koeficijent porasta (EvC) one čišćuju ćih tvari / CO  2 izme đu 80 km i „x” km izra čunava se kao:  
EvC  meas ¼ vrijednosti na „x” km =vrijednosti na 80 km  
(c) druga se vozila u interpolacijskoj porodici ne uhodavaju, ali se njihove emisije na nula km / potrošnja 
elektri čne energije (EC) / CO  2 množe tim koeficijentom porasta prvog uhodanog vozila. U tom se slu čaju za 
ispitivanje uzimaju sljede će vrijednosti iz Dodatka 1.:  
i. vrijednosti pri „x” km za prvo vozilo;  
ii. vrijednosti pri nula km pomnožene s koeficijentom porasta emisija za ostala vozila.  
4.2.4.2. Sva navedena ispitivanja provode se s gorivom iz slobodne prodaje. Me đutim, na zahtjev proizvo đača mogu se 
upotrijebiti i referentna goriva iz Priloga IX.  
4.2.4.3. Pri provjeri sukladnosti proizvodnje s obzirom na CO  2 , proizvo đač može umjesto postupka iz odjeljka 4.2.4.1. 
upotrijebiti fiksni koeficijent porasta EvC = 0,98 i pomnožiti s tim koeficijentom sve vrijednosti CO  2 koje su 
izmjerene na nula km.  
4.2.5. Ispitivanja za provjeru sukladnosti proizvodnje vozila s pogonom na UNP ili PP/biometan mogu se provoditi s 
gorivom iz slobodne prodaje čiji se omjer C3/C4 nalazi izme đu omjera referentnih goriva u slu čaju UNP-a, ili s 
jednim visokokalori čnim ili niskokalori čnim gorivom u slu čaju PP/biometana. U svim se slu čajevima analiza 
goriva dostavlja homologacijskom tijelu.  
4.2.6. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama  
4.2.6.1. U slu čaju tipa vozila s jednom ugra đenom eko-inovacijom ili više njih, u smislu članka 12. Uredbe (EZ) 
br. 443/2009 za vozila kategorije M  1 ili članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 za vozila kategorije N  1 , suklad ­
nost proizvodnje dokazuje se s obzirom na eko-inovacije, provjerom prisutnosti ispravne predmetne eko- 
inovacije ili više njih.  
4.3. Potpuno elektri čna vozila (PEV-ovi)  
4.3.1. Mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje s obzirom na potrošnju elektri čne energije (EC) provjeravaju se na 
temelju certifikata o homologaciji navedenog u Dodatku 4. ovom Prilogu.  
4.3.2. Provjera potrošnje elektri čne energije za sukladnost proizvodnje  
4.3.2.1. Tijekom postupka provjere sukladnosti proizvodnje, kriterij postizanja sukladnosti za postupak ispitivanja tipa 1. 
u skladu sa stavkom 3.4.4.1.3. Podpriloga 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi (postupak uzastopnih ciklusa) i stavkom 
3.4.4.2.3. Podpriloga 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi (skra ćeni postupak ispitivanja) zamjenjuje se sljede ćim: 
Kriterij postizanja sukladnosti za postupak provjere sukladnosti proizvodnje postiže se sa završetkom prvog 
primjenjivog ispitnog ciklusa WLTP-a.  
4.3.2.2. Tijekom tog prvog primjenjivog ispitnog ciklusa WLTP-a, istosmjerna energija iz REESS-ova mjeri se u skladu s 
metodom opisanom u Dodatku 3. Podprilogu 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi i dijeli se s prije đenom udaljenoš ću u 
tom primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a.  
4.3.2.3. Vrijednost utvr đena u skladu sa stavkom 4.3.2.2. uspore đuje se s vrijednoš ću utvr đenom u skladu sa stavkom 
1.2. Dodatka 2.  
4.3.2.4. Sukladnost za potrošnju elektri čne energije provjerava se primjenom statisti čkih postupaka opisanih u odjeljku 
4.2. i Dodatku 1. U svrhu te provjere sukladnosti, pojmovi one čišćuju će tvari / CO  2 zamjenjuju se potrošnjom 
elektri čne energije (EC).HR L 175/30 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.4. Hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora (OVC-HEV-ovi)  
4.4.1. Mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje s obzirom na masene emisije CO  2 i potrošnju elektri čne energije 
iz OVC-HEV-a provjeravaju se na temelju opisa u certifikatu o homologaciji navedenog u Dodatku 4. ovom 
Prilogu.  
4.4.2. Provjera masene emisije CO  2 za sukladnost proizvodnje  
4.4.2.1. Vozilo se ispituje u skladu s ispitivanjem tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije, kako je opisano u stavku 
3.2.5. Podpriloga 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  
4.4.2.2. Tijekom ovog ispitivanja, masene emisije CO  2 u režimu održavanja naboja odre đuju se prema tablici A8/5. 
Podpriloga 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi i u odnosu na masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije 
prema stavku 2.3. Dodatka 2.  
4.4.2.3. Sukladnost za emisije CO  2 provjerava se primjenom statisti čkih postupaka opisanih u odjeljku 4.2. i Dodatku 1.  
4.4.3. Provjera potrošnje elektri čne energije za sukladnost proizvodnje  
4.4.3.1. Tijekom postupka sukladnosti proizvodnje, kraj ispitnog postupka tipa 1. na baterijski pogon u skladu sa 
stavkom 3.2.4.4. Podpriloga 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi zamjenjuje se sljede ćim: 
Kraj ispitnog postupka tipa 1. na baterijski pogon za postupak za provjeru sukladnosti proizvodnje postiže se 
završetkom prvog primjenjivog ispitnog ciklusa WLTP-a.  
4.4.3.2. Tijekom tog prvog primjenjivog ispitnog ciklusa WLTP-a, istosmjerna energija iz REESS-ova mjeri se u skladu s 
metodom opisanom u Dodatku 3. Podprilogu 8. Prilogu XXI. ovoj Uredbi i dijeli se s prije đenom udaljenoš ću u 
tom primjenjivom ispitnom ciklusu WLTP-a.  
4.4.3.3. Vrijednost utvr đena u skladu sa stavkom 4.5.3.2. ove Uredbe uspore đuje se s vrijednoš ću utvr đenom u skladu sa 
stavkom 2.4. Dodatka 2.  
4.4.1.4. Sukladnost za potrošnju elektri čne energije provjerava se primjenom statisti čkih postupaka opisanih u odjeljku 
4.2. i Dodatku 1. U svrhu te provjere sukladnosti, pojmovi one čišćuju će tvari / CO  2 zamjenjuju se s potrošnjom 
elektri čne energije (EC).  
4.5. Provjera sukladnosti vozila za ispitivanje tipa 3.  
4.5.1. Ako je potrebno provjeriti ispitivanje tipa 3., to se obavlja u skladu sa sljede ćim zahtjevima:  
4.5.1.1. Kad homologacijsko tijelo utvrdi da kvaliteta proizvodnje nije zadovoljavaju ća, nasumce se iz porodice odabire 
jedno vozilo i podvrgava ispitivanjima opisanima u Prilogu V.  
4.5.1.2. Proizvodnja se smatra sukladnom ako to vozilo zadovoljava zahtjeve ispitivanja opisanih u Prilogu V.  
4.5.1.3. Ako ispitano vozilo ne ispunjava zahtjeve iz odjeljka 4.5.1.1., iz iste se porodice uzima dodatni nasumi čni 
uzorak od četiri vozila i podvrgava ispitivanjima opisanima u Prilogu V. Ispitivanja se mogu provesti na vozilima 
koja su prešla najviše 15 000 km bez prilagodbi.  
4.5.1.4. Proizvodnja se smatra sukladnom ako najmanje tri vozila ispunjavaju zahtjeve ispitivanja opisanih u Prilogu V.  
4.6. Provjera sukladnosti vozila za ispitivanje tipa 4.  
4.6.1. Ako je potrebno provjeriti ispitivanje tipa 4., to se obavlja u skladu sa sljede ćim zahtjevima:HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/31
 
4.6.1.1. Kad homologacijsko tijelo utvrdi da kvaliteta proizvodnje nije zadovoljavaju ća, nasumce se iz porodice odabire 
jedno vozilo i podvrgava ispitivanjima opisanima u Prilogu VI. ili barem kako je navedeno u stavku 7. Priloga 7. 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.6.1.2. Proizvodnja se smatra sukladnom ako to vozilo ispunjava zahtjeve ispitivanja opisanih u Prilogu VI. ili stavku 7. 
Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83, ovisno o obavljenom ispitivanju.  
4.6.1.3. Ako ispitano vozilo ne ispunjava zahtjeve iz odjeljka 4.6.1.1., iz iste se porodice uzima dodatni nasumi čni 
uzorak od četiri vozila i podvrgava ispitivanjima opisanima u Prilogu VI. ili barem kako je navedeno u stavku 7. 
Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Ispitivanja se mogu obaviti na vozilima koja su prešla najviše 15 000 km 
bez prilagodbi.  
4.6.1.4. Proizvodnja se smatra sukladnom ako najmanje tri vozila ispunjavaju zahtjeve ispitivanja opisanih u Prilogu VI. 
ili stavku 7. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83 ovisno o obavljenom ispitivanju.  
4.7. Provjera sukladnosti vozila s obzirom na ugra đeni dijagnosti čki sustav (OBD)  
4.7.1. Ako je potrebno provjeriti radna svojstva OBD-a, to se obavlja u skladu sa sljede ćim zahtjevima:  
4.7.1.1. Kad homologacijsko tijelo utvrdi da kvaliteta proizvodnje nije zadovoljavaju ća, nasumce se iz porodice odabire 
jedno vozilo i podvrgava ispitivanjima opisanima u Dodatku 1. Prilogu XI.  
4.7.1.2. Proizvodnja se smatra sukladnom ako to vozilo zadovoljava zahtjeve ispitivanja opisanih u Dodatku 1. Prilogu 
XI. 
4.7.1.3. Ako ispitano vozilo ne zadovoljava zahtjeve iz odjeljka 4.7.1.1., iz iste se porodice uzima dodatni nasumi čni 
uzorak od četiri vozila i podvrgava ispitivanjima opisanima u Dodatku 1. Prilogu XI. Ispitivanja se mogu obaviti 
na vozilima koja su prešla najviše 15 000 km bez prilagodbi.  
4.7.1.4. Proizvodnja se smatra sukladnom ako barem tri vozila ispunjavaju zahtjeve ispitivanja opisanih u Dodatku 1. 
Prilogu XI.HR L 175/32 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 1.  
Provjera sukladnosti proizvodnje za ispitivanje tipa 1. – statisti čka metoda  
1. U ovom se Dodatku opisuje postupak koji se primjenjuje za provjeru zahtjeva u pogledu sukladnosti proizvodnje za 
ispitivanje tipa 1. za one čišćuju će tvari / CO  2 , uklju čuju ći zahtjeve u pogledu sukladnosti za PEV-ove i OVC-HEV-ove.  
2. Mjerenja one čišćuju ćih tvari utvr đenih u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 i emisija CO  2 provode se na 
najmanje tri vozila i pove ćavaju se dok se ne utvrdi prolazna ili neprolazna ocjena.  
Iz broja ispitivanja  N: x 1, x 2, … x  N, prosje čan X tests i varijanca  VAR  odre đuju se iz svih mjerenja  N: 
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
i 
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Za svaki broj ispitivanja može se donijeti jedna od tri sljede će odluke (vidjeti to čke i. do iii. u nastavku) za one či­ 
šćuju će tvari na temelju grani čne vrijednosti  L za svaku one čišćuju ću tvar, prosjeka svih ispitivanja  N: X tests , varijance 
rezultata ispitivanja  VAR  i broja ispitivanja  N: 
i. prolazna ocjena za porodicu ako je  X tests< A Ü L Ä VAR =L; 
ii. neprolazna ocjena za porodicu ako je  X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii. ponovno mjerenje ako je: 
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
Za mjerenje one čišćuju ćih tvari, faktor A postavlja se na 1,05 kako bi se uzele u obzir neto čnosti u mjerenjima.  
4. Za CO  2 i potrošnju elektri čne energije (EC) primjenjuju se normalizirane vrijednosti za CO  2 i EC:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC  DC; COP  
U slu čaju CO  2 i EC-a, faktor A postavlja se na 1,01, a vrijednost za L postavlja se na 1. Tako su u slu čaju CO  2 i EC-a 
kriteriji pojednostavljeni na:  
i. prolaznu ocjenu za porodicu ako je  X tests< A Ä VAR  
ii. neprolaznu ocjenu za porodicu ako je  X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
iii. ponovno mjerenje ako je: 
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
Vrijednosti A za one čišćuju će tvari, EC i CO  2 pregledat će se i mogu se promijeniti prema dostupnim dokazima. Iz tog 
će razloga homologacijska tijela morati dostaviti Komisiji sve relevantne podatke barem za po četno razdoblje od pet 
godina.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/33
 
Dodatak 2.  
Izra čuni za sukladnost proizvodnje elektri čnih vozila  
1. Izra čuni za vrijednosti sukladnosti proizvodnje PEV-ova  
1.1. Interpolacija pojedina čne potrošnje elektri čne energije PEV-ova 
EC  DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
pri čemu je:  
EC DC–ind,COP  potrošnja elektri čne energije pojedinog vozila za sukladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–L,COP  potrošnja elektri čne energije vozila L za sukladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–H,COP  potrošnja elektri čne energije vozila H za sukladnost proizvodnje, Wh/km;  
K ind koeficijent interpolacije za razmatrano pojedina čno vozilo za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
1.2. Potrošnja elektri čne energije za PEV-ove  
Za provjeru sukladnosti proizvodnje u odnosu na potrošnju elektri čne energije deklarira se i koristi sljede ća vrijed ­
nost: 
EC  DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
pri čemu je:  
EC DC,COP  potrošnja elektri čne energije na temelju pražnjenja REESS-a u prvom primjenjivom ispitnom 
ciklusu WLTC-a predvi đenom za verifikaciju tijekom postupka ispitivanja sukladnosti proizvodnje;  
EC DC,CD,first WLTC  potrošnja elektri čne energije na temelju pražnjenja REESS-a u prvom primjenjivom ispitnom 
ciklusu WLTC-a u skladu sa stavkom 4.3. Podpriloga 8. Prilogu XXI. u Wh/km;  
AF EC faktor prilagodbe kojim se nadokna đuje razlika izme đu vrijednosti potrošnje elektri čne energije na 
baterijski pogon deklarirane nakon obavljanja postupka ispitivanja tipa 1. tijekom homologacije i 
izmjerenog rezultata ispitivanja utvr đenog tijekom postupka za provjeru sukladnosti proizvodnje  
i 
AF  EC ¼ EC  WLTC ;declared  
EC  WLTC  
pri čemu je  
EC WLTC,declared  deklarirana potrošnja elektri čne energije za PEV-ove u skladu sa stavkom 1.1.2.3. Podpriloga 6. 
Prilogu XXI.  
EC WLTC  izmjerena potrošnja elektri čne energije za PEV-ove u skladu sa stavkom 4.3.4.2. Podpriloga 8. 
Prilogu XXI.  
2. Izra čuni za vrijednosti sukladnosti proizvodnje OVC-HEV-ova  
2.1. Pojedina čna masena emisija CO  2 OVC-HEV-ova pri pogonu s dopunjavanjem baterije za sukladnost proizvodnje 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP ÞHR L 175/34 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
pri čemu je:  
M CO2–ind,CS,COP  masena emisija CO  2 pojedina čnog vozila pri pogonu s dopunjavanjem baterije za sukladnost proiz ­
vodnje, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  masena emisija CO  2 vozila L pri pogonu s dopunjavanjem baterije za sukladnost proizvodnje, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  masena emisija CO2 vozila H pri pogonu s dopunjavanjem baterije za sukladnost proizvodnje, 
g/km;  
K ind koeficijent interpolacije za razmatrano pojedina čno vozilo za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
2.2. Pojedina čna potrošnja elektri čne energije OVC-HEV-ova na baterijski pogon za sukladnost proizvodnje 
EC  DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
pri čemu je:  
EC DC–ind,CD,COP  potrošnja elektri čne energije pojedina čnog vozila na baterijski pogon za sukladnost proizvodnje, 
Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  potrošnja elektri čne energije vozila L na baterijski pogon za sukladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  potrošnja elektri čne energije vozila H na baterijski pogon za sukladnost proizvodnje, Wh/km;  
K ind koeficijent interpolacije za razmatrano pojedina čno vozilo za primjenjivi ispitni ciklus WLTP-a.  
2.3. Vrijednost masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije za sukladnost proizvodnje  
Za provjeru sukladnosti proizvodnje u odnosu na masenu emisiju CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije 
deklarira se i koristi sljede ća vrijednost: 
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS 
pri čemu je:  
M CO2,CS,COP  vrijednost masene emisije CO  2 u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije predvi đenom 
za provjeru tijekom postupka ispitivanja sukladnosti proizvodnje;  
M CO2,CS  vrijednost masene emisije CO  2 u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije u skladu sa 
stavkom 4.1.1. Priloga XXI., g/km;  
AF CO2,CS  faktor prilagodbe kojim se nadokna đuje razlika izme đu vrijednosti deklarirane nakon obavljanja 
postupka ispitivanja tipa 1. tijekom homologacije i izmjerenog rezultata ispitivanja utvr đenog 
tijekom postupka provjere sukladnosti proizvodnje  
i 
AF  CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
pri čemu je  
M CO2,CS,c,declared  deklarirana masena emisija CO  2 u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije u skladu 
s korakom 7. iz tablice A8/5. Podpriloga 8. Prilogu XXI.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/35
 
M CO2,CS,c,6  je izmjerena masena emisija CO  2 u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije u skladu 
s korakom 6. iz tablice A8/5. Podpriloga 8. Prilogu XXI.  
2.4. Potrošnja elektri čne energije na baterijski pogon za sukladnost proizvodnje  
Za provjeru sukladnosti proizvodnje u odnosu na potrošnju elektri čne energije na baterijski pogon deklarira se i 
koristi sljede ća vrijednost: 
EC  DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
pri čemu je:  
EC DC,CD,COP  potrošnja elektri čne energije na baterijski pogon na temelju pražnjenja REESS-a u prvom primje ­
njivom ispitnom ciklusu WLTC-a ispitivanja tipa 1. na baterijski pogon predvi đenom za provjeru 
tijekom postupka ispitivanja sukladnosti proizvodnje;  
EC DC,CD,first WLTC  potrošnja elektri čne energije na baterijski pogon na temelju pražnjenja REESS-a u prvom primje ­
njivom ispitnom ciklusu WLTC-a ispitivanja tipa 1. na baterijski pogon u skladu sa stavkom 4.3. 
Podpriloga 8. Prilogu XXI., Wh/km;  
AF EC,AC,CD  faktor prilagodbe za potrošnju elektri čne energije na baterijski pogon kojim se nadokna đuje razlika 
izme đu vrijednosti deklarirane nakon obavljenog postupka ispitivanja tipa 1. tijekom homologacije 
i izmjerenog rezultata ispitivanja utvr đenog tijekom postupka provjere sukladnosti proizvodnje  
i 
AF  EC;AC;CD ¼ EC  AC;CD;declared  
EC  AC;CD 
pri čemu je  
EC AC,CD,declared  deklarirana potrošnja elektri čne energije na baterijski pogon za ispitivanje tipa 1. na baterijski pogon 
u skladu sa stavkom 1.1.2.3. Podpriloga 6. Prilogu XXI.  
EC AC,CD  je izmjerena potrošnja elektri čne energije na baterijski pogon za ispitivanje tipa 1. na baterijski 
pogon u skladu sa stavkom 4.3.1. Podpriloga 8. Prilogu XXI.HR L 175/36 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 3.  
OBRAZAC  
OPISNI DOKUMENT br. …  
KOJI SE ODNOSI NA EZ HOMOLOGACIJU TIPA VOZILA S OBZIROM NA EMISIJE I PRISTUP PODACIMA ZA POPRAVAK I 
ODRŽAVANJE VOZILA  
Sljede ći se podaci, ako je to primjenljivo, dostavljaju u tri primjerka zajedno s popisom dokumenata. Svi se nacrti moraju 
dostaviti u prikladnom mjerilu i s dovoljno detalja u formatu A4 ili u mapi tog formata. Fotografije, ako ih ima, moraju 
biti dovoljno podrobne.  
Ako sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehni čke jedinice imaju elektroni čko upravljanje, moraju se dostaviti podaci o 
njihovim radnim zna čajkama. 
0. OP ĆI PODACI  
0.1.  Marka (trgova čka oznaka proizvo đača): ...............................................................................................................  
0.2.  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
0.2.1.  Trgova čka imena (ako postoje): ....................................................................................................... .....................  
0.4.  Kategorija vozila (  c ): ............................................................................................................................ .......................  
0.8.  Imena i adrese proizvodnih pogona: ................... ........................................................................ .........................  
0.9.  Ime i adresa zastupnika proizvo đača (ako postoji): ..........................................................................................  
1. OP ĆE KONSTRUKCIJSKE ZNA ČAJKE  
1.1.  Fotografije i/ili nacrti reprezentativnog vozila / sastavnog dijela / zasebne tehni čke jedinice (  1 ): 
1.3.3.  Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): ...........................................................................  
2. MASE I DIMENZIJE(  f ) ( g ) ( 7 ) 
(u kg i mm) (Uputiti na nacrt ako je primjenjivo)  
2.6.  Masa u voznom stanju (  h ) 
(a) maksimalna i minimalna za svaku varijantu: ................................................................................ ............. 
(b) masa svake izvedbe (prikazati matri čno): ....................................................................................................  
2.8.  Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila prema proizvo đačevoj deklaraciji (  i ) ( 3 ): ...........  
3. PRETVARA Č ZA POGONSKU ENERGIJU(  k ) 
31. Proizvo đač pretvara ča za pogonsku energiju: ....................................................................................................  
3.1.1.  Proizvo đačeva oznaka (kako je ozna čena na pretvara ču za pogonsku energiju ili drugi na čin 
identifikacije): .............................................................................................................. ................................................  
3.2.  Motor s unutarnjim izgaranjem  
3.2.1.1.  Princip rada: vanjski izvor paljenja/ kompresijsko paljenje/ s dvojnim gorivom (  1 ) 
Ciklus: četverotaktni/dvotaktni/rotacijski (  1 ) 
3.2.1.2.  Broj i raspored cilindara: ................................................................................................... ......................................HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/37
 
3.2.1.2.1.  Promjer (  l ): ................... ......................................................................................................... ............................... mm  
3.2.1.2.2.  Hod (  l ): ............................................................................................................................ ..................................... mm  
3.2.1.2.3.  Redoslijed paljenja: ......................................................................................................... ...........................................  
3.2.1.3.  Radni obujam motora (  m ): ............................................................................................................................ .. cm  3 
3.2.1.4.  Volumetrijski kompresijski omjer (  2 ): ................... .................................................................................................  
3.2.1.5.  Nacrti komore za izgaranje, čela klipa i, u slu čaju motora s vanjskim izvorom paljenja, klipnih 
prstena: ...................................................................................................................... ................................... .................  
3.2.1.6.  Normalna brzina vrtnje motora u praznom hodu (  2 ): ........................................................................ o/min  
3.2.1.6.1.  Pove ćana brzina vrtnje motora u praznom hodu (  2 ): ......................................................................... o/min  
3.2.1.8.  Nazivna snaga motora (  n ): ................. kW pri ................. o/min (proizvo đačeva deklarirana vrijednost)  
3.2.1.9.  Najve ća dopuštena brzina vrtnje motora prema podacima proizvo đača: ...................................... o/min  
3.2.1.10.  Najve ći neto zakretni moment (  n ): ........ Nm pri ......... o/min (proizvo đačeva deklarirana vrijednost)  
3.2.2.  Gorivo  
3.2.2.1.  Laka vozila: dizel/benzin/ukapljeni plin/prirodni plin ili biometan/etanol (E85)/biodizel/vodik// 
H 2 NG (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1.  Istraživa čki oktanski broj (RON), bezolovni: ............................................................................................ .........  
3.2.2.4.  Vrsta vozila s obzirom na gorivo: jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu (  1 ) 
3.2.2.5.  Najve ći prihvatljivi obujamski udio biogoriva u gorivu (proizvo đačeva deklarirana vrijednost): .... % 
obujma  
3.2.4.  Dovod goriva  
3.2.4.1.  Rasplinja čima: da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.  Ubrizgavanjem goriva (samo za kompresijsko paljenje ili dvojno gorivo) da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Opis sustava (zajedni čki vod / pumpa za ubrizgavanje / distribucijska pumpa itd.): .............................  
3.2.4.2.2.  Princip rada: izravno ubrizgavanje / pretkomora / vrtložna komora (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Pumpa za ubrizgavanje / distribucijska pumpa  
3.2.4.2.3.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.2.3.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.4.2.3.3.  Najve ći dovod goriva (  1 ) ( 2 ): ......................................mm  3 po stapaju ili ciklusu pri brzini vrtnje 
motora: ................. o/min ili, alternativno, dijagram karakteristika: ...................................... (Ako postoji  
regulacija tlaka prednabijanja, navesti karakteristi čni odnos dobave goriva i tlaka prednabijanja u 
odnosu na brzinu vrtnje motora)  
3.2.4.2.4.  Regulator brzine vrtnje motora  
3.2.4.2.4.2.1.  Brzina vrtnje pri kojoj se prekida dovod goriva pri optere ćenju: ................................................... o/min  
3.2.4.2.4.2.2.  Najve ća brzina vrtnje bez optere ćenja: ................................................................................................... o/min  
3.2.4.2.6.  Brizgaljke  
3.2.4.2.6.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.2.6.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................HR L 175/38 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.4.2.8.  Pomo ćni sustav za pokretanje motora  
3.2.4.2.8.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.2.8.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.4.2.8.3.  Opis sustava: ................................................................................................................ ...............................................  
3.2.4.2.9.  Elektroni čki regulirano ubrizgavanje: da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.2.9.2.  Tipovi:  
3.2.4.2.9.3  Opis sustava: ................................................................................................................ ...............................................  
3.2.4.2.9.3.1.  Marka i tip elektroni čke upravlja čke jedinice (ECU): ........................................................................................  
3.2.4.2.9.3.1.1.  Verzija softvera ECU-a: ...................................................................................................... .......................................  
3.2.4.2.9.3.2.  Marka i tip regulatora goriva: ............................................................................................... ................. .................  
3.2.4.2.9.3.3.  Marka i tip senzora za protok zraka: ......................................................................................... .........................  
3.2.4.2.9.3.4.  Marka i tip ure đaja za raspodjelu goriva: ..................................................................................................... ...... 
3.2.4.2.9.3.5.  Marka i tip ku ćišta zaklopke gasa: ........................................................................................................... .............  
3.2.4.2.9.3.6.  Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode: ....................................................................... ...........  
3.2.4.2.9.3.7.  Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka: ...................................................................... ...........  
3.2.4.2.9.3.8.  Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka: ............................................................................ ..................  
3.2.4.3.  Ubrizgavanjem goriva (samo u slu čaju vanjskog izvora paljenja): da/ne (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Princip rada: usisni kolektor (centralno / pojedina čno / izravno ubrizgavanje (  1 ) / drugo (navesti): ...  
3.2.4.3.2.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.3.3.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.4.3.4.  Opis sustava (u slu čaju sustava koji nema neprekidno ubrizgavanje navesti ekvivalentne podatke): ...  
3.2.4.3.4.1.  Marka i tip elektroni čke upravlja čke jedinice (ECU): ........................................................................................  
3.2.4.3.4.1.1.  Verzija softvera ECU-a: ...................................................................................................... .......................................  
3.2.4.3.4.3.  Marka i tip ili princip rada senzora protoka zraka: .......................................................................... ...............  
3.2.4.3.4.8.  Marka i tip ku ćišta zaklopke gasa: ........................................................................................................... .............  
3.2.4.3.4.9.  Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode: ....................................................................... ...........  
3.2.4.3.4.10.  Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka: ...................................................................... ...........  
3.2.4.3.4.11.  Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka: ............................................................................ ..................  
3.2.4.3.5.  Brizgaljke  
3.2.4.3.5.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.3.5.2.  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/39
 
3.2.4.3.7.  Sustav za pokretanje hladnog motora  
3.2.4.3.7.1.  Princip rada: ................................................................................................................ ................................................  
3.2.4.3.7.2.  Radno podru čje / radne postavke (  1 ) ( 2 ): .............................................................................................................  
3.2.4.4.  Pumpa za gorivo  
3.2.4.4.1.  Tlak (  2 ): .................................................... kPa ili dijagram karakteristika (  2 ): ....................................................  
3.2.4.4.2.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.4.3.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.5.  Elektri čni sustav  
3.2.5.1.  Nazivni napon: ....................................................................................... V, pozitivno/negativno u zemljenje (  1 ) 
3.2.5.2.  Generator  
3.2.5.2.1.  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.2.5.2.2.  Nazivna snaga: ............................................................................................................... ...................................... VA  
3.2.6.  Sustav paljenja (samo za motore s vanjskim izvorom paljenja)  
3.2.6.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.6.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.6.3.  Princip rada: ................................................................................................................ ................................................  
3.2.6.6.  Svje ćice 
3.2.6.6.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.6.6.2.  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.2.6.6.3.  Zazor: ....................................................................................................................... ............................................ mm  
3.2.6.7.  Indukcijski svici:  
3.2.6.7.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.6.7.2.  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.2.7.  Sustav hla đenja: teku ćina/zrak (  1 ) 
3.2.7.1.  Nazivna postavka mehanizma za regulaciju temperature motora: ..............................................................  
3.2.7.2.  Teku ćina 
3.2.7.2.1.  Vrsta teku ćine: ............................................................ .............................................................. ...................................  
3.2.7.2.2.  Cirkulacijske pumpe: da/ne (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Karakteristike: .............................................................................................................. ............................................ ili  
3.2.7.2.3.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.7.2.3.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.7.2.4.  Prijenosni omjeri: ........................................................................................................... ............................................  
3.2.7.2.5.  Opis ventilatora i njegova pogonskog mehanizma: .............................................................................. ...........HR L 175/40 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.7.3.  Zrak  
3.2.7.3.1.  Ventilator: da/ne (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Karakteristike: .............................................................................................................. ............................................ ili  
3.2.7.3.2.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.7.3.2.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.7.3.3.  Prijenosni omjeri: ........................................................................................................... ............................................  
3.2.8.  Usisni sustav  
3.2.8.1.  Prednabijanje: da/ne (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.8.1.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.8.1.3.  Opis sustava (npr. najve ći tlak punjenja: .............. kPa; preljevni ventil, ako je primjenjivo): ..............  
3.2.8.2.  Me đuhladnjak: da/ne (  1 ) 
3.2.8.2.1.  Tip: zrak-zrak / zrak-voda (  1 ) 
3.2.8.3.  Podtlak u usisnom vodu pri nazivnoj brzini vrtnje motora i stopostotnom optere ćenju (samo za 
motore s kompresijskim paljenjem)  
3.2.8.4.  Opis i nacrti ulaznih vodova i njihovih dodataka (spremnik usisnog zraka, grija č, dodatni dovodi 
zraka itd.): ................... ............................................................................................... ..................................................  
3.2.8.4.1.  Opis usisne grane (uklju čuju ći nacrte i/ili fotografije): .....................................................................................  
3.2.8.4.2.  Zra čni filtar, nacrti: ............................................................................................................ .................................. ili  
3.2.8.4.2.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.8.4.2.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.8.4.3.  Usisni prigušiva č zvuka, nacrti: ............................................................................................................... .......... ili  
3.2.8.4.3.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.8.4.3.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.9.  Ispušni sustav  
3.2.9.1.  Opis i/ili nacrt ispušne grane: .............................................................................................. .................. .................  
3.2.9.2.  Opis i/ili nacrt ispušnog sustava: ........................................................................................... ................................  
3.2.9.3.  Maksimalni dopušteni protutlak ispuha pri nazivnoj brzini vrtnje i stopostotnom optere ćenju (samo 
za motore s kompresijskim paljenjem): ......................................................................................... .............. kPa  
3.2.10.  Najmanje površine popre čnog presjeka ulaznih i izlaznih otvora: ..............................................................  
3.2.11.  Podešavanje otvaranja/zatvaranja ventila ili ekvivalentni podaci  
3.2.11.1.  Najve ći podizaj ventila, kutovi otvaranja i zatvaranja ili pojedinosti o podešenosti alternativnih 
razvodnih sustava u odnosu na mrtve to čke. Za sustav s promjenjivom fazom otvaranja i zatvaranja 
ventila, najkra ća i najdulja faza: ............................................................................................................ ................  
3.2.11.2.  Referentni raspon i/ili raspon postavki (  1 ): .........................................................................................................HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/41
 
3.2.12.  Mjere poduzete protiv one čišćavanja zraka  
3.2.12.1.  Ure đaj za recikliranje plinova iz koljenastog vratila (opis i nacrti): ............................................................  
3.2.12.2.  Ure đaji za kontrolu one čišćavanja (ako nisu opisani u drugim to čkama)  
3.2.12.2.1.  Katalizator  
3.2.12.2.1.1.  Broj katalizatora i elemenata (podatke u nastavku navesti za svaku zasebnu jedinicu): ........................  
3.2.12.2.1.2.  Dimenzije, oblik i obujam katalizatora: ...................................................................................... .........................  
3.2.12.2.1.3.  Vrsta kataliti čkog djelovanja: ............................................................................................................... ...................  
3.2.12.2.1.4.  Ukupna koli čina plemenitih kovina: ........................................................................................................ .............  
3.2.12.2.1.5.  Relativna koncentracija: ..................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.1.6.  Površina (struktura i materijal): ............................................................................................ .................................  
3.2.12.2.1.7.  Gusto ća sa ća: ............................................................................................................................ ..................................  
3.2.12.2.1.8.  Tip ku ćišta katalizatora: ............................................................................................................ ...............................  
3.2.12.2.1.9.  Položaj katalizatora (mjesto i referentni razmak u ispušnom sustavu): ......................................................  
3.2.12.2.1.10.  Toplinska zaštita: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.1.11.  Raspon uobi čajene radne temperature: ...................................................................................................... ...... °C  
3.2.12.2.1.12.  Marka katalizatora: .......................................................................................................... ..........................................  
3.2.12.2.1.13.  Identifikacijski broj dijela: ................................................................................................ ........................................  
3.2.12.2.2.  Senzori  
3.2.12.2.2.1.  Lambda-sonda: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.1.2.  Mjesto: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.1.3.  Podru čje regulacije: ................................................................................................................ ....................................  
3.2.12.2.2.1.4.  Tip ili princip rada: ........................................................................................................ ...........................................  
3.2.12.2.2.1.5.  Identifikacijski broj dijela: ................................................................................................ ........................................  
3.2.12.2.2.2.  Senzor NO  x : da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.2.2.  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.2.12.2.2.2.3.  Mjesto  
3.2.12.2.2.3.  Senzor čestica: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.3.2.  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.2.12.2.2.3.3.  Mjesto: ...................................................................................................................... ....................................................HR L 175/42 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.12.2.3.  Upuhivanje zraka: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tip (pulsiranje zraka, pumpa za zrak itd.): .................................................................................. ......................  
3.2.12.2.4.  Povrat ispušnih plinova (EGR): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Karakteristike (marka, tip, protok, visoki tlak / niski tlak / kombinirani tlak itd.): ................................  
3.2.12.2.4.2.  Vodom hla đeni sustav (navodi se za svaki EGR sustav npr. niski tlak / visoki tlak / kombinirani tlak: 
da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.  Sustav za kontrolu emisija nastalih isparavanjem (samo za motore na benzin i etanol): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Detaljan opis ure đaja: ................................................................................................................ .......... .....................  
3.2.12.2.5.2.  Nacrt sustava za kontrolu emisija nastalih isparavanjem: ..................................................................... ..........  
3.2.12.2.5.3.  Nacrt filtra s aktivnim ugljenom: ............................................................................................ ..............................  
3.2.12.2.5.4.  Masa suhog aktivnog ugljena: ................................................................................................. ............... ............. g  
3.2.12.2.5.5.  Shematski nacrt spremnika za gorivo s podacima o obujmu i materijalu (samo za motore na benzin i 
etanol): ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.5.6.  Opis i shematski prikaz toplinske zaštite izme đu spremnika i ispušnog sustava: ..................................  
3.2.12.2.6.  Filtar čestica: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Dimenzije, oblik i kapacitet filtra čestica: ...........................................................................................................  
3.2.12.2.6.2.  Konstrukcija filtra čestica: ....................................................................................................................... .................  
3.2.12.2.6.3.  Položaj (referentni razmaci u ispušnom sustavu): ............................................................................. ...............  
3.2.12.2.6.4.  Marka filtra čestica: ....................................................................................................................... ............................  
3.2.12.2.6.5.  Identifikacijski broj dijela: ................................................................................................ ........................................  
3.2.12.2.7  Ugra đeni dijagnosti čki sustav (OBD): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  Pisani opis i/ili nacrt indikatora neispravnosti: ............................................................................ .....................  
3.2.12.2.7.2.  Popis i namjena svih sastavnih dijelova pod nadzorom OBD-a: .................................................................  
3.2.12.2.7.3.  Pisani opis (op ći principi rada) za  
3.2.12.2.7.3.1  Motore s vanjskim izvorom paljenja  
3.2.12.2.7.3.1.1.  Nadzor katalizatora: ......................................................................................................... .........................................  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Otkrivanje zatajenja paljenja: ............................................................................................... ...................................  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Nadzor lambda-sonde: ......................................................................................................... .....................................  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD: ................................................................................... ......................  
3.2.12.2.7.3.2.  Motore s kompresijskim paljenjem: ............................................................................................ ..........................  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Nadzor katalizatora: ......................................................................................................... .........................................  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Nadzor filtra čestica: ....................................................................................................................... ..........................  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Nadzor elektroni čkog sustava napajanja gorivom: ...........................................................................................HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/43
 
3.2.12.2.7.3.2.5.  Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD: ................................................................................... ......................  
3.2.12.2.7.4.  Kriteriji za aktiviranje indikatora neispravnosti (fiksni broj voznih ciklusa ili statisti čka metoda): ....  
3.2.12.2.7.5.  Popis svih upotrijebljenih izlaznih kodova i formata OBD-a (s pojedina čnim objašnjenjima): ............  
3.2.12.2.7.6.  Proizvo đač vozila mora dostaviti sljede će dodatne informacije kako bi se omogu ćila proizvodnja 
zamjenskih ili servisnih dijelova, dijagnosti čkih ure đaja i ispitne opreme kompatibilnih s OBD-om.  
3.2.12.2.7.6.1.  Opis vrste i broj ciklusa pretkondicioniranja upotrijebljenih pri prvobitnoj homologaciji vozila.  
3.2.12.2.7.6.2.  Opis vrste pokaznog ciklusa OBD-a upotrijebljenog pri prvobitnoj homologaciji vozila za sastavni dio 
pod nadzorom OBD-a.  
3.2.12.2.7.6.3.  Sveobuhvatni dokument u kojem su opisani svi sastavni dijelovi koji se prate u okviru strategije za 
otkrivanje kvarova i aktiviranje indikatora neispravnosti (zadani broj voznih ciklusa ili statisti čka 
metoda), uklju čuju ći popis relevantnih sekundarnih pra ćenih parametara za svaki sastavni dio koji 
se nadzire OBD-om. Popis svih izlaznih kodova OBD-a te upotrijebljeni format (s objašnjenjem 
svakog od njih) povezanih s pojedinim sastavnim dijelovima pogonskog sklopa povezanima s emisi ­
jama i povezanih s pojedinim sastavnim dijelovima nepovezanima s emisijama kad se nadziranjem 
sastavnog dijela odre đuje aktiviranje indikatora neispravnosti. U popis se mora uvrstiti iscrpno obja ­ 
šnjenje podataka iz modula $05 Test ID od $21 do FF i podataka navedenih u modulu $06. 
U slu čaju tipova vozila u kojima se upotrebljava veza za prijenos podataka u skladu s normom ISO 
15765-4 „Cestovna vozila – Dijagnostika na regulatoru mrežnih podru čja (CAN) – 4. dio: Zahtjevi za 
sustave povezane s emisijama” dostavlja se sveobuhvatno objašnjenje podataka iz modula $06 Test 
ID od $00 do FF za svaki podržani ID OBD-a.  
3.2.12.2.7.6.4.  Gore zahtijevani podaci mogu se definirati popunjavanjem tablice opisane u nastavku.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Laka vozila  
Sastavni 
dio Kod 
kvara  Nadzorna 
strategija  Kriteriji za 
otkrivanje 
kvarova  Kriteriji za 
aktiviranje 
indikatora 
neispravno ­
sti Sekundarni 
parametri  Pretkondi ­
cioniranje  Demon ­
stracijsko 
ispitivanje  
Kataliza ­
tor P0420  Signali 
lambda- 
sonde 
1 i 2  razlika 
izme đu 
signala 
senzora 
1 i 2 –  3. ciklus  Brzina vrtnje 
motora, opte ­
re ćenje, na čin 
rada zrak/go ­
rivo, tempera ­
tura kataliza ­
tora  Dva 
ciklusa 
tipa I.  Tip I.  
3.2.12.2.8.  Drugi sustav: ................................................................................................................ ...............................................  
3.2.12.2.8.2.  Sustav za prinudu voza ča 
3.2.12.2.8.2.3.  Sustav za prinudu voza ča: Nemogu ćnost ponovnog pokretanja motora nakon odbrojavanja / nemo ­
gu ćnost pokretanja nakon dolijevanja goriva / zaklju čavanje spremnika za gorivo / ograni čenje 
učinkovitosti  
3.2.12.2.8.2.4.  Opis sustava za prinudu voza ča 
3.2.12.2.8.2.5.  Jednako prosje čnom dosegu vožnje vozila s punim spremnikom za gorivo: .................................. Km  
3.2.12.2.10.  Sustav s periodi čnom regeneracijom: (podatke u nastavku navesti za svaku zasebnu jedinicu)  
3.2.12.2.10.1.  Na čin ili sustav regeneracije, opis i/ili nacrt: ................................................................................. ....................HR L 175/44 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.12.2.10.2.  Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa 1. ili istovrijednih ciklusa na ispitnom ure đaju izme đu dvaju 
ciklusa kad nastupe faze regeneracije pod uvjetima koji odgovaraju ispitivanju tipa 1. (razmak „D” 
na slici A6.App1/1. u Dodatku 1. Podprilogu 6. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 ili slika A13./1. 
u Prilogu 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 (ako je primjenjivo)): ................................................................ .. 
3.2.12.2.10.2.1.  Primjenjivi ciklus tipa 1. (ozna čiti primjenjivi postupak: Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE- 
a br. 83): .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.12.2.10.3.  Opis metode primijenjene za odre đivanje broja ciklusa izme đu dvaju ciklusa kad nastupe regenera ­
cijske faze: ................... ............................................................................................... ..................................................  
3.2.12.2.10.4.  Parametri za odre đivanje razine optere ćenja koja se zahtijeva prije regeneracije (tj. temperatura, tlak 
itd.): ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.12.2.10.5.  Opis metode za optere ćenje sustava u postupku ispitivanja koji je opisan u stavku 3.1. Priloga 13. 
Pravilniku UNECE-a br. 83: .................................................................................................... .................................  
3.2.12.2.11.  Sustavi katalizatora koji koriste potrošne reagense (navesti informacije za svaku zasebnu jedinicu) 
da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Vrsta i koncentracija potrebnog reagensa: .................................................................................... ......................  
3.2.12.2.11.2.  Raspon uobi čajene radne temperature reagensa: ............................................................................................. . 
3.2.12.2.11.3.  Me đunarodna norma: ............................................................................................................... .................................  
3.2.12.2.11.4.  U čestalost dodavanja reagensa: stalno / pri održavanju (ako je primjenljivo):  
3.2.12.2.11.5.  Indikator reagensa: (opis i položaj)  
3.2.12.2.11.6.  Spremnik reagensa  
3.2.12.2.11.6.1.  Kapacitet: ................................................................................................................... ...................................................  
3.2.12.2.11.6.2.  Sustav grijanja: da/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1.  Opis ili nacrt  
3.2.12.2.11.7.  Upravlja čka jedinica reagensa: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.11.7.2.  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.2.12.2.11.8.  Brizgaljka reagensa (marka, tip i položaj): .................................................................................. ........................  
3.2.13.  Zacrnjenje dima  
3.2.13.1.  Mjesto oznake koeficijenta apsorpcije (samo za motore s kompresijskim paljenjem): ...........................  
3.2.14.  Pojedinosti o svakom ure đaju konstruiranom da utje če na smanjenje potrošnje goriva (ako nije 
obuhva ćen drugim to čkama):.  
3.2.15.  Sustav napajanja UNP-om: da/ne (  1 ) 
3.2.15.1.  Homologacijski broj prema Uredbi (EZ) br. 661/2009 (SL L 200, 31.7.2009., str. 1.): .....................HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/45
 
3.2.15.2.  Jedinica elektroni čkog upravljanja motorom za napajanje UNP-om  
3.2.15.2.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.15.2.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.15.2.3.  Mogu ćnosti prilago đavanja u vezi s emisijama: ................................................................................................  
3.2.15.3.  Dodatna dokumentacija  
3.2.15.3.1.  Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na UNP i obratno: ...........................................................  
3.2.15.3.2.  Shema sustava (elektri čni spojevi, kompenzacijske savitljive cijevi s vakuumskim priklju čcima itd.): ...  
3.2.15.3.3.  Nacrt simbola: ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.16.  Sustav napajanja PP-om: da/ne (  1 ) 
3.2.16.1.  Homologacijski broj prema Uredbi (EZ) br. 661/2009 ................... ........................................................ ........  
3.2.16.2.  Jedinica elektroni čkog upravljanja motorom za napajanje PP-om:  
3.2.16.2.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.16.2.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.16.2.3.  Mogu ćnosti prilago đavanja u vezi s emisijama: ................................................................................................  
3.2.16.3.  Dodatna dokumentacija  
3.2.16.3.1.  Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na PP i obratno: ............................................................ .. 
3.2.16.3.2.  Shema sustava (elektri čni spojevi, kompenzacijske savitljive cijevi s vakuumskim priklju čcima itd.): ...  
3.2.16.3.3.  Nacrt simbola: ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.18.  Sustav za punjenje vodikom: da/ne (  1 ) 
3.2.18.1.  Broj EZ homologacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 79/2009: ....................................................................  
3.2.18.2.  Jedinica elektroni čkog upravljanja motorom za napajanje vodikom  
3.2.18.2.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.18.2.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.18.2.3.  Mogu ćnosti prilago đavanja u vezi s emisijama: ................................................................................................  
3.2.18.3.  Dodatna dokumentacija  
3.2.18.3.1.  Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na vodik i obratno: .........................................................  
3.2.18.3.2.  Shema sustava (elektri čni spojevi, kompenzacijske savitljive cijevi s vakuumskim priklju čcima itd.): ...  
3.2.18.3.3.  Nacrt simbola: ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.19.4.  Dodatna dokumentacija  
3.2.19.4.1.  Opis zaštite katalizatora pri prebacivanju s benzina na H  2 NG ili natrag: .................................................HR L 175/46 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.19.4.2.  Shema sustava (elektri čni spojevi, kompenzacijske savitljive cijevi s vakuumskim priklju čcima itd.): ...  
3.2.19.4.3.  Nacrt simbola: ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.20.  Podaci o pohrani topline  
3.2.20.1.  Aktivni ure đaj za pohranu topline: da/ne (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpija: ................................................................................................................... ............................................... (J)  
3.2.20.2.  Izolacijski materijali  
3.2.20.2.1.  Izolacijski materijal: ....................................................................................................... ............................................  
3.2.20.2.2.  Obujam izolacije: ............................................................................................................ ...........................................  
3.2.20.2.3.  Masa izolacije: ............................................................ .................................................. ...............................................  
3.2.20.2.4.  Položaj izolacije: ........................................................................................................... ..............................................  
3.3.  Elektri čni stroj  
3.3.1.  Tip (namot, pobuda): ......................................................................................................... .......................................  
3.3.1.2.  Radni napon: ................................................................................................................. ......................................... V  
3.4.  Kombinacije pretvara ča za pogonsku energiju  
3.4.1.  Hibridno elektri čno vozilo: da/ne (  1 ) 
3.4.2.  Kategorija hibridnog elektri čnog vozila: punjenje iz vanjskog izvora / punjenje iz unutarnjeg izvo ­
ra: (  1 ) 
3.4.3.  Sklopka za izbor na čina rada: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.  Raspoloživi na čini rada  
3.4.3.1.1.  Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.2.  Samo na gorivo: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hibridni na čini: da/ne (  1 ) 
(ako ima, kratak opis): ....................................................................................................... ......................................  
3.4.4.  Opis ure đaja za pohranjivanje energije: (REESS, kondenzator, zamašnjak/generator)  
3.4.4.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.4.4.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.4.4.3.  Identifikacijski broj: ....................................................................................................... ............................................  
3.4.4.4.  Vrsta elektrokemijskog članka: ........................................................................................................................ .......  
3.4.4.5.  Energija: .................... (za REESS: napon i kapacitet u Ah u dva sata, za kondenzator: J, ....................)  
3.4.4.6.  Punja č: ugra đen/vanjski/nema (  1 ) 
3.4.5.  Elektromotor (svaki tip elektromotora opisati zasebno)HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/47
 
3.4.5.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.4.5.2.  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.4.5.3.  Glavna namjena: pogonski motor / generator (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Kad se upotrebljava kao pogonski motor: jedan motor / više motora (broj) (  1 ): ....................................  
3.4.5.4.  Najve ća snaga: ............................................................ .......................................................... ................................ kW  
3.4.5.5.  Princip rada  
3.4.5.5.5.1  Istosmjerna struja / izmjeni čna struja / broj faza: ...........................................................................................  
3.4.5.5.2.  Odvojena pobuda / serijska / kombinirana (  1 ) 
3.4.5.5.3.  Sinkroni/asinkroni (  1 ) 
3.4.6.  Upravlja čka jedinica  
3.4.6.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.4.6.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.4.6.3.  Identifikacijski broj: ....................................................................................................... ............................................  
3.4.7.  Regulator snage  
3.4.7.1.  Marka: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.4.7.2.  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.4.7.3.  Identifikacijski broj: ....................................................................................................... ............................................  
3.4.9.  Proizvo đačeva preporuka za pretkondicioniranje: ......................................................................................... ... 
3.5.  Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti za odre đivanje emisija CO  2 / potrošnje goriva / potrošnje 
elektri čne energije / elektri čne autonomije i detaljne informacije o eko-inovacijama (ako je primje ­
njivo) (  o ) 
3.5.7.  Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti  
3.5.7.1.  Parametri ispitnog vozila  
3.5.7.1.1.  Vozilo H  
3.5.7.1.1.1.  Potrošnja energije u ciklusu (J): ............................................................................................ .................................  
3.5.7.1.1.2.  Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.1.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.1.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.1.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.2.  Vozilo L (eng.  low , VL) (ako je primjenjivo)  
3.5.7.1.2.1.  Potrošnja energije u ciklusu (J)  
3.5.7.1.2.2.  Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.2.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.2.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................HR L 175/48 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.5.7.1.2.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo)  
3.5.7.1.3.1.  Potrošnja energije u ciklusu (J)  
3.5.7.1.3.2.  Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.3.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.3.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.3.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.2.  Kombinirane masene emisije CO  2 
3.5.7.2.1.  Masena emisija CO  2 za ICE  
3.5.7.2.1.1.  Vozilo H (eng.  high , VH): ........................................................................................................................ ..... g/km  
3.5.7.2.1.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo): ............................................................................................... ................. ...... g/km  
3.5.7.2.2.  Masena emisija CO  2 u režimu održavanja naboja za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove  
3.5.7.2.2.1.  Vozilo H: .................................................................................................................... ....................................... g/km  
3.5.7.2.2.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo): ............................................................................................... ................. ...... g/km  
3.5.7.2.2.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo): ............................................................................................... ..................... g/km  
3.5.7.2.3.  Masena emisija CO  2 u režimu pražnjenja naboja za OVC-HEV-ove  
3.5.7.2.3.1.  Vozilo H: .................................................................................................................... ....................................... g/km  
3.5.7.2.3.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo): ............................................................................................... ................. ...... g/km  
3.5.7.2.3.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo): ............................................................................................... ..................... g/km  
3.5.7.3.  Elektri čna autonomija za elektrificirana vozila  
3.5.7.3.1.  Autonomija potpuno elektri čnog vozila (PER) za PEV-ove  
3.5.7.3.1.1.  Vozilo H: .................................................................................................................... .......................................... km  
3.5.7.3.1.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo): ............................................................................................... ................. ......... km  
3.5.7.3.2.  Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (AER) za OVC-HEV-ove  
3.5.7.3.2.1.  Vozilo H: .................................................................................................................... .......................................... km  
3.5.7.3.2.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo): ............................................................................................... ................. ......... km  
3.5.7.3.2.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo): ............................................................................................... ........................ km  
3.5.7.4.  Potrošnja goriva s održavanjem naboja (FC  CS ) za FCHV-ove  
3.5.7.4.1.  Vozilo H: .................................................................................................................... ............................ kg/100 kmHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/49
 
3.5.7.4.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo): ............................................................................................... ............ kg/100 km  
3.5.7.4.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo): ............................................................................................... .......... kg/100 km  
3.5.7.5.  Potrošnja elektri čne energije za elektrificirana vozila  
3.5.7.5.1.  Kombinirana potrošnja elektri čne energije (EC  WLTC  ) za potpuno elektri čna vozila  
3.5.7.5.1.1.  Vozilo H: .................................................................................................................... .................................. Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo): ............................................................................................... ................. . Wh/km  
3.5.7.5.2.  UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu EC  AC,CD  (kombinirana)  
3.5.7.5.2.1.  Vozilo H: .................................................................................................................... .................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Vozilo L (ako je primjenjivo): ............................................................................................... ................. . Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  Vozilo M (ako je primjenjivo): ............................................................................................... ................ Wh/km  
3.5.8.  Vozilo s ugra đenom eko-inovacijom u smislu članka 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009 za vozila kate ­
gorije M1 ili članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 za vozila kategorije N1: da/ne (  1 ) 
3.5.8.1.  Tip/varijanta/izvedba osnovnog vozila iz članka 5. Uredbe (EU) br. 725/2011 za vozila kategorije M1 
ili članka 5. Uredbe (EU) br. 427/2014 za vozila kategorije N1 (ako je primjenjivo): ..........................  
3.5.8.2.  Postojanje interakcije me đu razli čitim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.5.8.3.  Podaci o emisijama koji se odnose na upotrebu eko-inovacija (ispuniti tablicu za svako ispitano 
referentno gorivo) (  w1 ) 
Odluka o 
odobrenju 
eko-inovaci ­
je (  w2 ) Oznaka 
eko-inova ­
cije (  w3 ) 1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 vozila s 
ugra đenim 
eko-inovaci ­
jama (g/km)  3. Emisije 
CO  2 iz 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu 
tipa 1. (  w4 ) 4. Emisija 
CO  2 iz vozila 
s ugra đenim 
eko-inovaci ­
jama u 
ispitnom 
ciklusu 
tipa 1.  5. Koeficijent 
iskorištenja 
(UF) tj. 
vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije u 
normalnim 
radnim uvje ­
tima  Smanjenje 
emisija 
CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Ukupno smanjenje emisija CO  2 (g/km) (  w5 ) 
(w) Eko-inovacije. 
(w1) Ako je potrebno, proširiti tablicu dodavanjem novog retka za svaku eko-inovaciju. 
(w2) Broj Odluke Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
(w3) Dodijeljena Odlukom Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
(w4) Ako je, na temelju suglasnosti homologacijskog tijela, umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. primijenjena meto ­
dologija modeliranja, unosi se vrijednost dobivena tom metodologijom. 
(w5) Zbroj smanjenja emisija CO  2 ostvarenih svakom pojedinom eko-inovacijom.  
3.6.  Temperature koje dopušta proizvo đač 
3.6.1.  Sustav hla đenjaHR L 175/50 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.6.1.1.  Hla đenje teku ćinom 
Najviša temperatura na izlazu: ................................................................................................ ........................... K  
3.6.1.2.  Zra čno hla đenje  
3.6.1.2.1.  Referentna to čka: ........................................................................................................................... .............................  
3.6.1.2.2.  Najviša temperatura u referentnoj to čki: ......................................................................................................... K  
3.6.2.  Najviša temperatura na izlazu usisnog me đuhladnjaka: .............................................................................. K  
3.6.3.  Najviša temperatura ispuha na mjestu u ispušnim cijevima koje je najbliže vanjskim prirubnicama 
ispušnih grana ili turbopuhalu: ............................................................................................... ........................... K  
3.6.4.  Temperatura goriva 
Minimalno: ............................................................ K — maksimalno: ....................................... ..................... K 
Za dizelske motore na ulazu pumpe za ubrizgavanje, a za plinske motore u zadnjem stupnju 
regulatora tlaka  
3.6.5.  Temperatura maziva 
Minimalno: ............................................................. K – maksimalno: ...................................... ....................... K  
3.8.  Sustav podmazivanja  
3.8.1.  Opis sustava  
3.8.1.1.  Položaj spremnika maziva: .................................................................................................... .................................  
3.8.1.2.  Sustav dovoda maziva (pumpom / ubrizgavanjem u usisni dio / miješanje s gorivom itd.) (  1 ) 
3.8.2.  Pumpa za podmazivanje  
3.8.2.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.8.2.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.8.3.  Mješavina s gorivom  
3.8.3.1.  Postotak: .................................................................................................................... ...................................................  
3.8.4.  Hladnjak ulja: da/ne (  1 ) 
3.8.4.1.  Nacrti: ...................................................................................................................... ................................................ ili  
3.8.4.1.1.  Marke: ....................................................................................................................... ....................................................  
3.8.4.1.2.  Tipovi: ...................................................................................................................... .....................................................  
4. PRIJENOS SNAGE (  p ) 
4.3.  Moment inercije zamašnjaka motora: ........................................................................................... .......................  
4.3.1.  Dodatni moment inercije bez uklju čenog prijenosa: ........................................................................................  
4.4.  Spojke  
4.4.1.  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
4.4.2.  Najve ći prijenos zakretnog momenta: ................................................................................................. .................  
4.5.  Mjenja č 
4.5.1.  Tip (ru čni / automatski / CVT (bezstupanjski)) (  1 )HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/51
 
4.5.1.1.  Zadani po četni na čin rada: da/ne (  1 ) 
4.5.1.2.  Najbolji na čin rada (ako nema zadanog po četnog na čina rada): .................................................................  
4.5.1.3.  Najgori na čin rada (ako nema zadanog po četnog na čina rada): ..................................................................  
4.5.1.4.  Vrijednost zakretnog momenta: ................................................................................................ ............................  
4.5.1.5.  Broj spojki: ................................................................................................................. .................................................  
4.6.  Prijenosni omjeri  
Prijenosni stupanj  Prijenosni omjeri u 
mjenja ču (omjeri izme đu 
okretaja motora i izlaznog 
vratila mjenja ča) Završni prijenosni omjeri 
(omjeri izme đu okretaja 
izlaznog vratila mjenja ča i 
pogonskih kota ča) Ukupni prijenosni omjeri  
Maksimalna vrijednost za 
CVT  
1. 
2. 
3. 
… 
Minimalna vrijednost za 
CVT  
Vožnja unatrag  
4.7.  Maksimalna konstrukcijska brzina vozila (u km/h) (  q ): ....................................................................................  
6. OVJES  
6.6.  Gume i kota či 
6.6.1.  Kombinacije guma/kota č 
6.6.1.1.  Osovine  
6.6.1.1.1.  Osovina 1.: .................................................................................................................. ................................................  
6.6.1.1.1.1.  Oznaka veli čine gume  
6.6.1.1.2.  Osovina 2.: .................................................................................................................. ................................................  
6.6.1.1.2.1.  Oznaka veli čine gume  
itd. 
6.6.2.  Gornja i donja grani čna vrijednost dinami čkih polumjera  
6.6.2.1.  Osovina 1.: .................................................................................................................. ................................................  
6.6.2.2.  Osovina 2.: .................................................................................................................. ................................................  
6.6.3.  Tlak u gumama prema preporuci proizvo đača: ......................................................................................... kPa  
9. NADOGRADNJA  
9.1.  Tip nadogradnje na temelju kodova propisanih u dijelu C Priloga II. Direktivi 2007/46/EZ: .............  
9.10.3.  Sjedala  
9.10.3.1.  Broj mjesta za sjedenje (s): ................................................................................................. ....................................HR L 175/52 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
16. PRISTUP INFORMACIJAMA ZA POPRAVAK I ODRŽAVANJE VOZILA  
16.1.  Adresa glavne internetske stranice za pristup informacijama za popravak i održavanje vozila: .........  
16.1.1.  Datum od kojeg su dostupne informacije za popravak i održavanje vozila (najkasnije šest mjeseci od 
datuma homologacije): ......................................................................................................... ....................................  
16.2.  Uvjeti pristupa internetskoj stranici: ....................................................................................... ..............................  
16.3.  Format u kojem su informacije za popravak i održavanje vozila dostupne na internetskoj stranici: ...HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/53
 
Dodatak opisnom dokumentu  
PODACI O UVJETIMA ISPITIVANJA  
1. Korišteno mazivo  
1.1. Mazivo motora  
1.1.1. Marka: …  
1.1.2. Tip: …  
1.2. Mazivo mjenja ča 
1.2.1. Marka: …  
1.2.2. Tip: …  
(navesti postotak ulja u mješavini ako su mazivo i gorivo pomiješani)  
2. Podaci o cestovnom otporu  
2.1. Vrsta mjenja ča (ru čni/automatski/CVT)  
VL (ako postoji)  VH  
2.2. Tip nadogradnje vozila (varijanta/izvedba)  2.2. Tip nadogradnje vozila (varijanta/izvedba)  
2.3. Korištena metoda za cestovni otpor (mjerenje 
ili izra čun porodice po cestovnom otporu)  2.3. Korištena metoda za cestovni otpor (mjerenje 
ili izra čun porodice po cestovnom otporu)  
2.4. Podaci o cestovnom otporu iz ispitivanja  2.4. Podaci o cestovnom otporu iz ispitivanja  
2.4.1. Marka i tip guma:  2.4.1. Marka i tip guma:  
2.4.2. Dimenzije guma (prednjih/stražnjih):  2.4.2. Dimenzije guma (prednjih/stražnjih):  
2.4.4. Tlak u gumama (prednjim/stražnjim) (kPa):  2.4.4. Tlak u gumama (prednjim/stražnjim) (kPa):  
2.4.5. Otpor kotrljanja guma (prednjih/stražnjih) 
(kg/t):  2.4.5. Otpor kotrljanja guma (prednjih/stražnjih) 
(kg/t):  
2.4.6. Ispitna masa vozila (kg):  2.4.6. Ispitna masa vozila (kg):  
2.4.7. Delta Cd.A u usporedbi s VH (m  2 ) 
2.4.8. Koeficijent cestovnog otpora f  0 , f 1 , f 2 2.4.8. Koeficijent cestovnog otpora f  0 , f 1 , f 2HR L 175/54 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 4.  
OBRAZAC CERTIFIKATA O EZ HOMOLOGACIJI  
(Najve ći format: A4 (210 × 297 mm))  
CERTIFIKAT O EZ HOMOLOGACIJI  
Žig homologacijskog tijela  
Izjava o:  
— EZ homologaciji (  1 ), 
— proširenju EZ homologacije (  1 ), 
— odbijanju EZ homologacije tipa (  1 ), 
— povla čenju EZ homologacije tipa (  1 ), 
— za tip sustava/vozila s obzirom na sustav (  1 ) u odnosu na Uredbu (EZ) br. 715/2007 (  2 ) i Uredbu (EU) 2017/1151 (  3 ) 
Broj EZ homologacije: …  
Razlog za proširenje: …  
ODJELJAK I.  
0.1. Marka (trgova čka oznaka proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
0.2.1. Trgova čka imena (ako postoje): …  
0.3. Na čin identifikacije tipa vozila ako je ozna čen na vozilu (  4 ) 
0.3.1. Mjesto te oznake: …  
0.4. Kategorija vozila (  5 ) 
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.8. Imena i adrese proizvodnih pogona: …  
0.9. Zastupnik proizvo đača: ….  
ODJELJAK II. –  ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu, kako je definirano u stavku 5.6. Priloga XXI  
0. Identifikator interpolacijske porodice definiran u stavku 5.0. Priloga XXI.  
1. Dodatni podaci (ako je primjenjivo): (vidjeti dopunu)  
2. Tehni čka služba odgovorna za provedbu ispitivanja: …  
3. Datum izvješ ća o ispitivanju tipa 1.: …  
4. Broj izvješ ća o ispitivanju tipa 1.: …  
5. Napomene (ako ih ima): (vidjeti dopunu)HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/55
 
6. Mjesto: …  
7. Datum: …  
8. Potpis: …  
Prilozi:  Opisna dokumentacija (  6 ).HR L 175/56 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dopuna certifikatu o EZ homologaciji br. ...  
o homologaciji vozila u odnosu na emisije i pristup informacijama za popravak i održavanje u 
skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007  
Unakrsno upu ćivanje na informacije u ispitnom izvješ ću ili opisnom dokumentu treba izbjegavati prilikom popunjavanja 
certifikata o homologaciji.  
0. IDENTIFIKATOR INTERPOLACIJSKE PORODICE DEFINIRAN U STAVKU 5.0. PRILOGA XXI...  
1. DODATNE INFORMACIJE  
1.1. Masa vozila u voznom stanju: …  
1.2. Najve ća masa: …  
1.3. Referentna masa: …  
1.4. Broj sjedala: …  
1.6. Tip nadogradnje:  
1.6.1. za M  1 , M  2 : limuzina, limuzina sa stražnjim (petim) vratima, karavan, kupe, kabriolet, višenamjensko vozilo (  1 ) 
1.6.2. za N  1 , N  2 : kamionet, furgon (  1 ) 
1.7. Pogonski kota či: prednji, stražnji, 4 × 4 (  1 ) 
1.8. Potpuno elektri čno vozilo: da/ne (  1 ) 
1.9. Hibridno elektri čno vozilo: da/ne (  1 ) 
1.9.1. Kategorija hibridnog elektri čnog vozila: punjenje iz vanjskoga izvora / bez punjenja iz vanjskog izvora / 
gorivna ćelija (  1 ) 
1.9.2. Sklopka za izbor na čina rada: da/ne (  1 ) 
1.10. Oznaka motora:  
1.10.1. Radni obujam motora:  
1.10.2. Sustav dovoda goriva: izravno ubrizgavanje/neizravno ubrizgavanje (  1 ) 
1.10.3. Gorivo koje preporu ča proizvo đač: 
1.10.4.1. Najve ća snaga: kW pri o/min  
1.10.4.2. Najve ći zakretni moment: Nm pri o/min  
1.10.5. Ure đaj za prednabijanje: da/ne (  1 ) 
1.10.6. Sustav paljenja: kompresijsko paljenje / vanjski izvor paljenja (  1 ) 
1.11. Pogonski sklop (za potpuno elektri čno vozilo ili hibridno elektri čno vozilo) (  1 ) 
1.11.1. Najve ća neto snaga: … kW, pri: ... do … o/min  
1.11.2. Najve ća snaga u trideset minuta: … kW  
1.11.3 Najve ći neto zakretni moment: … Nm, pri … min  –1HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/57
 
1.12. Pogonska baterija (za potpuno elektri čno vozilo ili hibridno elektri čno vozilo)  
1.12.1. Nazivni napon: V  
1.12.2. Kapacitet (u vremenu od 2h): Ah  
1.13. Prijenos: …, …  
1.13.1. Tip mjenja ča: ru čni / automatski / kontinuirano promjenjivi prijenos (  1 ) 
1.13.2. Broj prijenosnih omjera:  
1.13.3. Ukupni prijenosni omjeri (uklju čuju ći dinami čke opsege guma pri optere ćenju): (brzina vozila (km/h)) / 
(brzina vrtnje motora (1 000 (o/min) 
Prvi stupanj: …  Šesti stupanj: …  
Drugi stupanj: …  Sedmi stupanj: …  
Tre ći stupanj: …  Osmi stupanj: …  
Četvrti stupanj: …  Štedni hod: …  
Peti stupanj: …  
1.13.4. Završni prijenosni omjer:  
1.14. Gume: …, …, …  
Tip: radijalna/dijagonalna/… (  7 ) 
Dimenzije: …  
Dinami čki opseg guma pri optere ćenju:  
Dinami čki opseg guma upotrijebljenih za ispitivanje tipa 1.  
2. REZULTATI ISPITIVANJA  
2.1. Rezultati ispitivanja emisija iz ispušne cijevi  
Razredi emisija: Euro 6  
Rezultati ispitivanja tipa 1., ako je primjenjivo  
Homologacijski broj ako se ne radi o osnovnom vozilu (  1 ): …  
Ispitivanje 1.  
Tip I. Rezultat  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
Izmjerena vrijednost (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Srednja vrijednost izra ču­
nana s Ki (M.Ki ili 
M+Ki) (  9 ) ( 12 )HR L 175/58 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Tip I. Rezultat  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Kona čna srednja vrijednost 
izra čunana s Ki i DF (  13 ) 
Grani čna vrijednost  
Ispitivanje 2.  (ako je primjenjivo)  
Ponovite tablicu ispitivanja 1. s rezultatima drugog ispitivanja.  
Ispitivanje 3.  (ako je primjenjivo)  
Ponovite tablicu ispitivanja 1. s rezultatima tre ćeg ispitivanja.  
Ponovite ispitivanje 1., ispitivanje 2. (ako je primjenjivo) i ispitivanje 3. (ako je primjenjivo) za vozilo L (ako 
je primjenjivo) i VM (ako je primjenjivo)  
Podaci o strategiji regeneracije  
D — broj radnih ciklusa izme đu dvaju ciklusa kad nastupe regeneracijske faze: …  
d — broj radnih ciklusa potrebnih za regeneraciju: …  
Primjenjivi ciklus tipa 1.: Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a br. 83) (  14 ): ...  
Ispitivanje radi utvr đivanja korekcijskog faktora za temperaturu okoline (ATCT)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ukupno  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tip 1. (23 °C) M  CO2,23 °  
Korekcijski faktor porodice (FCF)  
Razlika izme đu krajnje temperature rashladne teku ćine motora i prosje čne temperature podru čja kondicio ­
niranja tijekom posljednja 3 sata ΔT_ATCT (°C): …  
Minimalno vrijeme kondicioniranja t  soak _ATCT (s): …  
Mjesto senzora temperature: …  
Tip 2.: (uklju čuju ći podatke potrebne za tehni čki pregled vozila):  
Ispitivanje  Vrijednost CO 
(% vol)  Lambda (  7 ) Brzina vrtnje motora 
(o/min)  Temperatura motornog 
ulja 
(°C) 
Ispitivanje pri niskom 
broju okretaja  Nije primje ­
njivo  
Ispitivanje pri visokom 
broju okretajaHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/59
 
Tip 3.: …  
Tip 4.: … g po ispitivanju  
Tip 5.: — Ispitivanje trajnosti: ispitivanje cijelog vozila / ispitivanje starenjem na ispitnoj napravi / bez 
ispitivanja (  1 ) 
— Faktor starenja (DF): izra čunan/propisan (  1 ) 
— Navesti vrijednosti: …  
— Primjenjivi ciklus tipa 1. (Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a br. 83) (  14 ): …  
Tip 6.  CO (g/km)  THC (g/km)  
Izmjerena vrijednost  
2.1.1. Za dvogorivna vozila tablica tipa 1. ponavlja se za oba goriva. Za vozila prilagodljiva gorivu, kada je 
ispitivanje tipa 1. Potrebno obaviti za oba goriva prema slici I.2.4. u Prilogu I. i za vozila na UNP ili 
PP/biometan, jednogorivna ili dvogorivna, tablica se mora ponoviti za razli čite referentne plinove rabljene 
u ispitivanju, a u dodatnoj se tablici prikazuju najlošiji dobiveni rezultati. Ako je primjenjivo, u skladu s 
odjeljkom 3.1.4. Priloga 12. Pravilniku UNECE-a br. 83, mora se navesti jesu li rezultati izmjereni ili 
izra čunani.  
2.1.2. Pisani opis i/ili nacrt indikatora neispravnosti: …  
2.1.3. Popis i funkcija svih sastavnih dijelova koje nadzire OBD sustav: …  
2.1.4. Pisani opis (op ćih principa rada) za: …  
2.1.4.1. Otkrivanje zatajenja paljenja (  15 ): ...  
2.1.4.2. Nadzor katalizatora (  15 ): …  
2.1.4.3. Nadzor senzora kisika (  15 ): …  
2.1.4.4. Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD sustav (  15 ): …  
2.1.4.5. Nadzor katalizatora (  16 ): ...  
2.1.4.6. Nadzor odvaja ča čestica (  16 ): …  
2.1.4.7. Nadzor aktuatora elektroni čkog sustava za napajanje gorivom (  16 ): …  
2.1.4.8. Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD: …  
2.1.5. Kriteriji za aktiviranje indikatora neispravnosti (fiksni broj voznih ciklusa ili statisti čka metoda): …  
2.1.6. Popis svih upotrijebljenih izlaznih kodova i formata OBD-a (s pojedina čnim objašnjenjima): …  
2.2. Rezervirano  
2.3. Katalizatori: da/ne (  1 ) 
2.3.1. Originalni ugra đeni katalizator ispitan na temelju svih relevantnih zahtjeva iz ove Uredbe: da/ne (  1 ) 
2.4. Rezultati ispitivanja zacrnjenja dima (  1 ) 
2.4.1. Pri ustaljenoj brzini vrtnje motora: Vidjeti ispitno izvješ će tehni čke službe broj: …HR L 175/60 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.4.2. Ispitivanja pri slobodnom ubrzavanju  
2.4.2.1. Izmjerena vrijednost apsorpcijskog koeficijenta: … m  –1 
2.4.2.2. Ispravljena vrijednost apsorpcijskog koeficijenta: … m  –1 
2.4.2.3. Položaj oznake apsorpcijskog koeficijenta na vozilu: …  
2.5. Rezultati ispitivanja emisija CO  2 i potrošnje goriva  
2.5.1. Vozila s motorom s unutarnjim izgaranjem i hibridna elektri čna vozila bez vanjskog napajanja (NOVC)  
2.5.1.1. Vozilo H  
2.5.1.1.1. Potrošnja energije u ciklusu: … J  
2.5.1.1.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : …  
2.5.1.1.3. Masene emisije CO  2 (navesti vrijednosti za svako ispitano referentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za 
kombinirane vidjeti to čke 1.1.2.3.8. i 1.1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispitiva ­
nje Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1. 
2. 
3. 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Potrošnja goriva (navesti vrijednosti za svako ispitano referentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za 
kombiniranu vidjeti to čke 1.1.2.3.8. i 1.1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Potrošnja goriva (l/100 km) ili m  3 /100 
km ili kg/100 km (  1 ) Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
Kona čne vrijednosti FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo)  
2.5.1.2.1. Potrošnja energije u ciklusu: … J  
2.5.1.2.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/61
 
2.5.1.2.2. Masene emisije CO  2 (navesti vrijednosti za svako ispitano referentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za 
kombiniranu vidjeti to čke 1.1.2.3.8. i 1.1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispitiva ­
nje Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3. Potrošnja goriva (navesti vrijednosti za svako ispitano referentno gorivo, za faze: izmjerene vrijednosti, za 
kombiniranu vidjeti to čke 1.1.2.3.8. i 1.1.2.3.9. Podpriloga 6. Prilogu XXI.)  
Potrošnja goriva (l/100 km) ili m  3 /100 
km ili kg/100 km (  1 ) Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
Kona čne vrijednosti FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.3. Za vozila pogonjena samo motorom s unutarnjim izgaranjem koja su opremljena sustavima s periodi čnom 
regeneracijom kako su definirani u članku 2. stavku 6. ove Uredbe, rezultati ispitivanja moraju se prilagoditi 
faktorom Ki, kako je navedeno u Dodatku 1. Podprilogu 6. Prilogu XXI.  
2.5.1.3.1. Podaci o strategiji regeneracije za emisije CO  2 i potrošnju goriva  
D — broj radnih ciklusa izme đu dvaju ciklusa kad nastupe regeneracijske faze: …  
d — broj radnih ciklusa potrebnih za regeneraciju: …  
Primjenjivi ciklus tipa 1. (Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a br. 83) (  14 ): …  
Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
Ki (aditivni/multiplikativni) (  1 ) 
Vrijednosti za CO  2 i potrošnju 
goriva (  10 ) 
2.5.2. Potpuno elektri čna vozila (  1 ) 
2.5.2.1. Potrošnja elektri čne energije (deklarirana vrijednost)  
2.5.2.1.1. Potrošnja elektri čne energije:  
EC (Wh/km)  Ispitivanje  Grad  Kombinirana  
Izra čunani EC  1 
2 
3 
Deklarirana vrijednost  —HR L 175/62 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.5.2.1.2. Ukupno trajanje odstupanja tijekom izvedbe ciklusa: … sek  
2.5.2.2. Autonomija potpuno elektri čnog vozila (PER)  
PER (km)  Ispitivanje  Grad  Kombinirana  
Izmjerena autonomija potpuno elektri čnog 
vozila  1. 
2. 
3. 
Deklarirana vrijednost  —  
2.5.3. Hibridno elektri čno vozilo s vanjskim napajanjem (OVC):  
2.5.3.1. Masene emisije CO  2 u režimu održavanja naboja  
Vozilo H  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispitiva ­
nje Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1. 
2. 
3. 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Vozilo L (ako je primjenjivo)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispitiva ­
nje Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1. 
2. 
3. 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
Vozilo M (ako je primjenjivo)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispitiva ­
nje Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1. 
2. 
3. 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2. Masena emisija CO  2 u režimu pražnjenja naboja  
Vozilo H  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispitivanje  Kombinirana  
M CO2,CD  1. 
2. 
3. 
M CO2,CD,HHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/63
 
Vozilo L (ako je primjenjivo)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispitivanje  Kombinirana  
M CO2,CD  1. 
2. 
3. 
M CO2,CD,L  
Vozilo M (ako je primjenjivo)  
Emisija CO  2 [g/km]  Ispitivanje  Kombinirana  
M CO2,CD  1. 
2. 
3. 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3. Masena emisija CO  2 (ponderirana, kombinirana) (  17 ): 
Vozilo H: M  CO2,weighted  … g/km  
Vozilo L (ako je primjenjivo): M  CO2,weighted  … g/km  
Vozilo M (ako je primjenjivo): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4. Potrošnja goriva u režimu održavanja naboja  
Vozilo H  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
Kona čne vrijednosti FC  p,H /  FC c,H 
Vozilo L (ako je primjenjivo)  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
Kona čne vrijednosti FC  p,L / FC c,L 
Vozilo M (ako je primjenjivo)  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
Kona čne vrijednosti FC  p,M /  FC c,M 
2.5.3.5. Potrošnja goriva u režimu pražnjenja naboja  
Vozilo H  
Potrošnja goriva (l/100km)  Ispitivanje  Kombinirana  
FC CD 1. 
2. 
3. 
FC CD,HHR L 175/64 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vozilo L (ako je primjenjivo)  
Potrošnja goriva (l/100km)  Ispitivanje  Kombinirana  
FC CD 1. 
2. 
3. 
FC CD,L 
Vozilo M (ako je primjenjivo)  
Potrošnja goriva (l/100km)  Ispitivanje  Kombinirana  
FC CD 1. 
2. 
3. 
FC CD,M  
2.5.3.6. Potrošnja goriva (ponderirana, kombinirana) (  17 ): 
Vozilo H: FC  weighted  … l/100 km  
Vozilo L (ako je primjenjivo): FC  weighted  … l/100 km  
Vozilo M (ako je primjenjivo): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Autonomije:  
2.5.3.7.1. Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (AER)  
AER (km)  Ispitivanje  Grad  Kombinirana  
Vrijednosti AER  1.  
2. 
3. 
Kona čne vrijednosti AER  
2.5.3.7.2. Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (EAER)  
EAER (km)  Grad  Kombinirana  
Vrijednosti EAER  
2.5.3.7.3. Stvarna autonomija na baterijski pogon R  CDA  
R CDA (km)  Kombinirana  
Vrijednosti R  CDA 
2.5.3.7.4. Ciklusna autonomija na baterijski pogon R  CDC  
R CDC (km)  Ispitivanje  Kombinirana  
Vrijednosti R  CDC 1. 
2. 
3. 
Kona čne vrijednosti R  CDCHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/65
 
2.5.3.8. Potrošnja elektri čne energije  
2.5.3.8.1. Potrošnja elektri čne energije (EC)  
EC (Wh/km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Grad  Kombinirana  
Potrošnja elektri čne energije  
2.5.3.8.2. UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu EC  AC,CD  (kombinirana)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Ispitivanje  Kombinirana  
Vrijednosti EC  AC,CD  1. 
2. 
3. 
Kona čne vrijednosti EC  AC,CD  
2.5.3.8.3. UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije EC  AC, weighted  (kombinirana)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Ispitivanje  Kombinirana  
Vrijednosti EC  AC,weighted  1. 
2. 
3. 
Kona čne vrijednosti EC  AC,weighted  
2.6. Rezultati ispitivanja eko-inovacija  ( 18 ) ( 19 ) 
Odluka o odo- 
brenju eko- 
inovacije (  20 ) Oznaka 
eko- 
inovaci ­
je (  21 ) Ciklus 
tipa 
1./I. (  22 ) 1. 
Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra ­ 
đenim eko- 
inovaci ­
jama 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 iz 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu 
tipa 1. (  23 ) 4. Emisije 
CO  2 iz 
vozila s 
ugra đenim 
eko-inovaci ­
jama u 
ispitnom 
ciklusu 
tipa 1.  5. Koeficijent 
iskorištenja 
(UF) tj. 
vremenski 
udio upotrebe 
tehnologije u 
normalnim 
radnim uvje ­
tima  Smanjenja 
emisija CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  
Ukupno smanjenje emisija CO  2 u NEDC-u (g/km) (  24 ) 
Ukupno smanjenje emisija CO  2 u WLTP-u (g/km) (  25 ) 
2.6.1.  Op ći kod ekoinovacija  ( 26 ): ...  
3. INFORMACIJE ZA POPRAVAK VOZILA  
3.1. Adresa internetske stranice za pristup informacijama za popravak i održavanje vozila: …  
3.1.1. Datum od kojeg su dostupne informacije za popravak i održavanje vozila (do šest mjeseci od datuma 
homologacije): …HR L 175/66 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2. Oblik i uvjeti pristupa internetskoj stranici (tj. trajanje pristupa, cijena pristupa na satnoj, dnevnoj, tjednoj, 
mjese čnoj i godišnjoj osnovi i po jednoj transakciji) koja je navedena u to čki 3.1.): …  
3.3. Oblik u kojem su informacije za popravak i održavanje vozila dostupne na internetskoj stranici koja je 
navedena u to čki 3.1.: …  
3.4. Proizvo đačeva potvrda o pristupu informacijama za popravak i održavanje vozila: …  
4. MJERENJE SNAGE  
Najve ća neto snaga motora s unutarnjim izgaranjem, neto snaga i maksimalna 30-minutna snaga elektri čnog 
pogonskog sklopa  
4.1. Neto snaga motora s unutarnjim izgaranjem  
4.1.1. Brzina vrtnje motora (o/min) ...  
4.1.2. Izmjereni protok goriva (g/h) …  
4.1.3. Izmjereni zakretni moment (Nm) …  
4.1.4. Izmjerena snaga (kW) …  
4.1.5. Barometarski tlak (kPa) …  
4.1.6. Tlak vodene pare (kPa) …  
4.1.7. Temperatura ulaznog zraka (K) …  
4.1.8. Korekcijski faktor snage kada se primjenjuje …  
4.1.9. Ispravljena snaga (kW) …  
4.1.10. Pomo ćna snaga (kW) …  
4.1.11. Neto snaga (kW) …  
4.1.12. Neto zakretni moment (Nm) …  
4.1.13. Ispravljena specifi čna potrošnja goriva (g/kWh) …  
4.2. Elektri čni pogonski sklopovi:  
4.2.1. Deklarirani podaci  
4.2.2. Najve ća neto snaga: … kW, pri … o/min  
4.2.3. Najve ći neto zakretni moment: … Nm, pri … o/min  
4.2.4. Najve ći neto zakretni moment na nultoj brzini vrtnje motora: … Nm  
4.2.5. Najve ća 30-minutna snaga: … kW  
4.2.6. Osnovna obilježja elektri čnoga pogonskog sklopa  
4.2.7. Ispitni istosmjerni napon: … V  
4.2.8. Princip rada: …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/67
 
4.2.9. Sustav hla đenja:  
4.2.10. Motor: teku ćina/zrak (  1 ) 
4.2.11. Varijator: teku ćina/zrak (  1 ) 
5. NAPOMENE: …  
Napomene s objašnjenjima  
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno (ima slu čajeva kad nije potrebno ništa prekrižiti jer je mogu će navesti više mogu ćnosti).  
( 2 ) SL L 171, 29.6.2007., str. 1.  
( 3 ) SL L 175, 7.7.2017., str. 1.  
( 4 ) Ako identifikacijska oznaka tipa sadržava znakove koji nisu bitni za opis tipa vozila, sastavnog dijela ili zasebne tehni čke jedinice 
obuhva čenog ovim opisnim dokumentom, te se znakove u dokumentaciji prikazuje simbolom „?” (npr. ABC??123??)  
( 5 ) Kako je definirana u Prilogu II., dijelu A  
( 6 ) Kako je definirano u članku 3. stavku 39. Direktive 2007/46/EZ.  
( 7 ) Tip gume u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 117.  
( 8 ) Ako je primjenjivo.  
( 9 ) Zaokružiti na dva decimalna mjesta.  
( 10 ) Zaokružiti na četiri decimalna mjesta  
( 11 ) Nije primjenjivo.  
( 12 ) Srednja vrijednost izra čunana zbrajanjem srednjih vrijednosti (M.Ki) izra čunanih za THC i NOx  
( 13 ) Zaokružiti na jedno decimalno mjesto više od grani čne vrijednosti.  
( 14 ) Navesti primjenjivi postupak.  
( 15 ) Za vozila opremljena motorima s vanjskim izvorom paljenja.  
( 16 ) Za vozila opremljena motorima s kompresijskim paljenjem.  
( 17 ) Izmjereno u kombiniranom ciklusu.  
( 18 ) Ponoviti tablicu za svako ispitano referentno gorivo.  
( 19 ) Ako je potrebno, proširiti tablicu dodavanjem novog retka za svaku eko-inovaciju.  
( 20 ) Broj Odluke Komisije o odobrenju eko-inovacije.  
( 21 ) Dodijeljena Odlukom Komisije o odobrenju eko-inovacije.  
( 22 ) Primjenjivi ciklus tipa 1.: Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a br. 83:  
( 23 ) Ako je umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. primijenjena metodologija modeliranja, unosi se vrijednost dobivena tom metodologijom . 
( 24 ) Zbroj smanjenja emisija ostvarenih svakom pojedinom eko-inovacijom na tipu I. prema Pravilniku UNECE-a br. 83.  
( 25 ) Zbroj smanjenja emisija ostvarenih svakom pojedinom eko-inovacijom na tipu 1. prema Prilogu XXI., Podprilogu 4. ovoj Uredbi.  
( 26 ) Op ći kod ekoinovacija sastoji se od sljede ćih elemenata koji su me đusobno odvojeni praznim mjestima: 
— koda homologacijskog tijela kako je naveden u Prilogu VII. Uredbi 2007/46/EZ; 
— pojedina čnih kodova svih eko-inovacija ugra đenih u vozilo, navedenih kronološkim redoslijedom prema redoslijedu odluka 
Komisije o njihovu odobrenju. 
(Npr. op ći kod triju eko-inovacija kronološki odobrenih kao 10, 15 i 16 te ugra đenih u vozilo koje je certificiralo njema čko 
homologacijsko tijelo, bio bi: „e1 10 15 16”)HR L 175/68 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak dopuni certifikata o homologaciji  
Prijelazno razdoblje (korelacijske izlazne vrijednosti)  
(Prijelazna odredba):  
1. Rezultati emisija CO  2 iz Co2mpas-a  
1.1. Verzija Co2mpas-a  
1.2. Vozilo H  
1.2.1. Masene emisije CO  2 (za svako ispitano referentno gorivo)  
Emisija CO  2 (g/km)  Gradska vožnja  Izvangradska vožnja  Kombinirana vožnja  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Vozilo L (ako je primjenjivo)  
1.3.1. Masene emisije CO  2 (za svako ispitano referentno gorivo)  
Emisija CO  2 (g/km)  Gradska vožnja  Izvangradska vožnja  Kombinirana vožnja  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Rezultati ispitivanja emisija CO  2 (ako je primjenjivo)  
2.1. Vozilo H  
2.1.1. Masene emisije CO  2 (za svako ispitano referentno gorivo)  
Emisija CO  2 (g/km)  Gradska vožnja  Izvangradska vožnja  Kombinirana vožnja  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo)  
2.2.1. Masene emisije CO  2 (za svako ispitano referentno gorivo)  
Emisija CO  2 (g/km)  Gradska vožnja  Izvangradska vožnja  Kombinirana vožnja  
M CO2,NEDC_L,test  
3. Faktori odstupanja (utvr đeno u skladu s to čkom 3.2.8. Uredbe (EU) 2017/1152 i (EU) 2017/1153)  
Faktori odstupanja  Vozilo H  Vozilo L 
(ako je primjenjivo)  
DeHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/69
 
Dodatak 5.  
Informacije povezane s OBD-om vozila  
1. Proizvo đač vozila mora dostaviti informacije koje se zahtijevaju ovim Dodatkom radi omogu ćavanja proizvodnje 
zamjenskih ili servisnih dijelova, dijagnosti čkih ure đaja i ispitne opreme kompatibilnih s OBD-om.  
2. Na zahtjev se svim zainteresiranim proizvo đačima sastavnih dijelova, dijagnosti čkih alata i ispitne opreme pod 
jednakim uvjetima omogu ćuje pristup sljede ćim podacima:  
2.1. Opis tipa i broj ciklusa pretkondicioniranja koji su upotrijebljeni pri prvotnoj homologaciji vozila;  
2.2. Opis tipa pokaznog ciklusa OBD-a koji se koristi prilikom prvotne homologacije tipa vozila za sastavni dio koji 
nadzire OBD sustav;  
2.3. Sveobuhvatni dokument u kojem su opisani svi sastavni dijelovi koji se prate u okviru strategije za otkrivanje 
kvarova i aktiviranje indikatora neispravnosti (zadani broj voznih ciklusa ili statisti čka metoda), uklju čuju ći popis 
relevantnih sekundarnih pra ćenih parametara za svaki sastavni dio koji se nadzire OBD-om, kao i popis svih izlaznih 
kodova OBD-a te upotrijebljeni format (s objašnjenjem svakog od njih) povezanih s pojedinim sastavnim dijelovima 
pogonskog sklopa povezanima s emisijama i povezanih s pojedinim sastavnim dijelovima nepovezanima s emisijama 
kad se nadziranjem sastavnog dijela odre đuje aktiviranje indikatora neispravnosti. Posebno treba dostaviti sveobuh ­
vatno objašnjenje podataka iz modula $05 Test ID $21 do FF i podataka navedenih u modulu $06. U slu čaju tipova 
vozila u kojima se upotrebljava veza za prijenos podataka u skladu s normom ISO 15765-4 „Cestovna vozila – 
Dijagnostika na regulatoru mrežnih podru čja (CAN) – 4. dio: Zahtjevi za sustave povezane s emisijama” dostavlja se 
sveobuhvatno objašnjenje podataka iz modula $06 Test ID od $00 do FF za svaki podržani identifikacijski broj 
OBD-a.  
Informacije se mogu dati u tabli čnom obliku, kako slijedi:  
Sastavni dio  Kod 
kvara  Nadzorna 
strategija  Kriteriji za 
otkrivanje 
kvarova  Kriteriji za 
aktiviranje 
indikatora 
neispravnosti  Sekundarni 
parametri  Pretkondicionira ­
nje Demonstracijsko 
ispitivanje  
Katalizator  P0420  Signali 
lambda- 
sonde 1 i 
2 Razlika 
signala 
senzora 1 i 
senzora 2  3. ciklus  Brzina vrtnje 
motora, 
optere ćenje 
motora, 
na čin rada 
zrak/gorivo, 
temperatura 
katalizatora  Npr. dva 
ciklusa tipa 1. 
(kako je 
opisano u 
Prilogu III. 
Uredbi (EZ) 
br. 692/2008 
ili u Prilogu 
XXI. Uredbi 
(EU) 
2017/1151)  Npr. ispitivanje 
tipa 1. (kako je 
opisano u 
Prilogu III. 
Uredbi (EZ) 
br. 692/2008 ili 
u Prilogu XXI. 
Uredbi (EU) 
2017/1151)  
3. PODACI POTREBNI ZA PROIZVODNJU DIJAGNOSTI ČKIH ALATA  
Kako bi se pove ćala dostupnost generi čkih dijagnosti čkih alata serviserima koji rade s vozilima više razli čitih 
proizvo đača, proizvo đači vozila putem svojih internetskih stranica s podacima za popravak moraju omogu ćiti 
pristup informacijama iz to čaka 3.1. do 3.3. Podaci moraju sadržavati sve funkcije dijagnosti čkih alata i sve 
poveznice do informacija za popravak i uputa za otklanjanje poteško ća. Za pristup takvim informacijama može 
se zara čunati razumna naknada.  
3.1. Podaci o komunikacijskim protokolima  
Sljede će informacije potrebno je indeksirati po proizvo đaču, modelu i varijanti vozila ili drugoj prihvatljivoj definiciji 
poput VIN-a ili identifikacijske oznake vozila ili sustava:  
(a) svaki dodatni sustav informacijskih protokola koji je nužan za potpunu dijagnostiku povrh normi propisanih u 
odjeljku 4. Priloga XI., uklju čuju ći hardverske ili softverske informacije o protokolima, identifikaciju parametara, 
prijenosne funkcije, zahtjeve za održavanje komunikacijskog kanala (eng.  keep alive ) ili uvjete neispravnosti;HR L 175/70 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(b) detalje o tome kako se dobivaju i tuma če svi kodovi kvarova koji nisu u skladu s normama propisanima u 
odjeljku 4. Priloga XI.;  
(c) popis svih raspoloživih parametara živih podataka, uklju čuju ći podatke o promjeni razmjera i pristupu;  
(d) popis svih raspoloživih funkcionalnih ispitivanja, uklju čuju ći aktiviranje ili upravljanje ure đajem i na čin njihova 
provo đenja;  
(e) detalje o tome kako se dobivaju sve informacije o sastavnim dijelovima i statusu, vremenske oznake, pohranjeni 
kodovi neispravnosti i podaci u trenucima pojave neispravnosti;  
(f) vra ćanje na po četnu vrijednost za parametre u čenja prilago đavanjem, kodiranje varijanti, postavke zamjenskog 
sastavnog dijela i kup čeve preferencije;  
(g) identifikacije elektroni čke upravlja čke jedinice (ECU) i kodiranje varijanti;  
(h) detalje kako resetirati servisne lampice;  
(i) položaje standardiziranog priklju čka za dijagnostiku i detalje o priklju čku; 
(j) identifikacije oznake motora.  
3.2. Ispitivanje i dijagnoza sastavnih dijelova koje nadzire OBD  
Zahtijevaju se sljede će informacije:  
(a) opis ispitivanja kojima se potvr đuje njegovo funkcioniranje na sastavnom dijelu ili na oži čenju;  
(b) postupak ispitivanja, uklju čuju ći ispitne parametre i podatke o sastavnim dijelovima;  
(c) detalji o vezi, uklju čuju ći minimalne i maksimalne ulazne i izlazne vrijednosti te vrijednosti pri vožnji i pod 
optere ćenjem;  
(d) o čekivane vrijednosti u odre đenim uvjetima vožnje, uklju čuju ći prazni hod;  
(e) elektri čne vrijednosti za sastavni dio u stati čkom i dinami čkom stanju;  
(f) vrijednosti otkaza za svaki od scenarija;  
(g) dijagnosti čki nizovi kvarova, uklju čuju ći hijerarhijsku strukturu grananja kvarova i vo đenu dijagnosti čku elimi ­
naciju.  
3.3. Podaci potrebni za popravak  
Zahtijevaju se sljede će informacije:  
(a) inicijalizacija elektroni čke upravlja čke jedinice i sastavnog dijela (u slu čaju ugradnje zamjenskih dijelova);  
(b) inicijalizacija novih ili zamjenskih elektroni čkih upravlja čkih jedinica, prema potrebi, korištenjem tehnika propu ­
snog (re)programiranja.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/71
 
Dodatak 6.  
Sustav broj čanog ozna čivanja certifikata o EZ homologaciji  
1. Odjeljak 3. broja EZ homologacije koji je dodijeljen u skladu s člankom 6. stavkom 1. sastoji se od broja proved ­
benog regulatornog akta ili zadnjega regulatornog akta o izmjeni koji je upotrijebljen za EZ homologaciju. Iza tog 
broja nalazi se jedan slovni znak ili više njih koji pokazuju razli čite kategorije u skladu s tablicom 1.  
Znak  Emisijska 
norma  Norma za 
OBD  Kategorija i 
razred vozila  Motor  Datum 
provedbe: novi 
tipovi  Datum 
provedbe: 
nova vozila  Posljednji 
datum regi ­
stracije  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 razred I  PI, CI  31.8.2018.  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 razred II  PI, CI  31.8.2019.  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 razred III, 
N2 PI, CI  31.8.2019.  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  1.9.2018.  31.8.2019.  
AE Euro 6c  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  1.9.2019.  31.8.2020.  
AF Euro 6c  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PI, CI  1.9.2019.  31.8.2020.  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  1.9.2017.  1.9.2019.  31.12.2020.  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  1.9.2018.  1.9.2020.  31.12.2021.  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PI, CI  1.9.2018.  1.9.2020.  31.12.2021. ­ 
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  1.1.2020.  1.1.2021.HR L 175/72 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Znak  Emisijska 
norma  Norma za 
OBD  Kategorija i 
razred vozila  Motor  Datum 
provedbe: novi 
tipovi  Datum 
provedbe: 
nova vozila  Posljednji 
datum regi ­
stracije  
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  1.1.2021.  1.1.2022.  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PI, CI  1.1.2021.  1.1.2022.  
AX Nije 
primjenjivo  Nije 
primjenjivo  Sva vozila  Potpuno elek ­
tri čna baterija  1.9.2009.  1.1.2011.  
AY Nije 
primjenjivo  Nije 
primjenjivo  Sva vozila  Potpuno elek ­
tri čna baterija  1.9.2009.  1.1.2011.  
AZ Nije 
primjenjivo  Nije 
primjenjivo  Sva vozila 
koja koriste 
certifikate u 
skladu s 
to čkom 2.1.1. 
Priloga I.  PI, CI  1.9.2009.  1.1.2011.  
Legenda:  
Norma za OBD „Euro 6-1” = svi zahtjevi za OBD za Euro 6, ali uz preliminarne grani čne vrijednosti za OBD kako je definirano u 
to čki 2.3.4. Priloga XI. te djelomi čno blaži IUPR;  
Norma za OBD „Euro 6-2” = svi zahtjevi za OBD za Euro 6, ali uz kona čne grani čne vrijednosti za OBD kako je definirano u to čki 
2.3.3. Priloga XI.; 
Norma za emisije „Euro 6.c” = ispitivanje RDE-a samo za pra ćenje (ne primjenjuju se grani čne vrijednosti emisija – NTE), u suprotnom 
svi zahtjevi za emisije Euro 6; 
Norma za emisije „Euro 6.d-TEMP” = ispitivanje RDE-a prema privremenim faktorima sukladnosti, u suprotnom svi zahtjevi za emisi je 
Euro 6; 
Norma za emisije „Euro 6.d” = ispitivanje RDE-a prema kona čnim faktorima sukladnosti, u suprotnom svi zahtjevi za emisije Euro 6.  
2. PRIMJERI BROJEVA CERTIFIKATA O HOMOLOGACIJI TIPA  
2.1. U nastavku je naveden primjer homologacije lakog putni čkog automobila Euro 6 prema normi za emisije „Euro 6.d” i 
normi za OBD „Euro 6-2”, ozna čene znakovima AJ u skladu s tablicom 1., izdane u Luksemburgu i odre đene 
oznakom e13. Homologacija je dodijeljena za osnovnu Uredbu (EZ) 715/2007 i njezinu provedbenu Uredbu (EZ) 
xxx/2016 bez ikakvih izmjena. To je 17. homologacija takve vrste bez proširenja, pa su četvrti i peti sastavni dijelovi 
broja certifikata 0017 odnosno 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2. Drugi primjer prikazuje homologaciju lakog gospodarskog vozila Euro 6 N1 razreda II prema normi za emisije „Euro 
6.d-TEMP” i normi za OBD „Euro 6-2”, ozna čenu znakovima AH u skladu s tablicom 1., izdanu u Rumunjskoj i 
ozna čenu oznakom e19. Homologacija je dodijeljena za osnovnu Uredbu (EZ) 715/2007 i njezine provedbene 
propise kako je zadnje izmijenjena Uredbom xyz/2018. To je 1. odobrenje takve vrste bez proširenja, pa su 
četvrti i peti sastavni dio broja certifikata 0001 odnosno 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/73
 
Dodatak 7.
HR L 175/74 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 8.a  
Ispitno izvješ će 
Ispitno izvješ će je izvješ će koje izdaje tehni čka služba odgovorna za provedbu ispitivanja u skladu s ovom Uredbom.  
Posebno ispitno izvješ će treba ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu, kako je definirano u stavku 5.6. Priloga XXI.  
Podaci u nastavku su, ako je primjenjivo, minimalni podaci potrebni za ispitivanje tipa 1. i ispitivanje radi utvr đivanja 
korekcijskog faktora za temperaturu okoline (ATCT).  
Broj IZVJEŠ ĆA 
PODNOSITELJ ZAHTJEVA  
Proizvo đač 
PREDMET  Utvr đivanje cestovnog otpora vozila  
Vozilo podvrgnuto ispitivanjima  
Marka  :  
Tip :  
ZAKLJU ČAK Vozilo podvrgnuto ispitivanjima ispunjava zahtjeve navedene u predmetu.  
MJESTO,  DD/MM/GGGG  
Napomene:  
— upu ćivanja na odgovaraju će odjeljke Uredbe (EZ) 692/2008  ozna čena su sivom bojom;  
— (ATCT) zna či samo za ispitno izvješ će za ispitivanje radi utvr đivanja korekcijskog faktora za temperaturu okoline 
(ATCT);  
— (nije za ATCT) zna či da nije relevantno za ispitno izvješ će za ATCT;  
— Ako se ATCT ne spominje, zna či da je potrebno i za ispitno izvješ će ispitivanja tipa 1. i za ispitno izvješ će za ATCT.  
Op će napomene:  
Ako postoji nekoliko mogu ćnosti (upu ćivanja), u ispitnom izvješ ću trebaju se opisati ispitane mogu ćnosti.  
Ako ne postoje, na po četku ispitnog izvješ ća može biti dostatno jedno upu ćivanje na opisni dokument.  
Svaka tehni čka služba slobodna je uklju čiti dodatne informacije  
(a) specifi čne za motore s vanjskim izvorom paljenja  
(b) specifi čne za motore s kompresijskim paljenjem  
1. OPIS TESTIRANIH VOZILA: VOZILA H, L I M (AKO JE PRIMJENJIVO)  
1.1.  OP ĆI PODACI  
Brojevi vozila  :  broj prototipa i VINHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/75
 
Kategorija  
Prilog I. dodaci 3. i 4. odjeljak 0.4.  : 
Broj sjedala uklju čuju ći voza čevo sjedalo  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 9.10.3. i  
Dodatak 4. dopuna 1.4.  : 
Nadogradnja  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 9.1. i  
Dodatak 4. dopuna 1.6.  : 
Pogonski kota či 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 1.3.3. i  
Dodatak 4. dopuna 1.7.  : 
1.1.1.  ARHITEKTURA POGONSKOG SKLOPA  
Arhitektura pogonskog sklopa  :  s unutarnjim izgaranjem, hibridni, elektri čni ili s gorivnim 
ćelijama  
1.1.2.  MOTOR S UNUTARNJIM IZGARANJEM (ICE)  (ako je primjenjivo)  
Ako postoji više od jednog motora s unutarnjim izgaranjem, ponoviti stavak 
Marka  :  
Tip 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.1.1. i  
Dodatak 4. dopuna 1.10.  : 
Princip rada  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.1.  : dvotaktni/ četverotaktni  
Broj i raspored cilindara  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.2.  : 
Radni obujam motora (cm  3 ): 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.3. i  
Dodatak 4. dopuna 1.10.1.  : 
Brzina vrtnje motora u praznom hodu 
(o/min)  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.6.  : + 
– 
Povišena brzina vrtnje motora u 
praznom hodu (o/min) (a)  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.6.1.  : + 
– 
n min drive  (o/min)  :  
Nazivna snaga motora  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.8. i  
Dodatak 4. dopuna 1.10.4.  : kW  pri  o/min  
Najve ći neto zakretni moment  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.1.10. i  
Dodatak 4. dopuna 1.11.3.  : Nm  pri  o/minHR L 175/76 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Mazivo motora  :  Specifikacija proizvo đača (ako postoji nekoliko upu ćivanja u 
opisnom dokumentu)  
Sustav hla đenja  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.7.  : tip: zrakom/vodom/uljem  
Izolacija  :  materijal, koli čina, položaj, obujam i masa  
1.1.3.  ISPITNO GORIVO za ispitivanje  tipa 1. (ako je primjenjivo)  
Za više od jednog ispitnog goriva ponoviti stavak 
Marka  :  
Tip 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.2.1. i  
Dodatak 4. dopuna 1.10.3.  : benzin E10 – dizel B7 – UNP – PP - …  
Gusto ća na 15 °C  
Prilog IX.  : 
Sadržaj sumpora  
Podprilog 3. Prilogu XXI.  : Samo za dizel B7 i benzin E10  
Prilog IX.  :  
Broj serije  :  
Willanovi faktori (za ICE) za emisiju CO  2 
(gCO  2 /km)  : 
1.1.4.  SUSTAV DOVODA GORIVA  (ako je primjenjivo)  
Za više od jednog sustava dovoda goriva ponoviti stavak 
Izravno ubrizgavanje  :  da/ne ili opis  
Tip vozila s obzirom na gorivo  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.2.4.  : jednogorivno / dvogorivno / prilagodljivo gorivu  
Upravlja čka jedinica  
Upu ćivanje za dio  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak  
3.2.4.2.9.3.1.  : isto kao opisni dokument  
Ispitani softver  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak  
3.2.4.2.9.3.1.1.  : o čitano alatom za pregled, na primjer  
Mjera č protoka zraka  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak  
3.2.4.2.9.3.3.  : 
Ku ćište zaklopke gasa  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak  
3.2.4.2.9.3.5.  : 
Senzor tlaka  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak  
3.2.4.3.4.11.  :HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/77
 
Pumpa za ubrizgavanje  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.4.2.3.  : 
Brizgaljke  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.4.2.6.  : 
1.1.5.  USISNI SUSTAV (ako  je primjenjivo)  
Za više od jednog usisnog sustava ponoviti stavak 
Kompresor  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.8.1.  : da/ne 
Marka i tip (  1 ) 
Me đuhladnjak:  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.8.2.  : da/ne 
Tip (zrak-zrak / zrak-voda) (  1 ) 
Filtar zraka (element) (  1 ) 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.8.4.2.  : marka i tip  
Usisni prigušiva č ( 1 ) 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.8.4.3.  : marka i tip  
1.1.6.  ISPUŠNI SUSTAV I SUSTAV ZA SPRE ČAVANJE ISPARAVANJA  (ako je primjenjivo)  
Za više od jednog sustava ponoviti stavak 
Prvi katalizator  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak  
3.2.12.2.1.12. i 3.2.12.2.1.13.  : marka i upu ćivanje (  1 ) 
princip: trostazni / oksidacijski / odvaja č NOx / selektivna 
kataliti čka redukcija  
Drugi katalizator  :  marka i upu ćivanje (  1 ) 
princip: trostazni / oksidacijski / odvaja č NOx / selektivna 
kataliti čka redukcija  
Odvaja č krutih čestica  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.12.2.6.  : s / bez / nije primjenjivo 
marka i upu ćivanje (  1 ) 
Upu ćivanje i položaj lambda-sonde  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.12.2.2.  : prije katalizatora / nakon katalizatora  
upuhivanje zraka  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.12.2.3.  : s / bez / nije primjenjivo  
EGR (povrat ispušnih plinova)  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.12.2.4.  : s / bez / nije primjenjivo 
hla đeno/nehla đeno 
Sustav za kontrolu emisija nastalih ispa ­
ravanjem  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.12.2.5.  : s / bez / nije primjenjivo  
Upu ćivanje i položaj senzora NOx  :  prije/nakon  
Op ći opis (  1 ) 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 3.2.9.2.  :HR L 175/78 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.1.7.  URE ĐAJ ZA POHRANU TOPLINE  (ako je primjenjivo)  
Za više od jednog sustava za pohranu topline ponoviti stavak 
Ure đaj za pohranu topline  :  da/ne  
toplinski kapacitet (pohranjena entalpija, 
J) : 
Vrijeme za osloba đanje topline (s)  :  
1.1.8.  PRIJENOS (ako je  primjenjivo)  
Za više od jednog prijenosa ponoviti stavak 
Mjenja č 
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 4.5.1. i  
Dodatak 4. dopuna 1.13.1.  : ru čni / automatski / CVT  
Postupak promjene brzine  
Zadani po četni na čin rada  :  da/ne 
normalan/vožnja/eko/…  
Najbolji na čin rada za emisije CO  2 i 
potrošnju goriva (ako je primjenjivo)  : 
Najgori na čin rada za emisije CO  2 i 
potrošnju goriva (ako je primjenjivo)  : 
Upravlja čka jedinica  :  
Mazivo mjenja ča :  Specifikacija proizvo đača (ako postoji nekoliko upu ćivanja u 
opisnom dokumentu)  
Gume  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 6.6. i Dodatak 4. dopuna 1.14.  
Marka  :  
Tip :  
Dimenzije prednjih/stražnjih guma:  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 6.6.1.  : 
Opseg (m)  :  
Tlak u gumama (kPa)  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 6.6.3.  : 
Omjeri prijenosa (R.T.), primarni omjeri (R.P.) i (brzina vozila (km/h)) / (brzina vrtnje motora (1 000 (o/min)) 
(V 1 000  ) za svaki prijenosni omjer mjenja ča (R.B.).  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 4.6. i Dodatak 4. dopuna 1.13.3.  
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
1. 1/1  
2. 1/1HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/79
 
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… 
1.1.9.  ELEKTRI ČNI STROJ (ako  je primjenjivo)  
Za više od jednog elektri čnog stroja ponoviti stavak 
Marka  :  
Tip :  
Vršna snaga  :  
1.1.10.  POGONSKI REESS (ako  je primjenjivo)  
Za više od jednog pogonskog REESS-a ponoviti stavak 
Marka  :  
Tip :  
Kapacitet  :  
Nazivni napon  :  
1.1.12.  GORIVNA ĆELIJA  (ako je primjenjivo)  
Za više od jedne gorivne ćelije ponoviti stavak 
Marka  :  
Tip :  
Maksimalna snaga  :  
Nazivni napon  :  
1.1.13.  POGONSKA ELEKTRONIKA  (PE) (ako je primjenjivo)  
Može biti više od jednog sustava PE (pretvara č za pogonsku energiju, niskonaponski sustav ili punja č) 
Marka  :  
Tip :  
Snaga  :HR L 175/80 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.2.  Opis VOZILA H (TIP 1.) ILI OPIS VOZILA (ATCT)  
1.2.1.  MASA  
Ispitna masa VH-a (kg)  :  
1.2.2.  PARAMETRI CESTOVNOG OTPORA  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT)  
Potrošnja energije u ciklusu (Ws)  
Prilog XXI. odjeljak 3.5.6.  : 
Upu ćivanje na izvješ će o ispitivanju 
cestovnog otpora  : 
1.2.3.  PARAMETRI IZBORA CIKLUSA  
Ciklus (bez smanjenja)  :  Razred 1. / 2. / 3.a / 3.b  
Omjer nazivne snage i mase u 
voznom stanju (PMR) (W/kg)  : (ako je primjenjivo)  
Postupak ograni čene brzine koji se 
koristi tijekom mjerenja  
Prilog XXI. Podprilog 1. odjeljak 9.  : da/ne  
Maksimalna brzina vozila  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 4.7.  : 
Smanjenje (ako je primjenjivo)  :  da/ne  
Faktor smanjenja f  dsc : 
Udaljenost ciklusa (m)  :  
Stalna brzina (u slu čaju skra ćenog 
postupka ispitivanja)  : ako je primjenjivo  
1.2.4.  TO ČKA PROMJENE STUPNJA PRIJENOSA (AKO JE PRIMJENJIVO)  
Promjena stupnja prijenosa  :  Prosje čni stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na četiri 
decimalna mjesta  
1.3.  Opis VOZILA L (VL)(AKO JE PRIMJENJIVO)  
1.3.1.  MASA  
Ispitna masa VL-a (kg)  :HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/81
 
1.3.2.  PARAMETRI CESTOVNOG OTPORA  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Potrošnja energije u ciklusu (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH : 
Upu ćivanje na izvješ će o ispitivanju 
cestovnog otpora  : 
1.3.3.  PARAMETRI IZBORA CIKLUSA  
Ciklus (bez smanjenja)  :  Razred 1. / 2. / 3.a / 3.b  
Omjer nazivne snage i mase u 
voznom stanju (PMR) (W/kg)  : (ako je primjenjivo)  
Postupak ograni čene brzine koji se 
koristi tijekom mjerenja  
Prilog XXI. Podprilog 1. odjeljak 9.  : da/ne  
Maksimalna brzina vozila  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 4.7.  : 
Smanjenje (ako je primjenjivo)  :  da/ne  
Faktor smanjenja f  dsc : 
Udaljenost ciklusa (m)  :  
Stalna brzina (u slu čaju skra ćenog 
postupka ispitivanja)  : ako je primjenjivo  
1.3.4.  TO ČKA PROMJENE STUPNJA PRIJENOSA (AKO JE PRIMJENJIVO)  
Promjena stupnja prijenosa  :  Prosje čni stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na četiri 
decimalna mjesta  
1.4.  Opis VOZILA M (AKO JE PRIMJENJIVO)  
1.4.1.  MASA  
Ispitna masa VL-a (kg)  :  
1.4.2.  PARAMETRI CESTOVNOG OTPORA  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Potrošnja energije u ciklusu (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH :HR L 175/82 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.4.3.  PARAMETRI IZBORA CIKLUSA  
Ciklus (bez smanjenja)  :  Razred 1. / 2. / 3.a / 3.b  
Omjer nazivne snage i mase u 
voznom stanju (PMR) (W/kg)  : (ako je primjenjivo)  
Postupak ograni čene brzine koji se 
koristi tijekom mjerenja  
Prilog XXI. Podprilog 1. odjeljak 9.  : da/ne  
Maksimalna brzina vozila  
Prilog I. Dodatak 3. odjeljak 4.7.  : 
Smanjenje (ako je primjenjivo)  :  da/ne  
Faktor smanjenja f  dsc : 
Udaljenost ciklusa (m)  :  
Stalna brzina (u slu čaju skra ćenog 
postupka ispitivanja)  : ako je primjenjivo  
1.4.4.  TO ČKA PROMJENE STUPNJA PRIJENOSA (AKO JE PRIMJENJIVO)  
Promjena stupnja prijenosa  :  Prosje čni stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na četiri 
decimalna mjesta  
2. REZULTATI ISPITIVANJA  
2.1.  ISPITIVANJE TIPA  1. ili ATCT 
Metoda namještanja dinamometra s valj ­
cima  : fiksnim pokretanjem / iterativna / alternativna s vlastitim 
ciklusom zagrijavanja  
Na čin rada dinamometra  
Prilog XXI. Podprilog 6. odjeljak  
1.2.4.2.2.  da/ne  
Stanje inercijskog usporavanja  
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak  
4.2.1.8.5.  : da/ne  
Dodatno pretkondicioniranje  :  da/ne 
opis  
Faktori pogoršanja  :  dodijeljeno / ispitano  
2.1.1.  Vozilo H (koristi se i za ATCT)  
Datum ispitivanja  :  (dan/mjesec/godina)  
Mjesto ispitivanja  :  
Visina donjeg ruba ventilatora od tla 
(cm)  : 
Bo čni položaj centra ventilatora (ako je 
izmijenjen prema zahtjevu proizvo đača) : u središnjoj liniji vozila / ...  
Udaljenost od prednjeg kraja vozila (cm)  :HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/83
 
2.1.1.1.  Emisije one čišćuju ćih tvari (ako je primjenjivo)  
2.1.1.1.1.  Emisije one čišćuju ćih tvari vozila s najmanje jednim motorom s unutarnjim izgaranjem, NOVC-HEV-ova 
i OVC-HEV-ova u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije  
Za svaki ispitani na čin rada moraju se ponoviti stavci u nastavku (zadani po četni na čin rada ili najbolji na čin 
rada ili najgori na čin rada, ako je primjenjivo)  
Ispitivanje 1.  
One čišćuju će tvari  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Česti čna tvar 
(mg/km)  Broj čestica 
(#.10  11 /km)  
Izmjerene vrijednosti  
Faktori regeneracije (Ki) (2) 
Aditivni  
Faktori regeneracije (Ki) (2) 
Multiplikativni  
Faktori pogoršanja (DF) 
aditivni  
Faktori pogoršanja (DF) 
multiplikativni  
Kona čne vrijednosti  
Grani čne vrijednosti  
(2) Vidjeti izvješ ća Ki porodice  :  
Tip 1./I. izvršen za odre đivanje Ki  :  Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a br. 83 (  1 ) 
( 1 ) Navesti ono što je primjenjivo  
Ispitivanje 2. ako je primjenjivo: zbog vrijednosti CO  2 (d CO2 1 ) / zbog vrijednosti one čišćuju ćih tvari (90 % 
grani čnih vrijednosti) / oba razloga  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. ako je primjenjivo: zbog vrijednosti CO  2 (d CO2 2 ) 
Isti stavak  
2.1.1.1.2.  Emisije one čišćuju ćih tvari OVC-HEV-ova u slu čaju ispitivanja tipa 1. na baterijski pogon  
Ispitivanje 1.  
Grani čne vrijednosti emisija one čišćuju ćih tvari moraju biti zadovoljene i sljede ći se stavak mora ponoviti za 
svaki voženi ispitni ciklus.  
One čišćuju će tvari  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Česti čna tvar 
(mg/km)  Broj čestica 
(#.10  11 /km)  
Izmjerene vrijednosti 
jednog ciklusa  
Grani čne vrijednosti 
jednog ciklusaHR L 175/84 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo): zbog vrijednosti CO  2 (d CO2 1 ) / zbog vrijednosti one čišćuju ćih tvari (90 % 
grani čnih vrijednosti) / oba razloga  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo): zbog vrijednosti CO  2 (d CO2 2 ) 
Isti stavak  
2.1.1.1.3.  UF-PONDERIRANE EMISIJE ONE ČIŠ ĆUJU ĆIH TVARI OVC-HEV-OVA  
One čišćuju će tvari  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Česti čna tvar 
(mg/km)  Broj čestica 
(#.10  11 /km)  
Izra čunane vrijednosti  
2.1.1.2.  Emisija CO  2 (ako je primjenjivo)  
2.1.1.2.1.  Emisije CO  2 vozila s najmanje jednim motorom s unutarnjim izgaranjem, NOVC-HEV-ova i OVC-HEV- 
ova u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije (nije za ATCT)  
Za svaki ispitani na čin rada moraju se ponoviti stavci u nastavku (zadani po četni na čin rada ili najbolji na čin 
rada ili najgori na čin rada, ako je primjenjivo)  
Ispitivanje 1.  
Emisija CO  2 Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
Izmjerena vrijednost M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Koeficijent ispravka RCB: (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Faktori regeneracije (Ki) 
Aditivni  
Faktori regeneracije (Ki) 
Multiplikativni  
M CO2,c,4  — 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT korekcija (FCF) (  1 ) 
Privremene vrijednosti M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Deklarirana vrijednost  —  —  —  —  
d CO2 1 * deklarirana vrijednost  —  —  —  —  
( 1 ) FCF: korekcijski faktor porodice (FCF) za korekciju reprezentativnih regionalnih temperaturnih uvjeta (ATCT) 
Vidjeti izvješ ća o FCF-u porodice: 
( 2 ) korekcija kako je navedeno u Podprilogu 6. Dodatku 2. Prilogu XXI. ovoj Uredbi za vozila ICE, K  CO2 za HEV-ove  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak sa d  CO2 2 
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavakHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/85
 
Zaklju čak 
Emisija CO  2 (g/km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
Prosje čna vrijednost M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Uskla đena vrijednost M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Kona čne vrijednosti M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2.  Emisije CO  2 PREMA ATCT-U iz vozila s najmanje jednim motorom s unutarnjim izgaranjem, NOVC- 
HEV-ova i OVC-HEV-ova u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije (ATCT)  
Ispitivanje na 14 °C (ATCT)  
Emisija CO  2 (g/km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
izmjerena vrijednost M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Korekcijski koeficijent RCB (5):  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Zaklju čak (ATCT)  
Emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tip 1. (23 °C) M  CO2,23  ° 
Korekcijski faktor porodice (FCF)  
2.1.1.2.3.  Masene emisije CO  2 iz OVC-HEV-ova u slu čaju ispitivanja tipa 1. na baterijski pogon  
Ispitivanje 1.:  
Masena emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
Izra čunana vrijednost M  CO2,CD  
Deklarirana vrijednost  
d CO2 1 
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak s d  CO2 2 
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Zaklju čak 
Masena emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
Prosje čna vrijednost M  CO2,CD  
Kona čna vrijednost M  CO2,CDHR L 175/86 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.1.1.2.4.  MASENA EMISIJA UF-PONDERIRANOG CO  2 OVC-HEV-ova  
Masena emisija CO  2 (g/km)  Kombinirana  
Izra čunana vrijednost M  CO2 weighted  
2.1.1.3.  POTROŠNJA GORIVA (AKO JE PRIMJENJIVO, NIJE ZA ATCT)  
2.1.1.3.1.  Potrošnja goriva vozila samo s motorom s unutarnjim izgaranjem, NOVC-HEV-ova i OVC-HEV-ova u 
ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije  
Za svaki ispitani na čin rada moraju se ponoviti stavci u nastavku (zadani po četni na čin rada ili najbolji na čin 
rada ili najgori na čin rada, ako je primjenjivo)  
Potrošnja (l/100 km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
Kona čne vrijednosti FC  p,H /  FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Izra čunano iz uskla đenih vrijednosti CO  2 
2.1.1.3.2.  Potrošnja goriva OVC-HEV-ova u slu čaju ispitivanja tipa 1. na baterijski pogon  
Ispitivanje 1.:  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Kombinirana  
Izra čunana vrijednost FC  CD 
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Zaklju čak 
Potrošnja goriva (l/100km)  Kombinirana vožnja  
Srednja vrijednost FC  CD 
Kona čna vrijednost FC  CD 
2.1.1.3.3.  UF-ponderirana Potrošnja goriva OVC-HEV-ova  
Potrošnja goriva (l/100 km)  Kombinirana vožnja  
Izra čunana vrijednost FC  weighted  
2.1.1.3.4.  Potrošnja goriva vozila NOVC-FCHV-ova u ispitivanju tipa 1. pri pogonu s dopunjavanjem baterije  
Za svaki ispitani na čin rada moraju se ponoviti stavci u nastavku (zadani po četni na čin rada ili najbolji na čin 
rada ili najgori na čin rada, ako je primjenjivo)  
Potrošnja (kg/100 km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
Izmjerene vrijednostiHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/87
 
Potrošnja (kg/100 km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Kombinirana  
Korekcijski koeficijent RCB  
Kona čne vrijednosti FC  p/ FC c 
2.1.1.4.  AUTONOMIJE (AKO JE PRIMJENJIVO)  
2.1.1.4.1.  Autonomije za OVC-HEV-ove (ako je primjenjivo)  
2.1.1.4.1.1.  Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (AER)  
Ispitivanje 1.  
AER (km)  Grad  Kombinirana  
Izmjerene/izra čunane vrijednosti AER  
Deklarirana vrijednost  —  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Zaklju čak 
AER (km)  Grad  Kombinirana  
Prosje čni AER (ako je primjenjivo)  
Kona čne vrijednosti AER-a  
2.1.1.4.1.2.  EKVIVALENTNA AUTONOMIJA NA ISKLJU ČIVO ELEKTRI ČNI POGON (EAER)  
EAER (km)  Grad  Kombinirana  
Kona čne vrijednosti EAER-a  
2.1.1.4.1.3.  Stvarna autonomije na baterijski pogon  
R CDA (km)  Kombinirana  
Kona čne vrijednosti R  CDA 
2.1.1.4.1.4.  Ciklusna autonomija na baterijski pogon  
Ispitivanje 1.  
R CDC (km)  Kombinirana vožnja  
Kona čna vrijednost R  CDC 
Indeksni broj prijelaznog ciklusa  
REEC ciklusa potvrde (%)HR L 175/88 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
2.1.1.4.2.  Rasponi za PEV-ove – Autonomija potpuno elektri čnog vozila (PER) (ako je primjenjivo)  
Ispitivanje 1.  
PER (km)  Grad  Kombinirana  
Izra čunane vrijednosti PER-a  
Deklarirana vrijednost  —  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Zaklju čak 
PER (km)  Grad  Kombinirana  
Prosje čni PER  
Kona čne vrijednosti PER-a  
2.1.1.5.  POTROŠNJA ELEKTRI ČNE ENERGIJE (AKO JE PRIMJENJIVO)  
2.1.1.5.1.  Potrošnja elektri čne energije OVC-HEV-ova (ako je primjenjivo)  
2.1.1.5.1.1.  Potrošnja elektri čne energije (EC)  
EC (Wh/km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Grad  Kombinirana  
Kona čne vrijednosti EC-a  
2.1.1.5.1.2.  UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu  
Ispitivanje 1.  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinirana vožnja  
Izra čunana vrijednost EC  AC,CD  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavakHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/89
 
Zaklju čak (ako je primjenjivo)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinirana  
Prosje čni EC  AC,CD  
Kona čna vrijednost  
2.1.1.5.1.3.  UF-ponderirana potrošnja elektri čne energije  
Ispitivanje 1.  
EC AC,weighted  (Wh)  Kombinirana  
Izra čunana vrijednost EC  AC,weighted  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Zaklju čak (ako je primjenjivo)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Kombinirana  
Prosje čna vrijednost EC  AC,weighted  
Kona čna vrijednost  
2.1.1.5.2.  Potrošnja elektri čne energije PEV-ova (ako je primjenjivo)  
Ispitivanje 1.  
EC (Wh/km)  Grad  Kombinirana  
Izra čunane vrijednosti EC-a  
Deklarirana vrijednost  —  
Ispitivanje 2. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
Ispitivanje 3. (ako je primjenjivo):  
Isti stavak  
EC (Wh/km)  Niska  Srednja  Visoka  Iznimno 
visoka  Grad  Kombinirana  
Prosje čna vrijednost EC-a  
Kona čne vrijednosti EC-a  
2.1.2.  VOZILO L (AKO JE PRIMJENJIVO)  
Ponoviti odjeljak 2.1.1.HR L 175/90 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.1.3.  VOZILO M (AKO JE PRIMJENJIVO)  
Ponoviti odjeljak 2.1.1.  
2.1.4.  KONA ČNE VRIJEDNOSTI KRITERIJSKIH EMISIJA (AKO JE PRIMJENJIVO)  
One čišćuju će tvari  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 /km)  
Najviše vrijednosti (  1 ) 
( 1 ) za svaku one čišćuju ću tvar unutar svih ispitnih rezultata VH-a, VL-a (ako je primjenjivo) i VIM-a (ako je primjenjivo)  
2.2.  ISPITIVANJE  TIPA 2. (a) (nije za ATCT)  
Uklju čeni podaci o emisijama potrebni za tehni čki pregled vozila  
Ispitivanje  CO ( % vol)  Lambda  Brzina vrtnje motora (o/min)  Temperatura ulja (°C)  
Prazni hod  —  
Prazni hod pri visokom 
broju okretaja  
2.3.  ISPITIVANJE  TIPA 3. (a) (nije za ATCT)  
Emisija plinova ku ćišta koljenastog vratila u atmosferu: nema  
2.4.  ISPITIVANJE  TIPA 4. (a) (nije za ATCT) 
Vidjeti izvješ ća :  
2.5.  ISPITIVANJE  TIPA 5. (nije za ATCT) 
Vidjeti izvješ ća trajnosti porodice  :  
Ciklus tipa 1/l za ispitivanje kriterijskih 
emisija  : Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik UNECE-a br. 83 (  1 ) 
( 1 ) Navesti ono što je primjenjivo  
2.6.  ISPITIVANJE  RDE-a (nije za ATCT) 
Broj porodice RDE-a  :  MSxxxx  
Vidjeti izvješ ća o porodici  :  
2.7.  ISPITIVANJE  TIPA 6. (a) (nije za ATCT) 
Datum ispitivanja  :  (dan/mjesec/godina)  
Mjesto ispitivanja  :  
Metoda namještanja dinamometra s valj ­
cima  : Inercijsko usporavanje (upu ćivanje na cestovni otpor)  
Inercijska masa (kg)  :HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/91
 
Ako je odstupanje od vozila tipa 1.  :  
Gume  :  
Marka  :  
Tip :  
Dimenzije prednjih/stražnjih guma:  :  
Opseg (m)  :  
Tlak u gumama (kPa)  :  
One čišćuju će tvari  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Ispitivanje  1. 
2. 
3. 
Prosjek  
Grani čna vrijednost  
2.8.  SUSTAV UGRA ĐENE DIJAGNOSTIKE (OBD)  (nije za ATCT) 
Vidjeti izvješ ća o porodici  :  
2.9.  ISPITIVANJE ZACRNJENJA  DIMA (b) (nije za ATCT)  
2.9.1.  ISPITIVANJE PRI USTALJENIM BRZINAMA  
Vidjeti izvješ ća o porodici  :  
2.9.2.  ISPITIVANJE PRI SLOBODNOM UBRZAVANJU  
Izmjerena vrijednost apsorpcije (m  –1 ) :  
Ispravljena vrijednost apsorpcije (m  –1 ) :  
2.10.  SNAGA MOTORA (nije  za ATCT) 
Vidjeti izvješ ća o porodici  :  
2.11.  INFORMACIJE O TEMPERATURI POVEZANE S VOZILOM H(VH)  
Temperatura rashladne teku ćine motora na kraju vremena kondicio ­
niranja (°C)  
Podprilog 6.a odjeljak 3.9.2.  : 
Prosje čna temperatura podru čja kondicioniranja tijekom posljednja 3 
sata (°C)  
Podprilog 6.a odjeljak 3.9.2.  :HR L 175/92 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Razlika izme đu krajnje temperature rashladne teku ćine i prosje čne 
temperature podru čja kondicioniranja u posljednja 3 sata Δ T_ATCT  
(°C) 
Podprilog 6.a odjeljak 3.9.3.  : 
Minimalno vrijeme kondicioniranja t  soak_ATCT  (s) 
Podprilog 6.a odjeljak 3.9.1.  : 
Položaj senzora temperature  
Podprilog 6.a odjeljak 3.9.5.  : 
Prilog ispitnom izvješ ću (nije primjenjivo za ATCT i PEV),  
1.– U elektroni čkom obliku, svi ulazni podaci za korelacijski alat, koji su navedeni u to čki 2.4. Priloga 1. provedbenim 
uredbama (EU) 2017/1152 i (EU) 2017/1153.  
Upu ćivanje na ulaznu datoteku: …  
2.– Izlazne vrijednosti Co2mpas-a:  
3.– Rezultati ispitivanja NEDC (ako je primjenjivo):HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/93
 
Dodatak 8.b  
Izvješ će o ispitivanju cestovnog otpora  
Sljede ći podaci, ako su primjenjivi, minimalni su podaci potrebni za utvr đivanje cestovnog otpora.  
Broj IZVJEŠ ĆA 
PODNOSITELJ ZAHTJEVA  
Proizvo đač 
PREDMET  Utvr đivanje cestovnog otpora vozila  
Vozilo podvrgnuto ispitivanjima  
Marka  :  
Tip :  
ZAKLJU ČAK Vozilo podvrgnuto ispitivanjima ispunjava zahtjeve navedene u predmetu.  
MJESTO,  DD/MM/GGGG  
1. PREDMETNA VOZILA  
Predmetne marke  :  
Predmetni tipovi  :  
Komercijalni naziv  :  
Maksimalna brzina (km/h)  :  
Pogonske osovine  :  
2. OPIS ISPITANIH VOZILA:  
2.1.  OP ĆENITO  
Ako nema interpolacije: mora se opisati vozilo koje je najnepovoljnije (u odnosu na potrošnju energije)  
2.1.1.  Vozilo H  
Marka  :  
Tip :  
Izvedba  :  
Potrošnja energije u ciklusu za cijeli 
WLTC za vozila razreda 3, neovisno o 
razredu vozila  : 
Odstupanje od proizvodne serije  :  
Kilometraža  :HR L 175/94 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.1.2.  Vozilo L  
Marka  :  
Tip :  
Izvedba  :  
Potrošnja energije u ciklusu za cijeli 
WLTC za vozila razreda 3, neovisno o 
razredu vozila  : (4 do 35 % na temelju H  R ) 
Odstupanje od proizvodne serije  :  
Kilometraža  :  
2.1.3.  Vozilo reprezentativno za porodicu po matrici cestovnog otpora (ako je primjenjivo)  
Marka  :  
Tip :  
Izvedba  :  
Potrošnja energije u ciklusu za cijeli 
WLTC  : 
Odstupanje od proizvodne serije  :  
Kilometraža  :  
2.2.  MASE  
2.2.1.  Vozilo H  
Ispitna masa (kg)  :  
Prosje čna masa m  av (kg) :  (srednja vrijednost prije i nakon ispitivanja)  
Rotacijska masa m  r (kg) :  3 % (MRO + 25 kg) ili izmjereno  
Raspodjela mase  
Prednja strana  :  
Stražnja strana  :  
2.2.2.  Vozilo L  
Ponoviti odjeljak 2.2.1. s podacima za VL  
2.2.3.  Vozilo reprezentativno za porodicu po matrici cestovnog otpora (ako je primjenjivo)  
Ispitna masa (kg)  :  
Prosje čna masa m  av (kg) :  (prosje čna vrijednost prije i nakon ispitivanja)  
Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ­ 
ćenog vozila ( ≥ 3 000 kg)  :HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/95
 
Procijenjeni aritmeti čki prosjek mase 
dodatne opreme  : 
Raspodjela mase  
Prednja strana  :  
Stražnja strana  :  
2.3.  GUME  
2.3.1.  Vozilo H  
Oznaka veli čine :  prednji/stražnji kraj ako je razli čito 
Marka  :  prednji/stražnji kraj ako je razli čito 
Tip :  prednji/stražnji kraj ako je razli čito 
Otpor kotrljanja (kgf/1 000 kg)  
Prednja strana  :  
Stražnja strana  :  
Prednji tlak (kPa)  :  
Stražnji tlak (kPa)  :  
2.3.2.  Vozilo L  
Ponoviti odjeljak 2.3.1. s podacima za VL  
2.3.3.  Vozilo reprezentativno za porodicu po matrici cestovnog otpora (ako je primjenjivo)  
Ponoviti odjeljak 2.3.1. s podacima o reprezentativnom vozilu  
2.4.  NADOGRADNJA  
2.4.1.  Vozilo H  
Tip :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD  
Izvedba  :  
Aerodinami čki ure đaji 
Pomi čni aerodinami čni dijelovi nado ­
gradnje  : da/ne i popis ako je primjenjivo  
Popis instaliranih aerodinami čkih 
opcija  : 
2.4.2.  Vozilo L  
Ponoviti odjeljak 2.4.1. s podacima za VL 
Delta (C  d *A f ) LH u usporedbi s VH  :HR L 175/96 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.4.3.  Vozilo reprezentativno za porodicu po matrici cestovnog otpora (ako je primjenjivo)  
Opis oblika nadogradnje  :  Kvadrat (ako se ne može odrediti oblik reprezentativne nadogradnje 
za potpuno vozilo)  
Ponoviti odjeljak 2.4.1. s podacima o reprezentativnom vozilu ako je primjenjivo 
Čeona površina A  fr : 
2.5.  POGONSKI SKLOP  
2.5.1.  Vozilo H  
Oznaka motora  :  
Tip prijenosa  :  ru čni, automatski, CVT  
Na čin prijenosa 
(proizvo đačevi kodovi)  : (Oznaka zakretnog momenta i broj spojki → moraju se navesti u 
informativnom dokumentu)  
Pokriveni na čini prijenosa 
(proizvo đačevi kodovi)  : 
Okretna brzina motora podijeljena s 
brzinom vozila  : Prijenosni stupanj  Prijenosni omjer  N/V omjer  
1. 1/..  
2. 1..  
3. 1/..  
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
Elektri čni ure đaji spojeni u položaju N  :  nije primjenjivo (nema elektri čnog stroja ili nema stanja inercijskog 
usporavanja)  
Vrsta i broj elektri čnih strojeva  :  vrsta konstrukcije: asinkrona/sinkrona…  
Vrsta rashladnog sredstva  :  teku ćina, zrak…  
2.5.2.  Vozilo L  
Ponoviti odjeljak 2.5.1. s podacima za VL  
2.6.  REZULTATI ISPITIVANJA  
2.6.1.  Vozilo H  
Datumi ispitivanja  :  dd/mm/ggggHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/97
 
NA CESTI  (Prilog XXI., Podprilog 4. odjeljak 4.)  
Metoda ispitivanja  :  Inercijsko usporavanje  (Prilog XXI., Podprilog 4. odjeljak 4.3.) 
ili metoda mjerenja zakretnog momenta  (Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak  
4.4.)  
Objekt (naziv / mjesto / referentna 
oznaka staze)  : 
Stanje inercijskog usporavanja  :  da/ne  
Usmjerenost kota ča :  Vrijednosti traga i nagiba  
Maksimalna referentna brzina (km/h)  
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak  
4.2.4.1.2.  : 
Anemometrija  :  stacionarna 
ili ugra đena: utjecaj anemometrije (c  d *A) i je li korigirana.  
Broj prekida  :  
Energija vjetra  :  prosje čna vrijednost, vršna vrijednost i smjer zajedno sa smjerom ispitne 
staze  
Tlak zraka  :  
Temperatura (srednja vrijednost)  :  
Korekcija vjetra  :  da/ne  
Prilagodba tlaka u gumama  :  da/ne  
Neobra đeni podaci  :  Metoda mjerenja zakretnog momenta: 
c0= 
c1= 
c2= 
Metoda inercijskog usporavanja: 
f0 
f1 
f2 
Kona čni rezultati  Metoda mjerenja zakretnog momenta: 
c0= 
c1= 
c2= 
i 
f0= 
f1= 
f2= 
Metoda inercijskog usporavanja: 
f0= 
f1= 
f2=HR L 175/98 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
ili 
METODA ZRA ČNOG TUNELA  (Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 6.)  
Objekt (naziv / mjesto / referentna 
oznaka dinamometra)  : 
Kvalifikacije objekata  :  Upu ćivanje na izvješ će i datum izvješ ća 
Dinamometar  
Vrsta dinamometra  :  dinamometar s trakom ili dinamometar s valjcima  
Metoda  :  stabilizirane brzine ili metoda usporavanja  
Zagrijavanje  :  zagrijavanje dinamometrom ili vožnjom vozila  
Korekcija krivulje valjka  
(Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 6.6.3.)  : (za dinamometar s valjcima, ako je primjenjivo)  
Metoda namještanja dinamometra s 
valjcima  : s fiksnim pokretanjem / iterativna / alternativna s vlastitim ciklusom zagri ­
javanja  
Izmjereni koeficijent aerodinami čkog 
otpora pomnožen s čeonom površinom  : Brzina (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultat  :  f0= 
f1= 
f2= 
ili 
MATRICA CESTOVNOG OTPORA  (Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 5.)  
Metoda ispitivanja  :  inercijsko usporavanja  (Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 4.3.) 
ili metoda mjerenja zakretnog momenta  (Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak  
4.4.)  
Objekt (naziv / mjesto / referentna 
oznaka staze)  : 
Stanje inercijskog usporavanja  :  da/ne  
Usmjerenost kota ča :  Vrijednosti traga i nagiba  
Maksimalna referentna brzina (km/h)  
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak  
4.2.4.1.2.  : 
Anemometrija  :  stacionarna 
ili ugra đena: utjecaj anemometrije (cd*A) i je li korigirana.  
Broj prekida  :  
Energija vjetra  :  prosje čna vrijednost, vršna vrijednost i smjer zajedno sa smjerom ispitne 
staze  
Tlak zraka  :  
Temperatura (srednja vrijednost)  :  
Korekcija vjetra  :  da/ne  
Prilagodba tlaka u gumama  :  da/neHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/99
 
Neobra đeni podaci  :  Metoda mjerenja zakretnog momenta: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
Metoda inercijskog usporavanja: 
f0r 
f1r 
f2r 
Kona čni rezultati  Metoda mjerenja zakretnog momenta: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
i 
f0r= 
f1r= 
f2r= 
Metoda inercijskog usporavanja: 
f0r= 
f1r= 
f2r=  
2.6.2.  Vozilo L  
Ponoviti odjeljak 2.6.1. s podacima za VLHR L 175/100 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 8.c  
Predložak ispitnog obrasca  
„Ispitni obrazac” sadržava ispitne podatke koji su zabilježeni, ali nisu uklju čeni ni u koje ispitno izvješ će. 
Tehni čka služba ili proizvo đač moraju čuvati ispitne obrasce najmanje 10 godina.  
Sljede ći podaci, ako su primjenjivi, minimalni su podaci potrebni za ispitna izvješ ća. 
Parametri za podesivo poravnanje kota ča 
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 4.2.1.8.3.  : 
Koeficijenti, c0, c1 i c2,  :  c0=  
c1= 
c2= 
Vremena inercijskog usporavanja izmjerena na dinamometru s 
valjcima  
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 4.4.4.  : 
Brzina vozila (km/h)  Vrijeme inercijskog 
usporavanja (s)  
125 – 115  
115 – 105  
105 – 95  
95 – 85  
85 – 75  
75 – 65  
65 – 55  
55 – 45  
45 – 35  
35 – 25  
25 – 15  
15 – 05  
Dodatna težina može se postaviti na ili u vozilo kako bi se 
uklonilo proklizavanje guma  
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 7.1.1.1.1.  : masa (kg) 
na/u vozilu  
Vremena inercijskog usporavanja nakon obavljanja postupka 
inercijskog usporavanja vozila prema stavku 4.3.1.3. Priloga 
XXI., Podpriloga 4.  
Prilog XXI. Podprilog 4. odjeljak 8.2.4.2.  : 
Brzina vozila (km/h)  Vrijeme inercijskog 
usporavanja (s)  
125-115  
115 – 105  
105 – 95  
95 – 85  
85 – 75  
75 – 65  
65 – 55  
55 – 45  
45 – 35  
35 – 25  
25 – 15  
15 – 05HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/101
 
Učinkovitost pretvara ča za NO  x 
Ozna čene koncentracije (a), (b), (c), (d) i koncentracije kada je 
analizator NOx u na činu rada NO, tako da umjerni plin ne 
prolazi kroz pretvara č 
Prilog XXI. Podprilog 5. odjeljak 5.5.  : (a)= 
(b)= 
(c)= 
(d)= 
Koncentracija u na činu rada NO=  
Udaljenost koju je vozilo stvarno prešlo  
Prilog XXI. Podprilog 6. odjeljak 1.2.6.4.6. i 1.2.12.6.  : 
Za vozilo s ru čnom promjenom prijenosa, vozilo MT koje ne 
može slijediti stazu ciklusa:  
Odstupanja od ciklusa vožnje  :  
Prilog XXI. Podprilog 6. odjeljak 1.2.6.5.1.  
Indeksi vozne staze:  
Sljede ći indeksi izra čunavaju se u skladu sa SAE J2951 (revi ­
dirano u sije čnju 2014.):  
(a) ER : Oznaka energije  :  
(b) DR : Oznaka udaljenosti  :  
(c) EER : Oznaka smanjene potrošnje energije  :  
(d) ASCR : Oznaka apsolutne promjene brzine  :  
(e) IWR : Oznaka inercijskog rada  :  
(f) RMSSE : Efektivna vrijednost pogreške brzine  :  
Prilog XXI. Podprilog 6. odjeljci 1.2.8.5. i 7.  
Vaganje uzorka filtra čestica  
Filtar prije testiranja  :  
Filtar nakon testiranja  :  
Referentni filtar  :  
Prilog XXI. Podprilog 6. odjeljci 1.2.10.1.2. i 1.2.14.3.1.  
Sadržaj svakog spoja izmjeren nakon stabilizacije mjernog 
ure đaja 
Prilog XXI. Podprilog 6. odjeljak 1.2.14.2.8.  : 
Odre đivanje faktora regeneracije  
Broj ciklusa D izme đu dva WLTC-a gdje se pojavljuju rege ­
neracijski doga đaji : 
Broj ciklusa n tijekom kojih se vrše mjerenja emisija  :  
Mjerenje masenih emisija za svaki spoj i u svakom ciklusu j  : 
Prilog XXI. Podprilog 6. Dodatak 1. odjeljak 2.1.3.  
Odre đivanje faktora regeneracije  
Broj primjenjivih ispitnih ciklusa izmjerenih za potpunu rege ­
neraciju  : 
Prilog XXI. Podprilog 6. Dodatak 1. odjeljak 2.2.6.HR L 175/102 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Odre đivanje faktora regeneracije  
Msi :  
Mpi  :  
Ki :  
Prilog XXI. Podprilog 6. Dodatak 1. odjeljak 3.1.1.  
ATCT  
Temperatura zraka i vlažnost ispitne ćelije izmjereni na izlazu 
ventilatora vozila na minimalnoj frekvenciji od 1 Hz.  : Zadana vrijednost temperature = T  reg 
Prilog XXI. Podprilog 6.a odjeljak 3.2.1.1.  Stvarna vrijednost temperature 
± 3 °C na po četku ispitivanja 
± 5 °C tijekom ispitivanja  
Temperatura podru čja kondicioniranja mjerena kontinuirano 
na minimalnoj frekvenciji od 1 Hz.  : Zadana vrijednost temperature = T  reg 
Prilog XXI. Podprilog 6.a odjeljak 3.2.2.1.  Stvarna vrijednost temperature 
± 3 °C na po četku ispitivanja 
± 5 °C tijekom ispitivanja  
Vrijeme prebacivanja iz podru čja pretkondicioniranja u 
podru čje kondicioniranja  
Prilog XXI. Podprilog 6.a odjeljak 3.6.2.  : ≤ 10 minuta  
Vrijeme izme đu kraja ispitivanja tipa 1. i postupka hla đenja  : ≤ 10 minuta  
Izmjereno vrijeme kondicioniranja koje se bilježi na sve rele ­
vantne ispitne obrasce.  
Prilog XXI. Podprilog 6.a odjeljak 3.9.2.  : Vrijeme izme đu mjerenja krajnje temperature i kraja 
ispitivanja tipa 1. na 23 °CHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/103
 
PRILOG II.  
UPORABNA SUKLADNOST  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom utvr đuju zahtjevi za uporabnu sukladnost za emisije iz ispušne cijevi i OBD (uklju čuju ći IUPR  M ) 
za vozila koja su homologirana u skladu s ovom Uredbom.  
2. ZAHTJEVI  
Zahtjevi s obzirom na uporabnu sukladnost utvr đeni su u stavku 9. i dodacima 3., 4. i 5. Pravilniku UNECE-a 
br. 83, uz iznimke opisane u sljede ćim odjeljcima.  
2.1. Stavak 9.2.1. Pravilnika UNECE-a br. 83 tuma či se kako slijedi:  
Homologacijsko tijelo provodi kontrolu uporabne sukladnosti na temelju svih odgovaraju ćih podataka koje posje ­
duje proizvo đač, prema postupcima koji su jednaki onima za sukladnost proizvodnje propisanima u članku 12. 
stavcima 1. i 2. Direktive 2007/46/EZ i to čkama 1. i 2. Priloga X. toj Direktivi. Ako je bilo koje homologacijsko 
tijelo ili tijelo za nadzorno ispitivanje države članice dostavilo informacije homologacijskom tijelu, potonje tijelo 
dopunjava izvješ ća o pra ćenju u uporabi koja je isporu čio proizvo đač. 
2.2. Stavak 9.3.5.2. Pravilnika UNECE-a br. 83 mijenja se uz dodatak slijede ćeg novog podstavka:  
„… 
Vozila malih proizvodnih serija s manje od 1 000 vozila po porodici po OBD-u izuzeta su od minimalnih zahtjeva 
IUPR kao i zahtjeva da ih dokaže homologacijskom tijelu.”  
2.3. Pozivanje na „ugovorne strane” smatra se pozivanjem na „države članice”.  
2.4. Stavak 2.6. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim: 
Vozilo mora pripadati tipu vozila koji je homologiran u skladu s ovom Uredbom i na koji se odnosi potvrda o 
sukladnosti u skladu s Direktivom 2007/46/EZ. Vozilo mora biti registrirano i upotrebljavano u Uniji.  
2.5. Upu ćivanje u stavku 2.2. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 na Sporazum iz 1958. godine smatra se upu ćiva ­
njem na Direktivu 2007/46/EZ.  
2.6. Stavak 2.6. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim: 
Sadržaj olova ili sumpora u uzorku goriva iz spremnika vozila mora zadovoljavati primjenjive norme propisane u 
Direktivi 2009/30/EZ Europskog parlamenta i Vije ća ( 1 ) i ne smije biti tragova uporabe neodgovaraju ćega goriva. 
Mogu se obaviti provjere u ispušnoj cijevi.  
2.7. Upu ćivanje u stavku 4.1. Priloga 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 na „ispitivanja emisija u skladu s Prilogom 4.a” 
smatra se upu ćivanjem na „ispitivanja emisija provedena u skladu s Prilogom XXI. ovoj Uredbi.”  
2.8. Upu ćivanje u stavku 4.1. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 na „stavak 6.3. Priloga 4.a” smatra se upu ćivanjem 
na „stavak 1.2.6. Podpriloga 6. Prilogu XXI. ovoj Uredbi”.HR L 175/104 Službeni list Europske unije 7.7.2017.  
( 1 ) SL L 140, 5.6.2009., str. 88.
 2.9. Upu ćivanje u stavku 4.4. Dodatka 3. Pravilniku UNECE-a br. 83 na „Sporazum iz 1958. godine” smatra se 
upu ćivanjem na „ članak 13. stavak 1. ili 2. Direktive 2007/46/EZ”.  
2.10. U stavku 3.2.1., stavku 4.2. i bilješkama 1. i 2. Dodatka 4. Pravilniku UNECE-a br. 83, upu ćivanje na grani čne 
vrijednosti navedene u tablici 1. stavka 5.3.1.4. smatra se upu ćivanjem na tablicu 1. Priloga I. Uredbi (EZ) 
br. 715/2007.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/105
 
PRILOG III.  
RezerviranoHR L 175/106 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
PRILOG III.A  
VERIFIKACIJA STVARNIH EMISIJA TIJEKOM VOŽNJE  
1. UVOD, DEFINICIJE I KRATICE  
1.1. Uvod  
U ovom se Prilogu opisuje postupak za verifikaciju stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) lakih osobnih i 
gospodarskih vozila.  
1.2. Definicije  
1.2.1. „ To čnost” zna či odstupanje izme đu izmjerene ili izra čunane vrijednosti i sljedive referentne vrijednosti.  
1.2.2. „ Analizator ” zna či svaki mjerni ure đaj koji nije dio vozila, ali se ugra đuje radi utvr đivanja koncentracije ili 
koli čine plinovitih ili krutih one čišćuju ćih tvari.  
1.2.3. „ Odsje čak na osi ” linearne regresije (a  0 ) zna či: 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
pri čemu je:  
a 1 nagib regresijskog pravca  
x srednja vrijednost referentnog parametra  
y srednja vrijednost parametra koji treba verificirati  
1.2.4. „ Umjeravanje ” zna či proces podešavanja odziva analizatora, instrumenta za mjerenje protoka, senzora ili signala 
tako da se njegovi izlazni podaci podudaraju s jednim ili više referentnih signala.  
1.2.5. „ Koeficijent odre đivanja ” (r 2 ) zna či: 
r 2 ¼ 1 Ä P  n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
pri čemu je:  
a 0 odsje čak linearnog regresijskog pravca na osi  
a 1 nagib linearnog regresijskog pravca  
x i izmjerena referentna vrijednost  
y i izmjerena vrijednost parametra koji treba verificirati  
y srednja vrijednost parametra koji treba verificirati  
n je broj vrijednostiHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/107
 
1.2.6. „ Koeficijent unakrsne korelacije ” (r) zna či: 
r ¼ P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜð y i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P  nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
pri čemu je:  
x i izmjerena referentna vrijednost  
y i izmjerena vrijednost parametra koji treba verificirati  
x srednja referentna vrijednost  
y srednja vrijednost parametra koji treba verificirati  
n je broj vrijednosti  
1.2.7. „ Kašnjenje ” zna či vrijeme od trenutka prebacivanja plina (t  0 ) do trenutka kad odziv dosegne 10 posto (t  10 ) 
kona čne o čitane vrijednosti.  
1.2.8. „ Signali ili podaci iz upravlja čke jedinice motora (ECU) ” zna či svaka informacija o vozilu i signal iz vozila 
zabilježeni iz mreže vozila primjenom protokola navedenih u to čki 3.4.5. Dodatka 1.  
1.2.9. „ Upravlja čka jedinica motora ” zna či elektroni čka jedinica koja upravlja razli čitim aktuatorima radi osiguranja 
optimalnog radnog u činka pogonskog sklopa.  
1.2.10. „ Emisije ”, koje se nazivaju i „ komponente ”, „one čišćuju će tvari ” ili „ emisije one čišćuju ćih tvari ”, zna či regulirane 
plinovite tvari ili krute čestice u ispušnim plinovima.  
1.2.11. „ Ispuh ”, koji se naziva i ispušni plin, zna či ukupnost svih plinovitih tvari i krutih čestica koje se ispuštaju iz 
ispušnog otvora ili ispušne cijevi zbog izgaranja goriva u vozilu s motorom s unutarnjim izgaranjem.  
1.2.12. „ Emisije ispušnih plinova ” zna či emisije čestica, odre đene kao česti čna tvar i broj čestica, te plinovitih kompo ­
nenti iz ispušne cijevi vozila.  
1.2.13. „ Cijela ljestvica ” zna či puni raspon analizatora, instrumenta za mjerenje protoka ili senzora prema specifikaci ­
jama proizvo đača opreme. Ako se za mjerenja upotrebljava podraspon analizatora, instrumenta za mjerenje 
protoka ili senzora, cijelu ljestvicu treba shvatiti kao maksimalno o čitanje.  
1.2.14. „ Odzivni faktor ugljikovodika ” odre đene vrste ugljikovodika zna či omjer izme đu o čitanja FID-a i koncentracije 
promatrane vrste ugljikovodika u boci s referentnim plinom, izražen kao ppmC  1 . 
1.2.15. „ Ve će održavanje ” zna či prilagodba, popravak ili zamjena analizatora, instrumenta za mjerenje protoka ili 
senzora kojim bi se moglo utjecati na to čnost mjerenja.  
1.2.16. „ Buka ” zna či dvostruka efektivna vrijednost 10 standardnih devijacija, svaka od kojih se izra čunava iz nultih 
odziva izmjerenih uz stalnu frekvenciju bilježenja od najmanje 1,0 Hz tijekom razdoblja od 30 sekundi.  
1.2.17. „ Nemetanski ugljikovodici ” (NMHC) zna či ukupni ugljikovodici (THC), ne ra čunaju ći metan (CH  4 ).HR L 175/108 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.2.18. „ Broj čestica ” (PN) zna či ukupan broj krutih čestica ispuštenih iz ispušne cijevi vozila kako je utvr đeno 
postupkom mjerenja predvi đenim ovom Uredbom za procjenu odgovaraju će grani čne vrijednosti emisija 
Euro 6 definirane u tablici 2. Priloga I. Uredbi 715/2007.  
1.2.19. „ Preciznost ” zna či umnožak 2,5 i standardne devijacije 10 ponavljaju ćih odziva na sljedivu standardnu vrijed ­
nost.  
1.2.20. „ Očitanje ” zna či numeri čka vrijednost koju prikazuje analizator, instrument za mjerenje protoka, senzor ili bilo 
koji drugi ure đaj za mjerenje koji se primjenjuje u kontekstu mjerenja emisija vozila.  
1.2.21. „ Vrijeme odziva ” (t  90 ) zna či zbroj vremena kašnjenja i vremena porasta.  
1.2.22. „ Vrijeme porasta ” zna či vrijeme izme đu 10 %-tnog i 90 %-tnog odziva (t  90 – t 10 ) u odnosu na kona čno o čitanje.  
1.2.23. „ Efektivna vrijednost ” (x  rms ) zna či kvadratni korijen aritmeti čke sredine kvadrata vrijednosti te se definira kao:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
pri čemu je:  
x izmjerena ili izra čunana vrijednost  
n broj vrijednosti  
1.2.24. „ Senzor ” zna či svaki ure đaj za mjerenje koji nije dio vozila, ali se ugra đuje radi utvr đivanja drugih parametara 
osim koncentracije plinovitih i krutih one čišćuju ćih tvari i masenog protoka ispušnih plinova.  
1.2.25. „ Rasponsko umjeravanje ” zna či umjeravanje analizatora, instrumenta za mjerenje protoka ili senzora tako da daje 
to čan odziv na standard koji u najve ćoj mogu ćoj mjeri odgovara maksimalnoj vrijednosti koja se o čekuje 
tijekom stvarnog ispitivanja emisija.  
1.2.26. „ Rasponski odziv ” zna či srednja vrijednost odziva na rasponski signal tijekom vremenskog intervala od najmanje 
30 sekundi.  
1.2.27. „ Pomak rasponskog odziva ” zna či razlika izme đu srednje vrijednosti odziva na rasponski signal i odziva na 
stvarni rasponski signal izmjerena u zadanom vremenskom razdoblju nakon to čnog umjeravanja raspona 
analizatora, instrumenta za mjerenje protoka ili senzora.  
1.2.28. „ Nagib ” linearne regresije (a  1 ) zna či: 
a 1 ¼ P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P  n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
pri čemu je:  
x srednja vrijednost referentnog parametra  
y srednja vrijednost parametra koji treba verificirati  
x i stvarna vrijednost referentnog parametra  
y i stvarna vrijednost parametra koji treba verificirati  
n broj vrijednostiHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/109
 
1.2.29. „ Standardna pogreška procjene ” (SEE) zna či: 
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃ P  n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
pri čemu je:  
ý procijenjena vrijednost parametra koji treba verificirati  
y i stvarna vrijednost parametra koji treba verificirati  
x max maksimalna stvarna vrijednost referentnog parametra  
n broj vrijednosti  
1.2.30. „ Ukupni ugljikovodici ” (THC) zna či zbroj svih hlapljivih spojeva mjeren plameno-ionizacijskim detektorom (FID).  
1.2.31. „ Sljediv ” zna či mogu ćnost povezivanja mjerenja ili o čitanja s poznatim i zajedni čki usuglašenim standardom 
putem neprekinutog lanca usporedbi.  
1.2.32. „ Vrijeme transformacije ” zna či vremenska razlika izme đu promjene koncentracije ili protoka ( t 0 ) u referentnoj 
to čki i odziva sustava od 50 % u odnosu na kona čno o čitanje (t  50 ). 
1.2.33. „ Vrsta analizatora ”, naziva se i „ tip analizatora ”, zna či skupina analizatora istog proizvo đača koji primjenjuju isto 
na čelo za utvr đivanje koncentracije jedne specifi čne plinovite komponente ili broja čestica.  
1.2.34. „ Tip mjera ča masenog protoka ispuha ” zna či skupina mjera ča masenog protoka ispušnih plinova istog proizvo ­ 
đača koji imaju sli čan polumjer unutarnje cijevi te koji primjenjuju isto na čelo za utvr đivanje masenog protoka 
ispušnih plinova.  
1.2.35. „ Validacija ” zna či postupak ocjenjivanja ispravnosti ugradnje i funkcionalnosti prijenosnog sustava za mjerenje 
emisija i ispravnosti mjerenja masenog protoka ispušnih plinova obavljenih nesljedivim mjera čima masenog 
protoka ispušnih plinova ili kao što je izra čunano iz podataka iz senzora ili signala ECU-a.  
1.2.36. „ Verifikacija ” zna či postupak ocjenjivanja uskla đenosti izmjerenog ili izra čunanog izlaza analizatora, instru ­
menta za mjerenje protoka, senzora ili signala s referentnim signalom u okviru jednog unaprijed odre đenog 
praga za prihva ćanje ili više njih.  
1.2.37. „ Nulto umjeravanje ” zna či umjeravanje analizatora, instrumenta za mjerenje protoka ili senzora radi dobivanja 
to čnog odziva na nulti signal.  
1.2.38. „ Nulti odziv ” zna či srednja vrijednost odziva na nulti signal u vremenskom intervalu od najmanje 30 sekundi.  
1.2.39. „ Pomak nultog odziva ” zna či razlika izme đu srednje vrijednosti odziva na nulti signal i stvarnog nultog signala 
izmjerenog tijekom zadanog vremenskog razdoblja nakon to čnog nultog umjeravanja analizatora, instrumenta 
za mjerenje protoka ili senzora.  
1.3. Kratice  
Kratice se op ćenito odnose na jedninu i množinu skra ćenih pojmova.  
br. — broj  
CH  4 — metanHR L 175/110 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
CLD — kemiluminescentni detektor  
CO — ugljikov monoksid  
CO  2 — ugljikov dioksid  
CVS — ure đaj za uzorkovanje stalnog volumena  
DCT — prijenosnik snage s dvije spojke  
ECU — upravlja čka jedinica motora  
EFM — mjera č masenog protoka ispušnih plinova  
FID — plameno-ionizacijski detektor  
FS — cijela ljestvica  
GPS — globalni sustav za odre đivanje položaja  
H 2 O — voda  
HC — ugljikovodici  
HCLD — grijani kemiluminescentni detektor  
HEV — hibridno elektri čno vozilo  
ICE — motor s unutarnjim izgaranjem  
ID — identifikacijski broj ili šifra  
UNP — ukapljeni naftni plin  
maks. — maksimalna vrijednost  
MAW — pomi čni prozor za izra čun srednje vrijednosti  
N 2 — dušik  
NDIR — nedisperzivni infracrveni analizator  
NDUV — nedisperzivni ultraljubi časti analizator  
NEDC — novi europski vozni ciklus  
NG — prirodni plin  
NMC — nemetanski separator  
NMC-FID — nemetanski separator u kombinaciji s plameno-ionizacijskim detektoromHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/111
 
NMHC — nemetanski ugljikovodici  
NO — dušikov monoksid  
NO  2 — dušikov dioksid  
NO  x — dušikovi oksidi  
NTE — vrijednosti koje se ne smiju prekora čiti 
O 2 — kisik  
OBD — ugra đena dijagnostika  
PEMS — prijenosni sustav za mjerenje emisija  
PHEV — punjivo hibridno elektri čno vozilo  
PN — broj čestica  
RDE — stvarne emisije tijekom vožnje  
RPA — relativno pozitivno ubrzanje  
SCR — selektivna kataliti čka redukcija  
SEE — standardna pogreška procjene  
THC — ukupni ugljikovodici  
UNECE — Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu  
VIN — identifikacijski broj vozila  
WLTC — Globalno uskla đeni ispitni ciklus za laka vozila  
WWH-OBD — Globalno uskla đeni ugra đeni sustavi za dijagnostiku  
2. OP ĆI ZAHTJEVI  
2.1. Grani čne vrijednosti emisija koje se ne smiju prekora čiti 
Tijekom uobi čajenog vijeka trajanja tipa vozila homologiranog u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007, 
njegove emisije, utvr đene u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga i ispuštene tijekom bilo kojeg mogu ćeg 
ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) izvršenog u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga, ne smiju 
biti ve će od sljede ćih vrijednosti specifi čnih za one čišćuju će tvari koje ne smiju biti prekora čene (NTE):  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TFðp 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
pri čemu je EURO-6 primjenjiva grani čna vrijednost emisija za Euro 6 utvr đena u tablici 2. Priloga I. Uredbi 
(EZ) br. 715/2007.HR L 175/112 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.1.1. Kona čni faktori sukladnosti  
Faktor sukladnosti CF  pollutant  za predmetnu one čišćuju ću tvar utvr đuje se kako slijedi:  
One čišćuju ća 
tvar  Masa dušikovih 
oksida (NO  x ) Broj čestica (PN)  Masa ugljikova 
monoksida 
(CO) (  1 ) Masa ukupnih ugljiko ­
vodika (THC)  Kombinirana masa 
ukupnih ugljikovodika i 
dušikovih oksida (THC 
+ NO  x ) 
CF pollutant  1 + tolerancija  
pri čemu je  
tolerancija  = 
0,5 potrebno 
utvrditi  — —  —  
( 1 ) Emisije ugljikova monoksida mjere se i bilježe pri ispitivanjima stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE).  
Tolerancija  je parametar kojim se uzimaju u obzir dodatne nesigurnosti pri mjerenju povezane s primjenom prijenosnih 
sustava za mjerenje emisija (PEMS) koji se svake godine preispituje zbog poboljšane kvalitete postupka ispitivanja PEMS- 
om ili tehni čkog napretka.  
2.1.2. Privremeni faktori sukladnosti  
Iznimno od odredbi u to čki 2.1.1., do pet godina i četiri mjeseca nakon datuma navedenih u članku 10. 
stavcima 4. i 5. Uredbe (EZ) 715/2007 i ako to zahtijeva proizvo đač mogu se primjenjivati sljede ći faktori 
sukladnosti:  
One čišćuju ća 
tvar  Masa dušikovih 
oksida (NO  x ) Broj čestica (PN)  Masa ugljikova 
monoksida 
(CO) (  1 ) Masa ukupnih ugljiko ­
vodika (THC)  Kombinirana masa 
ukupnih ugljikovodika i 
dušikovih oksida (THC 
+ NO  x ) 
CF pollutant  2,1 potrebno 
utvrditi  — —  —  
( 1 ) Emisije ugljikova monoksida mjere se i bilježe pri ispitivanjima stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE).  
Primjena privremenih faktora sukladnosti bilježi se u certifikatu o sukladnosti vozila.  
2.1.3. Prijenosne funkcije  
Prijenosnoj funkciji  TF(p1, …, pn)  na koju se upu ćuje u to čki 2.1. odre đuje se vrijednost 1 za cijeli raspon 
parametara  pi (i = 1, …, n) . 
Ako se prijenosna funkcija  TF(p1, …, pn)  mijenja, to se čini tako da se ne pogoršava utjecaj na okoliš i 
učinkovitost ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE). Posebice sljede ći uvjet mora biti ispunjen:  
Z 
TFðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
pri čemu je:  
— dp integral cijelog raspona parametara  p i (i = 1,…,n)  
— Q(p  1 ,…, p  n ) gusto ća vjerojatnosti doga đaja koja odgovara parametrima  p i (i= 1,…,n)  u stvarnoj vožnji. 
Proizvo đač potvr đuje uskla đenost s to čkom 2.1. ispunjavanjem potvrde navedene u Dodatku 9.  
2.2. Ispitivanjima RDE-a propisanima ovim Prilogom pri homologaciji i tijekom životnog vijeka vozila osigurava se 
pretpostavka sukladnosti sa zahtjevom navedenim u to čki 2.1. Pretpostavljenu sukladnost može se preispitati 
dodatnim ispitivanjima RDE-a.  
2.3. Države članice osiguravaju mogu ćnost ispitivanja vozila PEMS-om na javnim cestama u skladu s postupcima 
propisanima odgovaraju ćim nacionalnim zakonima, uz istovremeno poštivanje lokalnih zakona o cestovnom 
prometu i sigurnosnih zahtjeva.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/113
 
2.4. Proizvo đači osiguravaju mogu ćnost da neovisna stranka provede ispitivanje vozila PEMS-om na javnim 
cestama, npr. stavljanjem na raspolaganje prikladnih adaptera za ispušne cijevi, odobravanjem pristupa signa ­
lima ECU-a te izvršavanjem potrebnih administrativnih mjera. Ako ovom Uredbom nije propisano odgova ­
raju će ispitivanje PEMS-om, proizvo đač može naplatiti razumnu naknadu, kao što je navedeno u članku 7. 
stavku 1. Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
3. ISPITIVANJE STVARNIH EMISIJA TIJEKOM VOŽNJE KOJE TREBA IZVRŠITI  
3.1. Sljede ći se zahtjevi primjenjuju na ispitivanja PEMS-om navedena u članku 3. stavku 10. drugom podstavku.  
3.1.0. Zahtjevi iz to čke 2.1. moraju biti ispunjeni tijekom gradskog dijela i cijele vožnje uz ispitivanje PEMS-om. 
Ovisno o izboru proizvo đača ispunjavaju se uvjeti iz barem jedne od to čaka u nastavku:  
3.1.0.1.  M  gas ,d,t ≤ NTE  pollutant  i M  gas ,d,u ≤ NTE  pollutant  , u skladu s definicijama iz to čke 2.1. ovog Priloga i to čkama 6.1. i 
6.3. Dodatka 5., pri čemu je  gas  = pollutant . 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  i M  w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  u skladu s definicijama iz to čke 2.1. ovog Priloga i to čkom 3.9. 
Dodatka 6., pri čemu je  gas  = pollutant . 
3.1.1. U svrhu homologacije maseni protok ispuha odre đuje se opremom za mjerenje koja nije dio vozila i nikakvi se 
podaci iz ECU-a vozila ne upotrebljavaju u tom smislu. Izvan konteksta homologacije mogu se upotrebljavati i 
druge metode za odre đivanje masenog protoka ispuha u skladu s Dodatkom 2., odjeljkom 7.2.  
3.1.2. Ako homologacijsko tijelo nije zadovoljno rezultatima provjere kvalitete podataka i validacije dobivenima 
ispitivanjem PEMS-om provedenim u skladu s dodacima 1. i 4., homologacijsko tijelo može poništiti ispitiva ­
nje. U tom slu čaju homologacijsko tijelo bilježi podatke o ispitivanju i razloge poništavanja ispitivanja.  
3.1.3. Izvješ ćivanje i širenje informacija o ispitivanju RDE-a  
3.1.3.1. Tehni čko izvješ će koje je proizvo đač pripremio u skladu s Dodatkom 8. stavlja se na raspolaganje homolo ­
gacijskom tijelu.  
3.1.3.2. Proizvo đač stavlja sljede će informacije na raspolaganje na javno dostupnu internetsku stranicu bez naknade:  
3.1.3.2.1. Unosom homologacijskog broja tipa vozila i informacija o tipu, varijanti i izvedbi prema definicijama u 
odjeljcima 0.10. i 0.2. EZ certifikata o sukladnosti vozila kako je predvi đeno u Prilogu IX. Direktivi (EZ) 
2007/46, jedinstveni identifikacijski broj porodice po ispitivanju PEMS-om kojoj pripada tip vozila s obzirom 
na emisije, kao što je utvr đeno u to čki 5.2. Dodatka 7.  
3.1.3.2.2. Unosom jedinstvenog identifikacijskog broja porodice po ispitivanju PEMS-om:  
— pune informacije u skladu s to čkom 5.1. Dodatka 7.,  
— popise opisane u to čkama 5.3. i 5.4. Dodatka 7.;  
— rezultate ispitivanja PEMS-om iz to čke 6.3. Dodatka 5. i to čke 3.9. Dodatka 6. za sve vrste emisija vozila s 
popisa opisanog u to čki 5.4. Dodatka 7.  
3.1.3.3. Na zahtjev, bez naknade i u roku od 30 dana, proizvo đač stavlja na raspolaganje tehni čko izvješ će koje se 
navodi u to čki 3.1.3.1. bilo kojoj zainteresiranoj stranki.  
3.1.3.4. Na zahtjev, homologacijsko tijelo stavlja na raspolaganje informacije navedene u to čkama 3.1.3.1. i 3.1.3.2. u 
roku od 30 dana od primitka zahtjeva. Homologacijsko tijelo može naplatiti razumnu i razmjernu naknadu 
koja ne će odvratiti zainteresiranu stranku koja ima opravdani interes zatražiti odgovaraju će informacije te koja 
ne premašuje interne troškove tijela za stavljanje tražene informacije na raspolaganje.HR L 175/114 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4. OP ĆI ZAHTJEVI  
4.1. Stvarne emisije tijekom vožnje dokazuju se ispitivanjem vozila na cesti uz uobi čajeni na čin i uvjete vožnje te 
korisni teret. Ispitivanje RDE-a reprezentativno je za vozila kojima se upravlja na stvarnim voznim putovima 
uz uobi čajeno optere ćenje.  
4.2. Proizvo đač homologacijskom tijelu dokazuje da su izabrano vozilo, na čini vožnje, uvjeti i korisni tereti 
reprezentativni za porodicu vozila. Zahtjevi u vezi s korisnim teretom i nadmorskom visinom, navedeni u 
to čkama 5.1. i 5.2., primjenjuju se  ex-ante  kako bi se utvrdilo jesu li uvjeti prihvatljivi za ispitivanje RDE-a.  
4.3. Homologacijsko tijelo predlaže ispitnu vožnju u gradu, izvan grada te autocestom koja ispunjava zahtjeve iz 
to čke 6. U svrhu odabira vožnje, definicija gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom temelji se na 
topografskoj karti.  
4.4. Ako sakupljanje podataka ECU-a za vozilo utje če na emisije ili radni u činak vozila, cijela se porodica po 
ispitivanju PEMS-om kojoj vozilo pripada prema definiciji u Dodatku 7. smatra nesukladnom. Takva funkcio ­
nalnost smatra se „poreme ćajnim ure đajem” kao što je definirano u članku 3. stavku 10. Uredbe (EZ) 
br. 715/2007.  
5. GRANI ČNI UVJETI  
5.1. Korisni teret vozila i ispitna masa  
5.1.1. Osnovni korisni teret vozila obuhva ća voza ča, svjedoka ispitivanja (ako je primjenjivo) i ispitnu opremu, 
uklju čuju ći dijelove za postavljanje i ure đaje za napajanje.  
5.1.2. U svrhu ispitivanja može se dodati umjetni korisni teret, sve dok ukupna masa osnovnog i umjetnog korisnog 
tereta ne premašuje 90 % zbroja „mase putnika” i „korisne nosivosti” utvr đene u to čkama 19. i 21. članka 2. 
Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 (*).  
___________  
(*) Uredba Komisije (EU) br. 1230/2012 od 12. prosinca 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 661/2009 Europ ­
skog parlamenta i Vije ća o zahtjevima za homologaciju tipa za mase i dimenzije vozila i njihovih prikolica 
te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vije ća (SL L 353, 21.12.2012., str. 31.)  
5.2. Uvjeti okoline  
5.2.1. Ispitivanje se provodi u uvjetima okoline utvr đenima u ovom odjeljku. Uvjeti okoline „proširuju se” prošire ­
njem barem jednog od uvjeta temperature i nadmorske visine.  
5.2.2. Umjereni uvjeti nadmorske visine: Nadmorska visina niža od ili jednaka 700 metara iznad razine mora.  
5.2.3. Prošireni uvjeti nadmorske visine: nadmorska visina ve ća od 700 metara iznad razine mora te manja od ili 
jednaka 1300 metara iznad razine mora.  
5.2.4. Umjereni uvjeti temperature: temperatura koja je ve ća od ili jednaka 273 K (0 °C) i koja je manja od ili jednaka 
303 K (30 °C).  
5.2.5. Prošireni uvjeti temperature: temperatura koja je ve ća od ili jednaka 266 K (–7 °C) i manja od 273 K (0 °C) ili 
ve ća od 303 K (30 °C) i manja od ili jednaka 308 K (35 °C).  
5.2.6. Odstupaju ći od odredbi to čaka 5.2.4. i 5.2.5., niža temperatura za umjerene uvjete ve ća je od ili jednaka 276 
K (3 °C), a niža temperatura za proširene uvjete ve ća je od ili jednaka 271 K (–2 °C) izme đu po četka primjene 
obvezuju ćih grani čnih vrijednosti emisija koje se ne smiju prekora čiti (NTE), kako su utvr đene u odjeljku 2.1., i 
do pet godina nakon datuma navedenih u stavcima 4. i 5. članka 10. Uredbe (EZ) br. 715/2007.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/115
 
5.3. Nije primjenljivo.  
5.4. Dinami čni uvjeti  
Dinami čnim uvjetima obuhva ćen je u činak kategorizacije ceste, frontalnog vjetra i dinamike vožnje (ubrzanja, 
usporavanja) te pomo ćnih sustava na potrošnju energije i emisije ispitnog vozila. Verifikacija normalnosti 
dinami čnih uvjeta obavlja se nakon dovršetka ispitivanja pomo ću zabilježenih podataka iz prijenosnog sustava 
za mjerenje emisija. Ta se verifikacija provodi u dva koraka:  
5.4.1. ukupni višak ili nedostatak dinamike vožnje tijekom vožnje provjerava se u skladu s metodama opisanima u 
Dodatku 7.a ovome Prilogu.  
5.4.2. Ako su rezultati vožnje valjani nakon verifikacija u skladu s to čkom 5.4.1., moraju se primijeniti metode 
verifikacije normalnosti uvjeta ispitivanja utvr đene u dodacima 5. i 6. ovome Prilogu. Svaka metoda obuhva ća 
referencu za uvjete ispitivanja, raspone reference i minimalne zahtjeve pokrivenosti nužne za postizanje 
valjanog ispitivanja.  
5.5. Stanje i rad vozila  
5.5.1. Pomo ćni sustavi  
Sustavom klimatizacije ili drugim pomo ćnim ure đajima upravlja se na na čin koji odgovara na činu na koji bi ih 
potroša č koji vozi u stvarnim uvjetima na cesti mogao upotrebljavati.  
5.5.2. Vozila opremljena sustavima s periodi čnom regeneracijom  
5.5.2.1. Pojam „sustavi s periodi čnom regeneracijom” tuma či se u skladu s definicijom u članku 2. stavku 6.  
5.5.2.2. Ako tijekom ispitivanja do đe do periodi čne regeneracije, ispitivanje se na zahtjev proizvo đača može jednom 
poništiti i ponoviti.  
5.5.2.3. Proizvo đač može osigurati završetak regeneracije i na odgovaraju ći na čin pripremiti vozilo prije drugog 
ispitivanja.  
5.5.2.4. Ako tijekom ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje do đe do regeneracije, one čišćuju će tvari emitirane 
tijekom ponovljenog ispitivanja uvrštavaju se u ocjenu emisija.  
6. ZAHTJEVI U VEZI S VOŽNJOM  
6.1. Udjeli gradske vožnje, izvangradske vožnje i vožnje autocestom, razvrstani prema trenuta čnoj brzini kako je 
opisano u to čkama od 6.3. do 6.5., izražavaju se kao postotak ukupne udaljenosti vožnje.  
6.2. Slijed vožnji sastoji se od gradske vožnje, nakon koje slijede izvangradska vožnja i vožnja autocestom u skladu 
s udjelima navedenima u to čki 6.6. Gradska vožnja, izvangradska vožnja i vožnja autocestom moraju se 
odvijati neprekidno. Izvangradska vožnja može se prekinuti kra ćim razdobljima gradske vožnje tijekom 
prolaska kroz gradska podru čja. Vožnja autocestom može se prekinuti kra ćim razdobljima gradske ili izvan ­
gradske vožnje, npr. pri prolasku naplatnih ku ćica ili dijelova ceste na kojima su u tijeku radovi. Ako je iz 
prakti čnih razloga opravdano provesti ispitivanje drugim redoslijedom, redoslijed gradske i izvangradske 
vožnje te vožnje autocestom može se izmijeniti uz prethodno odobrenje homologacijskog tijela.  
6.3. Gradska vožnja podrazumijeva brzinu vozila koja je manja od ili jednaka 60 km/h.  
6.4. Izvangradska vožnja podrazumijeva brzinu vozila ve ću od 60 i manju od ili jednaku 90 km/h.  
6.5. Vožnja autocestom podrazumijeva brzinu vozila iznad 90 km/h.  
6.6. Vožnja se sastoji od približno 34 % gradske vožnje, 33 % izvangradske vožnje i 33 % vožnje autocestom uz 
razvrstavanje prema brzini kao što je opisano u gore navedenim to čkama od 6.3. do 6.5. „Približno” zna či 
interval od ± 10 postotnih bodova s obzirom na navedene postotke. Gradska vožnja nikada ne obuhva ća 
manje od 29 % ukupne prije đene udaljenosti vožnje.HR L 175/116 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
6.7. Brzina vozila obi čno ne prelazi 145 km/h. Maksimalna brzina može se premašiti dopuštenim odstupanjem od 
15 km/h tijekom najviše 3 % trajanja vožnje autocestom. Lokalna ograni čenja brzine ostaju na snazi tijekom 
ispitivanja PEMS-om, neovisno o drugim pravnim posljedicama. Kršenja lokalnih ograni čenja brzine sama po 
sebi ne poništavaju rezultate ispitivanja PEMS-om.  
6.8. Prosje čna je brzina (uklju čuju ći zaustavljanja) tijekom gradske vožnje izme đu 15 i 40 km/h. Razdoblja zaustav ­
ljanja, koja se definiraju kao razdoblja u kojima je brzina vozila niža od 1 km/h, traju od 6 do 30 % trajanja 
gradske vožnje. Gradska vožnja obuhva ća nekoliko razdoblja zaustavljanja u trajanju od 10 sekundi ili više. 
Ako razdoblje zaustavljanja traje dulje od 180 sekundi, emisije zabilježene tijekom 180 sekundi nakon takvog 
izrazito dugog razdoblja zaustavljanja isklju čuju se iz ocjenjivanja emisija.  
6.9. Brzina vožnje autocestom pravilno iznosi od 90 do najmanje 110 km/h. Brzina vozila najmanje 5 minuta 
iznosi više od 100 km/h.  
6.10. Trajanje vožnje iznosi izme đu 90 i 120 minuta.  
6.11. Mjesto po četka i mjesto završetka ne razlikuju se u nadmorskoj visini za više od 100 m. Pored toga, 
proporcionalna kumulativna pozitivna visinska razlika mora biti manja od 1 200 m / 100 km) i odre đuje 
se prema Dodatku 7.b.  
6.12. Najmanja udaljenost za sve oblike vožnje – gradsku vož nju, izvangradsku vožnju i vožnju autocestom – iznosi 
16 km.  
7. OPERATIVNI ZAHTJEVI  
7.1. Vožnja se izabire tako da se ispitivanje ne prekida i da se podaci neprekidno bilježe kako bi se postiglo 
najkra će trajanje ispitivanja odre đeno u to čki 6.10.  
7.2. Elektri čno napajanje PEMS-a treba biti iz vanjskog izvora, a ne iz izvora koji energiju dobiva izravno ili 
neizravno iz motora vozila koje se ispituje.  
7.3. Ugradnja opreme sustava PEMS provodi se tako da u najmanjoj mogu ćoj mjeri utje če na emisije ili radni 
učinak vozila. Potrebno je voditi ra čuna o ugradnji minimalne mase opreme te o minimalnim potencijalnim 
aerodinami čkim izmjenama vozila koje se ispituje. Korisni teret vozila utvr đuje se u skladu s to čkom 5.1.  
7.4. Ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje izvode se radnim danom kao što je definirano za Uniju u Uredbi 
Vije ća (EEZ, Euratom) br. 1182/71 (*).  
___________  
(*) Uredba Vije ća (EEZ, Euratom) br. 1182/71 od 3. lipnja 1971. o utvr đivanju pravila koja se primjenjuju na 
razdoblja, datume i rokove (SL L 124, 8.6.1971., str. 1.)  
7.5. Ispitivanja RDE-a provode se na asfaltiranim cestama i ulicama (vožnja izvan cesta nije dopuštena).  
7.6. Nakon prvog paljenja motora na po četku ispitivanja emisija treba izbjegavati dulja razdoblja praznog hoda. 
Ako se motor isklju či tijekom ispitivanja, može se ponovno pokrenuti, ali uzorkovanje se ne prekida.  
8. ULJE ZA PODMAZIVANJE, GORIVO I REAGENS  
8.1. Goriva, maziva i reagens (ako je primjenjivo) koji se primjenjuju za ispitivanje RDE-a odgovaraju specifika ­
cijama proizvo đača za vozilo kojim upravlja korisnik.  
8.2. Uzorci goriva, maziva i reagensa (ako je primjenjivo) uzimaju se i čuvaju najmanje godinu dana.  
9. OCJENJIVANJE EMISIJA I VOŽNJE  
9.1. Ispitivanje se provodi u skladu s Dodatkom 1. ovom Prilogu.  
9.2. Vožnja mora ispunjavati zahtjeve navedene u to čkama od 4. do 8.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/117
 
9.3. Zabranjeno je kombiniranje podataka razli čitih vožnji ili mijenjanje ili isklju čivanje podataka neke vožnje s 
izuzetkom odredbi za duga zaustavljanja kako je opisano u to čki 6.8.  
9.4. Nakon utvr đivanja valjanosti vožnje u skladu s to čkom 9.2., rezultati emisije izra čunavaju se primjenom 
metoda utvr đenih u dodacima 5. i 6. ovom Prilogu.  
9.5. Ako se tijekom odre đenog vremenskog razdoblja uvjeti okoline prošire u skladu s to čkom 5.2., emisije 
one čišćuju ćih tvari izra čunane u skladu s Dodatkom 4. tijekom tog vremenskog razdoblja dijele se s vrijed ­
noš ću 1,6 prije nego što se procijeni njihova sukladnost sa zahtjevima iz ovog Priloga. Ova se odredba ne 
odnosi na emisije ugljikova dioksida.  
9.6. Hladno pokretanje motora definira se u skladu s to čkom 4. Dodatka 4. ovom Prilogu. Dok se ne primijene 
posebni zahtjevi za emisije pri hladnom pokretanju motora, potonje treba zabilježiti, ali i isklju čiti iz ocje ­
njivanja emisija.HR L 175/118 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 1.  
Postupak ispitivanja emisija vozila prijenosnim sustavom za mjerenje emisija (PEMS-om)  
1. UVOD  
U ovom se dodatku opisuje ispitni postupak za utvr đivanje emisija ispušnih plinova iz lakih putni čkih i gospodar ­
skih vozila pomo ću prijenosnog sustava za mjerenje emisija.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
≤ — manje ili jednako  
# — broj  
#/m  3 — broj po kubi čnom metru  
% — postotak  
°C — Celzijev stupanj  
g — gram  
g/s — grama po sekundi  
h — sat  
Hz — herc  
K — kelvin  
kg — kilogram  
kg/s — kilograma po sekundi  
km — kilometar  
km/h — kilometara na sat  
kPa — kilopaskal  
kPa/min — kilopaskala po minuti  
l — litra  
l/min — litra po minuti  
m — metar  
m 3 — kubi čni metar  
mg — miligram  
min — minuta  
p e — podtlak vakuuma [kPa]  
q vs — brzina obujamskog protoka sustava [l/min]  
ppm — dijelova na milijunHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/119
 
ppmC  1 — dijelova na milijun, ekvivalent ugljika  
o/min — broj okretaja po minuti  
s — sekunda  
V s — obujam sustava [l]  
3. OP ĆI ZAHTJEVI  
3.1.  PEMS  
Ispitivanje se provodi pomo ću sustava PEMS koji se sastoji od komponenti navedenih u to čkama od 3.1.1. do 
3.1.5. Ako je primjenjivo, može se uspostaviti veza s ECU-om vozila kako bi se utvrdili relevantni parametri 
motora i vozila u skladu s to čkom 3.2.  
3.1.1. Analizatori za odre đivanje koncentracije one čišćuju ćih tvari u ispušnim plinovima.  
3.1.2. Jedan ili više instrumenata ili senzora za mjerenje ili odre đivanje masenog protoka ispušnih plinova.  
3.1.3. Globalni sustav za odre đivanje položaja, nadmorske visine i brzine vozila.  
3.1.4. Ako je primjenjivo, senzori i drugi ure đaji koji nisu dio vozila, npr. senzori za mjerenje temperature okoline, 
relativne vlažnosti, tlaka zraka i brzine vozila.  
3.1.5. Izvor energije neovisan o vozilu za napajanje PEMS-a.  
3.2. Ispitni parametri  
Ispitni parametri navedeni u tablici 1. ovog Dodatka mjere se i bilježe uz konstantnu frekvenciju od 1,0 Hz ili višu 
te se o njima izvješ ćuje u skladu sa zahtjevima iz Dodatka 8. Ako su dobiveni parametri ECU-a, oni se moraju 
staviti na raspolaganje na znatno višoj frekvenciji od one za parametre koje bilježi PEMS. Analizatori za PEMS te 
instrumenti i senzori za mjerenje protoka uskla đeni su sa zahtjevima utvr đenima u dodacima 2. i 3. ovom Prilogu.  
Tablica 1.  
Ispitni parametri  
Parametar  Preporu čena mjerna 
jedinica  Izvor (  8 ) 
Koncentracija THC-a (  1 ), (  4 ) ppm  analizator  
Koncentracija CH  4 ( 1 ), (  4 ) ppm  analizator  
Koncentracija NMHC-a (  1 ), (  4 ) ppm  analizator (  6 ) 
Koncentracija CO (  1 ), (  4 ) ppm  analizator  
Koncentracija CO  2 ( 1 ) ppm  analizator  
Koncentracija NO  X ( 1 ), (  4 ) ppm  analizator (  7 ) 
Koncentracija krutih čestica (  4 ) #/m  3 analizator  
Maseni protok ispušnih plinova  kg/s  EFM, metode opisane u to čki 7. Dodatka 2.  
Vlažnost zraka  %  senzor  
Temperatura okoline  K  senzor  
Tlak okoline  kPa  senzor  
Brzina vozila  km/h  senzor, GPS ili ECU (  3 )HR L 175/120 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Parametar  Preporu čena mjerna 
jedinica  Izvor (  8 ) 
Zemljopisna širina položaja vozila  stupanj  GPS  
Zemljopisna dužina položaja vozila  stupanj  GPS  
Nadmorska visina položaja vozila (  5 ), (  9 ) M  GPS ili senzor  
Temperatura ispušnih plinova (  5 ) K  senzor  
Temperatura rashladne teku ćine motora (  5 ) K  senzor ili ECU  
Brzina motora (  5 ) o/min  senzor ili ECU  
Zakretni moment motora (  5 ) Nm  senzor ili ECU  
Zakretni moment na pogonskoj osovini (  5 ) Nm  mjerilo zakretnog momenta naplatka  
Položaj papu čice (  5 ) %  senzor ili ECU  
Protok goriva motora (  2 ) g/s  senzor ili ECU  
Protok ulaznog zraka motora (  2 ) g/s  senzor ili ECU  
Status pogreške (  5 ) —  ECU  
Temperatura toka ulaznog zraka  K  senzor ili ECU  
Status regeneracije (  5 ) —  ECU  
Temperatura ulja motora (  5 ) K  senzor ili ECU  
Stvarni stupanj prijenosa (  5 ) #  ECU  
Željeni stupanj prijenosa (npr. indikator 
stupnja prijenosa) (  5 ) # ECU  
Ostali podaci o vozilu (  5 ) neodre đeno ECU  
( 1 ) Mjeriti na vlažnoj osnovi ili ispraviti u skladu s to čkom 8.1. Dodatka 4. 
( 2 ) Odrediti samo ako se za izra čun masenog protoka ispušnih plinova upotrebljavaju neizravne metode kao što je opisano u 
to čkama 10.2. i 10.3. Dodatka 4. 
( 3 ) Metoda se bira prema to čki 4.7 
( 4 ) Parametar je obvezan samo ako se provodi mjerenje koje se zahtijeva Prilogom III.A, odjeljkom 2.1. 
( 5 ) Utvrditi samo ako je potrebno radi verifikacije statusa i radnih stanja vozila. 
( 6 ) Može se izra čunati iz koncentracija THC-a i CH  4 u skladu s to čkom 9.2. Dodatka 4. 
( 7 ) Može se izra čunati iz izmjerenih koncentracija NO i NO  2 . 
( 8 ) Mogu će je upotrijebiti više izvora parametara. 
( 9 ) Preferirani je izvor senzor tlaka okoline.  
3.3. Priprema vozila  
Priprema vozila uklju čuje op ću verifikaciju ispravnog tehni čkog funkcioniranja ispitnog vozila.  
3.4. Ugradnja sustava PEMS  
3.4.1.  Op ćenito  
PEMS se ugra đuje u skladu s uputama proizvo đača te lokalnim zdravstvenim i sigurnosnim propisima. PEMS treba 
ugraditi tako da se tijekom ispitivanja na najmanju mogu ću mjeru svedu elektromagnetske smetnje kao i izlože ­
nost udarcima, vibracijama, prašini i promjenjivosti temperature. Tijekom ugradnje i rada PEMS mora biti herme ­
tički zatvoren te je potrebno na najmanju mogu ću mjeru svesti gubitak topline. Zbog ugradnje i rada PEMS-a ne 
mijenja se priroda ispušnih plinova niti se nepotrebno produljuje duljina ispušne cijevi. Kako bi se izbjeglo 
stvaranje čestica, priklju čci moraju biti termi čki stabilni pri temperaturama ispušnih plinova koje se o čekuju 
tijekom ispitivanja. Preporu čuje se izbjegavati uporabu materijala koji može emitirati hlapljive komponente za 
spajanje izlaza ispuha i spojne cijevi. Priklju čci od elastomera, ako se upotrebljavaju, moraju biti minimalno 
izloženi ispušnim plinovima kako bi se izbjegle pogreške mjerenja pri velikom optere ćenju motora.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/121
 
3.4.2.  Dopušteni protutlak  
Zbog ugradnje i rada PEMS-a ne dolazi do neopravdanog pove ćanja stati čkog tlaka u ispušnoj cijevi. Ako je to 
tehni čki izvedivo, svako proširenje radi lakšeg uzorkovanja ili povezivanja s mjera čem masenog protoka ispušnih 
plinova jednakog je ili ve ćeg popre čnog presjeka od ispušne cijevi.  
3.4.3.  Mjera č masenog protoka ispuha (EFM)  
Uvijek kada se upotrebljava mjera č masenog protoka ispušnih plinova, on se pri čvrš ćuje na ispušnu cijev vozila u 
skladu s preporukama proizvo đača EFM-a. Raspon mjerenja EFM-a odgovara rasponu masenog protoka ispušnih 
plinova koji se o čekuje tijekom ispitivanja. Ugradnja EFM-a i eventualnih prilagodnika ili spojeva ispušne cijevi ne 
utje če negativno na rad motora ili sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova. Sa svake strane senzora protoka 
stavlja se ravna cijev duljine najmanje četiri promjera cijevi ili 150 mm, ovisno o tome što je ve će. Pri ispitivanju 
višecilindarskog motora s razgranatom ispušnom granom preporu čuje se kombinirati grane ispred mjera ča 
masenog protoka ispušnih plinova i na odgovaraju ći na čin pove ćati popre čni presjek cijevi kako bi se na najmanju 
mogu ću mjeru sveo protutlak u ispušnoj cijevi. Ako to nije mogu će, razmatraju se mjerenja protoka ispušnih 
plinova upotrebom nekoliko mjera ča masenog protoka ispušnih plinova. Široki raspon konfiguracija ispušne cijevi, 
njezinih dimenzija i masenih protoka ispušnih plinova može uvjetovati kompromise pri odabiru i ugradnji EFM-a, 
pri čemu se treba voditi stru čnom procjenom. Kako bi se postiglo to čno mjerenje, dopuštena je ugradnja EFM-a 
čiji je promjer manji od promjera ispušne cijevi ili ukupnog popre čnog presjeka ve ćeg broja otvora na ispušnom 
sustavu, pod uvjetom da to ne utje če negativno na rad ili na naknadnu obradu ispušnih plinova kao što je 
navedeno u to čki 3.4.2.  
3.4.4.  Globalni sustav za odre đivanje položaja (GPS)  
Antena za GPS treba biti ugra đena, npr. na najviši mogu ći položaj, kako bi se osigurao dobar prijam satelitskog 
signala. Ugra đena antena za GPS u najmanjoj mogu ćoj mjeri ometa upravljanje vozilom.  
3.4.5.  Poveznica s upravlja čkom jedinicom motora (ECU)  
Relevantni parametri vozila i motora navedeni u tablici 1. mogu se, po želji, zabilježiti pomo ću naprave za 
bilježenje podataka povezane s ECU-om ili mrežom vozila, primjenom normi kao što su ISO 15031-5 ili SAE 
J1979, OBD-II, EOBD ili WWH-OBD. Ako je primjenjivo, proizvo đači objavljuju oznake kako bi se omogu ćila 
identifikacija obaveznih parametara.  
3.4.6.  Senzori i pomo ćna oprema  
Senzori za brzinu vozila i temperaturu, termoparovi rashladnog sredstva ili bilo koji drugi ure đaj za mjerenje koji 
nije dio vozila ugra đuju se radi mjerenja odgovaraju ćeg parametra na reprezentativan, pouzdan i to čan na čin, a da 
se pritom nepotrebno ne ometa rad vozila i funkcioniranje drugih analizatora, instrumenata za mjerenje protoka, 
senzora i signala. Senzori i pomo ćna oprema napajaju se neovisno o vozilu. Dopušteno je iz akumulatora vozila 
napajati svako sigurnosno osvjetljenje sklopova i ugradbenih komponenata PEMS-a izvan kabine vozila.  
3.5. Uzorkovanje emisija  
Uzorkovanje emisija reprezentativno je i provodi se na lokacijama dobro izmiješanih ispušnih plinova na kojima 
je utjecaj zraka iz okoline ispod to čke uzorkovanja minimalan. Ako je primjenjivo, emisije se uzorkuju ispod 
mjera ča masenog protoka ispušnih plinova, a na udaljenosti od najmanje 150 mm od senzora protoka. Sonde za 
uzorkovanje ugra đuju se na udaljenosti od barem 200 mm ili trostrukog unutarnjeg promjera ispušne cijevi, što 
god je ve će, iznad to čke na kojoj ispuh napušta opremu za uzorkovanje PEMS i ispušta se u okoliš. Ako PEMS 
ponovno dovodi tok do ispušne cijevi, to se odvija ispod sonde za uzorkovanje na na čin koji tijekom rada motora 
ne utje če na prirodu ispušnih plinova u to čki (to čkama) uzorkovanja. Ako se duljina linije uzorkovanja izmijeni, 
vrijeme prijenosa u sustavu provjerava se i prema potrebi ispravlja.  
Ako je motor opremljen sustavom za naknadnu obradu ispušnih plinova, uzorak ispušnog plina uzima se ispod 
sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova. Pri ispitivanju vozila s višecilindarskim motorom i razgranatom 
ispušnom granom, ulazni otvor sonde za uzorkovanje postavljen je dovoljno nisko kako bi se osiguralo da uzorak 
predstavlja reprezentativni uzorak prosje čnih ispušnih emisija svih cilindara. U višecilindarskim motorima koji 
imaju odvojene grupe ispušnih grana, primjerice u slu čaju „V” konfiguracije motora, ispušne se grane kombiniraju 
iznad sonde za uzorkovanje. Ako to tehni čki nije izvedivo, razmatra se višestruko uzorkovanje na lokacijama s 
dobro izmiješanim ispušnim plinovima bez okolnog zraka. U tom slu čaju broj i lokacija sondi za uzorkovanjeHR L 175/122 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
u najve ćoj mogu ćoj mjeri odgovaraju broju i lokaciji mjera ča masenog protoka ispušnih plinova. Ako protoci 
ispuha nisu jednaki, mora se razmotriti proporcionalno uzorkovanje ili uzorkovanje s ve ćim brojem analizatora.  
Ako se mjere čestice, ispuh se uzorkuje iz središta struje ispušnih plinova. Ako se za uzorkovanje emisija 
upotrebljava nekoliko sondi, sonda za uzorkovanje čestica postavlja se iznad drugih sondi za uzrokovanje.  
Ako se mjere ugljikovodici, linija uzorkovanja zagrijava se na temperaturu od 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Za 
mjerenje ostalih plinovitih komponenti s rashladnim sredstvom ili bez njega linija uzorkovanja mora imati 
temperaturu od najmanje 333 K (60 °C) kako bi se izbjegla kondenzacija i osigurala odgovaraju ća penetracijska 
učinkovitost razli čitih plinova. U sustavima uzorkovanja s niskim tlakom temperatura se može sniziti u skladu sa 
smanjenjem tlaka, pod uvjetom da se sustavom uzorkovanja jam či penetracijska u činkovitost od 95 % za sve 
regulirane plinovite one čišćuju će tvari. Ako se uzorkuju čestice, linija uzorkovanja iz nerazrije đenog uzorka ispuha 
u to čki uzorkovanja zagrijava se na najmanje 373 K (100 °C). Vrijeme zadržavanja uzorka u liniji za uzorkovanje 
čestica iznosi manje od 3 sekunde dok se ne dosegne prvo razrje đivanje ili broja č čestica.  
4. POSTUPCI PRIJE ISPITIVANJA  
4.1. Provjera nepropusnosti PEMS-a  
Nakon ugradnje PEMS-a najmanje jednom se izvodi provjera nepropusnosti u svakom vozilu u koje je ugra đen 
PEMS kao što je propisao proizvo đač PEMS-a ili kako slijedi. Sonda se odspoji od ispušnog sustava, a završetak se 
za čepi. Uklju či se crpka analizatora. Nakon po četnog razdoblja stabilizacije, ako nema curenja, svi mjera či protoka 
pokazuju približnu vrijednost nule. U suprotnom se provjere linije uzorkovanja, a greška se ispravlja.  
Koli čina propuštanja na vakuumskoj strani ne premašuje 0,5 % brzine protoka tijekom uporabe dijela sustava koji 
se provjerava. Za procjenu brzine protoka tijekom uporabe mogu se primjenjivati protoci analizatora i obilazni 
protoci.  
Alternativno, sustav se može isprazniti do podtlaka od najmanje 20 kPa vakuuma (80 kPa apsolutne vrijednosti). 
Nakon po četnog razdoblja stabilizacije pove ćanje tlaka  Δp (kPa/min) u sustavu ne prelazi: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005  
Alternativno, postupna promjena koncentracije na po četku linije uzorkovanja uvodi se prebacivanjem s plina za 
nulto umjeravanje na plin za rasponsko umjeravanje uz zadržavanje istih uvjeta tlaka kao pri uobi čajenom radu 
sustava. Ako je nakon odre đenog vremena za ispravno umjeren analizator o čitana vrijednost ≤ 99 % u usporedbi s 
uvedenom koncentracijom, problem curenja se ispravlja.  
4.2. Pokretanje i stabiliziranje PEMS-a  
PEMS se uklju čuje, zagrijava i stabilizira u skladu sa specifikacijama proizvo đača PEMS-a dok se ne dosegnu 
zadane radne vrijednosti, npr. tlaka, temperature i protoka.  
4.3. Priprema sustava za uzorkovanje  
Sustav uzorkovanja, koji se sastoji od sonde za uzorkovanje, linija uzorkovanja i analizatora, priprema se za 
ispitivanje prema uputama proizvo đača PEMS-a. Osigurava se čist sustav za uzorkovanje bez kondenzacije vlage.  
4.4. Priprema mjera ča masenog protoka ispušnih plinova (EFM)  
Ako se EFM upotrebljava za mjerenje masenog protoka ispušnih plinova, čisti se i priprema za rad u skladu sa 
specifikacijama proizvo đača. Tim se postupkom, ako je primjenjiv, uklanjaju kondenzacija i naslage s linija i 
pridruženih priklju čaka za mjerenje.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/123
 
4.5. Provjera i umjeravanje analizatora za mjerenje plinovitih emisija  
Prilagodbe nultog i rasponskog umjeravanja izvršavaju se pomo ću plinova za umjeravanje koji odgovaraju zahtje ­
vima iz to čke 5. Dodatka 2. Plinovi za umjeravanje odabiru se kako bi odgovarali rasponu koncentracija one či­ 
šćuju ćih tvari koje se o čekuju tijekom ispitivanja RDE-a. Kako bi se umanjio pomak analizatora, trebalo bi provesti 
nulto i rasponsko umjeravanje pri temperaturi okoline koja koliko je mogu će odgovara temperaturi kojoj se 
ispitna oprema izlaže pri vožnji.  
4.6. Provjeravanje analizatora za mjerenje emisija čestica  
Nulta razina analizatora bilježi se uzorkovanjem zraka iz okoline filtriranog HEPA filtrom. Signal se bilježi pri 
stalnoj frekvenciji od najmanje 1,0 Hz tijekom razdoblja od 2 minute te se izra čunava prosjek; dopuštena 
vrijednost koncentracije utvr đuje se kada odgovaraju ća oprema za mjerenje postane dostupna.  
4.7. Odre đivanje brzine vozila  
Brzina vozila utvr đuje se na najmanje jedan od sljede ćih na čina: 
(a) GPS-om: ako se brzina vozila utvr đuje GPS-om, ukupna prije đena udaljenost vožnje provjerava se u odnosu 
na mjerenja dobivena drugom metodom prema to čki 7. Dodatka 4.  
(b) senzorom (npr. opti čkim ili mikrovalnim senzorom): ako se brzina vozila odre đuje senzorom, mjerenja brzine 
uskla đena su sa zahtjevima iz to čke 8. Dodatka 2. ili se, alternativno, ukupna prije đena udaljenost vožnje 
utvr đena senzorom uspore đuje s referentnom udaljenoš ću dobivenom iz digitalne cestovne mreže odnosno 
topografske karte. Ukupna prije đena udaljenost vožnje utvr đena senzorom ne odstupa više od 4 % od 
referentne prije đene udaljenosti.  
(c) ECU-om: ako se brzina vozila odre đuje ECU-om, valjanost ukupne prije đene udaljenosti vožnje validira se 
prema to čki 3. Dodatka 3., a signal brzine ECU-a podešava se po potrebi radi ispunjavanja zahtjeva iz to čke 
3.3. Dodatka 3. Alternativno, ukupna prije đena udaljenost vožnje kao što je odre đena ECU-om može se 
usporediti s referentnom udaljenoš ću dobivenom iz digitalne cestovne mreže ili topografske karte. Ukupna 
prije đena udaljenost vožnje odre đena ECU-om ne odstupa više od 4 % od referentne vrijednosti.  
4.8. Provjera postavljanja PEMS-a  
Verificira se ispravnost veza sa svim senzorima, a po potrebi i veze s ECU-om. Ako su obuhva ćeni parametri 
motora, provjerava se daje li ECU ispravne podatke o vrijednostima (npr. nulta brzina vrtnje motora [o/min] dok 
je kod motora s unutarnjim izgaranjem dan kontakt, ali je motor ugašen). U radu PEMS-a ne pojavljuju se signali 
upozorenja i upozorenja na pogreške.  
5. TIJEK ISPITIVANJA EMISIJA  
5.1. Po četak ispitivanja  
Uzorkovanje, mjerenje i bilježenje parametara zapo činje prije pokretanja motora. Kako bi se olakšalo uskla đivanje 
vremena, preporu čuje se bilježenje parametara koji su podložni uskla đivanju vremena jednim ure đajem za bilje ­ 
ženje podataka ili primjenom sinkroniziranog vremenskog pe čata. Prije i neposredno nakon pokretanja motora 
potvr đuje se bilježi li naprava za bilježenje podataka sve potrebne parametre.  
5.2. Ispitivanje  
Uzorkovanje, mjerenje i bilježenje parametara provode se tijekom cijelog ispitivanja vozila u vožnji. Motor se 
može zaustaviti i pokrenuti, ali uzorkovanje emisija i bilježenje parametara nastavljaju se. Svi signali upozorenja 
koji upu ćuju na neispravan rad PEMS-a dokumentiraju se i provjeravaju. Bilježi se više od 99 % podataka o 
parametrima. Mjerenje i bilježenje podataka može se prekinuti tijekom manje od 1 % ukupnog trajanja vožnje, ali 
uzastopno ne dulje od 30 sekundi, i to isklju čivo u slu čaju nenamjernog gubitka signala ili u svrhu održavanja 
PEMS sustava. Prekidi se mogu izravno bilježiti u PEMS-u. Nije dopušteno uvoditi prekide u zabilježene parametre 
kroz prethodnu obradu podataka, njihovu razmjenu ili naknadnu obradu. Ako se provodi, automatsko nulto 
umjeravanje izvršava se u odnosu na sljedivi nulti standard sli čan onomu za nulto umjeravanje analizatora. Po 
potrebi, snažno se preporu čuje pokretanje održavanja sustava PEMS-a tijekom razdoblja nulte brzine vozila.HR L 175/124 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
5.3. Kraj ispitivanja  
Kraj ispitivanja nastupa prestankom vožnje i isklju čenjem motora s unutarnjim izgaranjem. Izbjegava se pretjeran 
prazan hod motora nakon završetka vožnje. Bilježenje podataka nastavlja se dok ne istekne vrijeme odziva sustava 
za uzorkovanje.  
6. POSTUPCI NAKON ISPITIVANJA  
6.1. Provjera analizatora za mjerenje plinovitih emisija  
Provjerava se nulta to čka i raspon analizatora plinovitih komponenti pomo ću plinova za umjeravanje identi čnih 
onima koji se primjenjuju u to čki 4.5. za procjenu nulte vrijednosti i pomaka odziva analizatora u usporedbi s 
umjeravanjem prije ispitivanja. Dopušteno je nulto umjeravanje analizatora prije verifikacije rasponskog pomaka 
ako je utvr đeno da je nulti pomak unutar dopuštenog raspona. Provjera pomaka nakon ispitivanja obavlja se što je 
prije mogu će nakon ispitivanja i prije isklju čivanja PEMS-a, pojedina čnih analizatora ili senzora ili njihova prelaska 
u pasivni na čin rada. Razlika izme đu rezultata prije ispitivanja i rezultata nakon ispitivanja mora biti u skladu sa 
zahtjevima navedenima u tablici 2.  
Tablica 2.  
Dopušteni pomak analizatora tijekom ispitivanja PEMS-om  
One čišćuju ća tvar  Pomak nultog odziva  Pomak rasponskog odziva (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm po ispitivanju  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 2 000 ppm po ispitivanju, što 
god je ve će 
CO ≤ 75 ppm po ispitivanju  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 75 ppm po ispitivanju, što god je 
ve će 
NO  2 ≤ 5 ppm po ispitivanju  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 5 ppm po ispitivanju, što god je 
ve će 
NO/NO  X ≤ 5 ppm po ispitivanju  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 5 ppm po ispitivanju, što god je 
ve će 
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 po ispitivanju  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 10 ppmC  1 po ispitivanju, što god 
je ve će 
THC  ≤10 ppmC  1 po ispitivanju  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 10 ppmC  1 po ispitivanju, što god 
je ve će 
( 1 ) Ako je nulti pomak unutar dopuštenog raspona, dopušteno je nulto umjeravanje analizatora prije verifikacije rasponskog 
pomaka.  
Ako je razlika izme đu rezultata prije ispitivanja i rezultata nakon ispitivanja za nulti i rasponski pomak ve ća od 
dopuštene, svi se rezultati ispitivanja poništavaju i ispitivanje se ponavlja.  
6.2. Provjeravanje analizatora za mjerenje emisija čestica  
Nulta razina analizatora bilježi se uzorkovanjem zraka iz okoline filtriranog HEPA filtrom. Signal se bilježi tijekom 
razdoblja od 2 minute te se izra čunava prosjek; dopuštena kona čna koncentracija odre đuje se kada odgovaraju ća 
oprema za mjerenje postane dostupna. Ako je razlika izme đu provjere prije i nakon ispitivanja ve ća od dopuštene, 
svi se rezultati ispitivanja poništavaju i ispitivanje se ponavlja.  
6.3. Mjerenje emisija tijekom vožnje  
Umjereni raspon analizatora predstavlja najmanje 90 % vrijednosti koncentracije dobivenih iz 99 % mjerenja 
tijekom valjanih dijelova ispitivanja emisija. Jedan posto ukupnog broja mjerenja koja se upotrebljavaju za 
ocjenjivanje može premašiti umjereni raspon analizatora do faktora dva. Ako ti zahtjevi nisu ispunjeni, ispitivanje 
se poništava.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/125
 
Dodatak 2.  
Specifikacije i umjeravanje komponenti i signala sustava PEMS  
1. UVOD  
U ovom dodatku utvr đuju se specifikacije i umjeravanje komponenti i signala sustava PEMS.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
> — ve će od  
≥ — ve će od ili jednako  
% — postotak  
≤ — manje od ili jednako  
A — nerazrije đena koncentracija CO  2 [%] 
a 0 — odsje čak regresijskog pravca na osi y  
a 1 — nagib linearnog regresijskog pravca  
B — razrije đena koncentracija CO  2 [%] 
C — koncentracija razrije đenog NO [ppm]  
c — odziv analizatora tijekom ispitivanja interferencije kisika  
c FS,b — koncentracija HC-a cijele ljestvice u koraku (b) [ppmC  1 ] 
c FS,d — koncentracija HC-a cijele ljestvice u koraku (d) [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — koncentracija HC-a s CH  4 ili C  2 H 6 koji te če kroz NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — koncentracija HC-a s CH  4 ili C  2 H 6 koji zaobilazi NMC [ppmC  1 ] 
c m,b — koncentracija HC-a iz koraka (b) [ppmC  1 ] 
c m,d — izmjerena koncentracija HC-a iz koraka (d) [ppmC  1 ] 
c ref,b — referentna koncentracija HC-a iz koraka (b) [ppmC  1 ] 
c ref,d — referentna koncentracija HC-a iz koraka (d) [ppmC  1 ] 
°C — Celzijev stupanj  
D — koncentracija nerazrije đenog NO [ppm]  
D e — o čekivana koncentracija razrije đenog NO [ppm]  
E — apsolutni radni tlak [kPa]  
E CO2 — postotak prigušenja s CO  2 
E E — u činkovitost etana  
E H2O — postotak prigušenja vodom  
E M — u činkovitost metanaHR L 175/126 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
E O2 — interferencija kisika  
F — temperatura vode [K]  
G — tlak zasi ćene vodene pare [kPa]  
g — gram  
gH  2 O/kg — grama vode po kilogramu  
h — sat  
H — koncentracija vodene pare [%]  
H m — najve ća koncentracija vodene pare [%]  
Hz — herc  
K — kelvin  
kg — kilogram  
km/h — kilometara na sat  
kPa — kilopaskal  
maks. — maksimalna vrijednost  
NO  X,dry  — srednja koncentracija zapisa stabiliziranog NO  X korigirana za vlažnost  
NO  X,m — srednja koncentracija zapisa stabiliziranog NO  X 
NO  X,ref — referentna srednja koncentracija zapisa stabiliziranog NO  X 
ppm — dijelova na milijun  
ppmC  1 — dijelova na milijun, ekvivalent ugljika  
r 2 — koeficijent odre đenja  
s — sekunda  
t 0 — vremenska to čka prebacivanja protoka plina [s]  
t 10 — vremenska to čka 10 %-tnog odziva od kona čnog o čitanja  
t 50 — vremenska to čka 50 %-tnog odziva od kona čnog o čitanja  
t 90 — vremenska to čka 90 %-tnog odziva od kona čnog o čitanja  
potrebno je utvrditi — potrebno je utvrditi  
x — neovisna varijabla ili referentna vrijednost  
χ min — minimalna vrijednost  
y — ovisna varijabla ili izmjerena vrijednostHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/127
 
3. VERIFIKACIJA LINEARNOSTI  
3.1. Op ćenito  
Linearnost analizatora, instrumenata za mjerenje protoka, senzora i signala sljediva je prema me đunarodnim ili 
nacionalnim normama. Svi senzori ili signali koji nisu izravno sljedivi, npr. pojednostavnjeni instrumenti za 
mjerenje protoka, alternativno se umjeravaju u odnosu na laboratorijski dinamometar s valjcima koji je 
umjeren prema me đunarodnim ili nacionalnim normama.  
3.2. Zahtjevi linearnosti  
Svi analizatori, instrumenti za mjerenje protoka, senzori i signali uskla đeni su sa zahtjevima linearnosti navede ­
nima u tablici 1. Ako se iz ECU-a dobiju podaci o protoku zraka, protoku goriva, omjeru zraka i goriva ili 
masenom protoku ispušnih plinova, izra čunani maseni protok ispušnih plinova ispunjava zahtjeve linearnosti 
navedene u tablici 1.  
Tablica 1.  
Zahtjevi linearnosti parametara i sustava za mjerenje  
Parametar / instrument za mjerenje  j χ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Nagib 
a 1 Standardna 
pogreška 
SEE Koeficijent odre ­ 
đenja r  2 
Protok goriva (  1 ) ≤ 1 % maks.  0,98 – 1,02  ≤ 2 % maks.  ≥ 0,990  
Protok zraka (  1 ) ≤ 1 % maks.  0,98 – 1,02  ≤ 2 % maks.  ≥ 0,990  
Maseni protok ispušnih plinova  ≤ 2 % maks.  0,97 – 1,03  ≤ 2 % maks.  ≥ 0,990  
Analizatori plina  ≤ 0,5 % maks.  0,99 – 1,01  ≤ 1 % maks.  ≥ 0,998  
Zakretni moment (  2 ) ≤ 1 % maks.  0,98 – 1,02  ≤ 2 % maks.  ≥ 0,990  
Analizatori PN-a (  3 ) potrebno je utvrditi  potrebno je 
utvrditi  potrebno je 
utvrditi  potrebno je utvr ­
diti 
( 1 ) Nije obvezno za odre đivanje masenog protoka ispušnih plinova. 
( 2 ) Neobvezan parametar. 
( 3 ) Odlu čuje se nakon što oprema postane dostupna.  
3.3. U čestalost verifikacije linearnosti  
Zahtjevi linearnosti verificiraju se u skladu s to čkom 3.2.:  
(a) za svaki analizator najmanje svaka tri mjeseca ili nakon svakog popravka ili promjene sustava koji bi mogli 
utjecati na umjeravanje;  
(b) za ostale relevantne instrumente poput mjera ča masenog protoka ispušnih plinova i sljedivo umjerenih 
senzora, svaki put kada se uo či ošte ćenje, u skladu s unutarnjim postupcima revizije, provjeru vrši proizvo đač 
instrumenta ili se ona vrši prema normi ISO 9000, ali najkasnije godinu dana prije stvarnog ispitivanja.  
Zahtjevi linearnosti u skladu s to čkom 3.2. za senzore ili signale ECU-a koji nisu izravno sljedivi izvršavaju se 
sljedivo umjerenim mjernim ure đajem na dinamometru s valjcima jednom za svako postavljanje PEMS-a.  
3.4. Postupak provjere linearnosti  
3.4.1.  Op ći zahtjevi  
Relevantni analizatori, instrumenti i senzori dovode se u normalno radno stanje u skladu s preporukama proiz ­
vo đača. Analizatori, instrumenti i senzori moraju raditi pri za njih navedenim specifi čnim temperaturama, tlako ­
vima i protocima.  
3.4.2.  Op ći postupci  
Linearnost se verificira za svaki uobi čajeni radni raspon provedbom sljede ćih koraka:HR L 175/128 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(a) Analizator, instrument za mjerenje protoka ili senzor postavljaju se na nulu uvo đenjem nultog signala. U 
priklju čak analizatora plina najizravnijim i najkra ćim mogu ćim dovodom plina uvodi se pro čišćeni sinteti čki 
zrak ili dušik.  
(b) Raspon analizatora, instrumenta za mjerenje protoka ili senzora mjeri se uvo đenjem rasponskog signala. U 
priklju čak analizatora plina najizravnijim i najkra ćim mogu ćim dovodom plina uvodi se odgovaraju ći plin za 
umjeravanje.  
(c) Ponavlja se postupak nultog umjeravanja iz to čke (a).  
(d) Verifikacija linearnosti vrši se uvo đenjem najmanje 10 valjanih referentnih vrijednosti s približno jednakim 
me đusobnim razmakom (uklju čuju ći nulu). Referentne vrijednosti s obzirom na koncentraciju komponenti, 
maseni protok ispuha ili bilo koji drugi relevantni parametar odabiru se tako da odgovaraju rasponu vrijed ­
nosti koji se o čekuje tijekom ispitivanja emisija. Za mjerenje masenog protoka ispušnih plinova, iz verifikacije 
linearnosti mogu će je isklju čiti referentne to čke ispod 5 % maksimalne vrijednosti umjeravanja.  
(e) U priklju čak analizatora plina uvode se poznate koncentracije plinova u skladu s to čkom 5. Odvaja se 
dovoljno vremena za stabilizaciju signala.  
(f) Vrijednosti koje se ocjenjuju, a po potrebi i referentne vrijednosti, bilježe se pri stalnoj frekvenciji od najmanje 
1,0 Hz tijekom razdoblja od 30 sekundi.  
(g) Vrijednosti aritmeti čke sredine tijekom razdoblja od 30 sekundi upotrebljavaju se za izra čun najmanjih 
kvadrata parametara linearne regresije, a najprikladnija jednadžba ima oblik:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
pri čemu je:  
y stvarna vrijednost sustava mjerenja  
a 1 nagib regresijskog pravca  
x referentna vrijednost  
a 0 odsje čak regresijskog pravca na osi y  
Standardna pogreška procjene (SEE) vrijednosti  y na x te koeficijenta odre đivanja (r  2 ) izra čunava se za svaki 
parametar i sustav mjerenja.  
(h) Parametri linearne regresije odgovaraju zahtjevima iz tablice 1.  
3.4.3.  Zahtjevi za verifikaciju linearnosti na dinamometru s valjcima  
Nesljedivi instrumenti za mjerenje protoka, senzori ili signali ECU-a koje nije mogu će izravno umjeriti prema 
sljedivim normama umjeravaju se na dinamometru s valjcima. Postupak je uskla đen, koliko je mogu će, sa 
zahtjevima Priloga 4.A Pravilnika UNECE-a br. 83. Ako je potrebno, instrument ili senzor koji treba umjeriti 
ugra đuje se u ispitivano vozilo te se njime upravlja u skladu sa zahtjevima iz Dodatka 1. Postupak umjeravanja 
uskla đen je, kada je to mogu će, sa zahtjevima to čke 3.4.2.; odabire se barem 10 odgovaraju ćih referentnih 
vrijednosti kako bi se osigurala pokrivenost barem 90 % maksimalne vrijednosti koja se o čekuje tijekom ispitivanja 
RDE-a.  
Ako treba umjeriti instrument za mjerenje protoka, senzor ili signal ECU-a koji nisu izravno sljedivi, na ispušnu 
cijev vozila priklju čuje se sljedivo umjeren mjera č masenog protoka ispušnih plinova ili CVS. Mora se osigurati 
to čno mjerenje ispuha vozila mjera čem masenog protoka ispušnih plinova u skladu s to čkom 3.4.3. Dodatka 1. 
Vozilom se upravlja uz ravnomjeran gas i odabir brzina te optere ćenje dinamometra s valjcima.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/129
 
4. ANALIZATORI ZA MJERENJE PLINOVITIH KOMPONENTI  
4.1. Dopuštene vrste analizatora  
4.1.1.  Standardni analizatori  
Plinovite komponente mjere se analizatorima navedenima u to čkama od 1.3.1. do 1.3.5. Dodatka 3. Prilogu 4.A 
Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07. Ako se analizatorom NDUV mjere NO i NO  2 , pretvara č NO  2 /NO 
nije potreban.  
4.1.2.  Alternativni analizatori  
Bilo koji analizator koji ne odgovara konstrukcijskim specifikacijama navedenima u to čki 4.1.1. dopušten je ako 
odgovara zahtjevima iz to čke 4.2. Proizvo đač osigurava postizanje jednake ili ve će u činkovitosti mjerenja alter ­
nativnim analizatorom u usporedbi sa standardnim analizatorom pri ispitivanju raspona koncentracija one čišću­
jućih tvari i supostoje ćih plinova koje se mogu o čekivati u vozilima koja rade na dopuštena goriva u umjerenim i 
proširenim uvjetima valjanog ispitivanja RDE-a kao što je navedeno u to čkama 5., 6. i 7. ovog Priloga. Proizvo đač 
analizatora na zahtjev dostavlja dopunske informacije u pisanom obliku iz kojih je vidljivo da se alternativnim 
analizatorom provode konzistentna mjerenja koja su pouzdano uskla đena s mjerenjima standardnih analizatora. 
Dopunske informacije sadržavaju:  
(a) opis teoretske osnove i tehni čkih komponenti alternativnog analizatora;  
(b) dokazivanje istovjetnosti s odgovaraju ćim standardnim analizatorom navedenim u to čki 4.1.1. tijekom o čeki ­
vanog raspona koncentracija one čišćuju ćih tvari i u uvjetima okoline u skladu s homologacijskim ispitivanjem 
definiranim u Prilogu 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07., kao i s validacijom kako je opisano u 
to čki 3. Dodatka 3. za vozilo opremljeno Ottovim motorom i motorom s kompresijskim paljenjem; proiz ­
vo đač analizatora dokazuje važnost istovjetnosti unutar dopuštenih odstupanja navedenih u to čki 3.3. 
Dodatka 3.;  
(c) dokazivanje istovjetnosti s odgovaraju ćim standardnim analizatorom navedenim u to čki 4.1.1., uzimaju ći u 
obzir utjecaj atmosferskog tlaka na mjerenje analizatorom; pokaznim ispitivanjem utvr đuje se odziv na 
rasponski plin pri koncentraciji unutar raspona analizatora, kako bi se provjerio utjecaj atmosferskog tlaka 
u umjerenim i proširenim uvjetima nadmorske visine utvr đenima u to čki 5.2. ovog Priloga. Takvo ispitivanje 
može se provesti u komori za ispitivanja na nadmorskoj visini;  
(d) dokazivanje istovjetnosti s odgovaraju ćim standardnim analizatorom navedenim u to čki 4.1.1. tijekom 
najmanje tri ispitivanja na cesti koja ispunjavaju zahtjeve ovog Priloga;.  
(e) dokazivanje da utjecaj vibracija, ubrzanja i temperature okoline na o čitanje analizatora ne premašuje zahtjeve 
u pogledu buke za analizatore navedene u to čki 4.2.4.  
Homologacijsko tijelo može zatražiti dodatne informacije za potvrdu ekvivalentnosti ili odbiti odobrenje ako se 
mjerenjem dokaže da alternativni analizator nije istovjetan standardnom analizatoru.  
4.2. Specifikacije analizatora  
4.2.1.  Op ćenito  
Uz zahtjeve linearnosti definirane za svaki analizator u to čki 3., proizvo đač analizatora utvr đuje uskla đenost 
tipova analizatora sa specifikacijama utvr đenima u to čkama od 4.2.2. do 4.2.8. Analizatori imaju mjerno podru čje 
i vrijeme odziva prikladno za mjerenje koncentracija komponenti ispušnih plinova u prolaznim i stabilnim 
uvjetima uz primjerenu to čnost te u odnosu na primjenjivi standard emisija. Osjetljivost analizatora na udarce, 
vibracije, starenje, promjenjivost temperature i tlaka zraka te elektromagnetske smetnje i druge u činke povezane s 
radom vozila i analizatora ograni čena je što je više mogu će. 
4.2.2.  To čnost 
To čnost, koja je odre đena kao odstupanje o čitanja analizatora od referentne vrijednosti, ne smije prelaziti 2 % 
očitanja ili 0,3 % cijele ljestvice, što god je ve će.HR L 175/130 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.2.3.  Preciznost  
Preciznost, definirana kao umnožak 2,5 i standardne devijacije 10 ponavljaju ćih odziva na odre đeni plin za 
umjeravanje ili plin za namještanje raspona, ne smije biti ve ća od 1 % cjelokupne koncentracije za raspon mjerenja 
jednak ili ve ći od 155 ppm (ili ppmC  1 ) odnosno 2 % koncentracije cijele ljestvice za raspon mjerenja manji od 
155 ppm (ili ppmC  1 ). 
4.2.4.  Buka  
Buka ne premašuje 2 % cijele ljestvice, a definira se kao dvostruka efektivna vrijednost 10 standardnih devijacija, 
svaka od kojih se izra čunava iz nultih odziva izmjerenih uz stalnu frekvenciju bilježenja od najmanje 1,0 Hz 
tijekom razdoblja od 30 sekundi. Svako od 10 razdoblja mjerenja isprekidano je intervalom od 30 sekundi u 
kojem je analizator izložen odgovaraju ćem rasponskom plinu. Prije svakog razdoblja uzorkovanja i prije svakog 
razdoblja umjeravanja osigurava se dovoljno vrijeme za čišćenje analizatora i linija za uzorkovanje.  
4.2.5.  Pomak nultog odziva  
Pomak nultog odziva, koji se definira kao srednji odziv na plin za nulto umjeravanje tijekom vremenskog 
razdoblja od najmanje 30 sekundi, uskla đen je sa specifikacijama navedenima u tablici 2.  
4.2.6.  Pomak odziva raspona  
Pomak odziva raspona, koji se definira kao srednji odziv na rasponski plin tijekom vremenskog razdoblja od 
najmanje 30 sekundi, uskla đen je sa specifikacijama navedenima u tablici 2.  
Tablica 2.  
Dopušteni pomak nultog odziva i pomak odziva raspona analizatora za mjerenje plinovitih komponenti u 
laboratorijskim uvjetima  
One čišćuju ća tvar  Pomak nultog odziva  Pomak odziva raspona  
CO  2 ≤ 1,000 ppm tijekom 4 sata  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 1,000 ppm tijekom 4 sata, ovisno 
što je ve će 
CO ≤ 50 ppm tijekom 4 sata  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 50 ppm tijekom 4 sata, ovisno što 
je ve će 
NO  2 ≤ 5 ppm tijekom 4 sata  ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 5 ppm tijekom 4 sata, ovisno što 
je ve će 
NO/NO  X ≤ 5 ppm tijekom 4 sata  ≤ 2 % o čitanja ili 5 ppm tijekom 4 sata, ovisno što je 
ve će 
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 10 ppmC  1 tijekom 4 sata, ovisno 
što je ve će 
THC  ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % o čitanja ili ≤ 10 ppmC  1 tijekom 4 sata, ovisno 
što je ve će 
4.2.7.  Vrijeme porasta  
Vrijeme porasta definira se kao vrijeme izme đu 10 % i 90 % odziva u odnosu na kona čno o čitanje ( t 90 – t 10 ; 
vidjeti to čku 4.4.) i ne smije prelaziti 3 sekunde.  
4.2.8.  Sušenje plina  
Ispušni se plinovi mogu mjeriti na vlažnoj ili suhoj osnovi. Svaki ure đaj za sušenje plina, ako se upotrebljava, 
proizvodi najmanji mogu ći u činak na sastav izmjerenih plinova. Kemijski ure đaji za sušenje nisu dopušteni.  
4.3. Dodatni zahtjevi  
4.3.1.  Op ćenito  
Odredbama u to čkama od 4.3.2. do 4.3.5. utvr đuju se dodatni zahtjevi u činkovitosti za posebne tipove analiza ­
tora koji se primjenjuju samo na slu čajeve u kojima se odre đeni analizator upotrebljava za mjerenje emisija PEMS- 
om.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/131
 
4.3.2.  Ispitivanje u činkovitosti pretvara ča NO  X 
Ako se primjenjuje pretvara č NO  X , primjerice za pretvaranje NO  2 u NO za analizu s analizatorom kemilumi ­
nescencije, njegova se u činkovitost ispituje prema zahtjevima iz to čke 2.4. Dodatka 3. Prilogu 4.a Pravilniku 
UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07. U činkovitost pretvara ča NO  X verificira se najkasnije mjesec dana prije ispiti ­
vanja emisija.  
4.3.3.  Prilagodba plameno-ionizacijskog detektora (FID)  
(a) Optimizacija odziva detektora  
Ako se mjere ugljikovodici, FID se prilago đava u vremenskim razmacima koje je naveo proizvo đač analizatora 
u skladu s to čkom 2.3.1. Dodatka 3. Prilogu 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07. Kao plin za 
namještanje raspona upotrebljava se propan u zraku ili propan u dušiku radi optimizacije odziva u naj češ ćem 
radnom rasponu.  
(b) Odzivni faktori ugljikovodika  
Ako se mjere ugljikovodici, odzivni faktor ugljikovodika za FID verificira se u skladu s odredbama iz to čke 
2.3.3. Dodatka 3. Prilogu 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07, pri čemu se kao rasponski plinovi 
upotrebljavaju propan u zraku ili propan u dušiku, a kao plinovi nulto umjeravanje upotrebljavaju se pro či­ 
šćeni sintetski zrak ili dušik.  
(c) Provjera interferencije kisika  
Provjera interferencije kisika provodi se pri uvo đenju FID-a u rad i nakon ve ćih održavanja. Bira se raspon 
mjerenja u kojem se u gornjih 50 % nalaze plinovi za provjeru interferencije kisika. Ispitivanje se provodi uz 
temperaturu pe ći postavljenu u skladu sa zahtjevom. Specifikacije plinova za provjeru interferencije kisika 
opisane su u to čki 5.3.  
Primjenjuje se sljede ći postupak:  
i. Analizator se postavlja na nulu.  
ii. Analizator se umjerava mješavinom s 0 % kisika za motore s vanjskim izvorom paljenja i 21 % kisika za 
motore s kompresijskim paljenjem.  
iii. Ponovo se provjerava nulti odziv. Ako se nulti odziv izmijenio za više od 0,5 % cijele ljestvice, ponavljaju 
se koraci i. i ii.  
iv. Uvode se plinovi za provjeru interferencije 5 %-tnog i 10 %-tnog kisika.  
v. Ponovo se provjerava nulti odziv. Ako se izmijenio za od ± 1 % cijele ljestvice, ispitivanje se ponavlja.  
vi. Interferencija kisika  E O2 izra čunava se za svaku mješavinu plinova za provjeru interferencije kisika iz 
koraka iv. kako slijedi  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
pri čemu je odziv analizatora:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
pri čemu je:  
c ref,b referentna koncentracija HC-a iz koraka ii. [ppmC  1 ]HR L 175/132 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
c ref,d referentna koncentracija HC-a iz koraka iv. [ppmC  1 ] 
c FS,b koncentracija HC-a cjelokupnog raspona iz koraka ii. [ppmC  1 ] 
c FS,d koncentracija HC-a cjelokupnog raspona iz koraka iv. [ppmC  1 ] 
c m,b izmjerena koncentracija HC-a iz koraka ii. [ppmC  1 ] 
c m,d izmjerena koncentracija HC-a iz koraka iv. [ppmC  1 ] 
vii. Interferencija kisika  E O2 manja je od ± 1,5 % za sve zahtijevane plinove za provjeru interferencije kisika.  
viii. Ako je interferencija kisika  E O2 viša od ± 1,5 %, mogu će je postupno prilagoditi protok zraka (pove ćati ga 
i smanjiti u odnosu na specifikacije proizvo đača), kao i protok goriva i uzorka.  
ix. Provjera interferencije kisika ponavlja se za svaku novu postavku.  
4.3.4.  U činkovitost pretvaranja nemetanskog separatora (NMC)  
Ako se analiziraju ugljikovodici, NMC se može upotrebljavati za uklanjanje nemetanskih ugljikovodika iz uzorka 
plina oksidiranjem svih ugljikovodika osim metana. U idealnom slu čaju, pretvorba za metan iznosi 0 %, a za druge 
ugljikovodike koje predstavlja etan 100 %. Za to čno mjerenje NMHC-a utvr đuju se dvije u činkovitosti koje se 
potom upotrebljavaju za izra čun emisija NMHC-a (vidjeti to čku 9.2. Dodatka 4.). Nije potrebno odrediti u činko ­
vitost pretvaranja metana ako je NMC-FID umjeren u skladu s metodom (b) u to čki 9.2. Dodatka 4. propuštanjem 
plina za umjeravanje metana/zraka kroz NMC.  
(a) U činkovitost pretvaranja metana  
Plin za umjeravanje metana propušta se kroz FID, pri čemu se NMC zaobilazi odnosno ne zaobilazi; dvije se 
koncentracije bilježe. U činkovitost metana odre đuje se kako slijedi:  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
pri čemu je:  
c HC(w/NMC)  koncentracija HC-a, a CH  4 teče kroz NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  koncentracija HC-a, a CH  4 zaobilazi NMC [ppmC  1 ] 
(b) U činkovitost pretvaranja etana  
Plin za umjeravanje etana propušta se kroz FID, pri čemu se NMC zaobilazi odnosno ne zaobilazi; dvije se 
koncentracije bilježe. U činkovitost etana odre đuje se kako slijedi:  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
pri čemu je:  
c HC(w/NMC)  koncentracija HC-a, a C  2 H 6 teče kroz NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  koncentracija HC-a, a C  2 H 6 zaobilazi NMC [ppmC  1 ]HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/133
 
4.3.5.  U činci interferencije  
(a) Op ćenito  
Na o čitanje analizatora mogu utjecati i drugi plinovi, osim onih koji se analiziraju. Proizvo đač analizatora prije 
puštanja analizatora na tržište provjerava u činke interferencije i ispravno funkcioniranje analizatora; provjera 
se provodi barem jednom za svaku vrstu analizatora ili ure đaja navedenih u to čkama (b) do (f).  
(b) Provjera interferencije CO analizatora  
Voda i CO  2 mogu utjecati na mjerenja CO analizatora. Stoga se plin za umjeravanje raspona CO  2 s koncen ­
tracijom od 80 % do 100 % cijele ljestvice maksimalnog mjernog raspona CO analizatora, koji se upotrebljava 
tijekom ispitivanja, pušta u mjehuri ćima kroz vodu pri sobnoj temperaturi, a odziv analizatora se bilježi. 
Odziv analizatora nije ve ći od 2 % srednje koncentracije CO koja se o čekuje tijekom uobi čajenog ispitivanja na 
cesti ili ± 50 ppm, što god je ve će. Interferencija za H  2 O i CO  2 može se provjeriti zasebnim postupcima. Ako 
su razine H  2 O i CO  2 koje se upotrebljavaju za provjeru interferencije ve će od maksimalnih razina koje se 
očekuju tijekom ispitivanja, svaka zabilježena vrijednost interferencije proporcionalno se smanjuje množenjem 
zabilježene interferencije s omjerom vrijednosti maksimalne o čekivane koncentracije tijekom ispitivanja i 
stvarne vrijednosti koncentracije koja se upotrebljava tijekom te provjere. Mogu se provoditi zasebne provjere 
interferencija s koncentracijama H  2 O koje su niže od najve ćih o čekivanih vrijednosti tijekom ispitivanja i 
zabilježena interferencija H  2 O proporcionalno se pove ćava množenjem zabilježene interferencije s omjerom 
maksimalne vrijednosti koncentracije H  2 O koja se o čekuje tijekom ispitivanja i stvarne vrijednosti koncen ­
tracije koja se upotrebljava tijekom te provjere. Zbroj tih dviju prilago đenih vrijednosti interferencije odgovara 
odstupanju navedenom u ovoj to čki. 
(c) Provjera prigušenja NO  x analizatora  
Dva plina važna za CLD i HCLD analizatore su CO  2 i vodena para. Odziv prigušenja na te plinove proporcio ­
nalan je koncentraciji plinova. Ispitivanjem se utvr đuje prigušenje pri najve ćim o čekivanim koncentracijama 
tijekom ispitivanja. Ako se u CLD i HCLD analizatorima upotrebljavaju algoritmi za kompenzaciju prigušenja, 
u okviru kojih se primjenjuju analizatori za mjerenje H  2 O ili CO  2 , prigušenje se ocjenjuje dok su analizatori 
aktivni te uz primjenu kompenzacijskih algoritama.  
i. Provjera prigušenja CO  2 
Plin za rasponsko umjeravanje CO  2 koncentracije od 80 % do 100 % maksimalnog radnog raspona 
propušta se kroz analizator NDIR; vrijednost CO  2 bilježi se kao A. Plin za rasponsko umjeravanje CO  2 
zatim se razrje đuje za otprilike 50 % plinom za rasponsko umjeravanje NO i propušta kroz NDIR i CLD ili 
HCLD; vrijednosti CO  2 i NO bilježe se kao B, odnosno C. Protok plina CO  2 zatim se obustavlja te se kroz 
CLD ili HCLD propušta samo plin za rasponsko umjeravanje NO; vrijednost NO bilježi se kao D. Postotno 
prigušenje izra čunava se kao:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100  
pri čemu je:  
A nerazrije đena koncentracija CO  2 mjerena NDIR-om [%]  
B razrije đena koncentracija CO  2 mjerena NDIR-om [%]  
C razrije đena koncentracija NO mjerena CLD-om ili HCLD-om [ppm]  
D nerazrije đena koncentracija NO mjerena CLD-om ili HCLD-om [ppm]  
Uz odobrenje nadležnog homologacijskog tijela dopuštena je primjena alternativnih metoda razrje đivanja i 
kvantificiranja vrijednosti plina za rasponsko umjeravanje CO  2 i NO, kao što je dinami čno miješanje/ 
spajanje.  
ii. Provjera prigušenja vodom  
Ta se provjera primjenjuje samo na mjerenja koncentracije vlažnog plina. Pri izra čunavanju prigušenja 
vodom u obzir se uzima razrje đivanje plina za rasponsko umjeravanje NO vodenom parom i prilago đa­
vanje koncentracije vodene pare u mješavini plina do razine koncentracija koje se o čekuju tijekomHR L 175/134 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
ispitivanja emisija. Plin za rasponsko umjeravanje NO s koncentracijom od 80 % do 100 % cijele ljestvice 
uobi čajenog mjernog raspona propušta se kroz CLD ili HCLD; vrijednost NO bilježi se kao  D. Plin za 
rasponsko umjeravanje NO pušta se u mjehuri ćima kroz vodu i propušta kroz CLD ili HCLD; vrijednost 
NO bilježi se kao  C. Apsolutni radni tlak analizatora i temperatura vode odre đuju se i bilježe kao E, 
odnosno F. Tlak pare zasi ćenja mješavine koji odgovara temperaturi mjehuri ćaste vode  F odre đuje se i 
bilježi kao  G. Koncentracija vodene pare  H [%] mješavine plina izra čunava se kao:  
H ¼ G 
E ¼ 100  
Očekivana koncentracija plina za rasponsko umjeravanje NO razrije đenog vodenom parom bilježi se kao  
D e nakon što se izra čuna kao:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Za ispušne plinove dizelskoga goriva, najve ća koncentracija ispušne vodene pare (u postocima) koja se 
očekuje tijekom ispitivanja bilježi se kao  H  m nakon procjene, uz pretpostavku da omjer H/C u gorivu 
iznosi 1,8/1, iz najve će koncentracije CO  2 u ispušnom plinu A kako slijedi:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
Postotno prigušenje vodom izra čunava se na sljede ći na čin: 
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
pri čemu je:  
D e očekivana koncentracija razrije đenog NO [ppm]  
C izmjerena koncentracija razrije đenog NO [ppm]  
H m najve ća koncentracija vodene pare [%]  
H stvarna koncentracija vodene pare [%]  
iii. Najve će dopušteno prigušenje  
Kombinirano prigušenje CO  2 i vodom ne smije premašiti 2 % cijele ljestvice.  
(d) Provjera prigušenja za analizatore NDUV  
Ugljikovodici i voda mogu imati pozitivnu interferenciju s analizatorima NDUV, uzrokuju ći odziv sli čan 
odzivu NO  x . Proizvo đač analizatora NDUV upotrebljava sljede ći postupak za provjeru ograni čenja u činaka 
prigušenja:  
i. Analizator i rashladnik postavljaju se u skladu s radnim uputama proizvo đača; potrebno je izvršiti 
prilagodbe radi optimiziranja rada analizatora i rashladnika.  
ii. Za analizator se provode nulto i rasponsko umjeravanje uz vrijednosti koncentracija koje se o čekuju 
tijekom ispitivanja emisija.  
iii. Plin za umjeravanje NO  2 odabire se tako da u najve ćoj mogu ćoj mjeri odgovara najve ćoj koncentraciji 
NO  2 koja se o čekuje tijekom ispitivanja emisija.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/135
 
iv. Plinom za umjeravanje NO  2 zalije se sonda sustava za uzorkovanje plina dok se odziv NO  X stabilizira.  
v. Srednja vrijednost koncentracije stabiliziranih zabilježenih vrijednosti NO  X tijekom vremenskog intervala 
od 30 sekundi izra čunava se i bilježi kao NO  X,ref.  
vi. Protok plina za umjeravanje NO  2 obustavlja se i sustav za uzorkovanje, zasi ćen prelijevanjem izlaznog 
produkta generatora rosišta, postavlja se na 50 °C. Izlazni produkt generatora rosišta uzorkuje se u 
sustavu za uzorkovanje i rashladniku barem 10 minuta dok rashladnik ne po čne uklanjati konstantnu 
koli činu vode.  
vii. Po završetku koraka iv. sustav za uzorkovanje ponovno se prelijeva plinom za umjeravanje NO  2 pomo ću 
kojeg je utvr đen NO  X,ref dok se ukupni odziv NO  X ne stabilizira.  
viii. Srednja vrijednost koncentracije stabiliziranih zabilježenih vrijednosti NO  X tijekom vremenskog intervala 
od 30 sekundi izra čunava se i bilježi kao NO  X,m. 
ix. NO  X,m se ispravlja na NO  X,dry  na temelju ostatka vodene pare koja je prošla kroz rashladnik pri izlaznoj 
temperaturi i tlaku rashladnika.  
Izra čunani NO  X,dry  iznosi najmanje 95 % NO  X,ref.  
(e) Ure đaj za sušenje uzorka  
Ure đaj za sušenje uzorka uklanja vodu, koja u suprotnom može utjecati na mjerenje NO  x . Za suhe CLD 
analizatore demonstrira se da ure đaj za sušenje uzorka pri najve ćoj o čekivanoj koncentraciji vodene pare  H m 
održava vlažnost CLD-a pri ≤ 5 g vode/kg suhog zraka (ili približno 0,8 % H  2 O), što je 100 %-tna relativna 
vlažnost pri 3,9 °C i 101,3 kPa ili relativna vlažnost od oko 25 % pri 25 °C i 101,3 kPa. Sukladnost se može 
dokazati mjerenjem temperature na izlazu toplinskog ure đaja za sušenje uzorka ili mjerenjem vlažnosti u to čki 
tik iznad CLD-a. Vlažnost ispuha iz CLD-a može se mjeriti sve dok je jedini tok u CLD-u tok iz ure đaja za 
sušenje uzorka.  
(f) Prodiranje NO  2 u ure đaj za sušenje uzorka  
Teku ća voda koja zaostane u nepravilno projektiranom ure đaju za sušenje uzorka može ukloniti NO  2 iz 
uzorka. Ako se ure đaj za sušenje uzorka upotrebljava u kombinaciji s NDUV analizatorom bez pretvara ča 
NO  2 /NO, voda bi mogla ukloniti NO  2 iz uzorka prije mjerenja NO  X . Ure đaj za sušenje uzorka omogu ćuje 
mjerenje najmanje 95 % NO  2 u plinu koji je zasi ćen vodenom parom i sastoji se od maksimalne koncentracije 
NO  2 koja se o čekuje tijekom ispitivanja vozila.  
4.4. Provjera vremena odaziva analiti čkog sustava  
Pri provjeri vremena odziva postavke analiti čkog sustava identi čne su postavkama tijekom ispitivanja emisija (t.j. 
tlak, brzina protoka, postavke filtra u analizatorima i svi drugi parametri koji utje ču na vrijeme odziva). Vrijeme 
odziva odre đuje se prebacivanjem plina izravno na otvoru sonde za uzorkovanje. Prebacivanje plina mora se 
izvršiti za manje od 0,1 s. Plinovi koji se upotrebljavaju za ispitivanje uzrokuju promjenu koncentracije od 
najmanje 60 % cijele ljestvice analizatora.  
Bilježi se slijed koncentracija svih pojedina čnih komponenti plina. Kašnjenje se definira kao vrijeme od prebaci ­
vanja plina (t  0 ) dok odziv ne dosegne 10 % kona čnog o čitanja (t  10 ). Vrijeme porasta definira se kao vrijeme 
izme đu 10 % i 90 % odziva u odnosu na kona čno o čitanje ( t 90 – t 10 ). Vrijeme odziva sustava (t  90 ) sastoji se od 
vremena kašnjenja prema mjernom detektoru i vremena porasta detektora.  
Prilikom vremenskog uskla đivanja analizatora i signala protoka ispušnih plinova, vrijeme transformacije definira se 
kao vrijeme od promjene (t  0 ) dok odziv ne dosegne 50 % kona čnog o čitanja (t  50 ). 
Vrijeme odziva sustava iznosi ≤ 12 sekundi s vremenom porasta ≤ 3 sekunde za sve komponente i sve primije ­
njene raspone. Kada se koristi NMC za mjerenje NMHC-a, vrijeme odziva sustava može premašiti 12 s.HR L 175/136 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
5. PLINOVI  
5.1. Op ćenito  
Potrebno je poštivati rok trajanja svih umjernih i rasponskih plinova. Čisti i mješoviti umjerni i rasponski plinovi 
odgovaraju specifikacijama iz to čaka 3.1. i 3.2. Dodatka 3. Prilogu 4.A Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 
07. Osim toga, dopuštena je upotreba plina za umjeravanje NO  2 . Koncentracija plina za umjeravanje NO  2 iznosi 
unutar 2 % deklarirane vrijednosti koncentracije. Koli čina NO u plinu za umjeravanje NO  2 ne smije biti ve ća od 
5 % sadržaja NO  2 . 
5.2. Razdjelnici plina  
Razdjelnici plina, tj. ure đaji za precizno miješanje koji razrje đuju pro čišćenim N  2 ili sintetskim zrakom, mogu se 
upotrebljavati za dobivanje umjernih i rasponskih plinova. To čnost ure đaja za razdvajanje plinova mora biti takva 
da se koncentracija miješanih umjernih plinova može odrediti unutar to čnosti od ± 2 %. Verifikacija se obavlja 
izme đu 15 % i 50 % cijele ljestvice za svako umjeravanje koje uklju čuje razdjelnik plinova. Može se provesti 
dodatna verifikacija pomo ću drugog umjernog plina ako prva provjera ne uspije.  
Razdjelnik plinova može se dodatno provjeriti instrumentom koji je po naravi linearan, npr. uporabom plina NO 
u kombinaciji s CLD-om. Vrijednost raspona instrumenta podešava se s rasponskim plinom izravno povezanim s 
instrumentom. Razdjelnik plinova provjerava se pri postavkama koje se obi čno upotrebljavaju, a nominalna se 
vrijednost uspore đuje s koncentracijom koja je izmjerena instrumentom. Ta razlika na svakoj to čki iznosi do 
± 1 % od nominalne vrijednosti koncentracije.  
5.3. Plinovi za provjeru interferencije kisika  
Plinovi za provjeru interferencije kisika sastoje se od mješavine propana, kisika i dušika i sadrže propan pri 
koncentraciji od 350 ± 75 ppmC  1 . Koncentracija se odre đuje gravimetrijskim metodama, dinami čnim miješanjem 
ili kromatografskom analizom ukupnih ugljikovodika i ne čisto ća. Koncentracije kisika plinova za provjeru inter ­
ferencije kisika odgovaraju zahtjevima navedenima u tablici 3.; ostatak plina za provjeru interferencije kisika sastoji 
se od pro čišćenog dušika.  
Tablica 3.  
Plinovi za provjeru interferencije kisika  
Tip motora  
Kompresijsko paljenje  Vanjsko paljenje  
Koncentracija O  2 21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
6. ANALIZATORI ZA MJERENJE BROJA EMISIJSKIH ČESTICA  
U ovim će se odjeljcima definirati budu ći zahtjev za analizatore za mjerenje broja emisijskih čestica kada njihovo 
mjerenje postane obvezno.  
7. INSTRUMENTI ZA MJERENJE MASENOG PROTOKA ISPUŠNIH PLINOVA  
7.1. Op ćenito  
Instrumenti, senzori ili signali za mjerenje masenog protoka ispušnih plinova imaju prikladan raspon mjerenja i 
odgovaraju će vrijeme odziva za postizanje to čnosti potrebne za mjerenje masenog protoka ispušnih plinova u 
prijelaznim i ustaljenim uvjetima. Osjetljivost instrumenata, senzora i signala na udarce, vibracije, starenje, promje ­
njivost temperature, tlak okolnog zraka, elektromagnetske smetnje i druge u činke povezane s radom vozila i 
instrumenata na razini je kojom se mogu ćnost dodatnih pogrešaka svodi na najmanju mogu ću mjeru.  
7.2. Specifikacije instrumenata  
Maseni protok ispušnih plinova utvr đuje se izravnim mjerenjem pomo ću jednog od sljede ćih instrumenata:  
(a) Pitotove naprave za protok;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/137
 
(b) ure đaja za mjerenje razlike tlaka, poput sapnice protoka (vidjeti pojedinosti u normi ISO 5167);  
(c) ultrazvu čnog mjera ča protoka;  
(d) mjera ča vrtložnog protoka.  
Svaki pojedina čni mjera č masenog protoka ispušnih plinova ispunjava zahtjeve linearnosti postavljene u to čki 3. 
Nadalje, proizvo đač instrumenta dokazuje uskla đenost svakog tipa mjera ča masenog protoka ispušnih plinova sa 
specifikacijama navedenima u to čkama 7.2.3. do 7.2.9.  
Dopušteno je izra čunavati maseni protok ispušnih plinova na temelju mjerenja protoka zraka i protoka goriva 
dobivenih iz sljedivo umjerenih senzora ako oni ispunjavaju zahtjeve linearnosti iz to čke 3. i zahtjeve to čnosti iz 
to čke 8. te ako se dobiveni maseni protok ispušnih plinova validira u skladu s to čkom 4. Dodatka 3.  
K tomu, dopuštene su i druge metode za utvr đivanje masenog protoka ispušnih plinova na temelju instrumenata i 
signala koji nisu izravno sljedivi, npr. pojednostavnjeni mjera či masenog protoka ispušnih plinova ili signali ECU- 
a, ako dobiveni maseni protok ispušnih plinova ispunjava zahtjeve linearnosti iz to čke 3. i ako se validira u skladu 
s to čkom 4. Dodatka 3.  
7.2.1.  Standardi umjeravanja i verifikacije  
Učinkovitost mjerenja mjera čima masenog protoka ispušnih plinova verificira se zrakom ili ispušnim plinom u 
odnosu na sljedivi standard, primjerice umjerenim mjera čem masenog protoka ispušnih plinova ili tunelom za 
potpuno razrje đivanje toka.  
7.2.2.  U čestalost verifikacije  
Sukladnost mjera ča masenog protoka ispušnih plinova s to čkama 7.2.3. i 7.2.9. verificira se najkasnije godinu 
dana prije stvarnog ispitivanja.  
7.2.3.  To čnost 
To čnost, koja se definira kao odstupanje o čitanja EFM-a od referentne vrijednosti protoka, ne premašuje ± 2 % 
očitanja, 0,5 % cijele ljestvice ili ± 1,0 % maksimalnog protoka prema kojem je EFM umjeren, što god je ve će. 
7.2.4.  Preciznost  
Preciznost ne premašuje 1 % maksimalnog protoka prema kojem je EFM umjeren, a definira se kao umnožak 2,5 i 
standardne devijacije 10 ponavljaju ćih odziva na zadani nominalni protok, približno u sredini raspona umjerava ­
nja. 
7.2.5.  Buka  
Buka ne premašuje 2 % maksimalne vrijednosti umjerenog protoka, a definira se kao dvostruka efektivna vrijed ­
nost 10 standardnih devijacija, svaka od kojih se izra čunava iz nultih odziva izmjerenih uz stalnu frekvenciju 
bilježenja od najmanje 1,0 Hz tijekom razdoblja od 30 sekundi. Svako od 10 razdoblja mjerenja isprekidano je 
intervalom od 30 sekundi u kojem je EFM izložen najve ćem umjerenom protoku.  
7.2.6.  Pomak nultog odziva  
Pomak nultog odziva definira se kao srednji odziv na nulti protok u vremenskom intervalu od najmanje 30 
sekundi. Pomak nultog odziva može se verificirati na temelju prijavljenih primarnih signala, npr. tlaka. Pomak 
primarnih signala tijekom razdoblja od četiri sata manji je od ± 2 posto od maksimalne vrijednosti primarnog 
signala zabilježene uz protok prema kojem je EFM umjeren.  
7.2.7.  Pomak rasponskog odziva  
Pomak rasponskog odziva definira se kao srednji odziv na rasponski protok u vremenskom intervalu od najmanje 
30 sekundi. Pomak rasponskog odziva može se verificirati na temelju prijavljenih primarnih signala, npr. tlaka. 
Pomak primarnih signala tijekom razdoblja od četiri sata manji je od ± 2 posto od najve će vrijednosti primarnog 
signala zabilježene uz protok prema kojem je EFM umjeren.HR L 175/138 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
7.2.8.  Vrijeme porasta  
Vrijeme porasta instrumenata i metoda za mjerenje protoka ispušnih plinova trebalo bi u najve ćoj mogu ćoj mjeri 
odgovarati vremenu porasta analizatora plina kao što je navedeno u to čki 4.2.7., ali ne premašuje jednu sekundu.  
7.2.9.  Provjera vremena odziva  
Vrijeme odziva mjera ča masenog protoka ispušnih plinova utvr đuje se primjenom parametara sli čnih onima 
primijenjenima za ispitivanje emisija (odnosno, parametara tlaka, protoka, postavki filtara i svih ostalih utjecaja 
na vrijeme odziva). Odre đivanje vremena odziva vrši se izravnim prebacivanjem plina na otvoru mjera ča masenog 
protoka ispušnih plinova. Prebacivanje protoka plina izvršava se što je brže mogu će, no preporu čuje se interval 
manji od 0,1 sekunde. Protok plina koji se upotrebljava za ispitivanje uzrokuje promjenu protoka od najmanje 60 
posto cijele ljestvice mjera ča masenog protoka ispušnih plinova. Protok plina se bilježi. Kašnjenje se definira kao 
vrijeme od prebacivanja plina ( t 0 ) dok odziv ne iznosi 10 % kona čnog o čitanja ( t 10 ). Vrijeme porasta definira se 
kao vrijeme izme đu 10 % i 90 % odziva ( t 90 – t 10 ) u odnosu na kona čno o čitanje. Vrijeme odziva ( t 90 ) definira se 
kao zbroj vremena kašnjenja i vremena porasta. Vrijeme odziva mjera ča masenog protoka ispušnih plinova ( t 90 ) 
iznosi ≤ 3 sekunde uz vrijeme porasta ( t 90 – t  10 ) od ≤ 1 sekunde u skladu s to čkom 7.2.8.  
8. SENZORI I POMO ĆNA OPREMA  
Svaki senzor i pomo ćna oprema koji se upotrebljavaju za utvr đivanje npr. temperature, atmosferskog tlaka, 
vlažnosti okoline, brzine vozila, protoka goriva ili protoka ulaznog zraka ne mijenja niti neopravdano ne 
utje če na radni u činak motora vozila i sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova. To čnost senzora i 
pomo ćne opreme u skladu je sa zahtjevima iz tablice 4. Uskla đenost sa zahtjevima iz tablice 4. dokazuje se u 
vremenskim razmacima koje odre đuje proizvo đač instrumenta, prema postupcima unutarnje revizije ili u skladu s 
normom ISO 9000.  
Tablica 4.  
Zahtjevi to čnosti za parametre mjerenja  
Parametar mjerenja  To čnost  
Protok goriva (  1 ) ± 1 % o čitanja (  3 ) 
Protok zraka (  1 ) ± 2 % o čitanja  
Brzina vozila (  2 ) ± 1,0 km/h apsolutna  
Temperature ≤ 600 K  ± 2 K apsolutna  
Temperature > 600 K  ± 0,4 % o čitanja u Kelvinima  
Tlak okoline  ± 0,2 kPa apsolutno  
Relativna vlažnost  ± 5 % apsolutna  
Apsolutna vlažnost  ± 10 % o čitanja ili 1 gH  2 O/kg suhog zraka, što god je ve će 
( 1 ) Nije obvezno za odre đivanje masenog protoka ispušnih plinova. 
( 2 ) Taj se zahtjev primjenjuje samo na senzor brzine; ako se brzina vozila upotrebljava za odre đivanje parametara kao što su 
ubrzanje, umnožak brzine vozila s pozitivnim ubrzanjem ili RPA, signal brzine mora ima to čnost od 0,1 % iznad 3 km/h i 
učestalost uzorkovanja od 1 Hz. Taj se zahtjev to čnosti može ispuniti upotrebom signala senzora brzine vrtnje kota ča. 
( 3 ) To čnost iznosi 0,02 posto o čitanja ako se upotrebljava za izra čun protoka zraka i masenog protoka ispušnih plinova iz 
protoka goriva u skladu s to čkom 10. Dodatka 4.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/139
 
Dodatak 3.  
Validacija PEMS-a i nesljedivog masenog protoka ispušnih plinova  
1. UVOD  
U ovom se dodatku opisuju zahtjevi za validaciju funkcionalnosti ugra đenog PEMS-a u prijelaznim uvjetima, kao i 
to čnosti masenog protoka ispušnih plinova dobivenog temeljem nesljedivih mjera ča masenog protoka ispušnih 
plinova ili izra čunanog iz signala ECU-a.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
% — postotak  
#/km — broj po kilometru  
a 0 — odsje čak regresijskog pravca na osi  y 
a 1 — nagib regresijskog pravca  
g/km — grama po kilometru  
Hz — herc  
km — kilometar  
m — metar  
mg/km — miligrama po kilometru  
r 2 — koeficijent odre đenja  
x — stvarna vrijednost referentnog signala  
y — stvarna vrijednost signala koji se validira  
3. POSTUPAK VALIDACIJE PEMS-A  
3.1. U čestalost validacije PEMS-a  
Preporu čuje se jednom validirati ugra đeni PEMS-a za svaku kombinaciju PEMS-a i vozila, i to prije ispitivanja ili, 
kao druga mogu ćnost, po završetku ispitivanja.  
3.2. Postupak validacije PEMS-a  
3.2.1.  Ugradnja PEMS-a  
PEMS se ugra đuje i priprema u skladu sa zahtjevima iz Dodatka 1. Ugra đeni PEMS ne mijenja se u vremenskom 
razdoblju izme đu validacije i ispitivanja RDE-a.  
3.2.2.  Uvjeti ispitivanja  
Validacijsko ispitivanje provodi se na dinamometru s valjcima, u mjeri u kojoj je to primjenjivo, u skladu s 
uvjetima homologacije uz pra ćenje zahtjeva iz Priloga 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07, ili bilo 
koje druge odgovaraju će metode mjerenja. Preporu čuje se provo đenje validacijskog ispitivanja u skladu s globalno 
uskla đenim ispitnim ciklusom za laka vozila (WLTC) kako je navedeno u Prilogu 1. Globalnom tehni čkom 
pravilniku UNECE-a br. 15. Temperatura okoline je unutar raspona navedenog u to čki 5.2. ovog Priloga.  
Preporu čuje se da se tok ispuha izdvojen u PEMS-u tijekom validacijskog ispitivanja vrati u CVS. Ako to nije 
izvedivo, rezultati CVS-a ispravljaju se prema izdvojenoj masi ispušnih plinova. Ako je maseni protok ispušnih 
plinova validiran mjera čem masenog protoka ispušnih plinova, preporu čuje se unakrsno usporediti mjerenja 
masenog protoka ispušnih plinova i podatke dobivene iz senzora ili ECU-a.HR L 175/140 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.3.  Analiza podataka  
Ukupne emisije povezane s udaljenoš ću [g/km] izmjerene laboratorijskom opremom izra čunavaju se u skladu s 
Prilogom 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07. Emisije izmjerene PEMS-om izra čunavaju se u skladu s 
to čkom 9. Dodatka 4. i zbrajaju radi dobivanja ukupne mase emisija one čišćuju ćih tvari [g] i zatim dijele 
udaljenoš ću prije đenom tijekom ispitivanja [km] prema podacima dobivenima iz dinamometra s valjcima. 
Ukupna masa one čišćuju ćih tvari povezana s udaljenoš ću [g/km], kako je utvr đena PEMS-om i referentnim 
laboratorijskim sustavom, evaluira se u odnosu na zahtjeve navedene u to čki 3.3. te se ocjenjuje u skladu s tim 
zahtjevima. Za validaciju mjerenja emisija NO  X primjenjuje se korekcija vlažnosti prema odredbama iz to čke 6.6.5. 
Priloga 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07.  
3.3. Dopuštena odstupanja za validaciju PEMS-a  
Rezultati validacije PEMS-a odgovaraju zahtjevima navedenima u tablici 1. Ako nije zadovoljeno bilo koje dopuš ­
teno odstupanje, poduzimaju se korektivne mjere, a validacija PEMS-a se ponavlja.  
Tablica 1.  
Dopuštena odstupanja  
Parametar [jedinica]  Dopušteno odstupanje  
Udaljenost [km] (  1 ) ± 250 m u odnosu na referentnu laboratorijsku vrijednosti  
THC (  2 ) [mg/km]  ± 15 mg/km ili 15 % u odnosu na referentnu laboratorijsku vrijednost, što god je 
ve će 
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  ± 15 mg/km ili 15 % u odnosu na referentnu laboratorijsku vrijednost, što god je 
ve će 
NMHC (  2 ) [mg/km]  ± 20 mg/km ili 20 % u odnosu na referentnu laboratorijsku vrijednost, što god je 
ve će 
PN (  2 ) [#/km]  (  3 ) 
CO (  2 ) [mg/km]  ± 150 mg/km ili 15 % u odnosu na referentnu laboratorijsku vrijednost, što god je 
ve će 
CO  2 [g/km]  ± 10 g/km ili 10 % u odnosu na referentnu laboratorijsku vrijednost, što god je ve će 
NO  x ( 2 ) [mg/km]  ± 15 mg/km ili 15 % u odnosu na referentnu laboratorijsku vrijednost, što god je 
ve će 
( 1 ) Primjenjuje se samo ako ECU odre đuje brzinu vozila; radi uskla đivanja s dopuštenim odstupanjem dopušteno je prilagoditi 
mjerenja brzine vozila ECU-om na temelju rezultata validacijskog ispitivanja. 
( 2 ) Parametar je nužan samo ako je mjerenje potrebno prema to čki 2.1. ovog Priloga. 
( 3 ) Još je potrebno odrediti.  
4. POSTUPAK VALIDACIJE MASENOG PROTOKA ISPUŠNIH PLINOVA ODRE ĐENOG NESLJEDIVIM INSTRUMENTIMA I SENZO ­
RIMA  
4.1. U čestalost validacije  
Maseni protok ispušnih plinova mora biti uskla đen sa zahtjevima linearnosti iz to čke 3. Dodatka 2. u stacionarnim 
uvjetima, a osim toga validira se linearnost nesljedivih mjera ča masenog protoka ispušnih plinova ili masenog 
protoka ispušnih plinova izra čunanog iz nesljedivih senzora ili signala ECU-a, i to u prijelaznim uvjetima za svako 
ispitivano vozilo u odnosu na umjereni mjera č masenog protoka ispušnih plinova ili CVS. Validacija se može 
izvršiti bez ugradnje PEMS-a, ali op ćenito je uskla đena sa zahtjevima definiranima u Prilogu 4.A Pravilniku UNECE- 
a br. 83, nizu izmjena 07, i zahtjevima koji se odnose na mjera če masenog protoka ispušnih plinova definiranima 
u Dodatku 1.  
4.2. Postupak validacije  
Validacija se provodi na dinamometru s valjcima u uvjetima homologacije, u mjeri u kojoj je to primjenjivo, prema 
zahtjevima iz Priloga 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83, nizu izmjena 07. Ispitni ciklus je globalno uskla đeni ispitni 
ciklus za laka vozila (WLTC) kako je navedeno u Prilogu 1. Globalnom tehni čkom pravilniku UNECE-a br. 15. 
Sljedivo umjereni mjera č protoka upotrebljava se kao referenca. Temperatura okoline može biti bilo koja tempera ­
tura unutar raspona navedenog u to čki 5.2. ovog Priloga. Ugradnja mjera ča masenog protoka ispušnih plinova i 
provedba ispitivanja odgovaraju zahtjevu iz to čke 3.4.3. Dodatka 1. ovom Prilogu.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/141
 
Poduzimaju se sljede ći ra čunski koraci radi validacije linearnosti:  
(a) Signal koji se validira i referentni signal ispravljaju se prema vremenu u skladu s, koliko je mogu će, zahtjevima 
iz to čke 3. Dodatka 4.  
(b) To čke manje od 10 % maksimalne vrijednosti protoka isklju čuju se iz daljnje analize.  
(c) Uz stalnu frekvenciju od najmanje 1,0 Hz, signal koji se validira i referentni signal stavljaju se u korelaciju 
najpogodnijom jednadžbom koja ima oblik:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
pri čemu je:  
y stvarna vrijednost signala koji se validira  
a 1 nagib regresijskog pravca  
x stvarna vrijednost referentnog signala  
a 0 odsje čak regresijskog pravca na osi y  
Standardna pogreška procjene (SEE) vrijednosti  y na x te koeficijenta odre đivanja (r  2 ) izra čunava se za svaki 
parametar i sustav mjerenja.  
(d) Parametri linearne regresije odgovaraju zahtjevima iz tablice 2.  
4.3. Zahtjevi  
Ispunjeni su zahtjevi linearnosti navedeni u tablici 2. Ako nije zadovoljeno bilo koje dopušteno odstupanje, 
poduzimaju se korektivne mjere, a validacija se ponavlja.  
Tablica 2.  
Zahtjevi linearnosti izra čunanog i izmjerenog masenog protoka ispušnih plinova  
Parametar/ sustav mjerenja  a  0 Nagib a  1 Standardna pogreška 
SEE Koeficijent odre đenja 
r 2 
Maseni protok ispuha  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ≤ 10 % maks.  ≥ 0,90HR L 175/142 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 4.  
Utvr đivanje emisija  
1. UVOD  
U ovom se dodatku opisuje postupak utvr đivanja trenuta čnih emisija mase i broja čestica [g/s; #/s] koje se 
upotrebljavaju za naknadno ocjenjivanje RDE vožnje i izra čun kona čnog rezultata emisija kao što je opisano u 
dodacima 5. i 6.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
% — postotak  
< — manje od  
#/s — broj u sekundi  
α — molarni omjer vodika (H/C)  
β — molarni omjer ugljika (O/C)  
γ — molarni omjer sumpora (S/C)  
δ — molarni omjer dušika (N/C)  
Δt t,i — vrijeme transformacije t analizatora [s]  
Δt t,m — vrijeme transformacije t mjera ča masenog protoka ispušnih plinova [s]  
ε — molarni omjer kisika (O/C)  
ρ e — gusto ća ispuha  
ρ gas — gusto ća plinovite komponente u ispušnom plinu  
λ — omjer viška zraka  
λ i — trenuta čan omjer viška zraka  
A/F  st — stehiometrijski omjer zrak/gorivo [kg/kg]  
°C — Celzijev stupanj  
c CH4 — koncentracija metana  
c CO — koncentracija suhog CO [%]  
c CO2 — koncentracija suhog CO  2 [%] 
c dry — suha koncentracija one čišćuju će tvari u ppm ili postotku volumena  
c gas,i — trenuta čna koncentracija plinovite komponente u ispušnom plinu [ppm]  
c HCw — koncentracija vlažnog HC-a [ppm]  
c HC(w/NMC)  — koncentracija HC-a s CH  4 ili C  2 H 6 koji te če kroz NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/oNMC)  — koncentracija HC-a s CH  4 ili C  2 H 6 koji zaobilazi NMC [ppmC  1 ] 
c i,c — koncentracija komponente  i [ppm] ispravljena po vremenu  
c i,r — koncentracija komponente  i [ppm] u ispuhu  
c NMHC  — koncentracija nemetanskih ugljikovodika  
c wet — vlažna koncentracija one čišćuju će tvari u ppm ili postotnom volumenuHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/143
 
E E — u činkovitost etana  
E M — u činkovitost metana  
g — gram  
g/s — grama po sekundi  
H a — vlažnost ulaznog zraka [g vode po kg suhog zraka]  
i — broj mjerenja  
kg — kilogram  
kg/h — kilograma po satu  
kg/s — kilograma po sekundi  
k w — korekcijski faktor suho-vlažno  
m — metar  
m gas,i — masa plinovite komponente u ispušnom plinu [g/s]  
q maw,i — trenuta čni maseni protok ulaznog zraka [kg/s]  
q m,c — maseni protok ispušnih plinova ispravljen po vremenu [kg/s]  
q mew,i — trenuta čni maseni protok ispuha [kg/s]  
q mf,i — trenuta čni maseni protok goriva [kg/s]  
q m,r — maseni protok nerazrije đenog ispuha [kg/s]  
r — koeficijent unakrsne korelacije  
r 2 — koeficijent odre đenja  
r h — odzivni faktor ugljikovodika  
o/min — broj okretaja po minuti  
s — sekunda  
u gas — u  vrijednost plinovite komponente u ispušnom plinu  
3. KOREKCIJA PARAMETARA PO VREMENU  
Zabilježeni tragovi koncentracija komponenti, maseni protok ispušnih plinova, brzina vozila i drugi podaci o 
vozilu ispravljaju se po vremenu radi to čnog izra čuna emisija povezanih s udaljenoš ću. Kako bi se olakšala 
korekcija po vremenu, podaci podložni vremenskom uskla đivanju bilježe se u jednom ure đaju za bilježenje 
podataka ili sa sinkroniziranim vremenskim pe čatom, u skladu s to čkom 5.1. Dodatka 1. Korekcija parametara 
po vremenu i njihovo uskla đivanje izvršava se u skladu s redoslijedom opisanim u to čkama od 3.1. do 3.3.  
3.1. Korekcija koncentracija komponenti po vremenu  
Zabilježeni tragovi svih koncentracija komponenti ispravljaju se po vremenu obrnutim pomicanjem u skladu s 
vremenima transformacije odgovaraju ćih analizatora. Vrijeme transformacije analizatora odre đuje se u skladu s 
to čkom 4.4. Dodatka 2.:  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
pri čemu je:  
c i,c koncentracija komponente  i, ispravljena po vremenu kao funkcija vremena  t 
c i,r nerazrije đena koncentracija komponente  i kao funkcija vremena  t 
Δt t,i vrijeme transformacije  t analizatora kojim se mjeri komponenta  iHR L 175/144 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2. Korekcija masenog protoka ispušnih plinova po vremenu  
Maseni protok ispušnih plinova mjeren mjera čem protoka ispušnih plinova ispravlja se po vremenu obrnutim 
pomicanjem u skladu s vremenom transformacije mjerila masenog protoka ispušnih plinova. Vrijeme transforma ­
cije mjera ča masenog protoka ispušnih plinova odre đuje se u skladu s to čkom 4.4.9. Dodatka 2.:  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
pri čemu je:  
q m,c maseni protok ispušnih plinova, ispravljen po vremenu, kao funkcija vremena  t 
q m,r nerazrije đeni maseni protok ispušnih plinova kao funkcija vremena  t 
Δt t,m vrijeme pretvorbe  t mjera ča masenog protoka ispušnih plinova  
Ako se maseni protok ispušnih plinova utvr đuje podacima iz ECU-a ili senzora, u obzir se uzima dodatno vrijeme 
transformacije koje se dobiva unakrsnim koreliranjem izra čunanog masenog protoka ispušnih plinova i masenog 
protoka ispušnih plinova izmjerenog u skladu s to čkom 4. Dodatka 3.  
3.3. Vremensko uskla đivanje podataka o vozilu  
Drugi podaci dobiveni iz senzora ili ECU-a vremenski se uskla đuju unakrsnim koreliranjem s odgovaraju ćim 
podacima o emisijama (npr. koncentracijama komponenti).  
3.3.1.  Brzina vozila iz razli čitih izvora  
Kako bi se brzina vozila vremenski uskladila s masenim protokom ispušnih plinova, najprije je potrebno utvrditi 
jedno valjano pra ćenje brzine. Ako se brzina vozila dobiva iz više izvora (npr. GPS, senzor ili ECU), vrijednosti 
brzine vremenski se uskla đuju unakrsnim koreliranjem.  
3.3.2.  Brzina vozila s masenim protokom ispušnih plinova  
Brzina vozila vremenski se uskla đuje s masenim protokom ispušnih plinova unakrsnim koreliranjem masenog 
protoka ispušnih plinova i umnoška brzine vozila s pozitivnim ubrzanjem.  
3.3.3.  Daljnji signali  
Vremensko uskla đivanje signala čije se vrijednosti sporo mijenjaju te se nalaze unutar malog raspona vrijednosti, 
npr. temperature okoline, može se izostaviti.  
4. HLADNO POKRETANJE  
Razdoblje hladnog pokretanja obuhva ća prvih pet minuta nakon po četnog pokretanja motora s unutarnjim 
izgaranjem. Ako se temperatura rashladnog sredstva može pouzdano odrediti, razdoblje hladnog pokretanja 
završava kada rashladno sredstvo prvi put dosegne temperaturu od 343 K (70 °C), ali najkasnije 5 minuta 
nakon po četnog pokretanja motora. Emisije pri hladnom pokretanju bilježe se.  
5. MJERENJA EMISIJA TIJEKOM ZAUSTAVLJANJA MOTORA  
Bilježe se sve trenuta čne emisije ili mjerenja protoka ispušnih plinova dobiveni dok je motor s unutarnjim 
izgaranjem deaktiviran. Zabilježene se vrijednosti postavljaju na nulu tijekom naknadne obrade podataka, u 
zasebnom koraku. Smatra se da je motor s unutarnjim izgaranjem deaktiviran ako se primjenjuju dva od sljede ćih 
kriterija: zabilježena brzina motora iznosi < 50 o/min; izmjereni maseni protok ispušnih plinova iznosi < 3 kg/h; 
izmjereni maseni protok ispušnih plinova pada na < 15 % stacionarnog masenog protoka ispušnih plinova dok je 
motor u praznom hodu.  
6. PROVJERA USKLA ĐENOSTI NADMORSKE VISINE VOZILA  
Ako postoje osnovane sumnje da je vožnja provedena na ve ćoj visini od dopuštene nadmorske visine koja je 
navedena u to čki 5.2. ovog Priloga te u slu čaju da je nadmorska visina izmjerena samo GPS-om, uskla đenost 
podataka o nadmorskoj visini iz GPS-a provjerava se i po potrebi ispravlja. Uskla đenost podataka provjerava se 
usporedbom zemljopisne širine i dužine te podataka o nadmorskoj visini dobivenih iz GPS-a s nadmorskom 
visinom navedenom u digitalnom modelu terena ili na topografskoj karti odgovaraju ćeg omjera. Mjerenja koja 
odstupaju za više od 40 m od nadmorske visine navedene na topografskoj karti ru čno se ispravljaju i ozna čavaju.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/145
 
7. PROVJERA USKLA ĐENOSTI BRZINE VOZILA IZ GPS-A  
Provjerava se uskla đenost brzine vozila utvr đene GPS-om izra čunavanjem i uspore đivanjem ukupne prije đene 
udaljenosti vožnje s referentnim mjerenjima dobivenima iz senzora, validiranog ECU-a ili, alternativno, iz digitalne 
cestovne mreže ili topografske karte. Obavezno je ispraviti o čite pogreške u podacima iz GPS-a, npr. primjenom 
senzora za ra čunanje iz postoje ćih podataka, prije provjere uskla đenosti. Izvornik i neispravljena podatkovna 
datoteka se čuvaju, a svi se ispravljeni podaci ozna čavaju. Ispravljeni podaci ne prelaze neprekinuto vremensko 
razdoblje od 120 sekundi ili ukupno 300 sekundi. Ukupna prije đena udaljenost vožnje prema izra čunu iz 
ispravljenih podataka GPS-a ne odstupa više od 4 % od referentne vrijednosti. Ako podaci iz GPS-a ne odgovaraju 
tim zahtjevima i nije dostupan drugi pouzdani izvor brzine, rezultati ispitivanja se poništavaju.  
8. KOREKCIJA EMISIJA  
8.1. Korekcija iz suhih u vlažne uvjete  
Ako se emisije mjere na suhoj osnovi, izmjerene koncentracije pretvaraju se u koncentracije na vlažnoj osnovi kao:  
pri čemu je:  
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet vlažna koncentracija one čišćuju će tvari u ppm ili postotku volumena  
c dry suha koncentracija one čišćuju će tvari u ppm ili postotku volumena  
k w korekcijski faktor suho-vlažno  
Za izra čun k  w upotrebljava se sljede ća jednadžba:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
pri čemu je:  
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
pri čemu je:  
H a vlažnost ulaznog zraka [g vode na kg suhog zraka]  
c CO2 suha koncentracija CO  2 [%] 
c CO suha koncentracija CO [%]  
α molarni omjer vodika  
8.2. Korekcija NOx prema vlažnosti i temperaturi okoline  
Emisije NO  x ne ispravljaju se prema temperaturi i vlažnosti okoline.  
9. ODRE ĐIVANJE TRENUTA ČNIH PLINOVITIH KOMPONENTI ISPUHA  
9.1. Uvod  
Komponente u nerazrije đenom ispuhu mjere se analizatorima za mjerenje i uzorkovanje opisanima u Dodatku 2. 
Nerazrije đene koncentracije odgovaraju ćih komponenti mjere se u skladu s Dodatkom 1. Podaci se ispravljaju 
prema vremenu i uskla đuju prema to čki 3.  
9.2. Izra čunavanje koncentracija NMHC-a i CH  4 
Za mjerenja metana pomo ću NMC-FID-a, izra čun NMHC-a ovisi o umjernom plinu/metodi koji se upotrebljavaju 
za prilagodbu nultog/rasponskog umjeravanja. Kada se za mjerenje THC-a upotrebljava FID bez NMC-a, on se 
umjerava smjesom zraka/propana ili propana/N  2 na uobi čajeni na čin. Za umjeravanje FID-a u nizu s NMC-om 
dopuštene su sljede će metode:HR L 175/146 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(a) umjerni plin koji se sastoji od propana/zraka zaobilazi NMC;  
(b) umjerni plin koji se sastoji od metana/zraka prolazi kroz NMC.  
Preporu čuje se umjeravanje metana FID-a metanom/zrakom kroz NMC.  
U metodi (a) koncentracije CH  4 i NMHC-a izra čunavaju se kako slijedi:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
U metodi (b) koncentracije CH  4 i NMHC-a izra čunavaju se kako slijedi:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
pri čemu je:  
c HC(w/oNMC)  koncentracija HC-a, a CH  4 ili C  2 H 6 zaobilazi NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  koncentracija HC-a, a CH  4 ili C  2 H 6 prolazi kroz NMC [ppmC  1 ] 
r h odzivni faktor ugljikovodika kako je utvr đeno u to čki 4.3.3. (b) Dodatka 2.  
E M učinkovitost metana kako je utvr đeno u to čki 4.3.4. (a) Dodatka 2.  
E E učinkovitost etana kako je utvr đeno u to čki 4.3.4. (b) Dodatka 2.  
Ako je FID metana umjeren pomo ću separatora prema metodi (b), tada u činkovitost pretvorbe metana kao što je 
utvr đeno u to čki 4.3.4. (a) Dodatka 2. iznosi nula. Gusto ća koja se koristi za izra čune mase NMHC-a jednaka je 
gusto ći ukupnih ugljikovodika pri 273,15 K i 101,325 kPa te ovisi o gorivu.  
10. ODRE ĐIVANJE MASENOG PROTOKA ISPUŠNIH PLINOVA  
10.1.  Uvod  
Izra čun trenuta čnih masenih emisija u skladu s to čkama 11. i 12. zahtijeva odre đivanje masenog protoka ispušnih 
plinova. Maseni protok ispušnih plinova utvr đuje se jednom od metoda izravnog mjerenja navedenih u to čki 7.2. 
Dodatka 2. Alternativno, dopušteno je izra čunavati maseni protok ispušnih plinova kao što je opisano u to čkama 
10.2. do 10.4.  
10.2.  Metoda izra čuna pomo ću masenog protoka zraka i masenog protoka goriva  
Trenuta čni maseni protok ispušnih plinova može se izra čunati iz masenog protoka ispušnih plinova i masenog 
protoka goriva kako slijedi:  
q mew;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
pri čemu je:  
q mew,i trenuta čni maseni protok ispušnih plinova [kg/s]  
q maw,i trenuta čni maseni protok ulaznog zraka [kg/s]  
q mf,i trenuta čni maseni protok goriva [kg/s]HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/147
 
Ako se maseni protok zraka i maseni protok goriva utvr đuju iz podataka zabilježenih ECU-om, izra čunani 
trenuta čni maseni protok ispušnih plinova odgovara zahtjevima za linearnost navedenima za maseni protok 
ispušnih plinova u to čki 3. Dodatka 2. i zahtjevima za validaciju navedenima u to čki 4.3. Dodatka 3.  
10.3.  Metoda izra čuna pomo ću masenog protoka zraka i omjera zraka i goriva  
Trenuta čni maseni protok ispušnih plinova može se izra čunati iz omjera masenog protoka zraka i omjera zraka i 
goriva kako slijedi:  
q mew;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
pri čemu je:  
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
pri čemu je:  
q maw,i trenuta čni maseni protok ulaznog zraka [kg/s]  
A/F  st stehiometrijski omjer zrak/gorivo [kg/kg]  
λ i trenuta čan omjer viška zraka  
c CO2 suha koncentracija CO  2 [%] 
c CO suha koncentracija CO [ppm]  
c HCw vlažna koncentracija HC-a [ppm]  
α molarni omjer ugljikovodika (H/C)  
β molarni omjer ugljika (C/C)  
γ molarni omjer sumpora (S/C)  
δ molarni omjer dušika (N/C)  
ε molarni omjer kisika (O/C)  
Koeficijenti se odnose na gorivo C  β H α O ε N δ S γ uz β = 1 za goriva temeljena na ugljiku. Koncentracija emisija HC- 
a obi čno je niska i može se izostaviti pri izra čunu  λ. 
Ako se maseni protok zraka i omjer zraka i goriva utvr đuju iz podataka zabilježenih ECU-om, izra čunani 
trenuta čni maseni protok ispušnih plinova odgovara zahtjevima za linearnost navedenima za maseni protok 
ispušnih plinova u to čki 3. Dodatka 2. i zahtjevima za validaciju navedenima u to čki 4.3. Dodatka 3.  
10.4.  Metoda izra čuna pomo ću masenog protoka goriva i omjera zraka i goriva  
Trenuta čni maseni protok ispuha može se izra čunati iz protoka goriva i omjera zraka i goriva (izra čunava se uz 
A/F  st i λ i u skladu s to čkom 10.3.) kako slijedi:  
q mew;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Izra čunani trenuta čni maseni protok ispušnih plinova odgovara zahtjevima linearnosti navedenima za maseni 
protok ispušnih plinova u to čki 3. Dodatka 2. i zahtjevima za validaciju navedenima u to čki 4.3. Dodatka 3.HR L 175/148 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
11. IZRA ČUN TRENUTA ČNIH MASENIH EMISIJA PLINOVITIH KOMPONENTI  
Trenuta čne masene emisije [g/s] odre đuju se množenjem trenuta čne koncentracije one čišćuju će tvari koja se 
razmatra [ppm] s trenuta čnim masenim protokom ispušnih plinova [kg/s], pri čemu se obje vrijednosti ispravljaju 
prema vremenu transformacije i uskla đuju s njim, i s odgovaraju ćom vrijednoš ću u iz tablice 1. Ako se trenuta čne 
koncentracije komponenti mjere na suhoj osnovi, prije daljnjih izra čuna na njih se primjenjuje korekcija iz suhih u 
vlažne uvjete u skladu s to čkom 8.1. Ako se pojave, negativne vrijednosti trenuta čne emisije ulaze u sva naknadna 
ocjenjivanja podataka. Vrijednosti parametara ulaze u izra čun trenuta čnih emisija [g/s] prema izvješ ću analizatora, 
instrumenta za mjerenje protoka, senzora ili ECU-a. Primjenjuje se sljede ća jednadžba:  
pri čemu je:  
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew;i 
m gas,i masa plinovite komponente u ispušnom plinu [g/s]  
u gas omjer gusto će plinovite komponente u ispušnom plinu i ukupne gusto će ispuha koja je navedena u tablici 
1. 
C gas,i izmjerena koncentracija plinovite komponente u ispušnom plinu [ppm]  
q mew,i izmjereni maseni protok ispušnih plinova [kg/s]  
gas odgovaraju ća komponenta  
i broj mjerenja  
Tablica 1.  
Vrijednosti nerazrije đenog ispušnog plina  u koje odražavaju omjer gusto ća komponente ispuha ili 
one čišćuju će tvari  i [kg/m  3 ] i gusto će ispušnog plina [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Gorivo  ρ e [kg/m  3 ] Komponenta ili one čišćuju ća tvar  i 
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), (  6 ) 
Dizelsko gorivo (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanol (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
Stla čeni prirodni plin 
(SPP) (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propan  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butan  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
Ukapljeni naftni plin 
(UNP) (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Benzin (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanol (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) ovisno o gorivu 
( 2 ) Pri  λ = 2, suhi zrak, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) u vrijednosti to čne unutar 0,2 % za maseni sastav od: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 % 
( 4 ) NMHC na temelju CH  2,93 (za THC upotrebljava se koeficijent  u gas od CH  4 ) 
( 5 ) u to čno unutar 0,2 % za maseni sastav od: C  3 = 70 – 90 %; C  4 = 10 – 30 % 
( 6 ) u gas je parametar bez mjerne jedinice; vrijednosti u  gas obuhva ćaju pretvorbe mjerne jedinice kako bi se osiguralo dobivanje 
trenuta čnih emisija u navedenoj fizi čkoj jedinici, odnosno g/s.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/149
 
12. IZRA ČUN TRENUTA ČNOG BROJA EMISIJSKIH ČESTICA  
U ovim će se odjeljcima definirati zahtjev za izra čun trenuta čnih broja emisijskih čestica kada njihovo mjerenje 
postane obvezno.  
13. IZVJEŠ ĆIVANJE I RAZMJENA PODATAKA  
Podaci se razmjenjuju izme đu sustava mjerenja i softvera za ocjenjivanje podataka u standardiziranoj datoteci za 
izvješ ćivanje kao što je navedeno u to čki 2. Dodatka 8. Sve prethodne obrade podataka (npr. korekcija po vremenu 
u skladu s to čkom 3. ili ispravljanje signala brzine vozila u GPS-u u skladu s to čkom 7.) izvršavaju se pomo ću 
upravlja čkog softvera sustava za mjerenje te se dovršavaju prije generiranja datoteke s podacima izvješ ća. Ako se 
podaci isprave ili obrade prije uvrštavanja u datoteku s podacima izvješ ća, izvorni neobra đeni podaci čuvaju se radi 
osiguravanja i kontrole kvalitete. Zaokruživanje srednjih vrijednosti nije dopušteno.HR L 175/150 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 5.  
Verifikacija dinami čkih uvjeta vožnje i izra čun kona čnog rezultata RDE emisija metodom 1 (pomi čni prozor za 
izra čun) 
1. UVOD  
Metoda pomi čnog prozora za izra čun srednje vrijednosti pruža uvid u stvarne emisije tijekom vožnje (RDE) do 
kojih dolazi tijekom ispitivanja u danim razmjerima. Ispitivanje je podijeljeno u poddionice (prozore), a cilj je 
naknadne statisti čke obrade odre đivanje koji su prozori primjereni za procjenu stvarnih emisija tijekom vožnje 
vozila.  
„Normalnost” prozorâ odre đuje se usporedbom njihovih emisija CO  2 povezanih s udaljenoš ću (  1 ) s referentnom 
krivuljom. Ispitivanje je potpuno kad uklju čuje dovoljan broj normalnih prozora kojima su obuhva ćena razli čita 
podru čja brzine (gradska vožnja, izvangradska vožnja, vožnja autocestom).  
Korak 1. Segmentacija podataka i isklju čivanje emisija tijekom hladnog pokretanja motora (odjeljak 4. u 
Dodatku 4.);  
Korak 2. Izra čun emisija pomo ću podskupova ili „prozora” (odjeljak 3.1.);  
Korak 3. Utvr đivanje normalnih prozora (odjeljak 4.);  
Korak 4. Provjera potpunosti i normalnosti vožnje (odjeljak 5.);  
Korak 5. Izra čun emisija pomo ću normalnih prozora (odjeljak 6.).  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
Indeks (i) odnosi se na vremenski korak.  
Indeks (j) odnosi se na prozor.  
Indeks (k) odnosi se na kategoriju (t = ukupno, u = gradska vožnja, r = izvangradska vožnja, m = vožnja 
autocestom) ili karakteristi čnu krivulju CO  2 (cc).  
Indeks „gas” (plin) odnosi se na regulirane komponente ispuha (npr. NO  x , CO, PN).  
Δ – razlika  
≥ – ve će ili jednako  
# – broj  
% – postotak  
≤ – manje ili jednako  
a 1, b 1 – koeficijenti karakteristi čne krivulje CO  2 
a 2, b 2 – koeficijenti karakteristi čne krivulje CO  2 
d j – udaljenost koju pokriva prozor  j [km]  
f k – faktori ponderiranja za udjele gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom  
h – udaljenost prozorâ od karakteristi čne krivulje CO  2 [%]HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/151  
( 1 ) Za hibridna vozila, ukupna potrošnja energije pretvara se u CO  2 . Pravila te konverzije uvode se u drugom koraku.
 h j – udaljenost prozora  j od karakteristi čne krivulje CO  2 [%] 
h k – indeks utjecajnosti za udjele gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom vožnja  
k 11, k 12 – koeficijenti funkcije ponderiranja  
k 21, k 21 – koeficijenti funkcije ponderiranja  
M CO2,ref  – referentna masa CO  2 [g] 
M gas – masa ili broj čestica komponente ispuha „gas” (plin) [g] ili [#]  
M gas,j – masa ili broj čestica komponenti ispuha „gas” (plin) u prozoru  j [g] ili [#]  
M gas,d – emisija povezana s udaljenoš ću komponente ispuha „gas” (plin) [g/km] ili [#/km]  
M gas,d,j  – emisija povezana s udaljenoš ću komponente ispuha „gas” (plin) u prozoru  j [g/km] ili 
[#/km]  
N k – broj prozorâ za udjele gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom  
P 1 , P 2 , P 3 – referentne to čke 
t – vrijeme [s]  
t 1,j – prva sekunda j.-tog prozora za izra čun srednje vrijednosti [s]  
t 2,j – prva sekunda j.-tog prozora za izra čun srednje vrijednosti [s]  
t i – ukupno vrijeme u koraku  i [s] 
t i,j – ukupno vrijeme u koraku  i u odnosu na prozor  j [s] 
tol 1 – primarno dopušteno odstupanje karakteristi čne krivulje CO  2 vozila [%]  
tol 2 – sekundarno dopušteno odstupanje karakteristi čne krivulje CO  2 vozila [%]  
t t – trajanje ispitivanja [s]  
v – brzina vozila [km/h]  
v – prosje čna brzina prozora [km/h]  
v i – stvarna brzina vozila u vremenskom koraku  i [km/h]  
v j – prosje čna brzina vozila u prozoru  j [km/h]  
v P1 ¼ 19 km=h – prosje čna brzina faze niske brzine ciklusa WLTPHR L 175/152 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
v P2 ¼ 56,6  km=h – prosje čna brzina faze visoke brzine ciklusa WLTP  
v P3 ¼ 92,3  km=h – prosje čna brzina faze iznimno visoke brzine ciklusa WLTP  
w – faktor ponderiranja za prozore  
w j – faktor ponderiranja za prozor  j 
3. POMI ČNI PROZORI ZA IZRA ČUN SREDNJE VRIJEDNOSTI  
3.1. Definicija prozora za izra čun srednje vrijednosti  
Trenutne emisije izra čunane u skladu s Dodatkom 4. integriraju se metodom pomi čnog prozora za izra čun srednje 
vrijednosti na temelju referentne mase CO  2 . Princip izra čuna je sljede ći: masene se emisije ne izra čunavaju za 
potpuni skup podataka, ve ć za podskupove potpunog skupa podataka, s tim da se duljina tih podskupova odre đuje 
tako da odgovara masi CO  2 koju ispušta vozilo tijekom referentnog laboratorijskog ciklusa. Izra čuni pomi čne 
srednje vrijednosti provode se vremenskim prirastom Δt koji odgovara frekvenciji uzorkovanja podataka. Ti se 
podskupovi za izra čun srednje vrijednosti podataka o emisijama nazivaju „prozorima za izra čun srednje vrijedno ­
sti”. Izra čun opisan u ovoj to čki može se provesti od zadnje to čke (prema natrag) ili od prve to čke (prema 
naprijed).  
Sljede ći se podaci ne razmatraju prilikom izra čuna mase CO  2 , emisija i udaljenosti prozora za izra čun srednje 
vrijednosti:  
— periodi čne verifikacije instrumenata i/ili nakon verifikacije pomaka s nulte to čke; 
— emisije tijekom hladnog pokretanja motora prema to čki 4.4. Dodatka 4.;  
— brzina vozila na tlu < 1 km/h;  
— bilo koja dionica ispitivanja tijekom koje je motor s unutarnjim izgaranjem isklju čen. 
Masa (ili broj čestica) emisija  M  gas,j odre đuje se integriranjem trenuta čnih emisija u g/s (ili #/s za broj čestica) 
izra čunanih kako je utvr đeno u Dodatku 4.  
Slika 1.  
Brzina vozila ovisno o vremenu – Prosje čne emisije vozila ovisno o vremenu, po čevši od prvog prozora 
za izra čun srednje vrijednosti
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/153
 
Slika 2.  
Definicija mase CO  2 na temelju prozora za izra čun srednje vrijednosti
  
Trajanje ðt 2;j Ä t 1;j Þ j.-tog prozora za izra čun srednje vrijednosti odre đuje se na sljede ći na čin: 
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
pri čemu je:  
M CO  2 ðt i;j Þ masa CO  2 izmjerena izme đu po četka ispitivanja i vremena  (t 2,j ) [g];  
M CO  2;ref polovina mase CO  2 [g] koju ispusti vozilo u Globalno uskla đenom ispitnom ciklusu za laka vozila 
(WLTC) opisanom u Globalnom tehni čkom pravilniku UNECE-a br. 15 – Globalno uskla đeni ispitni 
postupak za laka vozila (ECE/TRANS/180/Add.15; ispitivanje tipa I., uklju čuju ći hladno pokretanje 
motora);  
t 2,j se izabire tako da je:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
pri čemu je Δt razdoblje uzorkovanja podataka.  
Mase CO  2 izra čunavaju se u prozorima integriranjem trenuta čnih emisija izra čunanih kako je navedeno u Dodatku 
4. ovom Prilogu.  
3.2. Izra čun emisija i srednjih vrijednosti prozora  
Za svaki se prozor odre đen u skladu s to čkom 3.1. izra čunava sljede će: 
— emisije povezane s udaljenoš ću M  gas,d,j  za sve one čišćuju će tvari navedene u ovom Prilogu;  
— emisije CO  2 povezane s udaljenoš ću M  CO2,d,j  ; 
— prosje čna brzina vozila  v jHR L 175/154 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4. OCJENJIVANJE PROZORA  
4.1. Uvod  
Referentni dinami čni uvjeti ispitnog vozila odre đuju se na temelju emisija CO  2 vozila u odnosu na prosje čnu 
brzinu izmjerenu pri homologaciji i nazivaju se „karakteristi čna krivulja CO  2 vozila”.  
Za dobivanje emisija CO  2 povezanih s udaljenoš ću vozilo se ispituje na dinamometru s valjcima primjenom 
postavki cestovnog otpora utvr đenih postupkom propisanim u Prilogu 4. Globalnom tehni čkom pravilniku 
UNECE-a br. 15 – globalno uskla đeni ispitni postupak za laka vozila (ECE/TRANS/180/Add.15). Cestovnim 
otporom ne uzima se u obzir masa dodana vozilu tijekom ispitivanja RDE-a, npr. masa suvoza ča i opreme PEMS.  
4.2. Referentne to čke karakteristi čne krivulje CO  2 
Referentne to čke P 1, P 2 i P 3 koje su potrebne za odre đivanje krivulje utvr đuju se na sljede ći na čin: 
4.2.1.  To čka P  1 
v P1 ¼ 19 km=h (prosje čna brzina faze niske brzine ciklusa WLTP)  
M CO  2;d;P 1 = emisije CO  2 vozila tijekom faze niske brzine ciklusa WLTP × 1,2 [g/km]  
4.2.2.  To čka P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h (prosje čna brzina faze visoke brzine ciklusa WLTP)  
M CO  2;d;P 2 = emisije CO  2 vozila tijekom faze visoke brzine ciklusa WLTP × 1,1 [g/km]  
4.2.4.  To čka P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (prosje čna brzina faze iznimno visoke brzine ciklusa WLTP)  
M CO  2;d;P 3 = emisije CO  2 vozila tijekom faze iznimno visoke brzine ciklusa WLTP × 1,05 [g/km]  
4.3. Definicija karakteristi čne krivulje CO  2 
Primjenom referentnih to čaka utvr đenih u odjeljku 4.2., emisije karakteristi čne krivulje CO  2 izra čunavaju se kao 
funkcija prosje čne brzine pomo ću dviju linearnih dionica ( P 1 , P 2 i (P 2 , P 3 ). Dionica ( P 2 , P 3 ) ograni čena je na 
145 km/h na osi brzine vozila. Karakteristi čna krivulja odre đena je sljede ćim jednadžbama:  
Za dionicu ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
with:  a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
and:  b  1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
Za dionicu ( P 2 ,P 3 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
with:  a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
and:  b  2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/155
 
Slika 3.  
Karakteristi čna krivulja CO  2 vozila
  
4.4. Prozori gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom  
4.4.1. Za prozore gradske vožnje karakteristi čne su prosje čne brzine vozila na tlu  v j manje od 45 km/h.  
4.4.2. Za prozore izvangradske vožnje karakteristi čne su prosje čne brzine vozila na tlu  v j jednake ili ve će od 45 km/h i 
manje od 80 km/h.  
4.4.3. Za prozore vožnje autocestom karakteristi čne su prosje čne brzine vozila na tlu  v j jednake ili ve će od 80 km/h i 
manje od 145 km/h.  
Slika 4.  
Karakteristi čna krivulja CO  2 vozila: definicije gradske vožnje, izvangradske vožnje i vožnje autocestom
  
5. VERIFIKACIJA POTPUNOSTI I NORMALNOSTI VOŽNJE  
5.1. Dopuštena odstupanja od karakteristi čne krivulje CO  2 vozila  
Primarno i sekundarno dopušteno odstupanje karakteristi čne krivulje CO  2 vozila su  tol  1 = 25 % odnosno  tol  2 = 
50 %.HR L 175/156 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
5.2. Verifikacija potpunosti ispitivanja  
Ispitivanje je potpuno ako uklju čuje najmanje 15 % prozorâ gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom 
od ukupnog broja prozora.  
5.3. Verifikacija normalnosti ispitivanja  
Ispitivanje je normalno ako je najmanje 50 % prozorâ gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom unutar 
primarnog dopuštenog odstupanja odre đenog za karakteristi čnu krivulju.  
Ako navedeni zahtjev od najmanje 50 % prozorâ nije ispunjen, gornje pozitivno dopušteno odstupanje  tol  1 može 
se pove ćavati u koracima od 1 % dok se ne dosegne cilj od 50 % normalnih prozora. Prilikom korištenja tog 
pristupa  tol  1 nikad ne prelazi 30 %.  
6. IZRA ČUNAVANJE EMISIJA  
6.1. Izra čunavanje ponderiranih emisija povezanih s udaljenoš ću 
Emisije se izra čunavaju kao ponderirani prosjek emisija prozora povezanih s udaljenoš ću, zasebno za kategorije 
gradske i izvangradske vožnje odnosno vožnje autocestom te za cjelokupnu vožnju.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
Faktor ponderiranja  w j za svaki prozor utvr đuje se na sljede ći na čin: 
Ako je:  M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;C C ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
tada je  w j ¼ 1 
Ako je:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ< M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
tada je  w j ¼ k 11 h j þ k 12 
pri čemu je  k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
i k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Ako je:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
tada je  w j ¼ k 21 h j þ k 22 
pri čemu je k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
i k 22 = k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Ako je  
M CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ 
ili 
M CO2;d;j> M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
tada je  w j ¼ 0HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/157
 
pri čemu je:  
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M  CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ 
Slika 5.  
Funkcija ponderiranja prozora za izra čun srednje vrijednosti
  
6.2. Izra čunavanje indeksa utjecajnosti  
Indeksi utjecajnosti izra čunavaju se odvojeno za kategorije gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom:  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
i za cjelokupnu vožnju:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
pri čemu  ƒ u , ƒ r ƒ m iznose 0,34, 0,33 odnosno 0,33.  
6.3. Izra čunavanje emisija za čitavu vožnju  
Pomo ću ponderiranih emisija povezanih s udaljenoš ću izra čunanih na na čin opisan u to čki 6.1. emisije povezane s 
udaljenoš ću u [mg/km] za cjelokupnu vožnju izra čunavaju se za svaku plinovitu one čišćuju ću tvar na sljede ći 
na čin: 
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M  gas;d;u þ ƒ r · M  gas;d;r þ ƒ m · M  gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
i za broj čestica:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M  PN;d;u þ ƒ r · M  PN;d;r þ ƒ m · M  PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
pri čemu  ƒ u , ƒ r ƒ m iznose 0,34, 0,33 odnosno 0,33.HR L 175/158 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
7. BROJ ČANI PRIMJERI  
7.1. Izra čuni prozora za izra čun srednje vrijednosti  
Tablica 1.  
Glavne postavke izra čuna  
M CO2,ref  [g] 610  
Smjer izra čuna prozora za izra čun srednje vrijednosti  Prema naprijed  
Frekvencija bilježenja [Hz]  1  
Na slici 6. prikazano je kako se utvr đuju prozori za izra čun srednje vrijednosti na temelju podataka zabilježenih 
tijekom ispitivanja na cesti prijenosnim sustavom za mjerenje emisija (PEMS-om). Radi jasno će, u nastavku je 
prikazano samo prvih 1 200 sekundi vožnje.  
Sekunde od 0 do 43 te sekunde od 81 do 86 isklju čene su zbog rada pri nultoj brzini vozila.  
Prvi prozor za izra čun srednje vrijednosti po činje na  t 1,1 = 0 s i završava kod drugog  t 2,1 = 524 s (tablica 3.).  
Slika 6.  
Trenuta čne emisije CO  2 , zabilježene u sklopu ispitivanja PEMS-om tijekom vožnje, kao funkcija vremena. 
Pravokutni okviri ozna čavaju trajanje j.-tog prozora. Niz podataka pod nazivom „Važe će = 100 / Nevaže će 
= 0” prikazuje sekundu za sekundom podatke koje treba izostaviti iz analize.
  
7.2. Ocjenjivanje prozora  
Tablica 2.  
Postavke izra čuna za karakteristi čnu krivulju CO  2 
CO  2 u fazi niske brzine WLTC-a × 1,2 (P  1 ) [g/km]  154  
CO  2 u fazi visoke brzine WLTC-a × 1,1 (P  2 ) [g/km]  96  
CO  2 u fazi iznimno visoke brzine WLTC-a × 1,05 (P  3 ) 
[g/km]  120  
Referentna to čka 
P 1 v P1 ¼ 19,0  km=h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6  km=h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g=km 
P 3 v P3 ¼ 92:3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120  g=kmHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/159
 
Definicija karakteristi čne krivulje CO  2 je kako slijedi:  
Za dionicu ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
pri čemu je 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56,6 Ä 19,0Þ ¼ Ä 58 
37,6 ¼ Ä1,543  
i b 1 ¼ 154 Ä ðÄ1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
Za dionicu ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
pri čemu je 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92,3 Ä 56,6Þ ¼ 24 
35,7 ¼ 0,672  
pri čemu je  i b  2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Primjeri izra čuna za faktore ponderiranja i razvrstavanje prozora kao prozora gradske i izvangradske vožnje te 
vožnje autocestom su:  
Za prozor br. 45:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62  g=km 
v 45 ¼ 38,12 km =h 
Prosje čna brzina prozora niža je od 45 km/h i stoga je to prozor gradske vožnje.  
Za karakteristi čnu krivulju:  
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a 1 v 45 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Verifikacija:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;45 Ï M  CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
Rezultat:  w 45 ¼ 1 
Za prozor br. 556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Prosje čna brzina prozora viša je od 45 km/h, ali niža  od 80 km/h, i stoga je to prozor izvangradske vožnje.HR L 175/160 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Za karakteristi čnu krivulju:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Verifikacija:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;556< M  CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
Rezultat:  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M  CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31,922Þ þ 2 ¼ 0,723  
gdje je 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
and k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
Tablica 3.  
Broj čani podaci o emisijama  
Prozor 
[br.]  t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100  99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200  199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474  473  1 024  1 025  609,84  610,60HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/161
 
Prozor 
[br.]  t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
475  474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556  555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557  556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558  557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559  558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Prozori gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom – potpunost vožnje  
U ovom se broj čanom primjeru vožnja sastoji od 7 036 prozora za izra čun srednje vrijednosti. U tablici 5. 
naveden je broj prozora razvrstanih u kategorije gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom prema 
prosje čnoj brzini vozila i podijeljenih u podru čja s obzirom na udaljenost od karakteristi čne krivulje CO  2 . 
Vožnja je potpuna budu ći da uklju čuje najmanje 15 % prozora gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom 
od ukupnog broja prozora. Vožnja je usto karakterizirana kao normalna jer je najmanje 50 % prozora gradske i 
izvangradske vožnje te vožnje autocestom unutar primarnih dopuštenih odstupanja utvr đenih za karakteristi čnu 
krivulju.  
Tablica 4.  
Verifikacija potpunosti i normalnosti vožnje  
Uvjeti vožnje  Brojevi  Postotak prozora  
Svi prozori  
Gradska vožnja  1 909  1 909/ 7 036* 100 = 27,1 > 15  
Izvangradska vožnja  2 011  2 011/ 7 036* 100 = 28,6 > 15  
Vožnja autocestom  3 116  3 116/ 7 036* 100 = 44,3 > 15  
Ukupno  1 909 + 2 011 + 3 116 = 7 036  
Normalni prozori  
Gradska vožnja  1 514  1 514/ 1 909* 100 = 79,3 > 50  
Izvangradska vožnja  1 395  1 395/ 2 011* 100 = 69,4 > 50  
Vožnja autocestom  2 708  2 708/ 3 116* 100 = 86,9 > 50  
Ukupno  1 514 + 1 395 + 2 708 = 5 617HR L 175/162 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 6.  
Verifikacija dinami čnih uvjeta vožnje i izra čun kona čnog rezultata RDE emisija metodom 2 (grupiranje snage)  
1. UVOD  
U ovom se Dodatku opisuje ocjenjivanje podataka prema metodi grupiranja snage koja se u dodatku naziva 
„ocjenjivanje normalizacijom na distribuciju standardizirane frekvencije snage (SPF)”.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
a ref .......................referentno ubrzanje za P  drive [0,45 m/s  2 ] 
D WLTC  ................odsje čak linije Veline iz WLTC-a  
f 0 , f 1 , f 2 .............koeficijenti otpora pri vožnji [N], [N/(km/h)], [N/(km/h)  2 ] 
i ...........................vremenski korak za trenuta čna mjerenja, minimalna rezolucija 1 Hz  
j ...........................razred snage na kota ču, j = 1 do 9  
k ..........................vremenski korak za trosekundne pomi čne srednje vrijednosti  
k WLTC  .................nagib linije Veline iz WLTC-a  
m gas, i  .................trenuta čna masa komponente ispuha„gas” (plin) u vremenskom koraku i [g/s]; za PN u [#/s]  
m gas, 3s, k  ........... trosekundna pomi čna srednja vrijednost masenog protoka komponente ispuha „gas” (plin) u 
vremenskom koraku k u rezoluciji od 1 Hz [g/s]; za PN u [#/s]  
m gas;j ..................prosje čna vrijednost emisija komponente ispuha u razredu snage na kota ču j [g/s]; za PN u [#/s]  
m gas;U .................ponderirana vrijednost emisije komponente ispuha „gas” (plin) za poduzorak svih sekundi vremen ­
skog koraka i pri čemu je v  i < 60 km/h [g/s]; za PN u [#/s]  
M w gas,d  ..............ponderirane emisije povezane s udaljenoš ću za komponentu ispuha „gas” (plin) za cijelu vožnju 
[g/km]; za PN u [#/km]  
M w PN,d  ..............ponderirane emisije povezane s udaljenoš ću za komponentu ispuha „PN” za cijelu vožnju [#/km]  
M w,gas,d,U  ........... ponderirane emisije povezane s udaljenoš ću za komponentu ispuha „gas” (plin) za poduzorak svih 
sekundi vremenskog koraka i pri čemu je v  i < 60 km/h [g/km]  
M w,PN,d,U  ............ ponderirane emisije povezane s udaljenoš ću za komponentu ispuha „PN” za poduzorak svih 
sekundi vremenskog koraka i pri čemu je v  i < 60 km/h [#/km]  
p ..........................faza WLTC postupka (niska, srednja, visoka ili iznimno visoka), p=1–4  
P drag ....................snaga otpora motora u pristupu Veline kada je ubrizgavanje goriva jednako nuli [kW]  
P rated ...................maksimalna nazivna snaga motora prema proizvo đačevoj deklaraciji [kW]  
P required,i  .............snaga potrebna za svladavanje cestovnog otpora i inercije vozila u vremenskom koraku i [kW]HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/163
 
P r,,i .......................isto kao prethodno definiran P  required,i,  , upotrebljava se u duljim jednadžbama  
P wotð n normÞ ....... krivulja snage pod punim optere ćenjem [kW]  
P c,j .......................grani čne vrijednosti razreda snage na kota ču za razred j [kW] (P  c,j, lower bound  je donja grani čna 
vrijednost, a P  c,j, upper bound  gornja grani čna vrijednost)  
P c,norm, j  .............grani čne vrijednosti razreda snage na kota ču za razred j kao normalizirana vrijednost snage [–]  
P r, i ......................potrebna snaga na glavini kota ča vozila za svladavanje otpora vožnje u vremenskom koraku i [kW]  
P w , 3s,k .................trosekundna pomi čna srednja vrijednost potrebne snage na glavini kota ča vozila za svladavanje 
otpora vožnje u vremenskom koraku k u rezoluciji 1 Hz [kW]  
P drive ...................potrebna snaga na glavini kota ča za vozilo pri referentnoj brzini i ubrzanju [kW]  
P norm  ..................normalizirana potrebna snaga na glavini kota ča [–]  
t i ..........................ukupno vrijeme u koraku i [s]  
t c,j ........................vremenski udio razreda snage na kota ču j [%]  
ts .........................vrijeme po četka faze p WTLC-a [s]  
te .........................vrijeme kraja faze p WTLC-a [s]  
TM ......................ispitna masa vozila [kg]; navesti za pojedine dionice: stvarnu ispitnu masu u ispitivanju prijenosnim 
sustavom za mjerenje emisija (PEMS-om), masu inercijskog razreda u NEDC-u ili mase u WLTP-u 
(TM  L , TM  H ili TM  ind ) 
SPF ......................standardizirana distribucija frekvencije snage  
v i .........................stvarna brzina vozila u vremenskom koraku i [km/h]  
v j .........................prosje čna brzina vozila u razredu snage na kota ču j [km/h]  
v ref .......................referentna brzina za P  drive [70 km/h]  
v 3s,k .....................Trosekundna pomi čna srednja vrijednost brzine vozila u vremenskom koraku k [km/h]  
v U .......................ponderirana brzina vozila u razredu snage na kota ču j [km/h]  
3. OCJENJIVANJE IZMJERENIH EMISIJA POMO ĆU STANDARDIZIRANE DISTRIBUCIJE FREKVENCIJE SNAGE NA KOTA ČU 
Metoda grupiranja snage koristi se trenuta čnim emisijama one čišćuju ćih tvari m  gas, i  (g/s) izra čunanima u skladu s 
Dodatkom 4.  
Vrijednosti m  gas, i  razvrstavaju se u skladu s odgovaraju ćom snagom na pogonskim kota čima i te se razvrstane 
prosje čne emisije po razredu snage ponderiraju kako bi se dobile vrijednosti emisija za ispitivanje s normalnom 
raspodjelom snage prema sljede ćim to čkama.HR L 175/164 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.1. Izvori stvarne snage na kota čima  
Stvarna snaga na kota ču P  r,i ukupna je snaga za svladavanje zra čnog otpora, otpora kotrljanja, nagiba ceste, 
uzdužne inercije vozila i rotacijske inercije kota ča. 
Prilikom mjerenja i bilježenja signal snage na kota ču koristi se signalom zakretnog momenta koji ispunjava 
zahtjeve linearnosti utvr đene u to čki 3.2. Dodatka 2. Referentna to čka za mjerenje su glavine pogonjenih kota ča. 
Druga mogu ćnost je odre đivanje stvarne snage na kota ču iz trenuta čnih emisija CO  2 u skladu s postupkom 
utvr đenim u to čki 4. ovog Dodatka.  
3.2. Izra čun pomi čnih srednjih vrijednosti trenuta čnih podataka ispitivanja  
Trosekundne pomi čne srednje vrijednosti izra čunavaju se iz svih relevantnih trenuta čnih podataka ispitivanja kako 
bi se smanjio eventualni utjecaj neodgovaraju ćeg poravnanja vremena izme đu masenog protoka emisija i snage na 
kota ču. Pomi čne srednje vrijednosti izra čunavaju se s frekvencijom od 1 Hz:  
m gas;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k P w;i 
3 
v 3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k v i 
3 
Pri čemu je:  
k ............ vremenski korak za pomi čne srednje vrijednosti  
i .............vremenski korak iz trenuta čnih podataka ispitivanja  
3.3. Razvrstavanje pomi čnih srednjih vrijednosti za gradsku i izvangradsku vožnju te za vožnju autocestom  
Standardne frekvencije snage definirane su za gradsku vožnju i za ukupnu vožnju (vidjeti to čku 3.4.) te se provodi 
odvojeno ocjenjivanje emisija za ukupnu vožnju i za gradski dio vožnje. Za kasniju evaluaciju gradskog dijela 
vožnje, trosekundne pomi čne srednje vrijednosti izra čunane u skladu sa stavkom 3.2. dodjeljuju se uvjetima 
gradske vožnje prema trosekundnoj pomi čnoj srednjoj vrijednosti signala brzine (v  3s,k ) u skladu s rasponom 
brzine definiranim u tablici 1-1. Uzorak za evaluaciju ukupne vožnje mora pokriti sve raspone brzine, uklju čuju ći 
i gradski dio.  
Tablica 1-1.  
Rasponi brzina za dodjelu ispitnih podataka uvjetima gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom 
u sklopu metode grupiranja snage  
Gradska vožnja  Izvangradska vožnja (  1 ) Vožnja autocestom (  1 ) 
v i [km/h]  0 do ≤ 60 > 60 do ≦ 90 > 90  
( 1 ) Ne koristi se u stvarnoj regulatornoj evaluaciji.  
3.4. Postavke razreda snage na kota ču za razvrstavanje emisija  
3.4.1. Razredi snage i odgovaraju ći vremenski udjeli razreda snage u uobi čajenoj vožnji utvr đeni su za normalizirane 
vrijednosti snage kako bi bili reprezentativni za bilo koje lako vozilo (tablica 1.).HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/165
 
Tablica 1  
Normalizirane standardne frekvencije snage za gradsku vožnju i za ponderirani prosjek ukupne vožnje 
koja se sastoji od 1/3 gradske vožnje, 1/3 izvangradske vožnje i 1/3 vožnje autocestom  
Snaga 
Razred br.  P c,norm,j  [-] Gradska vožnja  Ukupna vožnja  
Od >  do ≤ Udio vremena, t  C,j 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  
Stupci P  c,norm  u tablici 1. denormaliziraju se množenjem s P  drive , pri čemu je P  drive stvarna snaga na kota ču 
automobila koji se ispituje u postavkama homologacije na dinamometru s valjcima pri v  ref i a ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ v ref 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v ref þ f 2 Ü v 2 
ref þ TM  NEDC Ü a ref Þ Ü 0,001  
u kojoj je:  
— j indeks razreda snage prema tablici 1.  
— Koeficijenti otpora vožnje  f 0 , f 1 , f 2 trebali bi se izra čunati regresijskom analizom najmanjih kvadrata iz sljede će 
definicije:  
P Corrected =v ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
pri čemu je ( P Corrected  /v) sila cestovnog otpora pri brzini vozila  v za ispitni ciklus Novog europskog voznog 
ciklusa (NEDC) definiran u to čki 5.1.1.2.8. Dodatka 7. Prilogu 4.a Pravilniku UNECE br. 83, nizu izmjena 07.  
— TM  NEDC  je inercijski razred vozila u homologacijskom ispitivanju [kg]  
3.4.2.  Korekcija razreda snage na kota ču 
Najve ći razred snage na kota ču koji se razmatra jest najviši razred u tablici 1. koji uklju čuje (P  rated × 0,9). 
Vremenski udjeli svih isklju čenih razreda dodaju se najvišem preostalom razredu.  
Iz svakog P  c,norm,j  izra čunava se odgovaraju ći P  c,j za odre đivanje gornjih i donjih grani čnih vrijednosti u kW po 
razredu snage na kota ču za ispitivano vozilo kako je prikazano na slici 1.HR L 175/166 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika 1.  
Shematski prikaz pretvaranja normalizirane standardizirane frekvencije snage u frekvenciju snage za 
odre đeno vozilo
  
U nastavku je naveden primjer te denormalizacije.  
Primjer ulaznih podataka:  
Parametar  Vrijednost  
f 0 [N] 79,19  
f 1 [N/(km/h)]  0,73  
f 2 [N/(km/h)  2 ] 0,03  
TM [kg]  1,470  
P rated [kW]  120 (primjer 1.)  
P rated [kW]  75 (primjer 2.)  
Odgovaraju ći rezultati (vidjeti tablicu 2. i tablicu 3.):  
P drive ¼ 70½km=hâ=3,6 Ü ð79,19 þ 0,73½N=ðkm=hÞâ Ü 70½km=hâ þ 0,03½N=ðkm=hÞ 2 âÜ 
ð70½km=hâÞ 2 þ 1470½kgâ Ü 0,45½m=s 2 âÞ Ü 0,001  
P drive ¼ 18,25kW  
Tablica 2.  
Denormalizirane vrijednosti standardne frekvencije snage iz tablice 1. (za primjer 1.)  
Snaga 
Razred br.  P c,j [kW]  Gradska vožnja  Ukupna vožnja  
od >  do ≤ Udio vremena, t  C,j [%] 
1 svi < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/167
 
Snaga 
Razred br.  P c,j [kW]  Gradska vožnja  Ukupna vožnja  
od >  do ≤ Udio vremena, t  C,j [%] 
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 51,1  67,525  0,045 %  0,4232 %  
7 67,525  83,95  0,004 %  0,0511 %  
8 83,95  100,375  0,0004 %  0,0024 %  
9 (  1 ) 100,375  svi > 100,375  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Najviši razred snage na kota ču koji se razmatra jest onaj koji sadržava 0,9 × vrijednost Prated. Ovdje je to 0,9 × 120 = 108.  
Tablica 3.  
Denormalizirane vrijednosti standardne frekvencije snage iz tablice 1. (za primjer 2.)  
Snaga 
Razred br.  P c,j [kW]  Gradska vožnja  Ukupna vožnja  
Od >  do ≤ Udio vremena, t  C,j [%] 
1 svi < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 (  1 ) 51,1  svi > 51,1  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,525  83,95  —  —  
8 83,95  100,375  —  —  
9 100,375  svi > 100,375  —  —  
( 1 ) Najviši razred snage na kota ču koji se razmatra jest onaj koji sadržava 0,9 × vrijednost Prated. Ovdje je to 0,9 × 75 = 67.5.  
3.5. Razvrstavanje pomi čnih srednjih vrijednosti  
Emisije kod hladnog pokretanja motora, definirane prema Prilogu 4., to čki 4.4., isklju čuju se iz sljede će evaluacije.  
Svaka vrijednost pomi čnog prosjeka izra čunana u skladu s to čkom 3.2. razvrstava se u razred denormalizirane 
snage na kota ču u koji se uklapa stvarni trosekundni pomi čni prosjek snage na kota ču P  w , 3s,k . Grani čne vrijednosti 
razreda denormalizirane snage na kota ču treba izra čunati u skladu s to čkom 3.3.  
Razvrstavanje se provodi za sve trosekundne pomi čne srednje vrijednosti valjanih podataka za čitavu vožnju kao i 
za sve dijelove gradske vožnje. Sve pomi čne srednje vrijednosti razvrstane kao gradska vožnja prema grani čnim 
vrijednostima brzine utvr đenima u tablici 1-1. razvrstavaju se u jedan skup razreda snage gradske vožnje neovisno 
o vremenu u kojem se tijekom vožnje pojavila pomi čna srednja vrijednost.HR L 175/168 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Zatim se za svaki razred snage na kota ču po parametru izra čunava prosjek svih trosekundnih pomi čnih srednjih 
vrijednosti u razredu snage na kota ču. Jednadžbe su opisane u nastavku i primjenjuju se jedanput za skup podataka 
gradske vožnje i jedanput za ukupan skup podataka.  
Razvrstavanje trosekundnih pomi čnih srednjih vrijednosti u razred snage j (j = 1 do 9):  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
tada je: indeks razreda za emisije i brzinu = j  
Broj trosekundnih pomi čnih srednjih vrijednosti broji se za svaki razred snage:  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
tada je: broj  j = n + 1 (broj  j je brojanje trosekundnih pomi čnih srednjih vrijednosti emisija u razredu snage kako bi 
se kasnije provjerili minimalni zahtjevi pokrivenosti)  
3.6. Provjera pokrivenosti razreda snage i normalnosti raspodjele snage  
Kako bi ispitivanje bilo valjano, vremenski udjeli pojedina čnih razreda snage na kota ču moraju biti unutar raspona 
navedenih u tablici 4.  
Tablica 4.  
Minimalni i maksimalni udjeli po razredu snage za valjano ispitivanje  
Razred snage br.  P c,norm,j  [-] Ukupna vožnja  Dijelovi gradske vožnje  
od >  do ≤ donja granica  gornja granica  donja granica  gornja granica  
Zbroj 1+2 (  1 ) 0,1  15 %  60 %  5 % (  1 ) 60 %  
3 0,1  1  35 %  50 %  28 %  50 %  
4 1  1,9  7 %  25 %  0,7 %  25 %  
5 1,9  2,8  1,0 %  10 %  prebrojano 
> 5 5 % 
6 2.8  3,7  prebrojano 
> 5 2,5 %  0 %  2 %  
7 3,7  4,6  0 %  1,0 %  0 %  1 %  
8 4,6  5,5  0 %  0,5 %  0 %  0,5 %  
9 5,5  0 %  0,25 %  0 %  0,25 %  
( 1 ) Ukupna vrijednost rada motora i uvjeta niske snage.  
Uz zahtjeve iz tablice 4. zahtijeva se i minimalna pokrivenost od 5 prebrojanih trosekundnih pomi čnih srednjih 
vrijednosti za ukupnu vožnju u svakom razredu snage na kota ču do razreda koji sadržava 90 % nazivne snage 
kako bi se dobila dovoljna veli čina uzorka.  
Minimalna pokrivenost od 5 prebrojanih trosekundnih pomi čnih srednjih vrijednosti zahtijeva se za gradski dio 
vožnje u svakom razredu snage na kota ču do 5. razreda. Ako je u gradskom dijelu vožnje prebrojano manje od 5 
trosekundnih pomi čnih srednjih vrijednosti u razredu snage na kota ču iznad 5. razreda, prosje čna vrijednost 
emisija razreda postavlja se na nulu.  
3.7. Izra čunavanje prosjeka izmjerenih vrijednosti po razredu snage na kota ču 
Prosjek pomi čnih srednjih vrijednosti razvrstanih u svaki razred snage na kota ču izra čunava se na sljede ći na čin: 
m gas;j ¼ P  
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  jHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/169
 
v j ¼ P  
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
pri čemu je:  
j ..............razred snage na kota ču od 1 do 9 prema tablici 1  
m gas;j ..... prosje čna vrijednost emisija komponente ispuha u razredu snage na kota ču (odvojene vrijednosti za 
podatke o ukupnoj vožnji i za gradske dijelove vožnje) [g/s]  
v j ............prosje čna brzina u razredu snage na kota ču (odvojene vrijednosti za podatke o ukupnoj vožnji i za 
gradske dijelove vožnje) [km/h]  
k .............vremenski korak za pomi čne srednje vrijednosti.  
3.8. Ponderiranje prosje čnih vrijednosti za razrede snage na kota ču 
Prosje čne vrijednosti svakog razreda snage na kota ču množe se s vremenskim udjelom t  C,j za svaki razred u skladu 
s tablicom 1. i zbrajaju kako bi se dobila ponderirana prosje čna vrijednost za svaki parametar. Ta vrijednost 
predstavlja ponderirani rezultat za vožnju sa standardiziranim frekvencijama snage. Ponderirane prosje čne vrijed ­
nosti izra čunavaju se za gradski dio podataka o ispitivanju pomo ću vremenskih udjela za raspodjelu snage gradske 
vožnje i za ukupnu vožnju pomo ću vremenskih udjela za ukupne podatke.  
Jednadžbe su opisane u nastavku i primjenjuju se jedanput za skup podataka gradske vožnje i jedanput za ukupan 
skup podataka.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9. Izra čun ponderirane vrijednosti emisija povezanih s udaljenoš ću 
Ponderirane prosje čne vrijednosti emisija tijekom ispitivanja odre đene na temelju vremena pretvaraju se u emisije 
na temelju udaljenosti jedanput za skup podataka gradske vožnje i jedanput za ukupan skup podataka na sljede ći 
na čin: 
Za ukupnu vožnju:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
Za gradski dio vožnje:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
Za broj čestica primjenjuje se ista metoda kao za plinovite one čišćuju će tvari, uz napomenu da se jedinica [#/s] 
koristi za  m  PN , a [#/km] se koristi za M  w,PN  : 
Za ukupnu vožnju:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
vHR L 175/170 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Za gradski dio vožnje:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. PROCJENA SNAGE NA KOTA ČU IZ TRENUTA ČNOG MASENOG PROTOKA CO  2 
Snaga na kota ču (P  w,i ) može se izra čunati iz izmjerenog masenog protoka CO  2 s frekvencijom 1 Hz. Za taj izra čun 
upotrebljavaju se linije CO  2 specifi čne za vozilo („Veline”).  
Linija Veline izra čunava se iz homologacijskog ispitivanja vozila u postupku WLTC prema ispitnom postupku 
opisanom u Globalnom tehni čkom pravilniku UNECE-a br. 15 – globalno uskla đenom postupku ispitivanja lakih 
vozila (ECE/TRANS/180/Add.15).  
Prosje čna snaga na kota ču po fazi WLTC-a izra čunava se s frekvencijom 1 Hz iz vozne brzine i postavki na 
dinamometru s valjcima. Za sve vrijednosti snage na kota ču ispod vrijednosti snage otpora postavljaju se na 
vrijednost snage otpora.  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
Ako su: f  0 , f 1 , f 2 .... koeficijenti cestovnog otpora primijenjeni u ispitivanju WLTP-om koje se vrši na vozilu  
TM ...................ispitna masa vozila u ispitivanju WLTP-om koje se vrši na vozilu u [kg]  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
Prosje čna snaga po fazi WLTC-a izra čunava se iz snage na kota ču s frekvencijom 1 Hz prema jednadžbi:  
P w;p ¼ P  te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
pri čemu je p faza WLTC-a (niska, srednja, visoka ili iznimno visoka),  
ts vrijeme po četka faze p WTLC-a [s],  
te vrijeme kraja faze p WTLC-a [s].  
Zatim se vrši linearna regresija s masenim protokom CO  2 iz vrijednosti više skupova podataka WLTC-a na osi Y i 
iz prosje čne snage na kota ču P  w,p po fazi na osi X kako je prikazano na slici 2.  
Jednadžbom linije Veline koja iz toga proizlazi definira se maseni protok CO  2 kao funkcija snage na kota ču: 
CO  2 i ¼ k WLTC  X P  w;i þ D WLTC  CO  2 u ½g=hâ 
pri čemu je:  
k WLTC  .............................. nagib linije Veline iz WLTC-a [g/kWh]  
D WLTC  .............................. odsje čak linije Veline iz WLTC-a [g/h]HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/171
 
Slika 2.  
Shematski prikaz odre đivanja linije Veline specifi čne za vozilo iz rezultata ispitivanja CO2 u četiri faze 
WLTC-a
  
Stvarna snaga na kota čima izra čunava se iz izmjerenog masenog protoka CO  2 prema jednadžbi:  
P w;i ¼ CO2  i Ä D WLTC  
k WLTC  
pri čemu je CO  2 u [g/h]  
P W,j u [kW]  
Gore navedena jednadžba može se upotrijebiti za izra čun vrijednosti P  Wi za razvrstavanje izmjerenih emisija kako 
je opisano u to čki 3. sa sljede ćim dodatnim uvjetima u izra čunu:  
i. Ako je v  i < 0,5 i ako je a  i < 0, tada je P  w,i = 0 v u [m/s];  
ii. ako je CO2  i < 0,5 X D  WLTC  , tada je P  w,i = P  drag 
U vremenskim koracima gdje su i. i ii. valjani, primjenjuje se uvjet ii.HR L 175/172 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 7.  
Odabir vozila za ispitivanje prijenosnim sustavom za mjerenje emisija (PEMS-om) pri po četnoj homologaciji  
1. UVOD  
Zbog svojih posebnih karakteristika, ispitivanja PEMS-om ne zahtijevaju se za svaki „ tip vozila s obzirom na emisije i 
informacije za popravak i održavanje ” kako je definiran u članku 2. stavku 1. ove Uredbe i koji se u nastavku naziva  
„tip vozila s obzirom na emisije” . Proizvo đač vozila može grupirati više tipova vozila s obzirom na emisije kako bi 
tvorili  „porodicu po ispitivanju PEMS-om” , u skladu sa zahtjevima iz to čke 3., koja se validira u skladu sa zahtjevima 
iz to čke 4.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
N — broj tipova vozila s obzirom na emisije  
NT — minimalni broj tipova vozila s obzirom na emisije  
PMR  H — najve ći omjer snage i mase svih vozila u porodici po ispitivanju PEMS-om  
PMR  L — najmanji omjer snage i mase svih vozila u porodici po ispitivanju PEMS-om  
V_eng_max — maksimalni obujam motora svih vozila u porodici po ispitivanju PEMS-om  
3. FORMIRANJE PORODICE PO ISPITIVANJU PEMS-OM  
Porodica po ispitivanju PEMS-om obuhva ća vozila sa sli čnim karakteristikama emisija. Po izboru proizvo đača 
tipovi vozila s obzirom na emisije mogu se uklju čiti u porodicu po ispitivanju PEMS-om samo ako su identi čni u 
pogledu karakteristika iz to čaka 3.1. i 3.2.  
3.1. Administrativni kriteriji  
3.1.1. Homologacijsko tijelo koje izdaje homologaciju tipa s obzirom na emisije sukladno Uredbi (EZ) 715/2007 
(„tijelo”).  
3.1.2. Pojedina čni proizvo đač vozila.  
3.2. Tehni čki kriteriji  
3.2.1. Tip pogona (npr. ICE, HEV, PHEV)  
3.2.2. Vrsta/vrste goriva (npr. benzin, dizelsko gorivo, ukapljeni naftni plin, prirodni plin…). Dvogorivna vozila ili 
vozila prilagodljiva gorivu mogu se grupirati s drugim vozilima s kojima dijele jedno zajedni čko gorivo.  
3.2.3. Postupak izgaranja (dvotaktni, četverotaktni)  
3.2.4. Broj cilindara  
3.2.5. Raspored cilindara (npr. redni, V, radijalni, nasuprotni vodoravno leže ći) 
3.2.6. Obujam motora  
Proizvo đač vozila navodi vrijednost V_eng_max (= maksimalni obujam motora svih vozila unutar porodice po 
ispitivanju PEMS-om). Obujmi motora vozila u porodici po ispitivanju PEMS-om ne smiju odstupati za više od 
– 22 % od vrijednosti V_eng_max ako je V_eng_max ≥ 1 500 cm3 i više od – 32 % od vrijednosti V_eng_max 
ako je V_eng_max < 1 500 cm3.  
3.2.7. Na čin dovoda goriva u motor (npr. neizravno ili izravno ili kombinirano ubrizgavanje)  
3.2.8. Vrsta sustava hla đenja (npr. zra čni, vodeni, uljni)  
3.2.9. Na čin usisavanja zraka koji može biti prirodni usis, prednabijanje, tip kompresora (npr. s vanjskim pogonom, 
jednostruki ili višestruki turbo kompresor, promjenjive geometrije…)HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/173
 
3.2.10. Tipovi i slijed sastavnih dijelova za naknadnu obradu ispušnih plinova (npr. katalizator trostrukog djelovanja, 
oksidacijski katalizator, odvaja č NOx za siromašnu smjesu, sustav SCR, katalizator NOx za siromašnu smjesu, 
filtar čestica).  
3.2.11. Recirkulacija ispušnih plinova (s recirkulacijom ili bez nje, unutarnja ili vanjska recirkulacija, s hla đenjem ili bez 
njega, visok ili nizak tlak).  
3.3. Proširenje porodice po ispitivanju PEMS-om  
Postoje ća porodica po ispitivanju PEMS-om može se proširiti dodavanjem novih tipova vozila s obzirom na 
emisije. Proširena porodica po ispitivanju PEMS-om i njezina validacija moraju ispunjavati i uvjete iz to čaka 3. i 4. 
To može osobito iziskivati ispitivanje dodatnih vozila PEMS-om kako bi se validirala proširena porodica po 
ispitivanju PEMS-om u skladu s to čkom 4.  
3.4. Alternativna porodica po ispitivanju PEMS-om  
Kao alternativu odredbama iz to čaka 3.1. i 3.2. proizvo đač vozila može odrediti porodicu po ispitivanju PEMS- 
om koja je identi čna jednom tipu vozila s obzirom na emisije. U tom se slu čaju ne primjenjuje zahtjev iz to čke 
4.1.2. za validaciju porodice po ispitivanju PEMS-om.  
4. VALIDACIJA PORODICE PO ISPITIVANJU PEMS-OM  
4.1. Op ći zahtjevi za validaciju porodice po ispitivanju PEMS-om  
4.1.1. Proizvo đač vozila tijelu dostavlja reprezentativno vozilo za porodicu po ispitivanju PEMS-om. Vozilo se 
podvrgava ispitivanju PEMS-om koje vrši tehni čka služba kako bi se dokazala uskla đenost reprezentativnog 
vozila sa zahtjevima iz ovog Priloga.  
4.1.2. Nadležno tijelo izabire dodatna vozila prema zahtjevima iz to čke 4.2. ovog Dodatka za ispitivanje PEMS-om koje 
vrši tehni čka služba kako bi se dokazala uskla đenost izabranih vozila sa zahtjevima iz ovog Priloga.  Tehni čki 
kriteriji za izbor dodatnog vozila u skladu s to čkom 4.2. ovog Dodatka  bilježe se s rezultatima ispitivanja.  
4.1.3. Uz odobrenje tijela, ispitivanje PEMS-om može provesti i neki drugi operater uz prisustvo tehni čke službe, pod 
uvjetom da tehni čka služba provodi barem ispitivanja vozila koja se zahtijevaju u to čkama 4.2.2. i 4.2.6. ovog 
Dodatka te ukupno barem 50 % ispitivanja PEMS-om koja se zahtijevaju ovim Dodatkom za validaciju porodice 
po ispitivanju PEMS-om. U tom slu čaju tehni čka služba ostaje odgovorna za pravilnu provedbu svih ispitivanja 
PEMS-om u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga.  
4.1.4. Rezultati ispitivanja PEMS-om odre đenog vozila mogu se upotrijebiti za validaciju razli čitih porodica po ispiti ­
vanju PEMS-om u skladu sa zahtjevima ovog Dodatka pod sljede ćim uvjetima:  
— vozila uklju čena u sve porodice po ispitivanju PEMS-om koje treba validirati odobrilo je jedinstveno tijelo u 
skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) 715/2007 i to se tijelo slaže s upotrebom rezultata ispitivanja PEMS-om 
odre đenog vozila za validaciju razli čitih porodica po ispitivanju PEMS-om;  
— svaka porodica po ispitivanju PEMS-om koju treba validirati uklju čuje tip vozila s obzirom na emisije, koji 
uklju čuje odre đeno vozilo.  
Za svaku se validaciju smatra da proizvo đač vozila u odgovaraju ćoj porodici snosi primjenjive odgovornosti 
neovisno o tome je li taj proizvo đač bio uklju čen u ispitivanje PEMS-om odre đenog vozila s obzirom na emisije.  
4.2. Odabir vozila za ispitivanje PEMS-om pri validaciji porodice po ispitivanju PEMS-om  
Odabirom vozila iz porodice po ispitivanju PEMS-om treba osigurati da se ispitivanjem PEMS-om obuhvate 
tehni čke karakteristike relevantne za emisije one čišćuju ćih tvari koje su navedene u nastavku. Jedno vozilo 
odabrano za ispitivanje može biti reprezentativno za razli čite tehni čke karakteristike. Kako bi se validirala 
porodica po ispitivanju PEMS-om, vozila se za ispitivanje PEMS-om odabiru na sljede ći na čin: 
4.2.1. Za svaku kombinaciju goriva (npr. benzin i ukapljeni naftni plin, benzin i prirodni plin, samo benzin) na koju radi 
neko vozilo iz porodice po ispitivanju PEMS-om, za ispitivanje PEMS-om odabire se najmanje jedno vozilo koje 
može raditi na tu kombinaciju goriva.HR L 175/174 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.2.2. Proizvo đač navodi vrijednost PMR  H (= najve ći omjer snage i mase svih vozila u porodici po ispitivanju PEMS-om) i 
vrijednost PMR  L (= najmanji omjer snage i mase svih vozila u porodici po ispitivanju PEMS-om). „Omjer snage i 
mase” ovdje odgovara omjeru najve će neto snage motora s unutarnjim izgaranjem kako je navedeno u to čki 
3.2.1.8. Dodatka 3. Prilogu I. ovoj Uredbi i referentne mase kako je definirano člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EZ) 
br. 715/2007. Za ispitivanje se odabiru najmanje jedna konfiguracija vozila reprezentativna za navedeni PMR  H i 
najmanje jedna konfiguracija vozila reprezentativna za navedeni PMR  L porodice po ispitivanju PEMS-om. Ako 
omjer snage i mase vozila odstupa za manje od 5 % od navedene vrijednosti za PMR  H ili PMR  L , vozilo se smatra 
reprezentativnim za tu vrijednost.  
4.2.3. Za ispitivanje se odabire najmanje jedno vozilo za svaku vrstu prijenosnika snage (npr. ru čni, automatski, DCT) 
koji je ugra đen u vozila porodice po ispitivanju PEMS-om.  
4.2.4. Za ispitivanje se odabire najmanje jedno vozilo s pogonom na četiri kota ča ako su takva vozila dio porodice po 
ispitivanju PEMS-om.  
4.2.5. Za ispitivanje se odabire najmanje jedno reprezentativno vozilo za svaki obujam motora vozila iz porodice po 
ispitivanju PEMS-om.  
4.2.6. Za ispitivanje se odabire najmanje jedno vozilo za svaki broj ugra đenih sastavnih dijelova za naknadnu obradu 
ispušnih plinova.  
4.2.7. Neovisno o odredbama iz to čaka 4.2.1. do 4.2.6., za ispitivanje se odabire najmanje sljede ći broj tipova vozila s 
obzirom na emisije u porodici po ispitivanju PEMS-om:  
Broj N tipova vozila s obzirom na emisije u porodici po 
ispitivanju PEMS-om  Najmanji broj NT tipova vozila s obzirom na emisije 
odabranih za ispitivanje PEMS-om  
1 1  
od 2 do 4  2  
od 5 do 7  3  
od 8 do 10  4  
od 11 do 49  NT = 3 + 0,1 × N (*)  
više od 49  NT = 0,15 × N (*)  
(*) NT se zaokružuje na najbliži ve ći cijeli broj  
5. IZVJEŠ ĆIVANJE  
5.1. Proizvo đač vozila priprema puni opis porodice po ispitivanju PEMS-om, što posebno uklju čuje tehni čke kriterije 
opisane u to čki 3.2., i dostavlja ga tijelu.  
5.2. Proizvo đač porodici po ispitivanju PEMS-om dodjeljuje jedinstveni identifikacijski broj u obliku  MS-OEM-X-Y  i 
dostavlja ga tijelu. Pritom je  MS  razlikovni broj zemlje koja je dodijelila EZ homologaciju (  1 ), OEM je troznamen ­
kasta oznaka proizvo đača, X je redni broj koji ozna čava prvobitnu porodicu po ispitivanju PEMS-om i  Y je 
broj čana oznaka proširenja porodice (po čevši od 0 za porodicu po ispitivanju PEMS-om koja još nije proširena).  
5.3. Tijelo i proizvo đač vozila vode popis tipova vozila s obzirom na emisije koji su dio odre đene porodice po 
ispitivanju PEMS-om na temelju brojeva homologacije u pogledu emisija. Za svaki tip vozila s obzirom na 
emisije dostavljaju se i sve odgovaraju će kombinacije homologacijskog broja vozila, tipova, varijanti i verzija 
kako su definirani u odjeljcima 0.10. i 0.2. EZ certifikata o sukladnosti vozila.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/175  
( 1 ) 1 za Njema čku; 2 za Francusku; 3 za Italiju; 4 za Nizozemsku; 5 za Švedsku; 6 za Belgiju; 7 za Ma đarsku; 8 za Češku Republiku 9 za 
Španjolsku; 11 za Ujedinjeno Kraljevstvo; 12 za Austriju; 13 za Luksemburg; 17 za Finsku; 18 za Dansku; 19 za Rumunjsku; 20 za 
Poljsku; 21 za Portugal; 23 za Gr čku; 24 za Irsku; 25 za Hrvatsku; 26 za Sloveniju; 27 za Slova čku; 29 za Estoniju; 32 za Latviju; 34 
za Bugarsku; 36 za Litvu; 49 za Cipar; 50 za Maltu.
 5.4. Tijelo i proizvo đač vozila vode popis tipova vozila s obzirom na emisije odabranih za ispitivanje PEMS-om radi 
validacije porodice po ispitivanju PEMS-om u skladu s to čkom 4., čime se pružaju i potrebne informacije o na činu 
poštovanja kriterija za odabir iz to čke 4.2. U popisu je nazna čeno i jesu li odredbe iz to čke 4.1.3. primijenjene na 
odre đeno ispitivanje PEMS-om.HR L 175/176 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 7.a  
Provjera ukupne dinami čnosti vožnje  
1. UVOD  
U ovom Dodatku opisuju se postupci izra čunavanja kojima se provjerava ukupna dinami čnost vožnje kako bi se 
utvrdio ukupni višak ili nedostatak dinami čnosti tijekom gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
RPA relativno pozitivno ubrzanje  
Δ — razlika  
> — ve će od  
≥ — ve će od ili jednako  
% — postotak  
< — manje od  
≤ — manje ili jednako  
a — ubrzanje [m/s  2 ] 
a i — ubrzanje u vremenskom koraku  i [m/s  2 ] 
a pos — pozitivno ubrzanje ve će od 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — pozitivno ubrzanje ve će od 0,1 m/s  2 u vremenskom koraku  i uzimaju ći u obzir dijelove 
gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m/s  2 ] 
a res — rezolucija ubrzanja [m/s  2 ] 
d i — udaljenost prije đena u vremenskom koraku  i [m]  
d i,k — udaljenost prije đena u vremenskom koraku  i uzimaju ći u obzir dijelove gradske i izvan ­
gradske vožnje i vožnje autocestom [m]  
indeks (i) — izdvojeni vremenski korak  
indeks (j) — izdvojeni vremenski korak skupova podataka o pozitivnom ubrzanju  
indeks (k) — odnosi se na odgovaraju ću kategoriju (t = ukupno, u = gradska, r = izvangradska, m = 
autocesta)  
M k — broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom s pozitivnim 
ubrzanjem ve ćim od 0,1 m/s  2. 
N k — ukupni broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom te cijele 
vožnje  
RPA  k — relativno pozitivno ubrzanje za dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom 
[m/s  2 ili kWs/(kg*km)]  
t k — trajanje dijelova gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom i cijele vožnje [s]  
T4253H — filtar za izgla đivanje složenog tipa podataka  
ν — brzina vozila [km/h]HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/177
 
ν i — stvarna brzina vozila u vremenskom koraku  i [km/h]  
ν i,k — stvarna brzina vozila u vremenskom koraku  i uzimaju ći u obzir dijelove gradske i izvan ­
gradske vožnje i vožnje autocestom [km/h]  
ðν · aÞ i — umnožak stvarne brzine vozila i ubrzanja tijekom vremenskog koraka  i [m  2 /s 3 ili W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — umnožak stvarne brzine vozila i pozitivnog ubrzanja ve ćeg od 0,1 m/s  2 u vremenskom 
koraku  j uzimaju ći u obzir dijelove gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom 
[m 2 /s 3 ili W/kg]. 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — 95. percentil umnoška brzine vozila i pozitivnog ubrzanja ve ćeg od 0,1 m/s  2 za dijelove 
gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m  2 /s 3 ili W/kg]  
ν k — prosje čna brzina vozila za dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [km/h]  
3. POKAZATELJI VOŽNJE  
3.1. Izra čuni 
3.1.1.  Predobrada podataka  
Dinami čki parametri kao što su ubrzanje,  ν · a pos ili RPA odre đuju se signalom brzine s to čnoš ću od 0,1 % za sve 
vrijednosti brzine iznad 3 km/h i frekvencijom uzorkovanja od 1 Hz. Taj zahtjev to čnosti op ćenito se ispunjava 
signalima dobivenima od senzora brzine (vrtnje) kota ča. 
Zapis brzine provjerava se radi nalaženja pogrešnih ili nevjerojatnih dijelova. Karakteristike takvih dijelova zapisa 
brzine vozila su koraci, skokovi, stepeni časti zapisi brzine ili vrijednosti koje nedostaju. Ispravljaju se kratki 
pogrešni dijelovi, na primjer interpolacijom podataka ili ocjenjivanjem u odnosu na sekundarni signal brzine. 
Alternativno, iz kasnije analize podataka mogle bi se isklju čiti kratke vožnje s pogrešnim dijelovima. U drugom 
koraku izra čunavaju se vrijednosti ubrzanja i redaju se uzlaznim redom radi utvr đivanja rezolucije ubrzanja  
a res ¼ ðnajmanja vrijednost ubrzanja > 0Þ. 
Ako je  a res Ï 0,01 m =s 2 , mjerenje brzine vozila je dovoljno to čno. 
Ako je  0,01 m =s 2< a res , potrebno je izvršiti izgla đivanje podataka primjenom Hanningova filtra T4253H.  
Hanningovim filtrom T4235 izvode se sljede ći izra čuni: Filtar za izgla đivanje po činje primjenom pomi čnog 
medijana 4, koji se usrednjava pomi čnim medijanom 2. Filtar se zatim opet izgla đuje primjenom pomi čnog 
medijana 5, pomi čnog medijana 3 i Hanningova filtra (pomi čnih ponderiranih srednjih vrijednosti). Reziduali se 
izra čunavaju oduzimanjem izgla đenog niza od izvornog niza. Taj se cijeli postupak zatim ponavlja na izra čunanim 
rezidualima. Naposljetku, izgla đene krajnje vrijednosti brzina izra čunavaju se zbrajanjem izgla đenih vrijednosti 
dobivenih pri prvom izvo đenju postupka s izra čunanim rezidualima.  
To čan zapis podataka o brzini temelj je za budu će izra čune i razvrstavanje kako je opisano u to čki 8.1.2.  
3.1.2.  Izra čun udaljenosti, ubrzanja i  ν · a 
Izra čuni u nastavku izvode se na cijelom vremenskom zapisu brzine (rezolucija od 1 Hz) od 1. sekunde do t t 
sekunde (posljednje sekunde).  
Pove ćanje udaljenosti po uzorku podataka izra čunava se kako slijedi:  
d i ¼ v i 
3; 6; i ¼ 1 do N  t 
pri čemu je:  
d i udaljenost prije đena u vremenskom koraku  i [m],HR L 175/178 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
ν i stvarna brzina vozila u vremenskom koraku  i [km/h],  
N t ukupan broj uzoraka.  
Ubrzanje se izra čunava kako slijedi:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 do N  t 
pri čemu je:  
a i ubrzanje u vremenskom koraku  i [m/s  2 ] Za  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, za i ¼ N t : v iþ1 ¼ 0. 
Umnožak brzine vozila i ubrzanja izra čunava se kako slijedi:  
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 do N  t 
pri čemu je: 
ðν · aÞ i umnožak stvarne brzine vozila i ubrzanja u vremenskom koraku  i [m  2 /s 3 ili W/kg].  
3.1.3.  Razvrstavanje rezultata  
Nakon izra čunavanja  a i i ðν · aÞ i , vrijednosti v i , d i , a i i ðν · aÞ i poredane su uzlaznim redom po brzini vozila.  
Svi skupovi podataka u kojima je  v i Ï 60 km =h razvrstavaju se u „gradsku” skupinu podataka o brzini, svi skupovi 
podataka u kojima je  60 km =h< v i Ï 90 km =h razvrstavaju se u „izvangradsku” skupinu podataka o brzini, a svi 
skupovi podataka u kojima je  v i> 90 km =h razvrstavaju se u „autocestovnu” skupinu podataka o brzini.  
U svakoj skupini podataka o brzini mora biti najmanje 150 skupova podataka s vrijednostima ubrzanja  
a i> 0,1 m =s 2 . 
Za svaku skupinu podataka o brzini izra čunava se prosje čna brzina vozila  v k na sljede ći na čin: 
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 do N  k; k ¼ u; r; m 
pri čemu je:  
N k ukupni broj uzoraka dijelova gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom.  
3.1.4.  Izra čun v · a posÄ ½95â po skupini podataka o brzini  
Formula za izra čun 95. percentila vrijednosti  v · a pos je kako slijedi:  
Vrijednosti ðv · aÞ i;k u svakoj skupini podataka o brzini redaju se uzlaznim redom za sve skupove podataka u 
kojima je  a i;k> 0,1 m =s 2 a i;k ã 0,1 m =s 2 te se odre đuje ukupni broj tih uzoraka  M  k . 
Vrijednosti percentila zatim se dodjeljuju vrijednostima  ðv · a pos Þ i;k u kojima je  a i;k ã 0,1 m =s 2 kako slijedi:  
Najnižoj vrijednosti  v · a pos dodjeljuje se percentil 1/ M k , drugoj najnižoj 2/ M k , tre ćoj najnižoj 3/ M k , a najvišoj 
vrijednosti  M  k=M k ¼ 100% :HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/179
 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â je vrijednost ðv · a pos Þ j;k , pri čemu je  j=M k ¼ 95% . Ako  j=M k ¼ 95% : nije mogu će ispuniti, 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â izra čunava se linearnom interpolacijom izme đu uzastopnih uzoraka j i j+1 u kojima je  
j=M k< 95%  i ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Relativno pozitivno ubrzanje po skupini podataka o brzini izra čunava se kako slijedi:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
pri čemu je:  
RPA  k relativno pozitivno ubrzanje tijekom dijelova gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom u [m/s  2 ili 
kWs/(kg*km)],  
Δ t vremenska razlika od 1 sekunde,  
M k je broj uzoraka dijelova gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom s pozitivnim ubrzanjem,  
N k je ukupni broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom.  
4. VERIFIKACIJA VALJANOSTI VOŽNJE  
4.1.1.  Verifikacija  v Ü a posÄ ½95â po skupini podataka o brzini (pri čemu je v izraženo u [km/h])  
Ako je  v k Ï 74,6 km =h 
i 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136  · v k þ 14,44Þ 
ispunjeno, vožnja nije valjana.  
Ako je  v k> 74,6 km =h i ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742  · v k þ 18,966Þ ispunjeno, vožnja nije valjana.  
4.1.2.  Provjera RPA po skupini podataka o brzini  
Ako je  v k Ï 94,05 km =h i RPA  k< ðÄ 0,0016  · v k þ 0,1755Þ ispunjeno, vožnja nije valjana.  
Ako je  v k> 94,05 km =h i RPA  k< ðÄ 0,025Þ ispunjeno, vožnja nije valjana.HR L 175/180 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 7.b  
Postupak za odre đivanje ukupnog pozitivnog uspona tijekom PEMS vožnje  
1. UVOD  
U ovom se Dodatku opisuje postupak odre đivanja ukupnog pozitivnog uspona tijekom PEMS vožnje.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
d(0)  — udaljenost na po četku vožnje [m]  
d — ukupna prije đena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj to čki puta [m]  
d 0 — ukupna udaljenost prije đena do mjerenja neposredno ispred odgovaraju će to čke puta  d [m]  
d 1 — ukupna udaljenost prije đena do mjerenja neposredno iza odgovaraju će to čke puta  d [m]  
d a — referentna to čka puta na udaljenosti  d(0)  [m]  
d e — ukupna prije đena udaljenost do zadnje izdvojene to čke puta [m]  
d i — trenuta čna udaljenost [m]  
d tot — ukupna udaljenost ispitivanja [m]  
h(0)  — nadmorska visina vozila nakon pregleda i na čelne verifikacije kvalitete podataka na po četku 
vožnje [m nadmorske visine]  
h(t) — nadmorska visina vozila nakon pregleda i na čelne verifikacije kvalitete podataka na to čki t 
[m nadmorske visine]  
h(d) — nadmorska visina vozila na to čki puta  d [m nadmorske visine]  
h(t-1)  — nadmorska visina vozila nakon pregleda i na čelne verifikacije kvalitete podataka na to čki t – 1 
[m nadmorske visine]  
h corr (0) — korigirana nadmorska visina vozila neposredno ispred odgovaraju će to čke puta  
d [m nadmorske visine]  
h corr (1) — korigirana nadmorska visina vozila neposredno iza odgovaraju će to čke puta  d [m nadmorske 
visine]  
h corr (t) — korigirana trenuta čna nadmorska visina vozila na podatkovnoj to čki t [m nadmorske visine],  
h corr (t-1)  — korigirana trenuta čna nadmorska visina vozila na podatkovnoj to čki t – 1 [m nadmorske 
visine]  
h GPS, i — trenuta čna nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om [m nadmorske visine]  
h GPS (t) — nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om na podatkovnoj to čki t [m nadmorske visine],  
h int (d) — interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj zasebnoj to čki puta  
d [m nadmorske visine]  
h int,sm,1  (d) — izgla đena i interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj zasebnoj to čki 
puta  d [m nadmorske visine]  
h map (t) — nadmorska visina vozila na podatkovnoj to čki t na temelju topografske karte [m nadmorske 
visine]HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/181
 
Hz — herc  
km/h — kilometara na sat  
m — metar  
cesta  grade,1  (d) — izgla đeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj to čki puta  d nakon prvog izgla đivanja [m/m]  
cesta  grade,2  (d) — izgla đeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj to čki puta  d nakon drugog izgla đivanja [m/m]  
sin — trigonometrijska funkcija sinus  
t — vrijeme proteklo od po četka ispitivanja [s]  
t 0 — vrijeme proteklo pri mjerenju neposredno ispred odgovaraju će to čke puta  d [s] 
v i — trenuta čna brzina vozila [km/h]  
v(t) — brzina vozila na podatkovnoj to čki t [km/h]  
3. OP ĆI ZAHTJEVI  
Ukupan pozitivni uspon tijekom RDE vožnje odre đuje se na osnovu tri parametra: trenuta čne nadmorske visine 
vozila  h GPS,i  [m nadmorske visine] izmjerene GPS-om, trenuta čne brzine vozila  v i [km/h] izmjerene s frekvencijom 
uzorkovanja od 1 Hz i odgovaraju ćeg vremena  t [s] proteklog od po četka ispitivanja.  
4. IZRA ČUN UKUPNOG POZITIVNOG USPONA  
4.1. Op ćenito  
Ukupni pozitivni uspon tijekom vožnje RDE izra čunava se postupkom sa sljede ća tri koraka: i. pregled i na čelna 
verifikacija kvalitete podataka, ii. korekcija trenuta čnih podataka o nadmorskoj visini vozila i iii. izra čun ukupnog 
pozitivnog uspona.  
4.2. Pregled i na čelna verifikacija kvalitete podataka  
Provjerava se cjelovitost podataka o trenuta čnoj brzini vozila. Ispravci zbog podataka koji nedostaju dopušteni su 
ako su dijelovi koji nedostaju u okviru zahtjeva odre đenih u to čki 7. Dodatka 4.; ako nije tako, poništavaju se 
rezultati ispitivanja. Provjerava se cjelovitost podataka o trenuta čnoj brzini vozila. Praznine u podacima nadopu ­
njuju se interpolacijom podataka. To čnost interpoliranih podataka provjerava se topografskom kartom. Preporu čuje 
se korekcija interpoliranih podataka ako je sljede ći uvjet ispunjen: 
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Nadmorska visina ispravlja se tako da je:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
pri čemu je:  
h(t) —  nadmorska visina vozila nakon pregleda i na čelne verifikacije kvalitete podataka na podatkovnoj to čki 
t [m nadmorske visine],  
h GPS (t) —  nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om na podatkovnoj to čki t [m nadmorske visine],  
h map (t) —  nadmorska visina vozila na podatkovnoj to čki t na temelju topografske karte [m nadmorske visine].HR L 175/182 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.3. Ispravljanje trenuta čnih podataka o nadmorskoj visini vozila  
Nadmorska visina  h(0)  na po četku vožnje na to čki d(0)  mjeri se GPS-om, a to čnost tog mjerenja provjerava se 
topografskom kartom. Odstupanje ne smije biti ve će od 40 m. Svaki trenuta čni podatak o nadmorskoj visini  h(t)  
ispravlja se ako je ispunjen sljede ći uvjet: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Nadmorska visina ispravlja se tako da je:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
pri čemu je:  
h(t) —  nadmorska visina vozila nakon pregleda i na čelne verifikacije kvalitete podataka na podatkovnoj 
to čki t [m nadmorske visine],  
h(t-1) —  nadmorska visina vozila nakon pregleda i na čelne verifikacije kvalitete podataka na podatkovnoj 
to čki t – 1 [m nadmorske visine],  
v(t) —  brzina vozila na podatkovnoj to čki t [km/h],  
h corr (t) —  korigirana trenuta čna nadmorska visina vozila na podatkovnoj to čki t [m nadmorske visine],  
h corr (t-1) —  korigirana trenuta čna nadmorska visina vozila na podatkovnoj to čki t – 1 [m nadmorske visine].  
Nakon završetka postupka korekcije utvr đuje se valjani skup podataka o nadmorskoj visini. Ti se podaci koriste za 
izra čun ukupnog pozitivnog uspona kako je opisano u to čki 13.4.  
4.4. Kona čni izra čun ukupnog pozitivnog uspona  
4.4.1.  Uspostavljanje jedinstvene prostorne rezolucije  
Ukupna udaljenost  d tot [m] prije đena tijekom vožnje odre đuje se kao zbroj trenuta čnih udaljenosti  d i . Trenuta čna 
udaljenost d  i odre đena je kao:  
d i ¼ v i 
3,6 
pri čemu je:  
d i — trenuta čna udaljenost [m],  
v i — trenuta čna brzina vozila [km/h]  
Ukupan pozitivni uspon izra čunava se iz podataka s konstantnom prostornom rezolucijom od 1 m po čevši od 
prvog mjerenja na po četku vožnje  d(0) . Izdvojene podatkovne to čke s rezolucijom od 1 m nazivaju se to čkama 
puta, a karakterizirane su odre đenom vrijednoš ću udaljenosti  d (npr. 0, 1, 2, 3 m…) i odgovaraju ćom nadmor ­
skom visinom  h(d)  [m nadmorske visine].  
Nadmorska visina svake izdvojene to čke puta  d izra čunava se interpolacijom trenuta čne nadmorske visine  h corr (t) 
kako slijedi:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 ÞHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/183
 
pri čemu je:  
h int (d) —  interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj zasebnoj to čki puta  d [m 
nadmorske visine],  
h corr (0) —  korigirana nadmorska visina vozila neposredno ispred odgovaraju će to čke puta  d [m nadmorske 
visine],  
hcorr(1) —  korigirana nadmorska visina vozila neposredno iza odgovaraju će to čke puta  d [m nadmorske visine],  
d —  ukupna udaljenost prije đena do razmatrane izdvojene to čke puta  d [m],  
d 0 — ukupna udaljenost prije đena do mjerenja neposredno ispred odgovaraju će to čke puta  d [m],  
d 1 — ukupna udaljenost prije đena do mjerenja neposredno iza odgovaraju će to čke puta  d [m].  
4.4.2.  Dodatno izgla đivanje podataka  
Podaci o nadmorskoj visini dobiveni za svaku izdvojenu to čku puta izgla đuju se primjenom postupka od dva 
koraka;  d a i d e ozna čavaju prvu i posljednju podatkovnu to čku (slika 1). Prvo izgla đivanje primjenjuje se kako 
slijedi:  
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ðd Ä 200 mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ðd e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade;1 ðd a Þ 
pri čemu je:  
cesta  grade,1  (d) —  izgla đeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj to čki puta nakon prvog izgla đivanja [m/m],  
h int (d) —  interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj to čki puta  d [m nadmorske 
visine],  
h int,sm,1  (d) —  izgla đena interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj to čki puta  
d [m nadmorske visine],  
d —  ukupna prije đena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj to čki puta [m],  
d a — referentna to čka puta na udaljenosti od nula metara [m],  
d e — ukupna prije đena udaljenost do zadnje izdvojene to čke puta [m].  
Drugo izgla đivanje primjenjuje se kako slijedi:  
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200mHR L 175/184 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
pri čemu je:  
cesta  grade,2  (d) —  izgla đeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj to čki puta nakon drugog izgla đivanja [m/m],  
h int,sm,1  (d) —  izgla đena interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj to čki puta  
d [m nadmorske visine],  
d —  ukupna prije đena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj to čki puta [m],  
d a — referentna to čka puta na udaljenosti od nula metara [m],  
d e — ukupna prije đena udaljenost do zadnje izdvojene to čke puta [m].  
Slika 1.  
Ilustracija postupka izgla đivanja interpoliranih signala nadmorske visine
  
4.4.3.  Izra čunavanje kona čnog rezultata  
Ukupni pozitivni uspon tijekom vožnje izra čunava se integracijom svih pozitivnih interpoliranih i izgla đenih 
nagiba ceste, tj.  cesta  grade,2  (d). Rezultat treba biti normaliziran ukupnom udaljenoš ću ispitivanja  d tot te biti 
izražen u metrima ukupnog pozitivnog uspona po sto kilometara prije đene udaljenosti.  
5. BROJ ČANI PRIMJER  
U tablicama 1. i 2. prikazano je kako izra čunati pozitivni uspon na temelju podataka zabilježenih tijekom 
ispitivanja na cesti upotrebom PEMS-a. Ovdje je zbog sažetosti predstavljen odsje čak od 800 m i 160 s.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/185
 
5.1. Pregled i na čelna verifikacija kvalitete podataka  
Pregled i na čelna verifikacija kvalitete podataka provodi se u dva koraka. Prvo se provjerava cjelovitost podataka o 
brzini vozila. U trenutnom uzorku podataka nisu otkrivene nikakve praznine u podacima povezane s brzinom 
vozila (vidjeti tablicu 1.). Zatim se provjerava potpunost podataka o nadmorskoj visini; u uzorku podataka 
nedostaju podaci o nadmorskoj visini povezani s 2. i 3. sekundom. Praznine se nadomještaju interpoliranjem 
signala GPS-a. Pored toga, nadmorska visina po GPS-u provjerava se topografskom kartom; ova provjera uklju čuje 
nadmorsku visinu  h(0)  na po četku vožnje. Podaci o nadmorskoj visini od 112. do 114. sekunde korigiraju se na 
temelju topografske karte kako bi se ispunio sljede ći uvjet:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä 40m  
Kao rezultat primijenjene verifikacije podataka dobivaju se podaci u petom stupcu  h(t) . 
5.2. Korekcija trenuta čnih podataka o nadmorskoj visini vozila  
U sljede ćem koraku podaci o nadmorskoj visini  h(t)  u sekundama od 1. do 4., od 111. do 112. te od 159. do 160. 
korigiraju se uz pretpostavku o nadmorskoj visini u 0., 110. i 158. sekundi jer se za podatke o nadmorskoj visini 
u tim vremenskim razdobljima primjenjuje sljede ći uvjet: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Kao rezultat primijenjene korekcije podataka dobivaju se podaci u šestom stupcu  h corr( t). U činak primijenjenih 
koraka verifikacije i korekcije podataka o nadmorskoj visini prikazan je na slici 2.  
5.3. Izra čun ukupnog pozitivnog uspona  
5.3.1.  Uspostavljanje jedinstvene prostorne rezolucije  
Trenuta čna udaljenost  d i izra čunava se dijeljenjem trenuta čne brzine vozila mjerene u km/h sa 3,6 (stupac 7. u 
tablici 1.). Ponovnim izra čunavanjem podataka o nadmorskoj visini kako bi se dobila jedinstvena prostorna 
rezolucija od 1 m dobivaju se izdvojene to čke puta d (stupac 1. u tablici 2.) i njihove odgovaraju će vrijednosti 
nadmorske visine  h int (d) (stupac 7. u tablici 2.). Nadmorska visina svake izdvojene to čke puta d izra čunava se 
interpolacijom izmjerene trenuta čne nadmorske visine  h corr kako slijedi:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Dodatno izgla đivanje podataka  
U tablici 2. prva i posljednja izdvojena to čka puta su:  d=0  a = 0 m i  d e = 799 m. Podaci o nadmorskoj visini svake 
izdvojene to čke puta izgla đeni su primjenom postupka od dva koraka. Prvo izgla đivanje provodi se kako slijedi:  
road  grade;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za d ≤ 200m 
road  grade;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288HR L 175/186 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za 200m < d < (599m) 
road  grade;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za d ≥ (599m)  
Izgla đena i interpolirana nadmorska visina izra čunava se kako slijedi:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Drugo izgla đivanje provodi se kako slijedi:  
road  grade;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za d ≤ 200m 
road  grade;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za 200m < d < (599) 
road  grade;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
odabrano za pokazivanje izgla đivanja za d ≥ (599m)  
5.3.3.  Izra čunavanje kona čnog rezultata  
Ukupni pozitivni uspon tijekom vožnje izra čunava se integracijom svih pozitivnih interpoliranih i izgla đenih 
nagiba ceste, tj. vrijednosti u stupcu  cesta  grade,2  (d) u tablici 2. Za cijeli skup podataka ukupna prije đena udaljenost 
iznosila je  d tot ¼ 139,7 km , a svi pozitivni interpolirani i izgla đeni nagibi ceste iznosili su 516 m. Stoga je 
postignut ukupni pozitivni uspon 516 * 100 / 139,7 = 370 m / 100 km.  
Tablica 1.  
Korekcija trenuta čnih podataka o nadmorskoj visini vozila  
Vrijeme 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Ukup. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/187
 
Vrijeme 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Ukup. d 
[m] 
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110  10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111  11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112  13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113  14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114  13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149  39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150  39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157  14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158  14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159  10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160  4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— ozna čava praznine u podacima  
Tablica 2.  
Izra čun nagiba ceste  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …HR L 175/188 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
Slika 2.  
Učinak verifikacije i korekcije podataka – profil nadmorske visine mjeren GPS-om  h  GPS (t), profil 
nadmorske visine dobiven uvidom u topografsku kartu  h map (t), profil nadmorske visine dobiven nakon 
pregleda i na čelne verifikacije kvalitete podataka  h(t)  i korekcije podataka  hcorr(t)  navedenih u tablici 1.
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/189
 
Slika 3.  
Usporedba izme đu korigiranog profila nadmorske visine  h corr (t) i izgla đene i interpolirane nadmorske 
visine  h int,sm,1
  
Tablica 2.  
Izra čun ukupnog pozitivnog uspona  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152HR L 175/190 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 8.  
Razmjena podataka i zahtjevi u pogledu izvješ ćivanja  
1. UVOD  
U ovom se Dodatku opisuju zahtjevi u pogledu razmjene podataka izme đu sustava za mjerenje i softvera za 
ocjenjivanje podataka, izvješ ćivanja o me đurezultatima i kona čnim rezultatima te njihove razmjene po okon čanom 
ocjenjivanju podataka.  
Razmjena obveznih i fakultativnih parametara te izvješ ćivanje o njima u skladu su sa zahtjevima iz to čke 3.2. 
Dodatka 1. Podaci navedeni u datotekama za razmjenu podataka i izvješ ćivanje iz to čke 3. dostavljaju se kako bi se 
zajam čila sljedivost kona čnih rezultata.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI I MJERNE JEDINICE  
a 1 — koeficijent karakteristi čne krivulje CO  2 
b 1 — koeficijent karakteristi čne krivulje CO  2 
a 2 — koeficijent karakteristi čne krivulje CO  2 
b 2 — koeficijent karakteristi čne krivulje CO  2 
k 11 — koeficijent funkcije ponderiranja  
k 12 — koeficijent funkcije ponderiranja  
k 21 — koeficijent funkcije ponderiranja  
k 22 — koeficijent funkcije ponderiranja  
tol 1 — primarno dopušteno odstupanje  
tol 2 — sekundarno dopušteno odstupanje  
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — 95. percentil umnoška brzine vozila i pozitivnog ubrzanja ve ći od 0,1 m/s  2 za gradsku, 
izvangradsku vožnju te vožnju na autocesti [m  2 /s 3 ili W/kg]  
RPA  K — relativno pozitivno ubrzanje tijekom gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom 
[m/s  2 ili kWs/(kg*km)]  
3. RAZMJENA PODATAKA I FORMAT IZVJEŠ ĆIVANJA  
3.1. Op ćenito  
Vrijednosti emisija i svi drugi relevantni parametri dostavljaju se i razmjenjuju u obliku csv datoteke s podacima. 
Vrijednosti parametara odvajaju se zarezom, ASCII oznaka #h2C. Decimalna oznaka numeri čkih vrijednosti je 
to čka, ASCII oznaka #h2E. Retci završavaju znakom za prijelaz u novi redak, ASCII oznaka #h0D. Ne upotreb ­
ljavaju se nikakvi znakovi za odvajanje tisu ćica. 
3.2. Razmjena podataka  
Izme đu sustava za mjerenje i softvera za ocjenjivanje podataka podaci se razmjenjuju pomo ću standardizirane 
datoteke za izvješ ćivanje koja sadržava minimalni skup obveznih i fakultativnih parametara. Datoteka za razmjenu 
podataka strukturirana je na sljede ći na čin: prvih 195 redaka rezervirano je za zaglavlje u kojem se navode 
konkretne informacije o, primjerice, uvjetima ispitivanja, vrsti i umjeravanju prijenosnih sustava za mjerenje 
emisija (PEMS) (tablica 1.). Retci od 198. do 200. sadržavaju oznake i mjerne jedinice parametara. Retci 
po čevši od 201. nadalje sadržavaju glavni dio datoteke za razmjenu podataka i vrijednosti parametara o kojima 
se izvješ ćuje (tablica 2.). Glavni dio datoteke za razmjenu podataka sadržava najmanje onoliko redaka s podacima 
koliko iznosi trajanje ispitivanja u sekundama pomnoženo s frekvencijom bilježenja u hercima.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/191
 
3.3. Me đurezultati i kona čni rezultati  
Sažetak parametara me đurezultata bilježi se i strukturira na na čin prikazan u tablici 3. Podaci u tablici 3. dobivaju 
se prije primjene metoda ocjenjivanja podataka opisanih u dodacima 5. i 6.  
Proizvo đač vozila bilježi rezultate dviju metoda ocjenjivanja podataka u zasebnim datotekama. Rezultati ocjenji ­
vanja podataka pomo ću metode opisane u Dodatku 5. dostavljaju se kako je opisano u tablicama 4., 5. i 6. 
Rezultati ocjenjivanja podataka pomo ću metode opisane u Dodatku 6. dostavljaju se kako je opisano u tablicama 
7., 8. i 9. Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje o podacima sastoji se od tri dijela. Prvih 95 redaka rezervirano je za 
posebne informacije o postavkama metode ocjenjivanja podataka. U recima od 101. do 195. izvješ ćuje se o 
rezultatima metode ocjenjivanja podataka. Retci od 201. do 490. rezervirani su za izvješ ćivanje o kona čnim 
rezultatima u pogledu emisija. Retci po čevši od 501. nadalje sadržavaju glavni dio datoteke za izvješ ćivanje o 
podacima i detaljne rezultate ocjenjivanja podataka.  
4. TABLICE ZA TEHNI ČKO IZVJEŠ ĆIVANJE  
4.1. Razmjena podataka  
Tablica 1.  
Zaglavlje datoteke za razmjenu podataka  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
1 ID ISPITIVANJA  [šifra]  
2 Datum ispitivanja  [dan.mjesec.godina]  
3 Organizacija koja nadzire ispitivanje  [naziv organizacije]  
4 Mjesto ispitivanja  [grad, država]  
5 Osoba koja nadzire ispitivanje  [ime glavnog nadzornika]  
6 Voza č vozila  [ime voza ča] 
7 Tip vozila  [ime vozila]  
8 Proizvo đač vozila  [ime]  
9 Godina modela vozila  [godina]  
10 Identifikacijska oznaka vozila  [identifikacijski broj vozila – VIN]  
11 Stanje broja ča kilometara na po četku ispitiva ­
nja [km]  
12 Stanje broja ča kilometara na kraju ispitivanja  [km]  
13 Kategorija vozila  [kategorija]  
14 Grani čna vrijednost emisija za homologaciju  [Euro X]  
15 Tip motora  [npr. vanjski izvor paljenja, kompresijsko palje ­
nje] 
16 Nazivna snaga motora  [kW]  
17 Najve ći zakretni moment  [Nm]  
18 Radni obujam motora  [ccm]  
19 Prijenos  [npr. ru čni, automatski]  
20 Broj stupnjeva prijenosa za vožnju naprijed  [#]HR L 175/192 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
21 Gorivo  [npr. benzin, dizelsko gorivo]  
22 Mazivo  [oznaka proizvoda]  
23 Veli čina guma  [širina / visina / promjer naplatka]  
24 Tlak u gumama na prednjoj i stražnjoj osovini  [bar; bar]  
25W  Parametri cestovnog otpora iz WLTP-a  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
25N  Parametri cestovnog otpora iz NEDC-a  [F  0 , F 1 , F 2 ], 
26 Ciklus homologacijskog ispitivanja  [NEDC, WLTC]  
27 Emisije CO  2 za homologaciju  [g/km]  
28 Emisije CO  2 u niskoj fazi WLTC-a  [g/km]  
29 Emisije CO  2 u srednjoj fazi WLTC-a  [g/km]  
30 Emisije CO  2 u visokoj fazi WLTC-a  [g/km]  
31 Emisije CO  2 u ekstra visokoj fazi WLTC-a  [g/km]  
32 Ispitna masa vozila (  1 ) [kg;% (  2 )] 
33 Proizvo đač PEMS-a  [ime]  
34 Vrsta PEMS-a  [ime PEMS-a]  
35 Serijski broj PEMS-a  [broj]  
36 Napajanje PEMS-a  [npr. tip baterije]  
37 Proizvo đač analizatora plina  [ime]  
38 Tip analizatora plina  [tip]  
39 Serijski broj analizatora plina  [broj]  
40-50 (  3 ) …  …  
51 Proizvo đač mjera ča protoka ispušnih plinova 
(EFM) (  4 ) [naziv]  
52 Tip senzora u mjera ču protoka ispušnih 
plinova (EFM) (  4 ) [princip rada]  
53 Serijski broj mjera ča protoka ispušnih plinova 
(EFM) (  4 ) [broj]  
54 Izvor podataka o masenom protoku ispušnih 
plinova  [EFM / upravlja čka jedinica (ECU) / senzor]  
55 Senzor tlaka zraka  [tip, proizvo đač] 
56 Datum ispitivanja  [dan.mjesec.godina]  
57 Vrijeme po četka postupka prije ispitivanja  [h:min]  
58 Vrijeme po četka vožnje  [h:min]  
59 Vrijeme po četka postupka nakon ispitivanja  [h:min]  
60 Vrijeme kraja postupka prije ispitivanja  [h:min]  
61 Vrijeme kraja vožnje  [h:min]HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/193
 
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
62 Vrijeme kraja postupka nakon ispitivanja  [h:min]  
63-70 (  5 ) …  …  
71 Korekcija vremena: pomak ukupnih ugljikovo ­
dika (THC)  [s] 
72 Korekcija vremena: pomak CH  4 [s] 
73 Korekcija vremena: pomak nemetanskih uglji ­
kovodika (NMHC)  [s] 
74 Korekcija vremena: pomak O  2 [s] 
75 Korekcija vremena: pomak broja čestica  [s]  
76 Korekcija vremena: pomak CO  [s]  
77 Korekcija vremena: pomak CO  2 [s] 
78 Korekcija vremena: pomak NO  [s]  
79 Korekcija vremena: pomak NO  2 [s] 
80 Korekcija vremena: pomak masenog protoka 
ispušnih plinova  [s] 
81 Raspon referentne vrijednosti ukupnih ugljiko ­
vodika (THC)  [ppm]  
82 Raspon referentne vrijednosti CH  4 [ppm]  
83 Raspon referentne vrijednosti nemetanskih 
ugljikovodika (NMHC)  [ppm]  
84 Raspon referentne vrijednosti O  2 [%] 
85 Raspon referentne vrijednosti broja čestica  [#]  
86 Raspon referentne vrijednosti CO  [ppm]  
87 Raspon referentne vrijednosti CO  2 [%] 
88 Raspon referentne vrijednosti NO  [ppm]  
89 Raspon referentne vrijednosti NO  2 [ppm]  
90-95 (  5 ) …  …  
96 Nulti odziv ukupnih ugljikovodika (THC) prije 
ispitivanja  [ppm]  
97 Nulti odziv broja čestica prije ispitivanja CH  4 [ppm]  
98 Nulti odziv nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) prije ispitivanja  [ppm]  
99 Nulti odziv broja čestica prije ispitivanja O  2 [%] 
100  Nulti odziv broja čestica prije ispitivanja  [#]  
101  Nulti odziv CO prije ispitivanja  [ppm]  
102  Nulti odziv CO  2 prije ispitivanja  [%]  
103  Nulti odziv NO prije ispitivanja  [ppm]  
104  Nulti odziv NO  2 prije ispitivanja  [ppm]  
105  Odziv raspona ukupnih ugljikovodika (THC) 
prije ispitivanja  [ppm]  
106  Odziv broja čestica prije ispitivanja CH  4 [ppm]HR L 175/194 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
107  Odziv raspona nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) prije ispitivanja  [ppm]  
108  Odziv broja čestica prije ispitivanja O  2 [%] 
109  Odziv raspona broja čestica prije ispitivanja  [#]  
110  Odziv raspona CO prije ispitivanja  [ppm]  
111  Odziv raspona CO  2 prije ispitivanja  [%]  
112  Odziv raspona NO prije ispitivanja  [ppm]  
113  Odziv raspona NO  2 prije ispitivanja  [ppm]  
114  Nulti odziv ukupnih ugljikovodika (THC) 
nakon ispitivanja  [ppm]  
115  Nulti odziv broja čestica nakon ispitivanja CH  4 [ppm]  
116  Nulti odziv nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) nakon ispitivanja  [ppm]  
117  Nulti odziv broja čestica nakon ispitivanja O  2 [%] 
118  Nulti odziv broja čestica nakon ispitivanja  [#]  
119  Nulti odziv CO nakon ispitivanja  [ppm]  
120  Nulti odziv CO  2 nakon ispitivanja  [%]  
121  Nulti odziv NO nakon ispitivanja  [ppm]  
122  Nulti odziv NO  2 nakon ispitivanja  [ppm]  
123  Odziv raspona ukupnih ugljikovodika (THC) 
nakon ispitivanja  [ppm]  
124  Odziv broja čestica nakon ispitivanja CH  4 [ppm]  
125  Odziv raspona nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) nakon ispitivanja  [ppm]  
126  Odziv broja čestica nakon ispitivanja O  2 [%] 
127  Odziv raspona broja čestica nakon ispitivanja  [#]  
128  Odziv raspona CO nakon ispitivanja  [ppm]  
129  Odziv raspona CO  2 nakon ispitivanja  [%]  
130  Odziv raspona NO nakon ispitivanja  [ppm]  
131  Odziv raspona NO  2 nakon ispitivanja  [ppm]  
132  Validacija PEMS-a – rezultati za ukupne uglji ­
kovodike (THC)  [mg/km;%] (  6 ) 
133  Validacija PEMS-a – rezultati za CH  4 [mg/km;%] (  6 ) 
134  Validacija PEMS-a – rezultati za nemetanske 
ugljikovodike (NMHC)  [mg/km;%] (  6 ) 
135  Validacija PEMS-a – rezultati za broj čestica  [#/km;%] (  6 ) 
136  Validacija PEMS-a – rezultati za CO  [mg/km;%] (  6 )HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/195
 
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
137  Validacija PEMS-a – rezultati za CO  2 [g/km;%] (  6 ) 
138  Validacija PEMS-a – rezultati za NO  X [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Masa vozila kako se ispituje na cesti, uklju čuju ći masu voza ča i svih sastavnih dijelova PEMS-a. 
( 2 ) Postotak ozna čava odstupanje od bruto mase vozila. 
( 3 ) Mjesto za dodatne informacije o proizvo đaču i serijskom broju analizatora ako se upotrebljava više analizatora. Broj rezer ­
viranih redaka je samo okviran; u kona čnoj datoteci za izvješ ćivanje o podacima ne smije biti praznih redaka. 
( 4 ) Obavezno navesti ako se maseni protok ispušnih plinova odre đuje mjera čem protoka ispušnih plinova (EFM). 
( 5 ) Ako je potrebno, tu se mogu dodati dodatne informacije. 
( 6 ) Validacija PEMS-a je fakultativna; emisije povezane s udaljenoš ću izmjerene PEMS-om; postotak ozna čava odstupanje od 
laboratorijske referentne vrijednosti. 
( 7 ) Mogu se dodati dodatni parametri do 195. retka za karakterizaciju i ozna čivanje ispitivanja.  
Tablica 2.  
Glavni dio datoteke za razmjenu podataka; retci i stupci iz ove tablice prenose se u glavni dio datoteke za 
razmjenu podataka  
Redak  198  199 (  1 ) 200  201  
Vrijeme  vožnja  [s]  (  2 ) 
Brzina vozila (  3 ) senzor  [km/h]  (  2 ) 
Brzina vozila (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
Brzina vozila (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
Zemljopisna širina  GPS  [stupnjeva:min:s]  (  2 ) 
Zemljopisna dužina  GPS  [stupnjeva:min:s]  (  2 ) 
Nadmorska visina (  3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
Nadmorska visina (  3 ) senzor  [m]  (  2 ) 
Tlak okoline  senzor  [kPa]  (  2 ) 
Temperatura okoline  senzor  [K]  (  2 ) 
Vlažnost zraka  senzor  [g/kg; %]  (  2 ) 
Koncentracija ukupnih uglji ­
kovodika (THC)  analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija CH  4 analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija nemetanskih 
ugljikovodika (NMHC)  analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija CO  analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija CO  2 analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija NO  X analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija NO  analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija NO  2 analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija O  2 analizator  [ppm]  (  2 ) 
Koncentracija emitiranih 
čestica  analizator  [#/m  3 ] (  2 ) 
Maseni protok ispušnih 
plinova  EFM  [kg/s]  (  2 )HR L 175/196 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Redak  198  199 (  1 ) 200  201  
Temperatura ispušnih plinova 
u EFM-u  EFM  [K]  (  2 ) 
Maseni protok ispušnih 
plinova  senzor  [kg/s]  (  2 ) 
Maseni protok ispušnih 
plinova  ECU  [kg/s]  (  2 ) 
Masa ukupnih ugljikovodika 
(THC)  analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa CH  4 analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa nemetanskih ugljikovo ­
dika (NMHC)  analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa CO  analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa CO  2 analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa NO  X analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa NO  analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa NO  2 analizator  [g/s]  (  2 ) 
Masa O  2 analizator  [g/s]  (  2 ) 
PN analizator  [#/s]  (  2 ) 
Aktivirano mjerenje plinova  PEMS  [aktivirano (1); nije aktivi ­
rano (0); greška (> 1)]  ( 2 ) 
Brzina motora  ECU  [o/min]  (  2 ) 
Zakretni moment motora  ECU  [Nm]  (  2 ) 
Zakretni moment na pogon ­
skoj osovini  senzor  [Nm]  (  2 ) 
Brzina okretaja kota ča senzor  [rad/s]  (  2 ) 
Protok goriva  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Protok goriva u motoru  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Protok ulaznog zraka motora  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Temperatura rashladne teku ­ 
ćine ECU  [K]  (  2 ) 
Temperatura ulja  ECU  [K]  (  2 ) 
Stanje regeneracije  ECU  —  (  2 ) 
Položaj papu čice ECU  [%]  (  2 ) 
Stanje vozila  ECU  [greška (1); uobi čajeno 
(0)] ( 2 ) 
Postotak zakretnog momenta  ECU  [%]  (  2 ) 
Zakretni moment trenja u 
postocima  ECU  [%]  (  2 ) 
Stanje napunjenosti  ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Ovaj se stupac može izostaviti ako je izvor parametra dio oznake u stupcu 198. 
( 2 ) Uklju čiti stvarne vrijednosti od retka 201. nadalje, do kraja podataka. 
( 3 ) Utvrditi najmanje jednom metodom. 
( 4 ) Mogu se dodati dodatni parametri za karakterizaciju vozila i uvjeta ispitivanja.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/197
 
4.2. Me đurezultati i kona čni rezultati  
4.2.1.  Me đurezultati  
Tablica 3.  
Datoteka za izvješ ćivanje br. 1 – Sažetak parametara me đurezultata  
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
1 Ukupna prije đena udaljenost vožnje  [km]  
2 Ukupno trajanje vožnje  [h:min:s]  
3 Ukupno vrijeme stajanja  [min:s]  
4 Prosje čna brzina vožnje  [km/h]  
5 Najve ća brzina vožnje  [km/h]  
6 Nadmorska visina na po četnoj to čki vožnje  [m nadmorske visine]  
7 Nadmorska visina na krajnjoj to čki vožnje  [m nadmorske visine]  
8 Ukupni pozitivni uspon tijekom vožnje  [m/100 km]  
6 Prosje čna koncentracija ukupnih ugljikovodika 
(THC)  [ppm]  
7 Prosje čna koncentracija CH  4 [ppm]  
8 Prosje čna koncentracija nemetanskih ugljiko ­
vodika (NMHC)  [ppm]  
9 Prosje čna koncentracija CO  [ppm]  
10 Prosje čna koncentracija CO  2 [ppm]  
11 Prosje čna koncentracija NO  X [ppm]  
12 Prosje čna koncentracija čestica  [#/m  3 ] 
13 Prosje čan maseni protok ispušnih plinova  [kg/s]  
14 Prosje čna temperatura ispušnih plinova  [K]  
15 Maksimalna temperatura ispušnih plinova  [K]  
16 Ukupna masa ukupnih ugljikovodika (THC)  [g]  
17 Ukupna masa CH  4 [g] 
18 Ukupna masa nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC)  [g] 
19 Ukupna masa CO  [g]  
20 Ukupna masa CO  2 [g] 
21 Ukupna masa NO  X [g] 
22 Ukupan broj čestica  [#]  
23 Emisije ukupnih ugljikovodika (THC) tijekom 
ukupne vožnje  [mg/km]  
24 Emisije CH  4 tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
25 Emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
26 Emisije CO tijekom ukupne vožnje  [mg/km]HR L 175/198 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
27 Emisije O  2 tijekom ukupne vožnje  [g/km]  
28 Emisije NO  X tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
29 Broj emitiranih čestica tijekom ukupne vožnje  [#/km]  
30 Prije đena udaljenost gradske vožnje  [km]  
31 Trajanje gradske vožnje  [h:min:s]  
32 Vrijeme stajanja tijekom gradske vožnje  [min:s]  
33 Prosje čna brzina gradske vožnje  [km/h]  
34 Najve ća brzina gradske vožnje  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=gradska  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k=gradska  [m/s  2 ] 
40 Ukupni pozitivni uspon tijekom gradske 
vožnje  [m/100 km]  
41 Prosje čna koncentracija ukupnih ugljikovodika 
(THC) tijekom gradske vožnje  [ppm]  
42 Prosje čna koncentracija CH  4 tijekom gradske 
vožnje  [ppm]  
43 Prosje čna koncentracija nemetanskih ugljiko ­
vodika (NMHC) tijekom gradske vožnje  [ppm]  
44 Prosje čna koncentracija CO tijekom gradske 
vožnje  [ppm]  
45 Prosje čna koncentracija CO  2 tijekom gradske 
vožnje  [ppm]  
46 Prosje čna koncentracija NO  X tijekom gradske 
vožnje  [ppm]  
47 Prosje čna koncentracija čestica tijekom gradske 
vožnje  [#/m  3 ] 
48 Prosje čan maseni protok ispušnih plinova 
tijekom gradske vožnje  [kg/s]  
49 Prosje čna temperatura ispušnih plinova 
tijekom gradske vožnje  [K] 
50 Maksimalna temperatura ispušnih plinova 
tijekom gradske vožnje  [K] 
51 Ukupna masa ukupnih ugljikovodika (THC) 
tijekom gradske vožnje  [g] 
52 Ukupna masa CH  4 tijekom gradske vožnje  [g]  
53 Ukupna masa nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) tijekom gradske vožnje  [g] 
54 Ukupna masa CO tijekom gradske vožnje  [g]  
55 Ukupna masa CO  2 tijekom gradske vožnje  [g]  
56 Ukupna masa NO  X tijekom gradske vožnje  [g]  
57 Ukupan broj čestica tijekom gradske vožnje  [#]  
58 Emisije ukupnih ugljikovodika (THC) tijekom 
gradske vožnje  [mg/km]  
59 Emisije CH  4 tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
60 Emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
61 Emisije CO tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
62 Emisije CO  2 tijekom gradske vožnje  [g/km]HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/199
 
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
63 Emisije NO  X tijekom gradske vožnje  [mg/km]  
64 Broj emitiranih čestica tijekom gradske vožnje  [#/km]  
65 Prije đena udaljenost izvangradskog dijela 
vožnje  [km]  
66 Trajanje izvangradskog dijela vožnje  [h:min:s]  
67 Vrijeme stajanja tijekom izvangradskog dijela 
vožnje  [min:s]  
68 Prosje čna brzina izvangradske vožnje  [km/h]  
69 Najve ća brzina izvangradske vožnje  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=izvangradska  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k=izvangradska  [m/s  2 ] 
72 Prosje čna koncentracija ukupnih ugljikovodika 
(THC) tijekom izvangradske vožnje  [ppm]  
73 Prosje čna koncentracija CH  4 tijekom izvan ­
gradske vožnje  [ppm]  
74 Prosje čna koncentracija nemetanskih ugljiko ­
vodika (NMHC) tijekom izvangradske vožnje  [ppm]  
75 Prosje čna koncentracija CO tijekom izvan ­
gradske vožnje  [ppm]  
76 Prosje čna koncentracija CO  2 tijekom izvan ­
gradske vožnje  [ppm]  
77 Prosje čna koncentracija NO  X tijekom izvan ­
gradske vožnje  [ppm]  
78 Prosje čna koncentracija emitiranih čestica 
tijekom izvangradske vožnje  [#/m  3 ] 
79 Prosje čan maseni protok ispušnih plinova 
tijekom izvangradske vožnje  [kg/s]  
80 Prosje čna temperatura ispušnih plinova 
tijekom izvangradske vožnje  [K] 
81 Maksimalna temperatura ispušnih plinova 
tijekom izvangradske vožnje  [K] 
82 Ukupna masa ukupnih ugljikovodika (THC) 
tijekom izvangradske vožnje  [g] 
83 Ukupna masa CH  4 tijekom izvangradske 
vožnje  [g] 
84 Ukupna masa nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) tijekom izvangradske vožnje  [g] 
85 Ukupna masa CO tijekom izvangradske vožnje  [g]  
86 Ukupna masa CO  2 tijekom izvangradske 
vožnje  [g] 
87 Ukupna masa NO  X tijekom izvangradske 
vožnje  [g] 
88 Ukupan broj čestica tijekom izvangradske 
vožnje  [#] 
89 Emisije ukupnih ugljikovodika (THC) tijekom 
izvangradske vožnje  [mg/km]  
90 Emisije CH  4 tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  
91 Emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  
92 Emisije CO tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  
93 Emisije CO  2 tijekom izvangradske vožnje  [g/km]  
94 Emisije NO  X tijekom izvangradske vožnje  [mg/km]  
95 Broj emitiranih čestica tijekom izvangradske 
vožnje  [#/km]HR L 175/200 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Redak  Parametar  Opis / mjerna jedinica  
96 Prije đena udaljenost dijela vožnje autocestom  [km]  
97 Trajanje vožnje autocestom  [h:min:s]  
98 Vrijeme stajanja tijekom vožnje autocestom  [min:s]  
99 Prosje čna brzina vožnje autocestom  [km/h]  
100  Maksimalna brzina vožnje autocestom  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=autocesta  [m  2 /s 3 ] 
102  RPA  k , k=autocesta  [m/s  2 ] 
103  Prosje čna koncentracija ukupnih ugljikovodika 
(THC) tijekom vožnje autocestom  [ppm]  
104  Prosje čna koncentracija CH  4 tijekom vožnje na 
autocesti  [ppm]  
105  Prosje čna koncentracija nemetanskih ugljiko ­
vodika (NMHC) tijekom vožnje autocestom  [ppm]  
106  Prosje čna koncentracija CO tijekom vožnje 
autocestom  [ppm]  
107  Prosje čna koncentracija CO  2 tijekom vožnje 
autocestom  [ppm]  
108  Prosje čna koncentracija NO  X tijekom vožnje 
autocestom  [ppm]  
109  Prosje čna koncentracija emitiranih čestica 
tijekom vožnje autocestom  [#/m  3 ] 
110  Prosje čan maseni protok ispušnih plinova 
tijekom vožnje autocestom  [kg/s]  
111  Prosje čna temperatura ispušnih plinova 
tijekom vožnje autocestom  [K] 
112  Maksimalna temperatura ispušnih plinova 
tijekom vožnje autocestom  [K] 
113  Ukupna masa ukupnih ugljikovodika (THC) 
tijekom vožnje autocestom  [g] 
114  Ukupna masa CH  4 tijekom vožnje na autocesti  [g]  
115  Ukupna masa nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC) tijekom vožnje autocestom  [g] 
116  Ukupna masa CO tijekom vožnje autocestom  [g]  
117  Ukupna masa CO  2 tijekom vožnje autocestom  [g]  
118  Ukupna masa NO  X tijekom vožnje na autoce ­
sti [g] 
119  Ukupan broj čestica tijekom vožnje autoce ­
stom  [#] 
120  Emisije ukupnih ugljikovodika (THC) tijekom 
vožnje autocestom  [mg/km]  
121  Emisije CH  4 tijekom vožnje na autocesti  [mg/km]  
122  Emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  
123  Emisije CO tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  
124  Emisije CO  2 tijekom vožnje autocestom  [g/km]  
125  Emisije NO  X tijekom vožnje autocestom  [mg/km]  
126  Broj emitiranih čestica tijekom vožnje autoce ­
stom  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri za karakterizaciju dodatnih elemenata vožnje.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/201
 
4.2.2.  Rezultati ocjenjivanja podataka  
Tablica 4.  
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 2 – Postavke izra čuna metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 5.  
Redak  Parametar  Jedinica  
1 Referentna masa CO  2 [g] 
2 Koeficijent  a 1 karakteristi čne krivulje CO  2 
3 Koeficijent  b 1 karakteristi čne krivulje CO  2 
4 Koeficijent  a 2 karakteristi čne krivulje CO  2 
5 Koeficijent  b 2 karakteristi čne krivulje CO  2 
6 Koeficijent  k 11 funkcije ponderiranja  
7 Koeficijent  k 21 funkcije ponderiranja  
8 Koeficijent  k 22 =k 12 funkcije ponderiranja  
9 Primarno dopušteno odstupanje  tol  1 [%] 
10 Sekundarno dopušteno odstupanje  tol  2 [%] 
11 Softver za izra čun i verzija  (npr. EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri do 95. retka za karakterizaciju postavki izra čuna. 
Tablica 5.a  
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 2 – Rezultati metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 5.  
Redak  Parametar  Jedinica  
101  Broj prozora  
102  Broj prozora gradske vožnje  
103  Broj prozora izvangradske vožnje  
104  Broj prozora vožnje autocestom  
105  Udio prozora gradske vožnje  [%]  
106  Udio prozora izvangradske vožnje  [%]  
107  Udio prozora vožnje autocestom  [%]  
108  Udio prozora gradske vožnje u ukupnom broju prozora je 
ve ći od 15 %  (1 = da, 0 = ne)  
109  Udio prozora izvangradske vožnje u ukupnom broju 
prozora je ve ći od 15 %  (1 = da, 0 = ne)  
110  Udio prozora vožnje na autocesti u ukupnom broju 
prozora je ve ći od 15 %  (1 = da, 0 = ne)HR L 175/202 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Redak  Parametar  Jedinica  
111  Broj prozora unutar ±  tol  1 
112  Broj prozora gradske vožnje unutar ±  tol  1 
113  Broj prozora izvangradske vožnje unutar ±  tol  1 
114  Broj prozora vožnje autocestom unutar ±  tol  1 
115  Broj prozora unutar ±  tol  2 
116  Broj prozora gradske vožnje unutar ±  tol  2 
117  Broj prozora izvangradske vožnje unutar ±  tol  2 
118  Broj prozora vožnje autocestom unutar ±  tol  2 
119  Udio prozora gradske vožnje unutar ±  tol  1 [%] 
120  Udio prozora izvangradske vožnje unutar ±  tol  1 [%] 
121  Udio prozora vožnje autocestom unutar ±  tol  1 [%] 
122  Udio prozora gradske vožnje unutar ±  tol  1 ve ći od 50 %  (1 = da, 0 = ne)  
123  Udio prozora izvangradske vožnje unutar ±  tol  1 ve ći od 
50 %  (1 = da, 0 = ne)  
124  Udio prozora vožnje autocestom unutar ±  tol  1 ve ći od 
50 %  (1 = da, 0 = ne)  
125  Prosje čan indeks utjecajnosti za sve prozore  [%]  
126  Prosje čan indeks utjecajnosti za prozore gradske vožnje  [%]  
127  Prosje čan indeks utjecajnosti za prozore izvangradske 
vožnje  [%] 
128  Prosje čan indeks utjecajnosti za prozore vožnje autoce ­
stom  [%] 
129  Ponderirane emisije ukupnih ugljikovodika (THC) prozora 
gradske vožnje  [mg/km]  
130  Ponderirane emisije ukupnih ugljikovodika (THC) prozora 
izvangradske vožnje  [mg/km]  
131  Ponderirane emisije ukupnih ugljikovodika (THC) prozora 
vožnje autocestom  [mg/km]  
132  Ponderirane emisije CH  4 prozora gradske vožnje  [mg/km]  
133  Ponderirane emisije CH  4 prozora izvangradske vožnje  [mg/km]  
134  Ponderirane emisije CH  4 prozora vožnje na autocesti  [mg/km]  
135  Ponderirane emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
prozora gradske vožnje  [mg/km]  
136  Ponderirane emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
prozora izvangradske vožnje  [mg/km]  
137  Ponderirane emisije nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
prozora vožnje autocestom  [mg/km]  
138  Ponderirane emisije CO prozora gradske vožnje  [mg/km]  
139  Ponderirane emisije CO prozora izvangradske vožnje  [mg/km]  
140  Ponderirane emisije CO prozora vožnje autocestom  [mg/km]  
141  Ponderirane emisije NO  x prozora gradske vožnje  [mg/km]HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/203
 
Redak  Parametar  Jedinica  
142  Ponderirane emisije NO  x prozora izvangradske vožnje  [mg/km]  
143  Ponderirane emisije NO  x prozora vožnje autocestom  [mg/km]  
144  Ponderirane emisije NO prozora gradske vožnje  [mg/km]  
145  Ponderirane emisije NO prozora izvangradske vožnje  [mg/km]  
146  Ponderirane emisije NO prozora vožnje autocestom  [mg/km]  
147  Ponderirane emisije NO  2 prozora gradske vožnje  [mg/km]  
148  Ponderirane emisije NO  2 prozora izvangradske vožnje  [mg/km]  
149  Ponderirane emisije NO  2 prozora vožnje autocestom  [mg/km]  
150  Ponderiran broj emitiranih čestica prozora gradske vožnje  [#/km]  
151  Ponderiran broj emitiranih čestica prozora izvangradske 
vožnje  [#/km]  
152  Ponderiran broj emitiranih čestica prozora vožnje autoce ­
stom  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri do 195. retka.  
Tablica 5.b  
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 2 – Kona čni rezultati u pogledu emisija u skladu s Dodatkom 5.  
Redak  Parametar  Jedinica  
201  Ukupna vožnja – emisije ukupnih ugljikovodika (THC)  [mg/km]  
202  Ukupna vožnja – emisije CH  4 [mg/km]  
203  Ukupna vožnja – emisije nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC)  [mg/km]  
204  Ukupna vožnja – emisije CO  [mg/km]  
205  Emisije NO  X tijekom ukupne vožnje  [mg/km]  
206  Ukupna vožnja – broj emitiranih čestica  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri.  
Tablica 6.  
Glavni dio datoteke za izvješ ćivanje br. 2 – Detaljni rezultati metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 5.; retci i stupci iz ove tablice prenose se u glavni dio datoteke za izvješ ćivanje  
Redak  498  499  500  501  
Vrijeme po četka prozora  [s]  (  1 ) 
Vrijeme kraja prozora  [s]  (  1 ) 
Trajanje prozora  [s]  (  1 )HR L 175/204 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Redak  498  499  500  501  
Udaljenost prozora  Izvor (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = 
senzor)  [km]  (  1 ) 
Emisije ukupnih ugljikovodika 
(THC) prozora  [g] (  1 ) 
Emisije prozora CH  4 [g] (  1 ) 
Emisije nemetanskih ugljiko ­
vodika (NMHC) prozora  [g] (  1 ) 
Emisije CO prozora  [g]  (  1 ) 
Emisije CO  2 prozora  [g]  (  1 ) 
Emisije NO  X prozora  [g]  (  1 ) 
Emisije NO prozora  [g]  (  1 ) 
Emisije NO  2 prozora  [g]  (  1 ) 
Emisije O  2 prozora  [g]  (  1 ) 
Broj emitiranih čestica 
prozora  [#] (  1 ) 
Emisije ukupnih ugljikovodika 
(THC) prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije CH  4 prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije nemetanskih ugljiko ­
vodika (NMHC) prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije CO prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije CO  2 prozora  [g/km]  (  1 ) 
Emisije NO  X prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije NO prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije NO  2 prozora  [mg/km]  (  1 ) 
Emisije prozora O  2 [mg/km]  (  1 ) 
Broj emitiranih čestica 
prozora  [#/km]  (  1 ) 
Udaljenost prozora od karak ­
teristi čne krivulje CO2  h j [%] (  1 ) 
Faktor ponderiranja prozora  
w j [—]  (  1 ) 
Prosje čna brzina vozila 
prozora  Izvor (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = 
senzor)  [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), (  2 ) 
( 1 ) Uklju čiti stvarne vrijednosti od retka 501. nadalje, do kraja podataka. 
( 2 ) Mogu se dodati dodatni parametri za karakterizaciju karakteristika prozora.  
Tablica 7.  
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 3 – Postavke izra čuna metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 6.  
Redak  Parametar  Jedinica  
1 Izvor zakretnog momenta za snagu na kota ču Senzor / ECU / linija ‚Veline’  
2 Nagib linije ‚Veline’  [g/kWh]  
3 Odsje čak linije Veline  [g/h]HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/205
 
Redak  Parametar  Jedinica  
4 Trajanje pomi čne srednje vrijednosti  [s]  
5 Referentna brzina za denormalizaciju ciljnog uzorka  [km/h]  
6 Referentno ubrzanje  [m/s  2 ] 
7 Potrebna snaga na glavini kota ča za vozilo pri referentnoj 
brzini i ubrzanju  [kW]  
8 Broj razreda snage uklju čuju ći 90 % vrijednosti P  rated - 
9 Izgled ciljnog uzorka  (razvu čen/stisnut)  
10 Softver za izra čun i verzija  (npr. CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri do 95. retka za karakterizaciju postavki izra čuna 
Tablica 8.a  
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 3 – Rezultati metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 6.  
Redak  Parametar  Jedinica  
101  Pokrivenost razreda snage (prebrojano > 5)  (1 = da, 0 = ne)  
102  Normalnost razreda snage  (1 = da, 0 = ne)  
103  Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije ukupnih 
ugljikovodika (THC)  [g/s]  
104  Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije CH  4 [g/s]  
105  Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije nemetan ­
skih ugljikovodika (NMHC)  [g/s]  
106  Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije CO  [g/s]  
107  Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije CO  2 [g/s]  
108  Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije NO  X [g/s]  
109  Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije NO  [g/s]  
110  Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije NO  2 [g/s]  
111  Ukupna vožnja – ponderirane prosje čne emisije O  2 [g/s]  
112  Ukupna vožnja – ponderiran prosje čan broj emitiranih 
čestica  [#/s]  
113  Ukupna vožnja – ponderirana prosje čna brzina vozila  [km/h]  
114  Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije ukupnih 
ugljikovodika (THC)  [g/s]  
115  Gradska vožnja – ponderiran prosje čan broj emisija CH  4 [g/s]  
116  Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije nemetan ­
skih ugljikovodika (NMHC)  [g/s]  
117  Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije CO  [g/s]  
118  Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije CO  2 [g/s]  
119  Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije NO  x [g/s]  
120  Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije NO  [g/s]HR L 175/206 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Redak  Parametar  Jedinica  
121  Gradska vožnja – ponderirane prosje čne emisije NO  2 [g/s]  
122  Gradska vožnja – ponderiran prosje čan broj emisija O  2 [g/s]  
123  Gradska vožnja – ponderiran prosje čan broj emitiranih 
čestica  [#/s]  
124  Gradska vožnja – ponderirana prosje čna brzina vozila  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri do 195. retka.  
Tablica 8.b  
Zaglavlje datoteke za izvješ ćivanje br. 3 – Kona čni rezultati u pogledu emisija u skladu s Dodatkom 6.  
Redak  Parametar  Jedinica  
201  Ukupna vožnja – emisije ukupnih ugljikovodika (THC)  [mg/km]  
202  Ukupna vožnja – emisije CH  4 [mg/km]  
203  Ukupna vožnja – emisije nemetanskih ugljikovodika 
(NMHC)  [mg/km]  
204  Ukupna vožnja – emisije CO  [mg/km]  
205  Ukupna vožnja – emisije NO  x [mg/km]  
206  Ukupna vožnja – broj emitiranih čestica  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Mogu se dodati dodatni parametri.  
Tablica 9.  
Glavni dio datoteke za izvješ ćivanje br. 3 – Detaljni rezultati metode za ocjenjivanje podataka u skladu s 
Dodatkom 6.; retci i stupci iz ove tablice prenose se u glavni dio datoteke za izvješ ćivanje  
Redak  498  499  500  501  
Ukupna vožnja – broj razreda snage (  1 ) —  
Ukupna vožnja – donja granica razreda 
snage (  1 ) [kW]  
Ukupna vožnja – gornja granica razreda 
snage (  1 ) [kW]  
Ukupna vožnja – upotrijebljen ciljni 
uzorak (distribucija) (  1 ) [%] (  2 ) 
Ukupna vožnja – pojavnost razreda 
snage (  1 ) — (  2 ) 
Ukupna vožnja – pokrivenost razreda 
snage > 5 prebrojano (  1 ) — (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
Ukupna vožnja – normalnost razreda 
snage (  1 ) — (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije THC 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije CH  4 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 )HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/207
 
Redak  498  499  500  501  
Ukupna vožnja – prosje čne emisije 
nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije CO 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije CO  2 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije NO  X 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije NO 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije NO  2 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čne emisije O  2 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čni broj emiti ­
ranih čestica razreda snage (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
Ukupna vožnja – prosje čna brzina vozila 
razreda snage (  1 ) Izvor (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = senzor)  [km/h]  (  2 ) 
Gradska vožnja – broj razreda snage (  1 ) —  
Gradska vožnja – donja granica razreda 
snage (  1 ) [kW]  
Gradska vožnja – gornja granica razreda 
snage (  1 ) [kW]  
Gradska vožnja – upotrijebljen ciljni 
uzorak (distribucija) (  1 ) [%] (  2 ) 
Gradska vožnja – pojavnost razreda 
snage (  1 ) — (  2 ) 
Gradska vožnja – pokrivenost razreda 
snage > 5 prebrojano (  3 ) — (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
Gradska vožnja – normalnost razreda 
snage (  1 ) — (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije 
ukupnih ugljikovodika (THC) razreda 
snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije CH  4 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije 
nemetanskih ugljikovodika (NMHC) 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije CO 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije CO  2 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije NO  X 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 )HR L 175/208 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Redak  498  499  500  501  
Gradska vožnja – prosje čne emisije NO 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije NO  2 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čne emisije O  2 
razreda snage (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čan broj emiti ­
ranih čestica razreda snage (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
Gradska vožnja – prosje čna brzina vozila 
razreda snage (  1 ) Izvor (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = senzor)  [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Izvješ ćuje se o rezultatima za svaki razred snage po čevši od razreda snage br. 1 do razreda snage koji uklju čuje 90 % 
vrijednosti P  rated . 
( 2 ) Uklju čiti stvarne vrijednosti od retka 501. nadalje, do kraja podataka. 
( 3 ) Izvješ ćuje se o rezultatima za svaki razred snage po čevši od razreda snage br. 1 do razreda snage br. 5. 
( 4 ) Mogu se dodati dodatni parametri.  
4.3. Opis vozila i motora  
Proizvo đač dostavlja opis vozila i motora u skladu s Dodatkom 4. Prilogu I.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/209
 
Dodatak 9.  
Proizvo đačev certifikat o sukladnosti
HR L 175/210 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
PRILOG IV.  
PODACI O EMISIJAMA KOJI SE ZAHTIJEVAJU PRI HOMOLOGACIJI TIPA ZA POTREBE TEHNI ČKIH PREGLEDAHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/211
 
Dodatak 1.  
MJERENJE EMISIJE UGLJI ČNOG MONOKSIDA PRI BRZINAMA VRTNJE MOTORA U PRAZNOM HODU  
(ISPITIVANJE TIPA 2.)  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Dodatkom propisuje postupak ispitivanja tipa 2. za mjerenje emisija uglji čnog monoksida pri brzinama 
vrtnje motora u praznom hodu (uobi čajenima i visokima).  
2. OP ĆI ZAHTJEVI  
2.1. Op ći zahtjevi utvr đeni su u odjeljku 5.3.2. i stavcima od 5.3.7.1. do 5.3.7.6. Pravilnika UNECE-a br. 83, uz iznimku 
opisanu u odjeljku 2.2.  
2.2. Tablica iz stavka 5.3.7.5. Pravilnika UNECE-a br. 83 smatra se tablicom za ispitivanje tipa 2. u odjeljku 2.1. dopune 
Dodatku 4. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
3. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
3.1. Tehni čki zahtjevi utvr đeni su u Prilogu 5. Pravilniku UNECE-a br. 83, uz iznimke navedene u odjeljcima 3.2. i 3.3.  
3.2. Specifikacije referentnih goriva u stavku 2.1. Priloga 5. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatraju se upu ćivanjem na 
odgovaraju će specifikacije referentnih goriva u Prilogu IX. ovoj Uredbi.  
3.3. Upu ćivanje na ispitivanje tipa I. u to čki 2.2.1. Priloga 5. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na 
ispitivanje tipa I. u Prilogu XXI. ovoj Uredbi.HR L 175/212 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 2.  
MJERENJE ZACRNJENJA DIMA  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Dodatkom propisuju zahtjevi za mjerenje zacrnjenja emisija ispušnih plinova.  
2. SIMBOL ISPRAVLJENOGA KOEFICIJENTA APSORPCIJE  
2.1. Simbol ispravljenog koeficijenta apsorpcije mora se postaviti na svako vozilo koje je sukladno s homologiranim 
tipom vozila na koji se primjenjuje ovo ispitivanje. Simbol je u obliku pravokutnika u kojem se nalazi broj koji 
prikazuje vrijednost ispravljenog koeficijenta apsorpcije, izražen u m  –1 , dobivenog u trenutku homologacije ispi ­
tivanjem pri slobodnom ubrzavanju. Ispitna metoda opisana je u odjeljku 4.  
2.2. Simbol mora biti jasno čitljiv i neizbrisiv. Mora se pri čvrstiti na vidljivo i lako dostupno mjesto čiji položaj mora 
biti odre đen u dopuni certifikata o homologaciji koja je prikazana u Dodatku 4. Prilogu I.  
2.3. Na slici IV.2.1. prikazan je primjer tog simbola.  
Slika IV.2.1.
  
Gornji simbol prikazuje da je ispravljeni apsorpcijski koeficijent 1,30 m  –1 . 
3. ZAHTJEVI I ISPITIVANJA  
3.1. Specifikacije i ispitivanja utvr đeni su u dijelu III. odjeljku 24. Pravilnika UNECE-a br. 24 (  1 ), uz iznimke od tih 
postupaka navedene u to čki 3.2.  
3.2. Upu ćivanje na Prilog 2. u to čki 24.1. Pravilnika UNECE-a br. 24 smatra se upu ćivanjem na Dodatak 4. Prilogu I. 
ovoj Uredbi.  
4. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
4.1. Tehni čki zahtjevi utvr đeni su prilozima 4., 5., 7., 8., 9. i 10. Pravilniku UNECE-a br. 24, uz iznimke navedene u 
odjeljcima 4.2., 4.3. i 4.4.  
4.2. Ispitivanje motora pri ustaljenim brzinama vrtnje na krivulji punog optere ćenja  
4.2.1. Upu ćivanje na Prilog 1. u stavku 3.1. Priloga 4. Pravilniku UNECE-a br. 24 smatra se upu ćivanjem na Dodatak 3. 
Prilogu I. ovoj Uredbi.  
4.2.2. Referentno gorivo koje je navedeno u to čki 3.2. Priloga 4. Pravilniku UNECE-a br. 24 smatra se upu ćivanjem na 
referentno gorivo u Prilogu IX. ovoj Uredbi za grani čne vrijednosti emisija prema kojima se tip vozila homologira.  
4.3. Ispitivanje pri slobodnom ubrzavanju  
4.3.1. Upu ćivanja na tablicu 2. Priloga 2. u stavku 2.2. Priloga 5. Pravilniku UNECE-a br. 24 smatraju se upu ćivanjem na 
tablicu iz to čke 2.4.2.1. Dodatka 4. Priloga I. ovoj Uredbi.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/213  
( 1 ) SL L 326, 24.11.2006.
 4.3.2. Upu ćivanja na stavak 7.3. Priloga 1. u stavku 2.3. Priloga 5. Pravilniku UNECE-a br. 24 smatraju se upu ćivanjem 
na Dodatak 3. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
4.4.  Metoda mjerenja „ECE” neto snage motora s kompresijskim paljenjem  
4.4.1. Upu ćivanja u stavku 7. Priloga 10. Pravilniku UNECE-a br. 24 na „Dodatak ovom Prilogu” te upu ćivanja u stavcima 
7. i 8. Priloga 10. Pravilniku UNECE-a br. 24 na „Prilog 1.” smatraju se upu ćivanjem na Dodatak 3. Prilogu I. ovoj 
Uredbi.HR L 175/214 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
PRILOG V.  
VERIFIKACIJA EMISIJA PLINOVA IZ KU ĆIŠTA KOLJENASTOG VRATILA  
(ISPITIVANJE TIPA 3.)  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom propisuje postupak ispitivanja tipa 3. za verifikaciju emisija plinova iz ku ćišta koljenastog vratila 
kako je opisano u odjeljku 5.3.3. Pravilnika UNECE-a br. 83.  
2. OP ĆI ZAHTJEVI  
2.1. Op ći zahtjevi za obavljanje ispitivanja tipa 3. Utvr đeni su u odjeljcima 1. i 2. Priloga 6. Pravilniku UNECE-a br. 83, 
uz iznimke navedene u to čkama 2.2. i 2.3. u nastavku.  
2.2. Upu ćivanje na ispitivanje tipa I. u stavku 2.1. Priloga 6. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na 
ispitivanje tipa 1. u Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  
2.3. Koeficijenti cestovnog otpora koji se primjenjuju moraju biti oni za VL. Ako VL ne postoji, primjenjuje se cestovni 
otpor za VH.  
3. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
3.1. Tehni čki zahtjevi utvr đeni su u odjeljcima 3. do 6. Priloga 6. Pravilniku UNECE-a br. 83, uz iznimke navedene u 
to čki 3.2. u nastavku.  
3.2. Upu ćivanja na ispitivanje tipa I. u stavku 3.2. Priloga 6. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatraju se upu ćivanjima na 
ispitivanje tipa 1. u Prilogu XXI. ovoj Uredbi.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/215
 
PRILOG VI.  
ODRE ĐIVANJE EMISIJA NASTALIH ISPARAVANJEM  
(ISPITIVANJE TIPA 4.)  
1. UVOD  
1.1. U ovom je Prilogu opisan postupak za ispitivanje tipa 4. kojim se odre đuju emisije ugljikovodika nastale 
isparavanjem iz sustava goriva u vozilima s motorima s vanjskim paljenjem.  
2. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
2.1. Uvod  
Postupak uklju čuje ispitivanje emisija nastalih isparavanjem i dva dodatna ispitivanja, jedno za starenje filtra s 
aktivnim ugljenom, kako je opisano u to čki 5.1., i jedno za propusnost sustava za pohranu goriva, kako je 
opisano u to čki 5.2.  
Ispitivanje emisija nastalih isparavanjem (slika VI.1.) služi za utvr đivanje emisija ugljikovodika nastalih ispa ­
ravanjem kao posljedice dnevnih kolebanja temperatura, toplog kondicioniranja nakon gašenja motora i 
gradske vožnje.  
2.2. Ispitivanje emisija nastalih isparavanjem sastoji se od:  
a) ispitne vožnje uklju čuju ći gradski (prvi dio) i izvangradski (drugi dio) vozni ciklus, a zatim dva gradska 
(prvi dio) vozna ciklusa,  
b) utvr đivanja gubitka toplog kondicioniranja;  
c) utvr đivanja dnevnog gubitka.  
Kako bi se dobio ukupni rezultat ispitivanja, pribrajaju se masene emisije ugljikovodika iz faza toplog 
kondicioniranja i dnevnoga gubitka s faktorom propusnosti.  
3. VOZILO I GORIVO  
3.1. Vozilo  
3.1.1. Vozilo mora biti u dobrom mehani čkom stanju i prije ispitivanja mora biti uhodavano i voženo najmanje 
3 000 km. U svrhu odre đivanja emisija nastalih isparavanjem bilježe se kilometraža i starost vozila koje se 
koristi za certifikaciju. Sustav za kontrolu emisija nastalih isparavanjem spaja se i ispravno radi tijekom 
uhodavanja, a filtar s aktivnim ugljenom (ili više njih) uobi čajeno se koristi, odnosno ne pro čišćava se 
neuobi čajeno niti se neuobi čajeno optere ćuje. Filtar s aktivnim ugljenom koji se izlaže starenju u skladu s 
postupkom utvr đenim u stavku 5.1. mora biti povezan kao što je opisano na slici VI.1.  
3.2. Gorivo  
3.2.1. Mora se upotrebljavati referentno gorivo E10 tipa 1. navedeno u Prilogu IX. ovoj Uredbi. Za potrebe ove 
Uredbe, upu ćivanje na E10 zna či referentno gorivo tipa 1., osim za starenje filtra s aktivnim ugljenom, kao 
što je navedeno u to čki 5.1.  
4. ISPITNA OPREMA ZA ISPITIVANJE ISPARAVANJA  
4.1. Dinamometar s valjcima  
Dinamometar s valjcima mora ispunjavati zahtjeve iz Dodatka 1. Prilogu 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.2. Komora za mjerenje emisija nastalih isparavanjem  
Komora za mjerenje emisija nastalih isparavanjem mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.2. Priloga 7. Pravil ­
niku UNECE-a br. 83.HR L 175/216 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika VI.1.  
Utvr đivanje emisija nastalih isparavanjem  
3 000 km uhodavanja (bez posebnog čišćenja/optere ćenja)  
Uporaba filtara s aktivnim ugljenom izloženih starenju  
Čišćenje vozila parom (ako je potrebno)  
Smanjenje ili uklanjanje pozadinskih izvora emisija koje ne proizlaze iz goriva (po dogovoru)
  
Napomene : 
1. Porodice kontrole emisija nastalih isparavanjem – kao u to čki 3.2. Priloga I.  
2. Emisije ispušnih plinova mogu se mjeriti tijekom ispitivanja tipa 1., no to se ne rabi u zakonodavne svrhe. 
Zakonodavno ispitivanje ispušnih emisija ostaje odvojeno.  
4.3. Analiti čki sustavi  
Analiti čki sustavi moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.3. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.4. Bilježenje temperature  
Bilježenje temperature mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.5. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.5. Bilježenje tlaka  
Bilježenje tlaka mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.6. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.6. Ventilatori  
Ventilatori moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.7. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.7. Plinovi  
Plinovi moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.8. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/217
 
4.8. Dodatna oprema  
Dodatna oprema mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 4.9. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
5. ISPITNI POSTUPAK  
5.1. Izlaganje filtra s aktivnim ugljenom starenju na ispitnom ure đaju 
Prije izvo đenja slijedova toplog kondicioniranja i dnevnih gubitaka, filtri moraju biti izloženi starenju prema 
postupku opisanom na slici VI.2.  
Slika VI.2.  
Postupak izlaganja filtra starenju na ispitnom ure đaju
HR L 175/218 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
5.1.1. Ispitivanje temperaturnog kondicioniranja  
U namjenskoj temperaturnoj komori filtar ili više njih izlažu se ciklusima temperatura od – 15 °C do 60 °C, 
uz 30 minuta stabilizacije pri – 15 °C i 60 °C. Svaki ciklus traje 210 minuta, kao na slici 3. Temperaturni 
gradijent mora biti što je mogu će bliže 1 °C/min. Nikakav prisilni protok zraka ne bi smio prolaziti kroz 
filtar.  
Ciklus se ponavlja 50 puta uzastopce. Taj će postupak ukupno trajati 175 sati.  
Slika VI.3.  
Ciklus temperaturnog kondicioniranja
  
5.1.2. Ispitivanje otpornosti filtra na vibracije  
Nakon postupka izlaganja starenju temperaturom, filtar se trese na okomitoj osi, pri čemu je montiran na isti 
na čin kao i u vozilu, s ukupnim Grms (  1 ) > 1,5 m/sec  2 i s u čestaloš ću od 30 ± 10 Hz. Ispitivanje traje 12 sati.  
5.1.3. Ispitivanje starenja filtra uz pomo ć goriva  
5.1.3.1. Starenje gorivom u trajanju od 300 ciklusa  
5.1.3.1.1. Nakon ispitivanja temperaturnog kondicioniranja i otpornosti filtra na vibracije, filtar se izlaže starenju s 
mješavinom komercijalnog goriva E10 tipa 1. kako je nazna čeno u to čki 5.1.3.1.1.1. u nastavku i dušika ili 
zraka s volumenom pare goriva od 50 ± 15 posto. Stopa punjenja parom goriva mora se držati izme đu 
60 ± 20 g/h.  
Filtar se optere ćuje do odgovaraju će to čke probijanja. Probijanje se smatra trenutkom kad ukupna koli čina 
emitiranih ugljikovodika dosegne 2 grama. Kao alternativa, optere ćenje se smatra završenim kada ekvivalentna 
razina koncentracija na otvoru za odzra čivanje dosegne 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. Komercijalno gorivo E10 koje se rabi za ovaj test mora ispunjavati iste uvjete kao referentno gorivo E10 za 
sljede će to čke: 
Gusto ća na 15 °C  
— Tlak para (DVPE)  
— Destilacija (samo isparavanje)HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/219  
( 1 ) Grms: Efektivna vrijednost (rms) signala vibracija izra čunava se kvadriranjem veli čine signala na svakoj to čki, pronalaženjem 
prosje čne (srednje) vrijednosti kvadrata veli čine, a zatim va đenjem kvadratnog korijena srednje vrijednosti. Dobiveni broj 
je Grms metrika.
 — Analiza ugljikovodika (samo olefina, aromata, benzena)  
— Sadržaj kisika  
— Sadržaj etanola  
5.1.3.1.2. Filtar se čisti prema postupku opisanom u stavku 5.1.3.8. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
Filtar se mora o čistiti izme đu 5 minuta do najviše 1 sat nakon punjenja.  
5.1.3.1.3. Korake u postupku utvr đene u to čkama 5.1.3.1.1. i.5.1.3.1.2. treba ponoviti 50 puta, nakon čega slijedi 
mjerenje radnog kapaciteta butana (BWC), što zna či sposobnost filtra s aktivnim ugljenom da apsorbira i 
desorbira butan iz suhog zraka pod odre đenim uvjetima, u 5 butanskih ciklusa, kao što je opisano u to čki 
5.1.3.1.4. u nastavku. Starenje parom goriva nastavit će se sve dok se ne postigne 300 ciklusa. Mjerenje BWC- 
a u 5 butanskih ciklusa, kao što je navedeno u to čki 5.1.3.1.4., izvršit će se nakon 300 ciklusa.  
5.1.3.1.4. Nakon 50 i 300 ciklusa starenja gorivom vrši se mjerenje BWC-a. To se mjerenje sastoji od optere ćenja filtra 
u skladu sa stavkom 5.1.6.3. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83 do proboja. Bilježi se BWC.  
Filtar se zatim čisti prema postupku opisanom u stavku 5.1.3.8. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
Filtar se mora o čistiti izme đu 5 minuta do najviše 1 sat nakon punjenja.  
Radnja optere ćenja butanom ponavlja se 5 puta. BWC se bilježi nakon svakog koraka optere ćenja butanom. 
BWC  50 se izra čunava i bilježi kao prosje čna vrijednost 5 BWC-ova.  
Ukupno, filtar će biti izložen starenju od 300 ciklusa starenja gorivom + 10 butanskih ciklusa i smatrat će se 
stabiliziranim.  
5.1.3.2. Ako filtar ili više njih isporu čuju dobavlja či, proizvo đači moraju unaprijed obavijestiti homologacijsko tijelo 
da im dopusti da nazo če bilo kojem dijelu starenja u prostorima dobavlja ča. 
5.1.3.3. Proizvo đač mora homologacijskim tijelima osigurati ispitno izvješ će uklju čuju ći najmanje sljede će elemente:  
— vrstu aktivnog ugljena,  
— brzinu punjenja,  
— specifikacije goriva,  
— Mjerenja BWC-a  
5.2. Odre đivanje faktora propusnosti sustava goriva (slika VI.4.)HR L 175/220 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika VI.4.  
Odre đivanje faktora propusnosti
  
Odabire se sustav za pohranjivanje goriva reprezentativan za porodicu i fiksira na okvir, a zatim se kondi ­
cionira referentnim gorivom E10 tijekom 20 tjedana na 40 °C +/– 2 °C. Položaj sustava za pohranjivanje 
goriva na okviru mora biti sli čan izvornom položaju na vozilu.  
5.2.1. Spremnik se puni svježim referentnim gorivom E10 na temperaturi od 18 °C ± 8 °C. Spremnik se puni na 
40 +/– 2 % nazivnog kapaciteta spremnika. Zatim se okvir sa sustavom goriva stavlja u posebnu i sigurnu 
prostoriju s kontroliranom temperaturom od 40 °C +/–2 °C tijekom 3 tjedna.  
5.2.2. Na kraju 3. tjedna, spremnik se isprazni i ponovo napuni svježim referentnim gorivom E10 na temperaturi 
od 18 °C ± 8 °C pri 40 +/– 2 % nazivnog kapaciteta spremnika.  
U roku od 6 do 36 sati, zadnjih 6 sati na 20 °C ± 2 °C okvir sa sustavom goriva stavlja se u VT-SHED, 
postupak ispitivanja dnevnih emisija vrši se u razdoblju od 24 sata, prema postupku opisanom u stavku 5.7. 
Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Sustav za gorivo prozra čuje se na vanjskoj strani VT-SHED-a da bi se 
otklonila mogu ćnost da se emisije iz prozra čivanja spremnika broje kao propusnost. Emisije HC-a mjere se i 
vrijednost se bilježi kao HC  3W . 
5.2.3. Okvir sa sustavom goriva ponovno se stavlja u posebnu i sigurnu prostoriju s kontroliranom temperaturom 
od 40 °C +/–2 °C tijekom preostalih 17 tjedana.  
5.2.4. Na kraju 17. tjedna, spremnik se isprazni i ponovo napuni svježim referentnim gorivom na temperaturi od 
18 °C ± 8 °C pri 40 +/– 2 % nazivnog kapaciteta spremnika.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/221
 
U roku od 6 do 36 sati, zadnjih 6 sati na 20 °C ± 2 °C okvir sa sustavom goriva stavlja se u VT-SHED, 
postupak ispitivanja dnevnih emisija vrši se u razdoblju od 24 sata, prema postupku opisanom u stavku 5.7. 
Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Sustav za gorivo prozra čuje se na vanjskoj strani VT-SHED-a da bi se 
otklonila mogu ćnost da se emisije iz prozra čivanja spremnika broje kao propusnost. Emisije HC-a mjere se i 
vrijednost se bilježi kao HC  20W . 
5.2.5. Faktor propusnosti je razlika izme đu HC  20W i HC  3W u g/24 h s tri znamenke.  
5.2.6. Faktor propusnosti odre đuju dobavlja či; proizvo đači moraju unaprijed obavijestiti homologacijsko tijelo da im 
dopusti prisutnost pri provjeri u prostorima dobavlja ča. 
5.2.7. Proizvo đač mora homologacijskim tijelima osigurati ispitno izvješ će koje sadržava najmanje sljede će elemente:  
a) puni opis testiranog sustava za pohranjivanje goriva, uklju čuju ći i podatke o ispitanoj vrsti spremnika, o 
tome je li spremnik jednoslojni ili višeslojni, koje se vrste materijala koriste za spremnike i druge dijelove 
sustava za pohranjivanje goriva,  
b) tjedna srednja temperatura na kojoj je provedeno starenje,  
c) HC izmjeren u 3. tjednu (HC  3W ), 
d) HC izmjeren u 20. tjednu (HC  20W ), 
e) rezultiraju ći faktor propusnosti (PF).  
5.2.8. Kao iznimka od to čaka 5.2.1. do 5.2.7., proizvo đači koji koriste višeslojne spremnike mogu izabrati primjenu 
sljede ćeg dodijeljenog faktor propusnosti (APF) umjesto gore spomenutog cjelovitog mjernog postupka:  
APF za višeslojni spremnik = 120 mg/24 h  
5.2.8.1. Ako proizvo đač izabere primjenu dodijeljenih faktora propusnosti, proizvo đač dostavlja homologacijskom 
tijelu izjavu u kojoj je jasno nazna čen tip spremnika kao i izjavu o tipu materijala koji se koristi.  
5.3. Slijed mjerenja gubitaka faza toplog kondicioniranja i dnevnih gubitaka  
Vozilo se priprema u skladu sa stavcima 5.1.1. i 5.1.2. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Na zahtjev 
proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela, pozadinski negorivi izvori emisija mogu se ukloniti ili 
smanjiti prije ispitivanja (npr. zagrijavanje gume ili vozila, uklanjanje teku ćine za čišćenje).  
5.3.1. Kondicioniranje  
Vozilo mora biti parkirano najmanje 12 sati i najviše 36 sati u prostoru kondicioniranja. Do kraja tog 
razdoblja temperatura motornog ulja i rashladne teku ćine mora dosegnuti temperaturu prostora, uz odstu ­
panje od ± 3 C.  
5.3.2. Ispuštanje goriva i ponovno punjenje  
Pražnjenje i ponovno punjenje goriva obavlja se u skladu sa stavkom 5.1.7. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a 
br. 83.  
5.3.3. Vožnja za pretkondicioniranje  
U roku od jednog sata od završenog pražnjenja i punjenja goriva, vozilo se stavlja na dinamometar s valjcima 
i prelazi jedan prvi i dva druga dijela voznog ciklusa tipa I. u skladu s Prilogom 4.a Pravilniku UNECE-a 
br. 83.  
Ispušne se emisije tijekom te radnje ne uzorkuju.HR L 175/222 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
5.3.4. Kondicioniranje  
U roku od pet minuta od dovršetka pretkondicioniranja vozilo se parkira u prostoru kondicioniranja gdje 
ostaje najmanje 12 sati i najviše 36 sati. Do kraja tog razdoblja temperatura motornog ulja i rashladne 
teku ćine mora dosegnuti temperaturu prostora, uz odstupanje od ± 3 C.  
5.3.5. Proboj filtra  
Filtar koji je bio izložen starenju prema slijedu opisanom u stavku 5.1. optere ćuje se do proboja prema 
postupku iz stavka 5.1.4. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
5.3.6. Ispitivanje dinamometrom  
5.3.6.1. U roku od jednog sata od završenog optere ćivanja filtra vozilo se stavlja na dinamometar s valjcima i prelazi 
jedan prvi i dva druga dijela voznog ciklusa tipa I. u skladu s Prilogom 4.a Pravilniku UNECE-a br. 83. Nakon 
toga motor se ponovno gasi. Tijekom te radnje mogu se uzorkovati ispušne emisije, no rezultati se ne rabe u 
svrhu homologacije emisija s obzirom na ispušne plinove.  
5.3.6.2. Unutar dvije minute od završetka ispitne vožnje tipa I. navedene u to čki 5.3.6.1. vozilo se podvrgava još 
jednoj vožnji za pretkondicioniranje koja se sastoji od dva prva dijela ispitnog ciklusa tipa I. (pokretanje sa 
zagrijanim motorom). Nakon toga se motor ponovo gasi. Tijekom te radnje nije potrebno uzorkovati emisije 
ispušnih plinova.  
5.3.7. Toplo kondicioniranje  
Nakon ispitivanja s dinamometrom vrši se ispitivanje emisija nastalih isparavanjem pri toplom kondicioni ­
ranju u skladu s odjeljkom 5.5. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Rezultat gubitaka toplog kondicioni ­
ranja izra čunava se u skladu sa stavkom 6. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83 i bilježi se kao M  HS . 
5.3.8. Kondicioniranje  
Nakon ispitivanja emisija nastalih isparavanjem pri toplom kondicioniranju vrši se kondicioniranje u skladu sa 
stavkom 5.6. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
5.3.9. Ispitivanje dnevnih emisija  
5.3.9.1. Nakon kondicioniranja prvo se mjerenje dnevnih emisija tijekom 24 sata obavlja u skladu sa stavkom 5.7. 
Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Emisije se izra čunavaju u skladu sa stavkom 6. Priloga 7. Pravilniku 
UNECE-a br. 83. Dobivena vrijednost bilježi se kao M  D1 . 
5.3.9.2. Nakon prvog ispitivanja dnevnih emisija tijekom 24 sata, vrši se drugo mjerenje dnevnih emisija tijekom 24 
sata u skladu sa stavkom 5.7. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Emisije se izra čunavaju u skladu sa 
stavkom 6. Priloga 7. Pravilniku UNECE-a br. 83. Dobivena vrijednost bilježi se kao M  D2 . 
5.3.10. Izra čun 
Rezultat M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF mora biti ispod grani čne vrijednosti definirane u tablici 3. Priloga I. Uredbi (EZ) 
br. 715/2007.  
5.3.11. Proizvo đač mora homologacijskim tijelima osigurati ispitno izvješ će koje sadržava najmanje sljede će elemente:  
a) opis razdoblja kondicioniranja, uklju čuju ći vrijeme i srednje temperature  
b) opis filtra izloženog starenju i upu ćivanje na to čno izvješ će o starenju  
c) srednja temperatura tijekom ispitivanja toplog kondicioniranja  
d) mjerenje tijekom ispitivanja toplog kondicioniranja, HSL  
e) mjerenje prve dnevne emisije, DL  1. dan  
e) mjerenje druge dnevne emisije, DL  2. dan  
g) kona čni rezultat ispitivanja isparavanja, izra čunan kao „M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF”.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/223
 
PRILOG VII.  
VERIFIKACIJA TRAJNOSTI URE ĐAJA ZA KONTROLU ONE ČIŠ ĆENJA  
(ISPITIVANJE TIPA 5.)  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom propisuje postupak za verifikaciju trajnosti ure đaja za kontrolu one čišćenja.  
2. OP ĆI ZAHTJEVI  
2.1. Op ći zahtjevi za obavljanje ispitivanja tipa 5. utvr đeni su u odjeljku 5.3.6. Pravilnika UNECE-a br. 83, uz iznimke 
navedene u to čkama 2.2. i 2.3. u nastavku.  
2.2. Tablica u stavku 5.3.6.2. i tekst u stavku 5.3.6.4. Pravilnika UNECE-a br. 83 tuma če se kako slijedi:  
Kategorija motora  Zadani faktori pogoršanja  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x PM P  
S vanjskim izvorom paljenja  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
S kompresijskim paljenjem  Kako nema dodijeljenih faktora pogoršanja za vozila s motorima s kompresijskim 
paljenjem, proizvo đači za utvr đivanje faktora pogoršanja primjenjuju postupke 
ispitivanja trajnosti starenjem potpunog vozila ili na ispitnoj napravi.  
2.3. Upu ćivanje na zahtjeve iz stavaka 5.3.1. i 8.2. u stavku 5.3.6.5. Pravilnika UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem 
na zahtjeve iz Priloga XXI. i odjeljka 4.2. Priloga I. ovoj Uredbi tijekom korisnog vijeka trajanja vozila.  
2.4. Prije upotrebe grani čnih vrijednosti emisija utvr đenih u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 za procjenu 
uskla đenosti sa zahtjevima navedenima u stavku 5.3.6.5. Pravilnika UNECE-a br. 83, faktori pogoršanja izra ču­
navaju se i primjenjuju kako je opisano u tablici A7/1. Podpriloga 7. i tablici A8/5. Podpriloga 8. Prilogu XXI.  
3. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
3.1. Tehni čki zahtjevi i specifikacije utvr đeni su u odjeljcima 1. do 7. i dodacima 1., 2. i 3. Prilogu 9. Pravilniku UNECE- 
a br. 83., uz iznimke navedene u odjeljcima 3.2. i 3.10.  
3.2. Upu ćivanje na Prilog 2. u stavku 1.5. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na Dodatak 4. 
Prilogu I. ovoj Uredbi.  
3.3. Upu ćivanje na grani čne vrijednosti emisija iz tablice 1. u to čki 1.6. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se 
upu ćivanjem na grani čne vrijednosti emisija iz tablice 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.  
3.4. Upu ćivanje na ispitivanje tipa I. u stavku 2.3.1.7. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na 
ispitivanje tipa 1. u Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  
3.5. Upu ćivanje na ispitivanje tipa I. u stavku 2.3.2.6. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na 
ispitivanje tipa 1. u Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  
3.6. Upu ćivanje na ispitivanje tipa I. u stavku 3.1. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na 
ispitivanje tipa 1. u Prilogu XXI. ovoj Uredbi.HR L 175/224 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.7. Upu ćivanje na to čku 5.3.1.4. u prvom dijelu stavka 7. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem 
na tablicu 2. iz Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.  
3.8. Upu ćivanje u stavku 6.3.1.2. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a br. 83 na metode u Dodatku 7. Prilogu 4.a smatra se 
upu ćivanjem na Podprilog 4. Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  
3.9. Upu ćivanje u stavku 6.3.1.4. Priloga 9. Pravilniku UNECE-a br. 83 na Prilog 4.a smatra se upu ćivanjem na 
Podprilog 4. Prilogu XXI. ovoj Uredbi.  
3.10. Koeficijenti cestovnog otpora koji se primjenjuju moraju biti oni za VL. Ako VL ne postoji, primjenjuje se cestovni 
otpor za VH.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/225
 
PRILOG VIII.  
VERIFIKACIJA PROSJE ČNIH EMISIJA PRI NISKIM TEMPERATURAMA OKOLINE  
(ISPITIVANJE TIPA 6.)  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom propisuju potrebna oprema i postupak za ispitivanje tipa 6. za verifikaciju emisija pri niskim 
temperaturama.  
2. OP ĆI ZAHTJEVI  
2.1. Op ći zahtjevi za obavljanje ispitivanja tipa 6. utvr đeni su u odjeljku 5.3.5. Pravilnika UNECE-a br. 83, uz iznimke 
navedene u odjeljku 2.2. u nastavku.  
2.2. Grani čne vrijednosti na koje se upu ćuje u stavku 5.3.5.2. Pravilnika UNECE-a br. 83 odnose se na grani čne 
vrijednosti navedene u tablici 4. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.  
3. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
3.1. Tehni čki zahtjevi i specifikacije utvr đeni su u odjeljcima 2. do 6. Priloga 8. Pravilniku UNECE-a br. 83. uz iznimke 
navedene u to čki 3.2. u nastavku.  
3.2. Upu ćivanje na to čku 2. Priloga 10. u to čki 3.4.1. Priloga 8. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na 
odjeljak B Priloga IX. ovoj Uredbi.  
3.3. Koeficijenti cestovnog otpora koji se primjenjuju moraju biti oni za VL. Ako VL ne postoji, primjenjuje se cestovni 
otpor za VH.HR L 175/226 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
PRILOG IX.  
SPECIFIKACIJE REFERENTNIH GORIVA  
A. REFERENTNA GORIVA  
1. Tehni čki podaci referentnih goriva za ispitivanje vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja  
Tip: Benzin (E10):  
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Istraživa čki oktanski broj, RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motorni oktanski broj, MON (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Gusto ća na 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Tlak pare (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Udio vode  % vol.  0,05  EN 12937  
Izgled na –7 °C  bistar i svijetao  
Destilacija:  
— isparavanje na 70 °C  % vol.  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— isparavanje na 100 °C  % vol.  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— isparavanje na 150 °C  % vol.  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— završno vrelište  °C  170  195  EN ISO 3405  
Ostatak  % vol.  —  2,0  EN ISO 3405  
Analiza ugljikovodika:  
— olefini  % vol.  6,0  13,0  EN 22854  
— aromati čni spojevi  % vol.  25,0  32,0  EN 22854  
— benzen  % vol.  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— zasi ćeni spojevi  % vol.  izvješ će EN 22854  
Omjer ugljik/vodik  izvješ će 
Omjer ugljik/kisik  izvješ će 
Indukcijsko vrijeme (  4 ) minuta  480  —  EN ISO 7536  
Udio kisika (  5 ) % vol.  3,3  3,7  EN 22854  
Smola isprana otapalom 
(udio prisutne smole)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Udio sumpora (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/227
 
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Korozivnost na bakrenoj plo čici (3 sata 
na 50 °C)  — razred 1.  EN ISO 2160  
Udio olova  mg/l  —  5  EN 237  
Udio fosfora (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) % vol.  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su uvjeti 
norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a pri 
utvr đivanju minimalne vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R iznad nule; pri utvr đivanju maksimalne i minimalne 
vrijednosti minimalna razlika je 4R (R = ponovljivost). Unato č ovoj mjeri, koja je potrebna iz tehni čkih razloga, proizvo đač goriva 
može ipak težiti k nultoj vrijednosti kada je predvi đena maksimalna vrijednost 2R i pri srednjoj vrijednosti u slu čaju navoda 
maksimalnih i minimalnih granica. Bude li potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenj uju 
se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izra čunu kona čnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. 
( 3 ) Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izra čunu kona čnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. 
( 4 ) Gorivo može sadržavati inhibitore oksidacije i deaktivatore metala koji se uobi čajeno rabe za stabilizaciju rafinerijskih benzinskih 
strujanja, ali se ne dodaju deterdžentski/disperzivni aditivi niti ulja za otapanje. 
( 5 ) Etanol je jedini oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. Upotrijebljeni etanol mora ispunjavati zahtjeve norme EN 
15376. 
( 6 ) Potrebno je izvijestiti o stvarnome udjelu sumpora u gorivu upotrijebljenom za ispitivanje tipa 1. 
( 7 ) Tom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati sastojci koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo. 
( 8 ) Etanol je jedini oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. Upotrijebljeni etanol mora ispunjavati zahtjeve norme EN 
15376.  
( 2 ) Istovrijedne metode EN/ISO bit će donesene kada budu izdane za gore navedene zna čajke.  
Tip: Etanol (E85)  
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda (  2 ) 
Minimalno  Maksimalno  
Istraživa čki oktanski broj, RON  95  —  EN ISO 5164  
Motorni oktanski broj, MON  85  —  EN ISO 5163  
Gusto ća na 15 °C  kg/m  3 izvješ će ISO 3675  
Tlak pare  kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Udio sumpora (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 EN 
ISO 20884  
Oksidacijska stabilnost  minuta  360  EN ISO 7536  
Udjel prisutne smole (isprane u otapalu)  mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246  
Izgled se utvr đuje na temperaturi 
okoline ili na 15 °C, ovisno o tome 
koja je ve ća. bistar i svijetao, bez vidljivih 
lebde ćih ili nataloženih one čišću­
jućih tvari  Vizualni pregled  
Etanol i viši alkoholi (  5 ) % vol.  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Viši alkoholi (C  3 – C  8 ) % vol.  —  2  
Metanol  % vol.  0,5  
Benzin (  6 ) % vol.  bilanca  EN 228HR L 175/228 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda (  2 ) 
Minimalno  Maksimalno  
Fosfor  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Udio vode  % vol.  0,3  ASTM E 1064  
Udio anorganskog klorida  mg/l  1  ISO 6227  
pHe  6,5  9  ASTM D 6423  
Korozija na bakrenoj plo čici (3 sata na 
50 °C)  Oznaka  razred 1.  EN ISO 2160  
Kiselost (kao octena kiselina 
CH  3 COOH)  % (m/m)  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Omjer ugljik/vodik  izvješ će 
Omjer ugljik/kisik  izvješ će 
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su uvjeti 
norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a pri 
utvr đivanju minimalne vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R iznad nule; pri utvr đivanju maksimalne i minimalne 
vrijednosti minimalna razlika je 4R (R = ponovljivost). Unato č ovoj mjeri, koja je potrebna iz tehni čkih razloga, proizvo đač goriva 
može ipak težiti k nultoj vrijednosti kada je predvi đena maksimalna vrijednost 2R i pri srednjoj vrijednosti u slu čaju navoda 
maksimalnih i minimalnih granica. Bude li potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenj uju 
se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) U spornim slu čajevima primjenjuju se postupci za rješavanje spora i tuma čenje rezultata na temelju to čnosti ispitne metode 
opisani u EN ISO 4259. 
( 3 ) U slu čajevima spora na nacionalnoj razini o udjelu sumpora poziva se na EN ISO 20846 ili EN ISO 20884, sli čno pozivanju u 
nacionalnom prilogu EN 228. 
( 4 ) Potrebno je izvijestiti o stvarnome udjelu sumpora u gorivu upotrijebljenom za ispitivanje tipa 1. 
( 5 ) Etanol koji ispunjava specifikaciju iz norme EN 15376 jedini je oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. 
( 6 ) Udio bezolovnog benzina može se odrediti kao 100 minus zbroj udjela vode i alkohola u postocima. 
( 7 ) Tom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati sastojci koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo.  
Tip: UNP  
Parametar  Jedinica  Gorivo A  Gorivo B  Ispitna metoda  
Sastav:  ISO 7941  
Sadržaj C  3 % vol.  30 ± 2  85 ± 2  
Sadržaj C  4 % vol.  bilanca  bilanca  
< C  3 , > C  4 % vol.  maksimalno 2  maksimalno 2  
Olefini  % vol.  maksimalno 12  maksimalno 15  
Ostatak isparavanja  mg/kg  maksimalno 50  maksimalno 50  prEN 15470  
Voda na 0 °C  slobodno  slobodno  prEN 15469  
Ukupni sadržaj sumpora  mg/kg  maksimalno 10  maksimalno 10  ASTM 6667  
Vodikov sulfid  ne primjenjuje 
se ne primjenjuje 
se ISO 8819  
Korozija bakrene plo čice oznaka  razred 1.  razred 1.  ISO 6251 (  1 ) 
Miris  Karakteristi čan karakteristi čan 
Motorni oktanski broj  minimalno 89  minimalno 89  EN 589 Prilog B  
( 1 ) Tom se metodom možda ne će to čno utvrditi prisutnost korozivnih materijala ako uzorak sadržava protukorozijska sredstva ili 
druge kemikalije koje umanjuju korozivno djelovanje uzorka na bakrenu traku. Zato je zabranjeno dodavanje takvih spojeva samo 
radi davanja prednosti ispitnoj metodi.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/229
 
Tip: PP/biometan  
Karakteristike  Jedinice  Osnova  Grani čne vrijednosti  
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Referentno gorivo G20  
Sastav:  
Metan  % mol  100  99  100  ISO 6974  
Stanje (  1 ) % mol  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol  ISO 6974  
Udio sumpora  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbeov indeks (neto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Referentno gorivo G25  
Sastav:  
Metan  % mol  86  84  88  ISO 6974  
Stanje (  4 ) % mol  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol  14  12  16  ISO 6974  
Udio sumpora  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbeov indeks (neto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Nezapaljiva sredstva (razli čita od N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Vrijednosti se utvr đuju pri 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa. 
( 3 ) Vrijednost se odre đuje pri 273,2 K (0 °C) i 101,3 kPa 
( 4 ) Nezapaljiva sredstva (razli čita od N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Vrijednost se odre đuje pri 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa 
( 6 ) Vrijednost se odre đuje pri 273,2 K (0 °C) i 101,3 kPa  
Tip: vodik za motore s unutarnjim izgaranjem  
Karakteristike  Jedinice  Grani čne vrijednosti  
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Čisto ća vodika  % mol  98  100  ISO 14687-1  
Ukupno ugljikovodika  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  
Voda (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Kisik  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argon  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Dušik  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Sumpor  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Trajne čestice (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ne kondenzira se. 
( 2 ) Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Kombinirana voda, kisik, dušik i argon: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vodik ne smije sadržavati prašinu, pijesak, prljavštinu, smolu, ulja ni druge tvari u koli čini dovoljnoj da našteti opremi jedinice za 
napajanje vozila (motora) dok se napaja gorivom.HR L 175/230 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2. Tehni čki podaci goriva za ispitivanje vozila s motorima s kompresijskim paljenjem  
Tip: Dizel (B7):  
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Cetanski indeks  46,0  EN ISO 4264  
Cetanski broj (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Gusto ća na 15 °C  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destilacija:  
— to čka 50 %  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— to čka 95 %  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— završno vrelište  °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Plamište  °C  55  —  EN ISO 2719  
To čka zamu ćenja  °C  —  – 10  EN 23015  
Viskoznost na 40 °C  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Policikli čki aromatski ugljikovodici  % vol  2,0  4,0  EN 12916  
Udio sumpora  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Korozivnost na bakrenoj plo čici (3 sata 
na 50 °C)  — Razred 1.  EN ISO 2160  
Ostatak ugljika po Conradsonu (10 % 
DR)  % vol.  —  0,20  EN ISO 10370  
Udio pepela  % vol.  —  0,010  EN ISO 6245  
Ukupno one čišćenje  mg/kg  —  24  EN 12662  
Udio vode  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Kiselinski broj  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Mazivost (promjer površine habanja 
prema metodi HFRR na 60 °C)  μm —  400  EN ISO 12156  
Oksidacijska stabilnost na 110 °C (  3 ) h  20,0  EN 15751  
FAME (  4 ) % vol.  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su uvjeti 
norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a pri 
utvr đivanju minimalne vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R iznad nule; pri utvr đivanju maksimalne i minimalne 
vrijednosti minimalna razlika je 4R (R = ponovljivost). Unato č ovoj mjeri, koja je potrebna iz tehni čkih razloga, proizvo đač goriva 
može ipak težiti k nultoj vrijednosti kada je predvi đena maksimalna vrijednost 2R i pri srednjoj vrijednosti u slu čaju navoda 
maksimalnih i minimalnih granica. Bude li potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenj uju 
se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) Podru čje cetanskog broja nije u skladu sa zahtjevima za minimalno podru čje 4R. Ipak, u slu čaju spora izme đu dobavlja ča i 
korisnika goriva, za razrješenje istih mogu se koristiti uvjeti navedeni u ISO 4259 pod uvjetom da se provede dovoljan broj 
ponovljenih mjerenja kako bi se postigla potrebna preciznost, radije nego jednostruko odre đivanje. 
( 3 ) Iako se oksidacijska stabilnost regulira, vjerojatno je da će rok uporabe biti ograni čen. U pogledu uvjeta skladištenja i životnog 
vijeka traži se savjet dobavlja ča. 
( 4 ) Udio FAME odgovara specifikaciji EN 14214.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/231
 
3. Tehni čki podaci o gorivima za testiranje vozila s gorivnim ćelijama  
Tip: Vodik za vozila s pogonom na gorivne ćelije  
Karakteristike  Jedinice  Grani čne vrijednosti  
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Vodik kao gorivo (  1 ) % mol  99,99  100  ISO 14687-2  
Ukupno plinova (  2 ) μmol/mol  0  100  
Ukupni ugljikovodici  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Voda  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Kisik  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Helij (He), dušik (N  2 ), argon (Ar)  μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
CO μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Ukupno spojeva sumpora  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehid (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Mravlja kiselina (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Amonijak (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  
Ukupno halogenirani spojevi  μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Veli čina čestica  μm 0  10  ISO 14687-2  
Koncentracija čestica  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Indeks vodika kao goriva utvr đuje se oduzimanjem ukupnog sadržaja plinovitih sastojaka bez vodika navedenih u tablici (ukupno 
plinova), izraženih u postotku mola, od 100 posto mola. To je manje od zbroja najve ćih dopustivih grani čnih vrijednosti za sve 
sastojke bez vodika navedene u tablici. 
( 2 ) Vrijednost ukupnih plinova zbroj je vrijednosti sastojaka bez vodika navedenih u tablici, osim čestica.  
B. REFERENTNA GORIVA ZA ISPITIVANJE EMISIJA PRI NISKIM TEMPERATURAMA OKOLINE – ISPITIVANJE TIPA 6.  
Tip: Benzin (E10):  
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
Istraživa čki oktanski broj, RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motorni oktanski broj, MON (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Gusto ća na 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Tlak para (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Udio vode  najviše 0,05 % vol 
Izgled na – 7 °C: bistar i svijetao  EN 12937  
Destilacija:  
— isparavanje na 70 °C  % vol.  34,0  46,0  EN ISO 3405HR L 175/232 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda  
Minimalno  Maksimalno  
— isparavanje na 100 °C  % vol.  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— isparavanje na 150 °C  % vol.  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— završno vrelište  °C  170  195  EN ISO 3405  
Talog  % vol.  —  2,0  EN ISO 3405  
Analiza ugljikovodika:  
— olefini  % vol.  6,0  13,0  EN 22854  
— aromati čni spojevi  % vol.  25,0  32,0  EN 22854  
— benzen  % vol.  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— zasi ćeni spojevi  % vol.  izvješ će EN 22854  
Omjer ugljik/vodik  izvješ će 
Omjer ugljik/kisik  izvješ će 
Indukcijsko vrijeme (  4 ) minuta  480  —  EN ISO 7536  
Sadržaj kisika (  5 ) % vol.  3,3  3,7  EN 22854  
Smola isprana otapalom 
(udio prisutne smole)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Udio sumpora (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Korozivnost na bakrenoj plo čici (3 sata 
na 50 °C)  — Razred 1.  EN ISO 2160  
Udio olova  mg/l  —  5  EN 237  
Sadržaj fosfora (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) % vol.  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju njihovih grani čnih vrijednosti primijenjeni su uvjeti 
norme ISO 4259 (Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja), a pri 
utvr đivanju minimalne vrijednosti u obzir je uzeta najmanja razlika od 2R iznad nule; pri utvr đivanju maksimalne i minimalne 
vrijednosti minimalna razlika je 4R (R = ponovljivost). Unato č ovoj mjeri, koja je potrebna iz tehni čkih razloga, proizvo đač goriva 
može ipak težiti k nultoj vrijednosti kada je predvi đena maksimalna vrijednost 2R i pri srednjoj vrijednosti u slu čaju navoda 
maksimalnih i minimalnih granica. Bude li potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima specifikacija, primjenj uju 
se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izra čunu kona čnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. 
( 3 ) Korekcijski faktor 0,2 za MON i RON oduzima se pri izra čunu kona čnog rezultata u skladu s normom EN 228:2008. 
( 4 ) Gorivo može sadržavati inhibitore oksidacije i deaktivatore metala koji se uobi čajeno rabe za stabilizaciju rafinerijskih benzinskih 
strujanja, ali se ne dodaju deterdžentski/disperzivni aditivi niti ulja za otapanje. 
( 5 ) Etanol je jedini oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. Upotrijebljeni etanol ispunjava zahtjeve norme EN 1537 6. 
( 6 ) Potrebno je izvijestiti o stvarnome sadržaju sumpora u gorivu upotrijebljenom za ispitivanje tipa 6. 
( 7 ) Tom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati sastojci koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo. 
( 8 ) Etanol je jedini oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. Upotrijebljeni etanol ispunjava zahtjeve norme EN 1537 6.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/233
 
( 2 ) Istovrijedne metode EN/ISO bit će donesene kada budu izdane za gore navedene zna čajke.  
Tip: Etanol (E75)  
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda (  2 ) 
Minimalno  Maksimalno  
Istraživa čki oktanski broj, RON  95  —  EN ISO 5164  
Motorni oktanski broj, MON  85  —  EN ISO 5163  
Gusto ća na 15 °C  kg/m  3 izvješ će EN ISO 12185  
Tlak para  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Udio sumpora (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Oksidacijska stabilnost  minuta  360  —  EN ISO 7536  
Udio prisutne smole (isprane u otapalu)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Izgled se utvr đuje na temperaturi okoline 
ili na 15 °C, ovisno o tome što je ve će. bistar i svijetao, bez vidljivih 
lebde ćih ili nataloženih one čišću­
jućih tvari  Vizualni pregled  
Etanol i viši alkoholi (  5 ) % vol.  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Viši alkoholi (C  3 – C  8 ) % vol.  —  2  
Metanol  —  0,5  
Benzin (  6 ) % vol.  bilanca  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Udio vode  % vol.  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Udio anorganskog klorida  mg/l  —  1  ISO 6227 — EN 
15492  
pHe  6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Korozija na bakrenoj plo čici (3 sata na 
50 °C)  Oznaka  Razred 1.  EN ISO 2160  
Kiselost (kao octena kiselina 
CH  3 COOH)  % (m/m)  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l  40HR L 175/234 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Parametar  Jedinica  Grani čne vrijednosti (  1 ) 
Ispitna metoda (  2 ) 
Minimalno  Maksimalno  
Omjer ugljik/vodik  izvješ će 
Omjer ugljik/kisik  izvješ će 
( 1 ) Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Pri utvr đivanju grani čnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme 
ISO 4259 Naftni proizvodi – Odre đivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja. Pri utvr đivanju 
minimalne vrijednosti u obzir je uzeta minimalna razlika 2R iznad nule. Pri utvr đivanju maksimalne i minimalne vrijednosti 
minimalna je uporabljena razlika bila 4R (R = ponovljivost). Unato č tom postupku, potrebnom zbog tehni čkih razloga, proiz ­
vo đači goriva moraju nastojati posti ći nultu vrijednost kada je predvi đena najve ća vrijednost 2R i prosje čnu vrijednost kada su 
navedene maksimalne i minimalne grani čne vrijednosti. Kada je potrebno detaljno navesti je li gorivo u skladu sa zahtjevima 
specifikacija, primjenjuju se odredbe norme ISO 4259. 
( 2 ) U spornim slu čajevima primjenjuju se postupci za rješavanje spora i tuma čenje rezultata na temelju to čnosti ispitne metode 
opisani u EN ISO 4259. 
( 3 ) U slu čajevima spora na nacionalnoj razini o udjelu sumpora poziva se na EN ISO 20846 ili EN ISO 20884, sli čno pozivanju u 
nacionalnom prilogu EN 228. 
( 4 ) Potrebno je izvijestiti o stvarnome sadržaju sumpora u gorivu upotrijebljenom za ispitivanje tipa 6. 
( 5 ) Etanol koji ispunjava specifikaciju iz norme EN 15376 jedini je oksigenat koji se namjerno dodaje referentnom gorivu. 
( 6 ) Udio bezolovnog benzina može se odrediti kao 100 minus zbroj udjela vode i alkohola u postocima. 
( 7 ) Tom se referentnom gorivu ne smiju namjerno dodavati sastojci koji sadržavaju fosfor, željezo, mangan ili olovo.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/235
 
PRILOG X.  
RezerviranoHR L 175/236 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
PRILOG XI.  
UGRA ĐENI DIJAGNOSTI ČKI SUSTAVI (OBD) ZA MOTORNA VOZILA  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom utvr đuju funkcionalni aspekti ugra đenih dijagnosti čkih sustava (OBD) za kontrolu emisija iz 
motornih vozila.  
2. DEFINICIJE, ZAHTJEVI I ISPITIVANJA  
2.1. Definicije, zahtjevi i ispitivanja za ugra đene dijagnosti čke sustave (OBD) utvr đeni su u odjeljcima 2. i 3. Priloga 
11. Pravilniku UNECE-a br. 83. Iznimke u odnosu na te zahtjeve opisane su u sljede ćim to čkama.  
2.1.1. Uvodni tekst stavka 2. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim tekstom:  
„Samo za potrebe ovog Priloga:”  
2.1.2. Stavak 2.10. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim tekstom:  
„ ‚Vozni ciklus ’ sastoji se od uklju čivanja motora, na čina vožnje u kojem bi se mogla otkriti neispravnost kada bi 
postojala i isklju čivanja motora.”  
2.1.3. Dodaje se novi stavak 3.2.3. u Prilog 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 kako slijedi:  
„3.2.3. Utvr đivanje pogoršanja ili neispravnosti može se provesti i izvan ciklusa vožnje (npr. nakon isklju čivanja 
motora).”  
2.1.4. Upu ćivanje na „THC i NOx” u stavku 3.3.3.1. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na 
„NMHC i NOx”.  
2.1.5. Upu ćivanje na „grani čne vrijednosti” u stavcima 3.3.3.1. i 3.3.4.4. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra 
se upu ćivanjem na „grani čne vrijednosti OBD pragova”.  
2.1.6. Upu ćivanje na „grani čne vrijednosti emisija” u stavku 3.3.5. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se 
upu ćivanjem na „grani čne vrijednosti OBD pragova”.  
2.1.7. Stavci 3.3.4.9. i 3.3.4.10. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 brišu se.  
2.1.8. U Prilog 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 dodaju se sljede ći novi stavci 3.3.5.1. i 3.3.5.2.:  
„3.3.5.1. Sljede će je ure đaje, me đutim, potrebno nadzirati s obzirom na potpuno otkazivanje ili uklanjanje (ako 
bi uklanjanje prouzro čilo prekora čenje primjenjivih grani čnih vrijednosti emisija iz stavka 5.3.1.4. ove 
Uredbe):  
(a) filtar čestica ugra đen u motore s kompresijskim paljenjem kao zasebna jedinica ili kao dio 
kombiniranog ure đaja za kontrolu emisija;  
(b) sustav za naknadnu obradu NOx ugra đen u motore s kompresijskim paljenjem kao zasebna 
jedinica ili kao dio kombiniranog ure đaja za kontrolu emisija;  
(c) dizelski oksidacijski katalizator (DOC) ugra đen u motore s kompresijskim paljenjem kao zasebna 
jedinica ili kao dio kombiniranog ure đaja za kontrolu emisija.  
3.3.5.2. Ure đaji navedeni u stavku 3.3.5.1. nadziru se i s obzirom na kvarove koji bi prouzro čili prekora čenje 
primjenjivih grani čnih vrijednosti OBD-a.”HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/237
 
2.1.9. Stavak 3.8.1. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim tekstom:  
„OBD sustav može izbrisati kod pogreške i prije đenu udaljenost te snimku stanja ako ista greška nije ponovno 
upisana u najmanje 40 ciklusa zagrijavanja motora ili 40 voznih ciklusa u kojima su ispunjeni kriteriji navedeni 
u odjeljcima 7.5.1. od (a) do (c) Dodatka 1. Prilogu 11.”  
2.1.10. Upu ćivanje na normu ISO DIS 15031 5 u stavku 3.9.3.1. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se 
sljede ćim tekstom:  
„…norma navedena u to čki 6.5.3.2.(a) Dodatka 1. Prilogu 11. ovoj Uredbi.”  
2.1.11. Novi stavak 3.10. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 dodaje se kako slijedi:  
„3.10. Dodatne odredbe za vozila koja koriste strategije isklju čivanja motora  
3.10.1. Vozni ciklus  
3.10.1.1. Autonomno ponovno pokretanje motora koje nalaže upravlja čki sustav motora nakon gašenja 
motora može se smatrati novim ciklusom vožnje ili nastavkom postoje ćeg ciklusa vožnje.”  
2.2. Razdaljina za ispitivanje udaljenosti i trajnosti tipa V. koja je navedena u odjeljcima 3.1. i 3.3.1. Priloga 11. 
Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na zahtjeve iz Priloga VII. ovoj Uredbi.  
2.3. Grani čne vrijednosti OBD-a navedene u to čki 3.3.2. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatraju se upu ći­
vanjem na zahtjeve navedene u sljede ćim stavcima 2.3.1. i 2.3.2.:  
2.3.1. Grani čne vrijednosti OBD-a za vozila koja su homologirana prema grani čnim vrijednostima emisija Euro 6 
navedenima u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 tri godine od datuma navedenih u članku 10. 
stavku 4. i članku 10. stavku 5. te Uredbe navedene su u sljede ćoj tablici:  
Kona čne grani čne vrijednosti OBD-a za Euro 6  
Referentna 
masa 
(RM) (kg)  Masa ugljikova 
monoksida  Masa nemetanskih 
ugljikovodika  Masa dušikovih 
oksida  Masa česti čne 
tvari (  1 ) Broj čestica (  1 ) ( 2 ) 
Katego ­
rija Razred  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  sve  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — sve  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Legenda : PI = Vanjski izvor paljenja, CI = Kompresijsko paljenje. 
( 1 ) Grani čne vrijednosti mase i broja čestica kod vanjskog izvora paljenja primjenjuju se samo na vozila s motorima s izravnim 
ubrizgavanjem. 
( 2 ) Grani čne vrijednosti broja čestica mogu biti uvedene naknadnoHR L 175/238 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.3.2. Do tri godine nakon datuma navedenih u članku 10. stavcima 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 715/2007 za nove 
homologacije odnosno za nova vozila, sljede će grani čne vrijednosti OBD-a primjenjuju se na vozila koja su 
homologirana u skladu s grani čnim vrijednostima emisija Euro 6 navedenima u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) 
br. 715/2007, prema izboru proizvo đača: 
Preliminarne grani čne vrijednosti OBD-a za Euro 6  
Referentna 
masa 
(RM) (kg)  Masa ugljikova 
monoksida  Masa nemetanskih 
ugljikovodika  Masa dušikovih oksida  Masa česti čne tvari (  1 ) 
Kategorija  Razred  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  sve  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — sve  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Legenda : PI = Vanjski izvor paljenja, CI = Kompresijsko paljenje 
( 1 ) Grani čne vrijednosti mase čestica kod vanjskog izvora paljenja primjenjuju se samo na vozila s motorima s izravnim ubrizgavanjem.  
2.4. Upu ćivanja na grani čne vrijednosti u to čki 3.3.3.1. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatraju se poziva ­
njem na grani čne vrijednosti navedene u odjeljku 2.3. ovog Priloga.  
2.5. Ispitni ciklus tipa I. iz stavka 3.3.3.2. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se istim kao i ciklus tipa 1. 
koji je primijenjen za najmanje dva uzastopna ciklusa nakon uvo đenja grešaka kod paljenja u skladu sa stavkom 
6.3.1.2. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
2.6. Upu ćivanja na grani čne vrijednosti čestica odre đene u to čki 3.3.2. u odjeljku 3.3.3.7. Priloga 11. Pravilniku 
UNECE-a br. 83 smatraju se upu ćivanjem na grani čne vrijednosti čestica navedene u odjeljku 2.3. ovog Priloga.  
2.7. Upu ćivanje na ispitni ciklus tipa I. u odjeljku 2.1.3. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se 
upu ćivanjem na ispitivanje tipa 1. u skladu s Uredbom (EZ) 692/2008 ili Prilogom XXI. ovoj Uredbi, prema 
izboru proizvo đača za svaku pojedina čnu neispravnost koju treba demonstrirati.  
3. OP ĆE ODREDBE O NEDOSTACIMA OBD SUSTAVA  
3.1. Administrativne odredbe za nedostatke OBD sustava kako je navedeno u članku 6. stavku 2. moraju biti one 
navedene u odjeljku 4. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 uz iznimke navedene u nastavku.  
3.2. Upu ćivanja na grani čne vrijednosti OBD-a u stavku 4.2.2. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatraju se 
upu ćivanjem na grani čne vrijednosti OBD-a utvr đene u odjeljku 2.3. ovog Priloga.  
3.3. Stavak 4.6. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma či se kako slijedi:  
„Homologacijsko tijelo obavješ ćuje o svojoj odluci o odobravanju zahtjeva za prihva ćanje nedostatka u skladu s 
člankom 6. stavkom 2.”HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/239
 
4. PRISTUP INFORMACIJAMA OBD-A  
4.1. Zahtjevi za pristup informacijama OBD-a utvr đeni su u odjeljku 5. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83. 
Iznimke u odnosu na te zahtjeve opisane su u sljede ćim to čkama.  
4.2. Upu ćivanje na Dodatak 1. Prilogu 2. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na Dodatak 5. Prilogu I. 
ovoj Uredbi.  
4.3. Upu ćivanje na odjeljak 3.2.12.2.7.6. Priloga 1. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na odjeljak 
3.2.12.2.7.6. Dodatka 3. Prilogu I. ovoj Uredbi.  
4.4. Upu ćivanje na „ugovorne strane”smatra se upu ćivanjem na „države članice”.  
4.5. Upu ćivanje na homologaciju dodijeljenu u skladu s Pravilnikom br. 83 smatra se upu ćivanjem na homologaciju 
dodijeljenu u skladu s ovom Uredbom i Uredbom (EZ) br. 715/2007.  
4.6. UNECE homologacija smatra se EZ homologacijom.HR L 175/240 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 1.  
FUNKCIONALNI ASPEKTI UGRA ĐENIH DIJAGNOSTI ČKIH SUSTAVA (OBD)  
1. UVOD  
1.1. U ovom Prilogu opisan je postupak ispitivanja u skladu s odjeljkom 2. ovog Priloga.  
2. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
2.1. Tehni čki zahtjevi i specifikacije utvr đeni su u Dodatku 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83; iznimke u 
odnosu na te zahtjeve kao i dodatni zahtjevi opisani su sljede ćim to čkama.  
2.2. Upu ćivanja u Dodatku 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 na grani čne vrijednosti OBD-a utvr đene u to čki 
3.3.2. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatraju se upu ćivanjima na grani čne vrijednosti OBD-a utvr đene u 
odjeljku 2.3. ovog Priloga.  
2.3. Upu ćivanje na goriva navedena u to čki 3.2. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se 
upu ćivanjem na specifikacije odgovaraju ćeg referentnoga goriva u Prilogu IX. ovoj Uredbi.  
2.4. Upu ćivanje na Prilog 11. u to čki 6.5.1.4. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćiva ­
njem na Prilog XI. ovoj Uredbi.  
2.5. Sljede ći tekst dodaje se kao nova završna re čenica u drugom stavku odjeljka 1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku 
UNECE-a br. 83.  
„Za elektri čne kvarove (kratki spoj/otvoreni krug), emisije mogu prije ći grani čne vrijednosti iz stavka 3.3.2. za 
više od dvadeset posto.”  
2.6. Odjeljak 6.5.3. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim: 
„6.5.3. Dijagnosti čki sustav za kontrolu emisija mora pružati standardiziran i neograni čen pristup te biti 
sukladan sa sljede ćim ISO normama i/ili SAE specifikacijama. Kasnije ina čice mogu se koristiti po 
izboru proizvo đača. 
6.5.3.1. Za prijenos podataka izme đu sustava ugra đenog u vozilu i vanjskog ure đaja primjenjuje se sljede ća 
norma:  
(a) ISO 15765-4:2011 ‚Cestovna vozila – Dijagnostika na regulatoru mrežnih podru čja (CAN) – 4. 
dio: Zahtjevi za sustave povezane s emisijom’ od 1. velja če 2011.  
6.5.3.2. Norme koji se koriste za prijenos informacija bitnih za OBD:  
(a) Norma ISO 15031-5 ‚Cestovna vozila – komunikacija izme đu vozila i vanjske opreme za dijagno ­
stiku koja se odnosi na emisiju – 5. dio: Dijagnosti čke usluge vezane za emisije’ od 1. travnja 
2011. ili SAE J1979 od 23. velja če 2012.;  
(b) ISO 15031-4 ‚Cestovna vozila – komunikacija izme đu vozila i vanjske opreme za dijagnostiku 
koja se odnosi na emisiju – 4. dio: Vanjska ispitna oprema’ od 1. lipnja 2005. ili SAE J1978 od 
30. travnja 2002.;  
(c) ISO 15031-3 ‚Cestovna vozila – komunikacija izme đu vozila i vanjske opreme za dijagnostiku 
koja se odnosi na emisiju – 3. dio: Spojnik za dijagnostiku i odgovaraju ći strujni krugovi: speci ­
fikacija i uporaba’ od 1. srpnja 2004. ili SAE J 1962 od 26. srpnja 2012.;  
(d) ISO 15031-6 ‚Cestovna vozila – komunikacija izme đu vozila i vanjske opreme za dijagnostiku 
koja se odnosi na emisiju – 6. dio: Definicije kodova pogrešaka dijagnostike’ od 13. kolovoza 
2010. ili SAE J2012 od 7. ožujka 2013.;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/241
 
(e) ISO 27145 ‚Cestovna vozila – provedba komunikacijskih zahtjeva WWH-OBD dijagnostike 
(WWH-OBD)’ od 15.8.2012. uz ograni čenje da se kao podatkovna veza može koristiti samo 
ona navedena u to čki 6.5.3.1.(a);  
(f) ISO 14229:2013 ‚Cestovna vozila – jedinstvene dijagnosti čke usluge (UDS)’ uz ograni čenje da se 
kao podatkovna veza može koristiti samo ona navedena u to čki 6.5.3.1.(a).  
Norme (e) i (f) se mogu koristiti kao opcija umjesto (a) ne ranije od 1. sije čnja 2019.  
6.5.3.3. Ispitna oprema i dijagnosti čki alati potrebni za komunikaciju sa sustavima OBD-a moraju zadovoljavati 
funkcionalne specifikacije iz norme navedene u to čki 6.5.3.2.(b) ovog Dodatka ili ih premašivati.  
6.5.3.4. Osnovni dijagnosti čki podaci (kao što je navedeno u to čki 6.5.1.) i dvosmjerne kontrolne informacije 
dostavljaju se u formatu i jedinicama opisanima u normi navedenoj u to čki 6.5.3.2.(a) ovog Dodatka i 
moraju biti dostupni pomo ću dijagnosti čkog alata koji zadovoljava zahtjeve norme navedene u to čki 
6.5.3.2.(b) ovog Dodatka.  
Proizvo đač vozila mora dostaviti nacionalnom tijelu za norme detalje o svim dijagnosti čkim podacima 
povezanima s emisijama, npr. o PID-u, identifikacijskoj oznaci nadzorne jedinice OBD-a i identifikacij ­
skim oznakama ispitivanja koji nisu navedeni u normi iz to čke 6.5.3.2.(a) ove Uredbe, ali su povezani 
s ovom Uredbom.  
6.5.3.5. Kada se zabilježi pogreška, proizvo đač identificira kvar pomo ću odgovaraju ćeg ISO/SAE kontroliranog 
koda pogreške nazna čenog u jednoj od normi navedenih u stavku 6.5.3.2.(d) ovog Dodatka koji se 
odnosi na ‚dijagnosti čke kodove kvarova sustava povezane s emisijama’. Ako takva identifikacija nije 
mogu ća, proizvo đač može koristiti dijagnosti čke kodove kvarova koje nadzire proizvo đač prema istoj 
normi. Svi kodovi grešaka moraju biti dostupni primjenom standardne dijagnosti čke opreme koja 
zadovoljava odredbe stavka 6.5.3.2. ovog Dodatka.  
Proizvo đač vozila mora dostaviti nacionalnom tijelu za norme detalje o svim dijagnosti čkim podacima 
povezanima s emisijama, npr. o PID-u, identifikacijskoj oznaci nadzorne jedinice OBD-a i identifikacij ­
skim oznakama ispitivanja koji nisu navedeni u normi iz to čke 6.5.3.2.(a) ove Uredbe, ali su povezani 
s ovom Uredbom.  
6.5.3.6. Priklju čak izme đu vozila i dijagnosti čkog ure đaja za ispitivanje mora biti standardiziran i mora ispu ­
njavati sve zahtjeve norme navedene u to čki 6.5.3.2.(c) ovog Dodatka. Položaj ugradnje podliježe 
dogovoru s homologacijskim tijelom tako da bude lako dostupan servisnom osoblju, ali i zašti ćen 
od nedopuštenih zahvata nekvalificiranog osoblja.  
6.5.3.7. Proizvo đač mora tako đer u činiti dostupnima, uz pla ćanje ako je primjereno, tehni čke informacije 
potrebne za popravak ili održavanje motornih vozila osim ako su te informacije obuhva ćene 
pravom intelektualnog vlasništva ili čine bitno, tajno znanje i iskustvo koje je utvr đeno u odgovara ­
jućem obliku; u tom slu čaju potrebne tehni čke informacije ne smiju biti neopravdano uskra ćene.  
Pravo na takve informacije ima svaka osoba koja je angažirana u komercijalnom servisiranju ili 
popravljanju, službi za pomo ć na cesti, pregledavanju ili ispitivanju vozila, proizvodnji ili prodaji 
zamjenskih dijelova ili dijelova za naknadnu ugradnju, dijagnosti čkih alata i ispitne opreme.”  
2.6. Novi stavak 6.1.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 dodaje se kako slijedi:  
„6.1.1. Ispitivanje tipa I. ne mora se provoditi za demonstraciju elektri čnih kvarova (kratki spoj/otvoreni krug). 
Proizvo đač može demonstrirati te kvarove pomo ću uvjeta vožnje u kojima se sastavni dio koristi i 
pojavljuju se nadzorni uvjeti. Ti se uvjeti dokumentiraju u homologacijskoj dokumentaciji.”  
2.7. Odjeljak 6.2.2. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 mijenja se i glasi:  
„Na zahtjev proizvo đača mogu se koristiti alternativne i/ili dodatne metode pretkondicioniranja.”  
2.8. Novi stavak 6.2.3. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 dodaje se kako slijedi:  
„6.2.3. Primjena dodatnih ciklusa pretkondicioniranja ili pretkondicioniranja alternativnim metodama mora biti 
dokumentirano u homologacijskoj dokumentaciji.”HR L 175/242 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.9. Stavak 6.3.1.5. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim: 
„Prekid elektri čne veze elektroni čkog ure đaja za kontrolu pro čišćavanja emisija isparavanjem (ako je vozilo 
opremljeno takvim ure đajem i ako je on aktivan za odabranu vrstu goriva).”  
2.10. Stavak 6.4.1.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim: 
„Indikator neispravnosti mora se aktivirati najkasnije prije kraja toga ispitivanja kad nastane bilo koji od uvjeta 
navedenih u stavcima 6.4.1.2. do 6.4.1.5. Indikator neispravnosti može se aktivirati i prije pretkondicioniranja. 
Tehni čka služba može zamijeniti te uvjete drugima u skladu sa stavkom 6.4.1.6.”  
2.11. Stavak 6.4.2.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim: 
„Indikator neispravnosti mora se aktivirati najkasnije prije kraja tog ispitivanja kad nastane bilo koji od uvjeta 
navedenih u stavcima 6.4.2.2. do 6.4.2.5. Indikator neispravnosti može se aktivirati i prije pretkondicioniranja. 
Tehni čka služba može te uvjete zamijeniti drugim uvjetima u skladu sa stavkom 6.4.2.5.”  
3. U ČINKOVITOST U UPORABI  
3.1. Op ći uvjeti  
Tehni čki zahtjevi i specifikacije utvr đeni su u Dodatku 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83; iznimke u 
odnosu na te zahtjeve kao i dodatni zahtjevi opisani su sljede ćim to čkama.  
3.1.1. Zahtjevi stavka 7.1.5. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma če se kako slijedi.  
Za nove homologacije i nova vozila, nadzorna jedinica koja je potrebna prema to čki 2.9. ovog Priloga mora 
imati IUPR ve ći ili jednak 0,1 do tri godine nakon datuma navedenih u članku 10. stavcima 4. i 5. Uredbe (EZ) 
br. 715/2007.  
3.1.2. Zahtjevi stavka 7.1.7. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 tuma če se kako slijedi.  
Proizvo đač mora dokazati homologacijskom tijelu i, na zahtjev, Komisiji, da su ti statisti čki uvjeti ispunjeni za 
sve nadzorne jedinice za koje se zahtijeva da OBD sustav izvješ ćuje o njima u skladu s to čkom 7.6. Dodatka 1. 
Prilogu 11. Pravilniku br. 83 najkasnije 18 mjeseci od stavljanja na tržište prvoga tipa vozila s IUPR-om unutar 
porodice po OBD-u i nakon toga svakih 18 mjeseci. Za tu svrhu, za porodice OBD sustava s više od 1000 
registracija u Uniji, koje su predmet uzorkovanja tijekom razdoblja uzimanja uzoraka, primjenjuje se postupak 
opisan u Prilogu II. ne dovode ći u pitanje odredbe iz stavka 7.1.9. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a 
br. 83.  
Osim zahtjeva iz Priloga II. i bez obzira na rezultate kontrole opisane u odjeljku 2. Priloga II., tijelo koje 
dodjeljuje homologaciju provodi provjeru sukladnosti u uporabi za IUPR opisanu u Dodatku 1. Prilogu II. na 
prikladnom broju nasumi čno odabranih slu čajeva. „Prikladan broj nasumi čno odabranih slu čajeva” ozna čava da 
ta mjera ima odvra ćaju ći u činak na nesukladnost sa zahtjevima odjeljka 3. ovog Priloga ili na davanje prilago ­ 
đenih, pogrešnih ili nereprezentativnih podataka za kontrolu. Ako nema posebnih okolnosti i homologacijska 
tijela to mogu dokazati, nasumi čna provjera sukladnosti u uporabi na 5 % homologiranih porodica OBD sustava 
smatra se dovoljnom za zadovoljavanje tog zahtjeva. Za tu svrhu homologacijska tijela mogu se dogovoriti s 
proizvo đačem o smanjenju dvostrukog ispitivanja odre đene porodice po OBD-u sve dok takvi dogovori ne 
ugrožavaju odvra ćaju ći u činak provjere sukladnosti u uporabi koju provodi odre đeno homologacijsko tijelo na 
nepoštivanje zahtjeva iz odjeljka 3. ovog Priloga. Podaci koje države članice prikupe u okviru programâ 
nadzornog ispitivanja mogu se upotrijebiti za provjeru sukladnosti u uporabi. Na zahtjev, homologacijska 
tijela dostavljaju Komisiji i drugim homologacijskim tijelima podatke o kontrolama i nasumi čnim provjerama 
sukladnosti u uporabi, uklju čuju ći metode primijenjene za identifikaciju slu čajeva koji su bili predmet nasumi čne 
provjere sukladnosti u uporabi.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/243
 
3.1.3. Nepridržavanje zahtjeva iz stavka 7.1.6. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku br. 83 utvr đeno ispitivanjima koja su 
opisana u to čki 3.1.2. ovog Dodatka ili stavku 7.1.9. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku br. 83 smatra se 
prekršajem za koji su predvi đene kazne utvr đene u članku 13. Uredbe (EZ) br. 715/2007. Ovo upu ćivanje 
ne ograni čava primjenu takvih kazni za kršenje drugih odredaba Uredbe (EZ) br. 715/2007 ili ove Uredbe na 
koje se ne upu ćuje izravno u članku 13. Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
3.1.4. Odjeljak 7.6.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim: 
„7.6.1. OBD sustav u skladu s normom navedenom u stavku 6.5.3.2.(a) ovog Dodatka, dojavljuje stanje broja ča 
ciklusa paljenja i op ćeg nazivnika kao i posebnih brojnika i nazivnika za nadzorne jedinice navedene u 
nastavku, ako su predvi đeni u skladu s ovim Prilogom:  
(a) katalizatori (treba dojavljivati stanje za svaki senzor posebno);  
(b) senzori kisika/ispušnih plinova, uklju čuju ći i sekundarne senzore kisika  
(treba dojavljivati stanje za svaki senzor posebno);  
(c) ispušni sustav;  
(d) sustav recirkulacije ispušnih plinova (EGR);  
(e) sustav promjenljivog vremena otvaranja ventila (VVT);  
(f) sekundarni sustav zraka;  
(g) filtar čestica;  
(h) sustav za naknadnu obradu dušikovih oksida (NOx) (npr. apsorber za NOx, sustav s reagensom/ 
katalizatorom za NOx);  
(i) sustav za regulaciju tlaka prednabijanja.”  
Odjeljak 7.6.2. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 zamjenjuje se sljede ćim: 
„7.6.2. Za odre đene sastavne dijelove ili sustave koji imaju više nadzornih jedinica, za koje je potrebno dojav ­
ljivanje podataka u skladu s ovom to čkom (npr. senzor kisika grane 1 može imati višestruke nadzorne 
jedinice za odziv senzora ili druge njegove karakteristike), ugra đeni dijagnosti čki sustav (OBD) bilježi 
odvojeno brojnike i nazivnike za svaku pojedina čnu nadzornu jedinicu i dojavljuje samo odgovaraju ći 
brojnik i nazivnik za odre đenu nadzornu jedinicu koja ima najniži broj čani omjer. Ako dvije nadzorne 
jedinice ili više njih imaju identi čne omjere, za odre đeni sastavni dio dojavljuju se odgovaraju ći brojnik i 
nazivnik za odre đenu nadzornu jedinicu koja ima najviši nazivnik.”  
Novi stavak 7.6.2.1. Dodatka 1. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83 dodaje se kako slijedi:  
„7.6.2.1. Brojnici i nazivnici za odre đene nadzorne jedinice komponenti ili sustava, koji kontinuirano prate 
greške kratkih spojeva ili otvorenih krugova, oslobo đeni su izvješ ćivanja.  
‚Kontinuirano’, ako se koristi u ovom kontekstu, zna či da je nadzor uvijek omogu ćen i uzorkovanje 
signala koji se koristi za nadzor odvija se po stopi od najmanje dva uzorka po sekundi i prisutnost ili 
odsutnost kvarova relevantnih za taj nadzor mora biti završeno u roku od 15 sekundi.  
Ako se u svrhu kontrole komponenta ra čunalnog ulaza uzorkuje rje đe, signal komponente može se 
umjesto toga vrednovati svaki put kada do đe do uzorkovanja.  
Nije potrebno aktiviranje izlaza komponente/sustava isklju čivo u svrhu pra ćenja tog izlaza kompo ­
nente/sustava.”HR L 175/244 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Dodatak 2.  
BITNE KARAKTERISTIKE PORODICE VOZILA  
Bitne karakteristike porodice vozila utvr đene su u Dodatku 2. Prilogu 11. Pravilniku UNECE-a br. 83.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/245
 
PRILOG XII.  
ODRE ĐIVANJE EMISIJA CO  2 , POTROŠNJE GORIVA, POTROŠNJE ELEKTRI ČNE ENERGIJE I ELEKTRI ČNE AUTONOMIJE  
1. HOMOLOGACIJA VOZILA OPREMLJENIH EKOINOVACIJAMA  
1.1. U skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 725/2011 za vozila kategorije M1 i člankom 11. stavkom 1. 
Uredbe (EU) br. 427/2014 za vozila kategorije N1, proizvo đač koji želi ostvariti korist od smanjenja svojih 
prosje čnih specifi čnih emisija CO  2 kao rezultat ušteda zbog jedne u vozilo ugra đene ekoinovacije ili više njih, 
podnosi homologacijskom tijelu zahtjev za EZ certifikat o homologaciji vozila s ugra đenom ekoinovacijom.  
1.2. Za potrebe homologacije, uštede emisija CO  2 za vozila s ugra đenom ekoinovacijom odre đuju se postupcima i 
metodama ispitivanja utvr đenim u odluci Komisije o odobravanju ekoinovacije u skladu s člankom 10. Uredbe 
(EU) br. 725/2011 za vozila kategorije M1 ili člankom 10. Uredbe (EU) br. 427/2014 za vozila kategorije N1.  
1.3. Izvo đenje potrebnih testova za odre đivanje ušteda emisija CO  2 postignutih ekoinovacijama razmatraju se ne dovo ­
de ći u pitanje dokazivanje uskla đenosti ekoinovacija s tehni čkim propisima utvr đenima u Direktivi 2007/46/EZ, ako 
je primjenjivo.  
1.4. Ako inovativna tehnologija ne zadovoljava prag od 1 g/km CO  2 , kako je navedeno u članku 9. Uredbe (EU) 
br. 725/2011, certifikat o homologaciji izdaje se bez upu ćivanja na oznaku ekoinovacije ili na smanjenje CO  2 
postignuto inovativnom tehnologijom.  
2. ODRE ĐIVANJE EMISIJA CO  2 I POTROŠNJE GORIVA VOZILA KATEGORIJE N1 HOMOLOGIRANIH VIŠESTUPANJSKIM 
POSTUPKOM  
2.1. U svrhu odre đivanja emisija CO  2 i potrošnje goriva vozila podvrgnutih homologiranih višestupanjskim postupkom, 
kako je definirano u članku 3. stavku 7. Direktive 2007/46/EZ, primjenjuju se postupci iz Priloga XXI. Posebne 
odredbe za višestupanjske homologacije odre đene su u to čkama 2.2. do 2.7. ovog Priloga.  
2.2. Cestovni otpor utvr đuje se se s porodicom po matrici cestovnog otpora primjenom parametara reprezentativnog 
višestupanjskog vozila koji su navedeni u to čki 4.2.1.4. Podpriloga 4. Prilogu XXI.  
2.3. Izra čun cestovnog otpora i otpora vožnje temelji se na reprezentativnom vozilu porodice po matrici cestovnog 
otpora kao što je navedeno u stavku 5.1. Podpriloga 4. Prilogu XXI.  
2.4. Proizvo đač osnovnog vozila mora ispitati reprezentativno višestupanjsko vozilo u pogledu emisija CO  2 i potrošnje 
goriva te u činiti dostupnim alat za izra čun da bi se ustanovile, na temelju parametara dovršenih vozila, njihova 
potrošnja goriva i vrijednosti CO  2 kao što je navedeno u Podprilogu 7. Prilogu XXI.  
2.5. Krajnju potrošnju goriva i vrijednosti CO  2 izra čunava proizvo đač finalne faze na temelju parametara završenog 
vozila kao što je navedeno u to čki 3.2.4. Podpriloga 7. Prilogu XXI.  
2.6. Proizvo đač završenog vozila mora priložiti, u certifikatu o sukladnosti, podatke o dovršenim vozilima i dodati 
informacije o osnovnim vozilima u skladu s Prilogom IX. Direktivi 2007/46/EZ.  
2.7. U slu čaju vozila podvrgnutih homologaciji pojedina čnog vozila, certifikat o homologaciji pojedina čnog vozila mora 
sadržavati sljede će podatke:  
(a) emisije CO  2 izmjerene u skladu s metodologijom navedenom u prethodnim to čkama 2.1. do 2.6.;  
(b) masu dovršenog vozila u voznom stanju;  
(c) identifikacijsku oznaku koja odgovara tipu, varijanti i izvedbi osnovnog vozila;  
(d) homologacijski broj osnovnog vozila, uklju čuju ći i broj proširenja;HR L 175/246 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(e) naziv i adresu proizvo đača osnovnog vozila;  
(f) masu osnovnog vozila u voznom stanju.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/247
 
PRILOG XIII.  
EZ HOMOLOGACIJA ZAMJENSKIH URE ĐAJA ZA KONTROLU ONE ČIŠ ĆENJA KAO ZASEBNE TEHNI ČKE JEDINICE  
1. UVOD  
1.1. Ovaj Prilog sadržava dodatne zahtjeve za homologaciju ure đaja za kontrolu one čišćenja kao zasebnih tehni čkih 
jedinica.  
2. OP ĆI ZAHTJEVI  
2.1. Ozna čavanje  
Originalni zamjenski ure đaji za kontrolu one čišćenja moraju imati najmanje sljede će oznake:  
(a) ime ili trgova čku oznaku proizvo đača vozila;  
(b) marku i identifikacijski broj dijela originalnog zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja u skladu s 
podacima navedenima u to čki 2.3.  
2.2. Dokumentacija  
Originalni zamjenski ure đaji za kontrolu one čišćenja moraju sadržavati sljede će informacije:  
(a) ime ili trgova čku oznaku proizvo đača vozila;  
(b) marku i identifikacijski broj dijela originalnog zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja u skladu s 
podacima navedenima u to čki 2.3.;  
(c) vozila čiji je originalni zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja onog tipa koji je obuhva ćen to čkom 2.3. 
dopune Dodatku 4. Prilogu I., uklju čuju ći, prema potrebi, oznaku originalnog zamjenskog ure đaja za 
kontrolu one čišćenja koji je pogodan za ugradbu na vozilo opremljeno ugra đenim dijagnosti čkim sustavom 
(OBD);  
(d) upute za ugradnju, ako je potrebno.  
Te se informacije moraju nalaziti u katalogu proizvoda koje proizvo đač vozila distribuira prodajnim mjestima.  
2.3. Proizvo đač vozila mora dostaviti potrebne podatke tehni čkoj službi i/ili tijelu za homologaciju tipa u elek ­
troni čkom obliku koji omogu ćava vezu izme đu odgovaraju ćih brojeva dijelova i odgovaraju će homologacijske 
dokumentacije.  
Ti podaci moraju sadržavati sljede će: 
(a) marku (marke) i tip (tipove) vozila,  
(b) marku (marke) i tip (tipove) originalnih zamjenskih ure đaja za kontrolu one čišćenja,  
(c) broj (brojeve) dijela (dijelova) originalnih zamjenskih ure đaja za kontrolu one čišćenja,  
(d) homologacijski broj odgovaraju ćeg (odgovaraju ćih) tipa (tipova) vozila.  
3. OZNAKA EZ HOMOLOGACIJE ZA ZASEBNU TEHNI ČKU JEDINICU  
3.1. Svaki zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja koji je u skladu s tipom homologiranim prema ovoj Uredbi kao 
zasebna tehni čka jedinica nosi oznaku EZ homologacije.HR L 175/248 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2. Ta se oznaka sastoji od pravokutnika oko malog slova „e”, iza kojeg slijedi razlikovni broj države članice koja 
je dodijelila EZ homologaciju u skladu sa sustavom broj čanog ozna čavanja iz Priloga VII. Direktivi 
2007/46/EZ.  
Oznaka EZ homologacije tipa mora tako đer u blizini pravokutnika sadržavati „osnovni broj homologacije” iz 
4. dijela broja homologacije odre đenog u Prilogu VII. Direktivi 2007/46/EZ, ispred kojeg je dvoznamenkasti 
redosljedni broj koji je dodijeljen najnovijim ve ćim tehni čkim izmjenama Uredbe (EZ) br. 715/2007 ili ove 
Uredbe na dan dodjeljivanja EZ homologacije tipa za zasebnu tehni čku jedinicu. Za ovu Uredbu taj je redo ­
sljedni broj „00”.  
3.3. Oznaka EZ homologacije postavlja se na zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja tako da je jasno čitljiva i 
neizbrisiva. Ona, kad je god mogu će, treba biti vidljiva kada je zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja 
ugra đen na vozilo.  
3.4. U Dodatku 3. ovom Prilogu nalazi se primjer oznake EZ homologacije.  
4. TEHNI ČKI ZAHTJEVI  
4.1. Zahtjevi za homologaciju zamjenskih ure đaja za kontrolu one čišćenja utvr đeni su u odjeljku 5. Pravilnika 
UNECE-a br. 103, uz iznimke navedene u odjeljcima 4.1.1. do 4.1.5.  
4.1.1. Upu ćivanje na „ispitni ciklus” u odjeljku 5. Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se istim ispitivanjem tipa I. / 
tipa 1. i ispitnim ciklusom tipa I. / tipa 1. koji se koristi za izvornu homologaciju vozila.  
4.1.2. Izraz „katalizator” koji se upotrebljava u odjeljku 5. Pravilnika UNECE-a br. 103 tuma či se kao „ure đaj za 
kontrolu one čišćenja”.  
4.1.3. Regulirane one čišćuju će tvari na koje se upu ćuje u odjeljku 5.2.3. Pravilnika UNECE-a br. 103 moraju se 
zamijeniti svim one čišćuju ćim tvarima navedenima u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 za 
zamjenske ure đaje za kontrolu one čišćenja predvi đene za ugradnju na vozila homologirana u skladu s 
Uredbom (EZ) br. 715/2007.  
4.1.4. Upu ćivanje na norme za zamjenske ure đaje za kontrolu one čišćenja predvi đene za ugradbu na vozila homo ­
logirana u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007., za zahtjeve s obzirom na trajnost i pripadaju će faktore 
pogoršanja odre đene u odjeljku 5. Pravilnika UNECE-a br. 103, smatra se upu ćivanjem na odgovaraju će 
zahtjeve navedene u Prilogu VII. ovoj Uredbi.  
4.1.5. Upu ćivanje na Dodatak 1. izjave o homologaciji u odjeljku 5.5.3. Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se 
upu ćivanjem na dopunu certifikata o EZ homologaciji koja se odnosi na informacije o OBD-u vozila (Dodatak 
5. Prilogu I.).  
4.2. Za vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, ako su emisije NMHC-a izmjerene tijekom pokaznog 
ispitivanja novog originalnog katalizatora, u skladu sa stavkom 5.2.1. Pravilnika UNECE-a br. 103, više od 
vrijednosti koje su izmjerene tijekom homologacije, razlika se mora dodati grani čnim vrijednostima OBD-a. 
Grani čne vrijednosti OBD-a navedene su u to čki 2.3 Priloga XI. ovoj Uredbi.  
4.3. Revidirane grani čne vrijednosti OBD-a primjenjuju se tijekom ispitivanja kompatibilnosti OBD-a koja su 
odre đena u stavcima 5.5. do 5.5.5. Pravilnika UNECE-a br. 103. Posebno, kad se primijeni prekora čenje 
dopušteno u stavku 1. Dodatka 1. Priloga 11. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.4. Zahtjevi za zamjenske sustave s periodi čnom regeneracijom  
4.4.1.  Zahtjevi u pogledu emisija  
4.4.1.1. Vozilo ili vozila navedena u članku 11. stavku 3., opremljena zamjenskim sustavima s periodi čnom rege ­
neracijom tipa za koje je zatražena homologacija, moraju se podvrgnuti ispitivanjima opisanima u stavku 3. 
Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 radi usporedbe njihova radnog u činka s istim vozilom opremljenim 
originalnim sustavom s periodi čnom regeneracijom.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/249
 
4.4.1.2. Upu ćivanje na „ispitivanje tipa 1.” i „ispitni ciklus tipa 1.” u stavku 3. Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 i 
„ispitni ciklus” u 5. poglavlju Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se istim ispitivanjem tipa I. / tipa 1. i ispitnim 
ciklusom tipa I. / tipa 1. koji se primjenjuje za izvornu homologaciju vozila.  
4.4.2.  Odre đivanje osnove za uspore đivanje  
4.4.2.1. Vozilo mora biti opremljeno novim originalnim sustavom s periodi čnom regeneracijom. Radni u činak tog 
sustava u pogledu emisija mora se odrediti u skladu s ispitnim postupkom utvr đenim u stavku 3. Priloga 13. 
Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.4.2.1.1. Upu ćivanje na „ispitivanje tipa 1.” i „ispitni ciklus tipa 1.” u stavku 3. Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 i 
„ispitni ciklus” u 5. poglavlju Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se istim ispitivanjem tipa I. / tipa 1. i ispitnim 
ciklusom tipa I. / tipa 1. koji se primjenjuje za izvornu homologaciju vozila.  
4.4.2.2. Na zahtjev podnositelja zahtjeva za homologaciju zamjenskog sastavnog dijela, homologacijsko tijelo na 
nediskriminiraju ćoj osnovi stavlja na raspolaganje podatke navedene u to čkama 3.2.12.2.1.11.1. i 
3.2.12.2.6.4.1. opisnog dokumenta navedenog u Dodatku 3. Priloga I. ovoj Uredbi za svako ispitano vozilo.  
4.4.3.  Ispitivanje ispušnih plinova sa zamjenskim sustavom s periodi čnom regeneracijom.  
4.4.3.1. Originalni sustav s periodi čnom regeneracijom ispitnih vozila mora se zamijeniti zamjenskim sustavom s 
periodi čnom regeneracijom. Radni u činak tog sustava u pogledu emisija odre đuje se u skladu s ispitnim 
postupkom utvr đenim u stavku 3. Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83.  
4.4.3.1.1. Upu ćivanje na „ispitivanje tipa 1.” i „ispitni ciklus tipa 1.” u stavku 3. Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 i 
„ispitni ciklus” u 5. poglavlju Pravilnika UNECE-a br. 103 smatra se istim ispitivanjem tipa I. / tipa 1. i ispitnim 
ciklusom tipa I. / tipa 1. koji se primjenjuje za izvornu homologaciju vozila.  
4.4.3.2. Za odre đivanje faktora D zamjenskog sustava s periodi čnom regeneracijom može se upotrijebiti bilo koja od 
metoda ispitivanja motora na ispitnom ure đaju na koje se upu ćuje u to čki 3. Priloga 13. Pravilniku UNECE-a 
br. 83.  
4.4.4.  Drugi zahtjevi  
Zahtjevi iz stavaka 5.2.3., 5.3., 5.4. i 5.5. Pravilnika UNECE-a br. 103 primjenjuju se za zamjenske sustave s 
periodi čnom regeneracijom. U tim se stavcima rije č „katalizator” tuma či kao „sustav s periodi čnom regenera ­
cijom”. Osim toga, iznimke za te stavke navedene u odjeljku 4.1. ovog Priloga tako đer se primjenjuju na sustav 
s periodi čnom regeneracijom.  
5. DOKUMENTACIJA  
5.1. Svaki zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja mora biti jasno i neizbrisivo ozna čen imenom ili trgova čkom 
oznakom proizvo đača i popra ćen sljede ćim informacijama:  
(a) vozila (s godinom proizvodnje) za koja je zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja homologiran, uklju ­ 
čuju ći, kad je primjenjivo, oznaku koja pokazuje je li zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja prikladan za 
ugradbu na vozilo koje je opremljeno sustavom OBD-a;  
(b) upute za ugradnju, ako je potrebno.  
Te informacije moraju biti dostupne u katalogu proizvoda koje proizvo đač zamjenskog ure đaja za kontrolu 
one čišćenja distribuira prodajnim mjestima.  
6. SUKLADNOST PROIZVODNJE  
6.1. Mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje poduzimaju se u skladu s odredbama propisanima u članku 12. 
Direktive 2007/46/EZ.HR L 175/250 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
6.2. Posebne odredbe  
6.2.1. Provjere na koje se upu ćuje u to čki 2.2. Priloga X. Direktivi 2007/46/EZ uklju čuju provjeru sukladnosti s 
karakteristikama koje su utvr đene u članku 2. to čki 8. ove Uredbe.  
6.2.2. Za primjenu članka 12. stavka 2. Direktive 2007/46/EZ mogu se provesti ispitivanja opisana u odjeljku 4.4.1. 
ovog Priloga i u odjeljku 5.2. Pravilnika UNECE-a br. 103 (zahtjevi s obzirom na emisije). U tom slu čaju, 
nositelj homologacije može zatražiti, kao drugu mogu ćnost, da se kao osnova za usporedbu ne upotrijebi 
originalni ure đaj za kontrolu one čišćenja, ve ć zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja koji je bio upotrijebljen 
tijekom homologacijskih ispitivanja (ili drugi uzorak za koji je dokazana sukladnost s homologiranim tipom). 
Vrijednosti emisija izmjerenih na verificiranom uzorku ne smiju prelaziti u prosjeku više od 15 % srednje 
vrijednosti izmjerene na referentnom uzorku.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/251
 
Dodatak 1.  
OBRAZAC  
Opisni dokument br. …  
o EZ homologaciji tipa zamjenskih ure đaja za kontrolu one čišćenja  
Sljede ći podaci, ako se primjenjuju, moraju biti dostavljeni u tri primjerka s popisom priloženih dokumenata. Svi crteži 
moraju biti dostavljeni u prikladnome mjerilu i dovoljno detaljni na formatu A4 ili u mapi tog formata. Ako su priložene 
fotografije, moraju biti dovoljno detaljne.  
Ako sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehni čke jedinice imaju elektroni čko upravljanje, moraju se dostaviti podaci o 
njihovim radnim zna čajkama.  
0. OP ĆI PODACI  
0.1. Marka (trgova čki naziv proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
0.2.1. Trgova čko ime (imena), ako postoji: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
Ime i adresa ovlaštenog zastupnika, ako postoji: …  
0.7. U slu čaju sastavnih dijelova i zasebnih tehni čkih jedinica, položaj i na čin postavljanja oznake EZ homologacije 
tipa: …  
0.8. Adrese proizvodnih pogona: …  
1. OPIS URE ĐAJA 
1.1. Marka i tip zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja: …  
1.2. Crteži zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja u kojima su posebno navedene sve karakteristike na koje se 
upu ćuje u to čki 8. članku 2. ove Uredbe: …  
1.3. Crteži tipa ili tipova vozila za koja je predvi đen zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja: …  
1.3.1. Broj (brojevi) i/ili oznaka (oznake) koji ozna čuju tipove motora i vozila: …  
1.3.2. Je li predvi đeno da je zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja sukladan zahtjevima za OBD (da/ne) (  1 ) 
1.4. Opis i nacrti koji prikazuju položaj zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja u odnosu na ispušnu granu 
(ispušne grane) motora: …HR L 175/252 Službeni list Europske unije 7.7.2017.  
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno.
 Dodatak 2.  
OBRAZAC CERTIFIKATA O EZ HOMOLOGACIJI  
(Najve ći format: A4 (210 mm × 297 mm))  
CERTIFIKAT O EZ HOMOLOGACIJI  
Žig homologacijskog tijela  
Izjava o:  
— EZ homologaciji (  1 ), …,  
— proširenju EZ homologacije (  2 ), …,  
— odbijanju EZ homologacije (  3 ), …,  
— Povla čenju EZ homologacije tipa (  4 ), …,  
tipa sastavnog dijela / zasebne tehni čke jedinice (  5 ) 
s obzirom na Uredbu (EZ) br. 715/2007, kako je provedena Uredbom (EU) 2017/1151.  
Uredba (EZ) br. 715/2007 ili Uredba (EU) 2017/1151 kako je zadnje izmijenjena …  
Broj EZ homologacije tipa: …  
Razlog za proširenje: …  
ODJELJAK I.  
0.1. Marka (trgova čko ime proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
0.3. Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na sastavnom dijelu / zasebnoj tehni čkoj jedinici (  6 ): …  
0.3.1. Mjesto te oznake: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.7. U slu čaju sastavnih dijelova i zasebnih tehni čkih jedinica, položaj i na čin postavljanja oznake EZ homologacije 
tipa: …  
0.8. Ime (imena) i adresa (adrese) proizvodnog pogona: …  
0.9. Ime i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/253  
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno.  
( 2 ) Prekrižiti nepotrebno.  
( 3 ) Prekrižiti nepotrebno.  
( 4 ) Prekrižiti nepotrebno.  
( 5 ) Prekrižiti nepotrebno.  
( 6 ) Ako podaci za identifikaciju tipa sadržavaju znakove koji nisu bitni za opis vozila, sastavnog dijela ili zasebne tehni čke jedinice na 
koje se odnosi ovaj certifikat o homologaciji, takvi se znakovi u dokumentu zamjenjuju znakom:„?” (npr. ABC??123??).
 ODJELJAK II.  
1. Dodatne informacije  
1.1. Marka i tip zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja: …  
1.2. Tip (tipovi) vozila za koja je zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja podoban kao zamjenski dio: …  
1.3. Tip (tipovi) vozila na kojima je zamjenski ure đaj za kontrolu one čišćenja ispitan: …  
1.3.1. Je li dokazana sukladnost ure đaja za kontrolu one čišćenja sa zahtjevima za OBD (da/ne) (  1 ): …  
2. Tehni čka služba odgovorna za provedbu ispitivanja: …  
3. Datum ispitnog izvješ ća: …  
4. Broj ispitnog izvješ ća: …  
5. Primjedbe: …  
6. Mjesto: …  
7. Datum: …  
8. Potpis: …  
Prilozi:  Opisna dokumentacija.HR L 175/254 Službeni list Europske unije 7.7.2017.  
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno.
 Dodatak 3.  
Primjer oznake EZ homologacije  
(vidjeti to čku 3.2. ovog Priloga)
  
Gore prikazana homologacijska oznaka pri čvrš ćena na sastavni dio zamjenskog ure đaja za kontrolu one čišćenja pokazuje 
da je odgovaraju ći tip homologiran u Francuskoj (e2) u skladu s ovom Uredbom. Prve dvije znamenke homologacijskog 
broja (00) pokazuju da je dio homologiran u skladu s ovom Uredbom. Sljede će četiri znamenke (1234) dodijelilo je 
homologacijsko tijelo zamjenskom ure đaju za kontrolu one čišćenja kao osnovni broj homologacije.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/255
 
PRILOG XIV.  
Pristup informacijama povezanima s ugra đenim dijagnosti čkim sustavima (OBD) vozila i informacijama za 
popravak i održavanje vozila  
1. UVOD  
1.1. Ovim se Prilogom utvr đuju tehni čki zahtjevi za pristup informacijama povezanima s ugra đenim dijagnosti čkim 
sustavom vozila (OBD) i informacijama za popravak i održavanje vozila.  
2. ZAHTJEVI  
2.1. Informacije povezane s OBD sustavom vozila te za popravak i održavanje vozila koje su dostupne na internetskim 
stranicama moraju slijediti tehni čke specifikacije iz OASIS dokumenta SC2-D5, Format informacija za popravak 
automobila, verzija 1.0, 28. svibnja 2003. (  1 ) i iz odjeljaka 3.2., 3.5. (osim 3.5.2.), 3.6., 3.7. i 3.8. dokumenta OASIS 
SC1-D2, Specifikacije zahtjeva za popravak automobila, verzija 6.1 od 10.1.2003. (  2 ), upotrebljavaju ći samo 
slobodno dostupne formate za tekst i grafiku ili formate koje je mogu će pregledati i ispisati samo uporabom 
uobi čajenih programskih rješenja koja su slobodno dostupna, jednostavno se instaliraju i rade na operativnim 
ra čunalnim sustavima koji se uobi čajeno upotrebljavaju. Kad je mogu će, klju čne rije či metapodataka moraju biti u 
skladu s normom ISO 15031–2. Takve informacije moraju biti dostupne u svakom trenutku, osim u razdoblju 
održavanja internetske stranice. Svatko tko želi dobiti pravo umnožavanja ili ponovne objave informacija treba 
pregovarati izravno s odgovaraju ćim proizvo đačem. Informacije koje se odnose na materijale za obuku tako đer 
moraju biti dostupne, ali se mogu dati i putem drugih medija, a ne samo na internetskim stranicama.  
Informacije o svim dijelovima vozila kojima je vozilo izvorno opremljeno, odre đeno identifikacijskom oznakom 
vozila (VIN) i svim drugim dodatnim kriterijima kao što su razmak osovina, snaga motora, razina opreme ili dodatna 
oprema, i koji se mogu zamijeniti zamjenskom dijelovima koje nudi proizvo đač svojim ovlaštenim servisima ili 
trgovcima ili tre ćim osobama upu ćivanjem na broj dijela originalne opreme (oznaka OE), moraju biti dostupne u 
bazi podataka koja je lako dostupna neovisnim operatorima.  
Ta baza podatka mora sadržavati VIN, oznake OE dijelova, nazive OE dijelova, podatke o valjanosti (po četak i kraj 
valjanosti), upute za ugradnju i, prema potrebi, bitne karakteristike.  
Informacije u bazi podatka moraju se redovito ažurirati. Ažuriranje obuhva ća posebno sve preinake koje se odnose 
na pojedina čna vozila nakon njihove proizvodnje ako se te informacije šalju ovlaštenim trgovcima.  
2.2. Pristup sigurnosnim zna čajkama vozila koje upotrebljavaju ovlašteni prodava či i servisne radionice mora biti 
omogu ćen neovisnim operatorima pod zaštitom sigurnosne tehnologije u skladu sa sljede ćim zahtjevima:  
i. podaci se razmjenjuju uz osiguravanje povjerljivosti, cjelovitosti i zaštite od umnožavanja;  
ii. upotrebljava se norma https//ssl-tls (RFC4346);  
iii. upotrebljavaju se sigurnosni certifikati u skladu s normom ISO 20828 za uzajamnu autentifikaciju neovisnih 
subjekata i proizvo đača; 
iv. tajni klju č neovisnog operatora mora biti zašti ćen sigurnom ra čunalnom opremom.  
Forum o pristupu informacijama o vozilima iz članka 13. stavka 9. odredit će parametre za ispunjavanje tih zahtjeva 
u skladu sa sadašnjim stanjem tehnologije.  
Neovisni operater mora biti odobren i ovlašten u tu svrhu na temelju dokumentacije koja pokazuje da zakonito 
posluje i da nije bio osu đivan za relevantne kriminalne radnje.  
2.3. Reprogramiranje kontrolnih jedinica mora se provoditi u skladu s normom ISO 22900 ili SAE J2534, bez obzira na 
datum homologacije. Za validaciju kompatibilnosti specifi čne aplikacije pojedinoga proizvo đača i komunikacijskih 
priklju čaka vozila (VCI) sukladnih s normom ISO 22900 ili SAE J2534, proizvo đač može predložiti validaciju 
neovisno razvijenog VCI-ja ili dati informacije potrebne proizvo đaču VCI-ja da samostalno provede takvu validaciju 
te mu posuditi svu za to posebnu opremu. Uvjeti iz članka 7. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 715/2007 primjenjuju se za 
naknade za takvu validaciju ili za potrebne informacije i opremu.HR L 175/256 Službeni list Europske unije 7.7.2017.  
( 1 ) Dostupno na: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Committee%20Specification.pdf  
( 2 ) Dostupno na: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005 .pdf
 2.4. Svi kodovi grešaka povezanih s emisijama moraju biti u skladu s Dodatkom 1. Prilogu XI.  
2.5. Za pristup informacijama povezanima s OBD sustavom vozila te informacijama za popravak i održavanje vozila koje 
se ne odnose na sigurnosna podru čja vozila, za registraciju neovisnog operatora za uporabu proizvo đačeve inter ­
netske stranice zahtijevaju se samo informacije koje su potrebne za potvr đivanje na čina pla ćanja za informacije. Za 
informacije koje se odnose na pristup sigurnosnim podru čjima vozila, neovisni operator predo čuje certifikat o 
sukladnosti s normom ISO 20828 kojim identificira sebe i organizaciju kojoj pripada, a proizvo đač odgovara 
vlastitim certifikatom o sukladnosti s normom ISO 20828 kojim neovisnom operatoru potvr đuje da pristupa 
službenoj stranici željenog proizvo đača. Obje stranke moraju voditi zapisnike o svim takvim transakcijama koji 
sadržavaju podatke o vozilima i promjene na vozilima obavljene u okviru ove odredbe.  
2.6. U slu čaju da informacije povezane s OBD sustavom vozila te informacije za popravak i održavanje koje su dostupne 
na internetskoj stranici proizvo đača ne sadržavaju odre đene bitne informacije koje bi omogu ćile odgovaraju ću 
konstrukciju i proizvodnju sustava na alternativna goriva za naknadnu ugradbu, tada se svim zainteresiranim 
proizvo đačima sustava na alternativna goriva za naknadnu ugradnju mora omogu ćiti pristup podacima zahtijevanim 
u to čkama 0., 2. i 3. Dodatka 3. Prilogu I., uz izravno obra ćanje proizvo đaču s takvim zahtjevom. Podaci za kontakt 
za tu svrhu moraju se jasno navesti na internetskoj stranici proizvo đača, a informacije se moraju u činiti dostupnima 
u roku od 30 dana. Takve informacije potrebno je osigurati samo za sustave na alternativna goriva za naknadnu 
ugradbu na koja se primjenjuje Pravilnik UNECE-a br. 115 (  1 ) ili za sastavne dijelove za naknadnu ugradnju za 
alternativna goriva koji čine dio sustava na koje se primjenjuje Pravilnik UNECE-a br. 115 te ih je potrebno osigurati 
samo na zahtjev u kojem je jasno odre đena to čna specifikacija modela vozila za koji se zahtijeva informacija i koji 
posebno potvr đuje da su informacije potrebne za razvoj sustava na alternativna goriva za naknadnu ugradnju ili 
njihovih sastavnih dijelova na koje se primjenjuje Pravilnik UNECE-a br. 115.  
2.7. Proizvo đači na svojim internetskim stranicama koje sadržavaju informacije za popravak moraju navesti homologa ­
cijski broj po modelu.  
2.8. Proizvo đači odre đuju razumne i razmjerne cijene za satni, dnevni, mjese čni, godišnji pristup ili cijenu za pojedina čni 
pristup svojim internetskim stranicama s podacima za popravak i održavanje.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/257  
( 1 ) SL L 323, 7.11.2014., str. 91.
 Dodatak 1
HR L 175/258 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/259
 
PRILOG XV.  
RezerviranoHR L 175/260 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
PRILOG XVI.  
ZAHTJEVI ZA VOZILA KOJA UPOTREBLJAVAJU REAGENS U SASTAVU ZA NAKNADNU OBRADU ISPUŠNIH PLINOVA  
1. UVOD  
Ovim se Prilogom utvr đuju zahtjevi za vozila koja za smanjivanje emisija upotrebljavaju reagens u sustavu za naknadnu 
obradu ispušnih plinova.  
Zahtjevi su utvr đeni u Prilogu 6. Pravilniku UNECE-a br. 83, uz iznimku navedenu u nastavku.  
Upu ćivanje na Prilog 1. u stavku 4.1. Priloga 6. Pravilniku UNECE-a br. 83 smatra se upu ćivanjem na Dodatak 3. Prilogu 
I. ovoj Uredbi.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/261
 
PRILOG XVII.  
IZMJENE UREDBE (EZ) BR. 692/2008  
1. Dodatak 3. Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 692/2008 mijenja se kako slijedi:  
a) To čke od 3. do 3.1.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3. PRETVARA Č ZA POGONSKU ENERGIJU  (k) 
3.1. Proizvo đač pretvara ča za pogonsku energiju: ....................................................................................................... .......  
3.1.1. Proizvo đačeva oznaka (kako je ozna čena na pretvara ču za pogonsku energiju, ili drugi na čin 
identifikacije): …”  
b) To čka 3.2.1.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.1.8. Nazivna snaga motora (n): ................... kW pri .................. min  –1 (proizvo đačeva deklarirana vrijednost)”  
c) To čka 3.2.2.2. postaje to čka 3.2.2.1.1. i glasi kako slijedi:  
„3.2.2.1.1. Istraživa čki oktanski broj, bezolovni benzin: ........................................................................................... ........... ”  
d) To čka 3.2.4.2.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.1. Opis sustava (zajedni čki vod /sustav pumpa-brizgaljka / distribucijska pumpa itd.): ............................... ”  
e) To čka 3.2.4.2.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.3. Pumpa za ubrizgavanje / distribucijska pumpa”  
f) To čka 3.2.4.2.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.4. Regulator brzine vrtnje motora”  
g) To čka 3.2.4.2.9.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.9.3. Opis sustava”  
h) To čke od 3.2.4.2.9.3.6. do 3.2.4.2.9.3.8. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.4.2.9.3.6. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode: ........................................................ ......................  
3.2.4.2.9.3.7. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka: ........................................................ .....................  
3.2.4.2.9.3.8. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka: .............................................................. ...........................”  
i) To čka 3.2.4.3.4.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.3.4.3. Marka i tip ili princip rada senzora protoka zraka: ............................................................. .......................... ”  
j) To čke od 3.2.4.3.4.9. do 3.2.4.3.4.11. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.4.3.4.9. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode: ................... ....................................... .....................HR L 175/262 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.4.3.4.10. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka: ......................................................... .....................  
3.2.4.3.4.11. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka: ............................................................... ...........................”  
k) To čka 3.2.4.3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.3.5. Brizgaljke”  
l) To čke 3.2.12.2. do 3.2.12.2.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2. Ure đaji za kontrolu one čišćavanja (ako nisu opisani u drugim to čkama)  
3.2.12.2.1. Katalizator”  
m) To čke od 3.2.12.2.1.11. do 3.2.12.2.1.11.10. brišu se  
n) To čke od 3.2.12.2.2. do 3.2.12.2.2.5. brišu se i zamjenjuju sljede ćim: 
„3.2.12.2.2. Senzori  
3.2.12.2.2.1. Senzor kisika: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Marka: ........................................................................................................ ................................................. .............  
3.2.12.2.2.1.2. Mjesto: ....................................................................................................... .............................................................  
3.2.12.2.2.1.3. Podru čje regulacije: ................................................................................................................ ..............................  
3.2.12.2.2.1.4. Tip ili princip rada: ......................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.1.5. Identifikacijski broj dijela: ................................................................................. .............................................. ”  
o) To čke 3.2.12.2.4.1. do 3.2.12.2.4.2. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.4.1. Karakteristike (marka, tip, protok, visoki tlak / niski tlak / kombinirani tlak itd.): …  
3.2.12.2.4.2. Sustav s vodenim hla đenjem (nazna čiti za svaki EGR sustav, npr. niski tlak / visoki tlak / kombi ­
nirani tlak: da/ne (  1 )” 
p) To čke 3.2.12.2.5. do 3.2.12.2.5.6. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.5. Sustav za kontrolu emisija nastalih isparivanjem (samo motori na benzin i etanol): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Detaljan opis ure đaja: .......................................................................................................................... ...................  
3.2.12.2.5.2. Nacrt sustava za kontrolu emisija nastalih isparavanjem: ........................................................ ....................  
3.2.12.2.5.3. Nacrt filtra s aktivnim ugljenom: ............................................................ ................... .........................................  
3.2.12.2.5.4. Masa suhog ugljena: ............................................................................................. .............................................. gHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/263
 
3.2.12.2.5.5. Shematski nacrt spremnika goriva s podacima o obujmu i materijalu (samo motori na benzin i 
etanol): ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.12.2.5.6. Opis i shematski prikaz toplinske zaštite izme đu spremnika i ispušnog sustava: .............................. ”  
q) To čke od 3.2.12.2.6.4. do 3.2.12.2.6.4.4. brišu se  
r) To čke 3.2.12.2.6.5. i 3.2.12.2.6.6. mijenjaju broj i glase:  
„3.2.12.2.6.4. Marka filtra čestica: ................... .................................................................................................... ..........................  
3.2.12.2.6.5. Identifikacijski broj dijela: ................................................................................... ................................................ ”  
s) To čka 3.2.12.2.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.12.2.8. Drugi sustav: .................................................................................................... .......................................................... ”  
t) Nove to čke od 3.2.12.2.10. do 3.2.12.2.11.8. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.12.2.10. Sustav s periodi čnom regeneracijom: (podatke u nastavku navesti za svaku zasebnu jedinicu)  
3.2.12.2.10.1. Na čin ili sustav regeneracije, opis i/ili nacrt: ................................................................................. .........  
3.2.12.2.10.2. Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa 1. ili istovrijednih ciklusa na ispitnom ure đaju izme đu dvaju 
ciklusa kad nastupe faze regeneracije pod uvjetima koji odgovaraju ispitivanju tipa 1. (razmak 
‚D’ na slici A6.App1/1. u Dodatku 1. Podprilogu 6. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 ili 
slika A13./1. u Prilogu 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 (ako je primjenjivo)): ..............................  
3.2.12.2.10.2.1. Primjenjivi ciklus tipa 1. (Navesti primjenjivi postupak: Prilog XXI., Podprilog 4. ili Pravilnik 
UNECE-a br. 83): …  
3.2.12.2.10.3. Opis metode primijenjene za odre đivanje broja ciklusa izme đu dvaju ciklusa kad nastupe 
regeneracijske faze: .......................................................................................................... ..............................  
3.2.12.2.10.4. Parametri za odre đivanje razine optere ćenja koja se zahtijeva prije regeneracije (tj. temperatura, 
tlak itd.): ................................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.10.5. Opis metode za optere ćenje sustava u ispitnom postupku opisanom u stavku 3.1. Priloga 13. 
Pravilniku UNECE-a br. 83: .................................................................................................... .....................  
3.2.12.2.11. Sustavi katalizatora koji koriste potrošne reagense (navesti informacije za svaku zasebnu 
jedinicu) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Vrsta i koncentracija potrebnog reagensa: …  
3.2.12.2.11.2. Uobi čajeni raspon radnih temperatura reagensa: …  
3.2.12.2.11.3. Me đunarodna norma: …  
3.2.12.2.11.4. U čestalost dodavanja reagensa: stalno / pri održavanju (ako je primjenljivo):  
3.2.12.2.11.5. Indikator reagensa: (opis i mjesto)  
3.2.12.2.11.6. Spremnik reagensaHR L 175/264 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.12.2.11.6.1. Kapacitet: …  
3.2.12.2.11.6.2. Sustav grijanja: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Opis ili crtež  
3.2.12.2.11.7. Upravlja čka jedinica reagensa: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Marka: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tip: …  
3.2.12.2.11.8. Brizgaljka za dodavanje reagensa (marka, tip i lokacija): …”  
u) To čka 3.2.15.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.15.1. Homologacijski broj prema Uredbi (EZ) br. 661/2009 (SL L 200, 31.7.2009., str. 1.)”  
v) To čka 3.2.16.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.16.1. Homologacijski broj prema Uredbi (EZ) br. 661/2009 (SL L 200, 31.7.2009., str. 1.)”  
w) To čka 3.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3. Elektri čni stroj”  
x) To čka 3.3.2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3.2. REESS”  
y) To čka 3.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4. Kombinacije pretvara ča za pogonsku energiju”  
z) To čka 3.4.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.4. Opis ure đaja za pohranjivanje energije: (REES, kondenzator, zamašnjak/generator)”  
aa) To čka 3.4.4.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.4.5. Energija: ....................... (za REESS: napon i kapacitet u Ah u dva sata, za kondenzator: J, .................. ....)” 
bb) To čka 3.4.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.5. Elektri čni stroj (svaki tip elektri čnog stroja opisati zasebno)”  
cc) To čka 3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.5. Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti za odre đivanje emisija CO  2 / potrošnje goriva / potrošnje elektri čne 
energije / elektri čne autonomije i detaljne informacije o ekoinovacijama (ako je primjenjivo)(  o )”HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/265
 
dd) To čka 4.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.4. Spojka/e”  
ee) To čka 4.6. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.6. Prijenosni omjeri mjenja ča 
Mjenja č Unutarnji prijenosni omjeri 
mjenja ča (prijenosni omjeri 
izme đu motora i izlaznog 
vratila mjenja ča) Završni prijenosni omjer 
(omjeri) pogonske osovine 
(prijenosni omjeri izme đu 
izlaznog vratila mjenja ča i 
pogonskih kota ča) Ukupni prijenosni omjeri  
Maksimalna vrijednost za CVT  
1. 
2. 
3. 
… 
Minimalna vrijednost za CVT”  
ff) To čke 6.6. do 6.6.3. mijenjaju se i glase:  
„6.6. Gume i kota či 
6.6.1. Kombinacije guma/kota č 
6.6.1.1. Osovine  
6.6.1.1.1. Osovina 1: ......................................................................................................... ..........................................................  
6.6.1.1.1.1. Oznaka veli čine gume  
6.6.1.1.2. Osovina 2: ......................................................................................................... ..........................................................  
6.6.1.1.2.1. Oznaka veli čine gume  
itd. 
6.6.2. Gornja i donja grani čna vrijednost dinami čkih polumjera  
6.6.2.1. Osovina 1: ........................................................................................................... ........................................................  
6.6.2.2. Osovina 2: ........................................................................................................... ........................................................  
itd. 
6.6.3. Tlak (tlakovi) u gumama prema preporuci proizvo đača vozila: .......................................................... kPa”  
gg) To čka 9.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„9.1. Tip nadogradnje na temelju oznaka iz dijela C Priloga II. Direktivi 2007/46/EZ: ......................................... .... ”HR L 175/266 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2. U tablici 1. Dodatka 6. Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 692/2008 retci od ZD do ZL te ZX i ZY mijenjaju se kako slijedi: 
„ZD  Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  31.8.2018.  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  31.8.2019.  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PI, CI  31.8.2019.  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  31.8.2018.  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  31.8.2019.  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PI, CI  31.8.2019.  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 razred I  PI, CI  31.8.2018.  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred II  PI, CI  31.8.2019.  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PI, CI  31.8.2019.  
ZX Ne primjenjuje 
se Ne 
primje ­
njuje se  Sva vozila  Potpuno 
elektri čna 
baterija  1.9.2009.  1.1.2011.  31.8.2019.  
ZY Ne primjenjuje 
se Ne 
primje ­
njuje se  Sva vozila  Potpuno 
elektri čna 
baterija  1.9.2009.  1.1.2011.  31.8.2019.  
ZZ Ne primjenjuje 
se Ne 
primje ­
njuje se  Sva vozila koja 
koriste certifi ­
kate sukladno 
to čki 2.1.1. 
Priloga I.  PI, CI  1.9.2009.  1.1.2011.  31.8.2019.”HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/267
 
PRILOG XVIII.  
POSEBNE ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA PRILOGE I., II., III., VIII. i IX. DIREKTIVI 2007/46/EZ  
Izmjene Priloga I. Direktivi 2007/46/EZ  
(1) Prilog I. Direktivi 2007/46/EZ mijenja se kako slijedi:  
a) To čka 2.6.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„2.6.1. Raspodjela mase izme đu osovina i, u slu čaju poluprikolice, prikolice s krutim rudom ili prikolice sa 
središnjom osovinom, masa na spojnici:  
(a) maksimalna i minimalna za svaku varijantu: ................................................................................ .................  
(b) masa svake izvedbe (prikazati matri čno): ...................................................................................................... ”  
b) To čke 3. do 3.1.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3. PRETVARA Č ZA POGONSKU ENERGIJU  (k) 
3.1. Proizvo đač pretvara ča za pogonsku energiju: .......................................................................................................  
3.1.1. Proizvo đačeva oznaka (kako je ozna čena na pretvara ču za pogonsku energiju ili drugi na čin identifi ­
kacije): ...................................................................................................................... ...................................................... ”  
c) To čka 3.2.1.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.1.8. Nazivna snaga motora (n): ............ kW pri ........... min  –1 (vrijednost koju je deklarirao proizvo đač)” 
d) Dodaje se sljede ća nova to čka 3.2.2.1.1.:  
„3.2.2.1.1. Istraživa čki oktanski broj, bezolovni benzin: ........................................................................................... .....” 
e) To čka 3.2.4.2.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.1. Opis sustava (zajedni čki vod / sustav pumpa-brizgaljka / distribucijska pumpa itd.): .......................”  
f) To čka 3.2.4.2.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.3. Pumpa za ubrizgavanje/dovod goriva”  
g) To čka 3.2.4.2.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.4. Regulator brzine vrtnje motora”  
h) To čka 3.2.4.2.9.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.2.9.3. Opis sustava”  
i) Nova to čka 3.2.4.2.9.3.1.1. dodaje se kako slijedi:  
„3.2.4.2.9.3.1.1. Verzija softvera ECU-a: ..................................................................................... ....................................... ”HR L 175/268 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
j) To čke od 3.2.4.2.9.3.6. do 3.2.4.2.9.3.8. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.4.2.9.3.6. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode: ........................................................ ...............  
3.2.4.2.9.3.7. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka: ........................................................ ..............  
3.2.4.2.9.3.8. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka: .............................................................. .................... ”  
k) Nova to čka 3.2.4.3.4.1.1. dodaje se kako slijedi:  
„3.2.4.3.4.1.1. Verzija softvera ECU-a: ....................................................................................... ......................................... ”  
l) To čka 3.2.4.3.4.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.3.4.3. Marka i tip ili princip rada senzora protoka zraka: ............................................................. ................... ”  
m) To čke od 3.2.4.3.4.9. do 3.2.4.3.4.11. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.4.3.4.9. Marka i tip ili princip rada senzora temperature vode: .......................................................... .. .............  
3.2.4.3.4.10. Marka i tip ili princip rada senzora temperature zraka: ......................................................... ..............  
3.2.4.3.4.11. Marka i tip ili princip rada senzora tlaka zraka: ............................................................... .................... ”  
n) To čka 3.2.4.3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.4.3.5. Brizgaljke”  
o) Nove to čke 3.2.4.4.2. i 3.2.4.4.3. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.4.4.2. Marka (marke): .................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.4.3. Tip (tipovi): ...................................................................................................... ...................................................... ”  
p) To čke 3.2.12.2. do 3.2.12.2.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2. Ure đaji za kontrolu one čišćenja (ako nisu opisani u drugim to čkama)  
3.2.12.2.1. Katalizator”  
q) To čke od 3.2.12.2.1.11. do 3.2.12.2.1.11.10. brišu se i zamjenjuju sljede ćom novom to čkom:  
„3.2.12.2.1.11. Uobi čajeni raspon radne temperature: .............................................................................................. °C” 
r) To čke od 3.2.12.2.2. do 3.2.12.2.2.5. brišu se i zamjenjuju sljede ćim: 
„3.2.12.2.2. Senzori  
3.2.12.2.2.1. Senzor kisika: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Marka: ........................................................................................................ ......................................................  
3.2.12.2.2.1.2. Položaj: ...................................................................................................... ......................................................HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/269
 
3.2.12.2.2.1.3. Podru čje regulacije: ................................................................................................................ .......................  
3.2.12.2.2.1.4. Tip ili princip rada: ......................................................................................... .............................................  
3.2.12.2.2.1.5. Identifikacijski broj dijela: ................................................................................. ..........................................  
3.2.12.2.2.2. Senzor NOx: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Marka: ........................................................................................................ ......................................................  
3.2.12.2.2.2.2. Tip: .......................................................................................................... .........................................................  
3.2.12.2.2.2.3. Položaj: ...................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.2.3. Senzor čestica: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Marka: ........................................................................................................ ......................................................  
3.2.12.2.2.3.2. Tip: .......................................................................................................... .........................................................  
3.2.12.2.2.3.3. Položaj: ...................................................................................................... .................................................... ”  
s) To čke 3.2.12.2.4.1. do 3.2.12.2.4.2. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.4.1. Karakteristike (marka, tip, protok, visoki tlak / niski tlak / kombinirani tlak itd.): .......................  
3.2.12.2.4.2. Sustav s vodenim hla đenjem (potrebno navesti za svaki sustav za povrat ispušnih plinova, npr. 
niski tlak / visoki tlak / kombinirani tlak: da/ne (  1 )” 
t) To čke 3.2.12.2.5. do 3.2.12.2.5.6. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.5. Sustav za kontrolu emisija nastalih isparavanjem (samo za motore na benzin i etanol): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Detaljan opis ure đaja: .......................................................................................................................... ............  
3.2.12.2.5.2. Nacrt sustava za kontrolu emisija nastalih isparavanjem: ........................................................ .............  
3.2.12.2.5.3. Nacrt filtra s aktivnim ugljenom: ............................................................................... ..................................  
3.2.12.2.5.4. Masa suhog aktivnog ugljena: .................................................................................... ............................... g  
3.2.12.2.5.5. Shematski nacrt spremnika goriva s podacima o obujmu i materijalu (samo za motore na 
benzin i etanol): ............................................................................................................. ...................................  
3.2.12.2.5.6. Opis i shematski prikaz toplinske zaštite izme đu spremnika i ispušnog sustava: ........................”  
u) To čke od 3.2.12.2.6.4. do 3.2.12.2.6.4.4. brišu se.  
v) To čke 3.2.12.2.6.5. i 3.2.12.2.6.6. renumeriraju se i glase:  
„3.2.12.2.6.4. Marka odvaja ča krutih čestica: ......................................................................................................................HR L 175/270 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.12.2.6.5. Identifikacijski broj dijela: ................................................................................... ......................................... ”  
w) To čke od 3.2.12.2.7. do 3.2.12.2.7.0.6. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2.7. Ugra đeni dijagnosti čki sustav (OBD): da/ne (  1 ): ....................................................................................  
3.2.12.2.7.0.1. (samo za Euro VI) Broj porodica motora po OBD-u unutar porodice motora  
3.2.12.2.7.0.2. (samo za Euro VI) Popis porodica motora po OBD-u (prema potrebi)  
3.2.12.2.7.0.3. (samo za Euro VI) Broj porodice motora po OBD-u kojoj pripada osnovni motor / član 
porodice motora: .............................................................................................................. ............................  
3.2.12.2.7.0.4. (samo za Euro VI) Proizvo đačeva upu ćivanja na dokumentaciju o OBD-u koja se zahtijeva u 
članku 5. stavku 4. to čki (c) i članku 9. to čki 4. Uredbe (EU) br. 582/2011 i koja je propisana 
u Prilogu X. toj Uredbi za potrebe homologacije OBD-a  
3.2.12.2.7.0.5. (samo za Euro VI) Prema potrebi, proizvo đačevo upu ćivanje na dokumentaciju za ugradnju 
motornog sustava opremljenog OBD-om u vozilo  
3.2.12.2.7.0.6. (samo za Euro VI) Prema potrebi, proizvo đačevo upu ćivanje na opisnu dokumentaciju koja se 
odnosi na ugradnju OBD-a homologiranog motora u vozilo”  
x) U to čki 3.2.12.2.7.6.4.1. naslov „Laka teretna vozila” zamjenjuje se naslovom „Laka vozila”  
y) To čka 3.2.12.2.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.12.2.8. Drugi sustav: .................................................................................................... ....................................................”  
z) Dodaju se sljede će nove to čke od 3.2.12.2.8.2.3. do 3.2.12.2.8.2.5.:  
„3.2.12.2.8.2.3. Vrsta sustava za prinudu voza ča: nemogu ćnost ponovnog pokretanja motora nakon odbro ­
javanja / nemogu ćnost pokretanja nakon dolijevanja goriva / zaklju čavanje spremnika za 
gorivo / ograni čenje radnog u činka  
3.2.12.2.8.2.4. Opis sustava za prinudu voza ča 
3.2.12.2.8.2.5. Ekvivalentno prosje čnoj autonomiji vozila s punim spremnikom goriva: ........................... km”  
aa) Nova to čka 3.2.12.2.8.4. dodaje se kako slijedi:  
„3.2.12.2.8.4. (samo za Euro VI) Popis porodica motora po OBD-u (prema potrebi): …”  
bb) Nove to čke od 3.2.12.2.10. do 3.2.12.2.11.8. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.12.2.10. Sustav s periodi čnom regeneracijom: (u nastavku navesti podatke za svaku zasebnu jedi ­
nicu)  
3.2.12.2.10.1. Na čin ili sustav regeneracije, opis i/ili nacrt: …  
3.2.12.2.10.2. Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa 1. ili ekvivalentnih ciklusa ispitivanja motora na ispitnoj 
napravi izme đu dvaju ciklusa kad nastupe regeneracijske faze pod uvjetima jednakima 
ispitivanju tipa 1. (razmak ‚D’ na slici A6.App1./1. u Dodatku 1. Podprilogu 6. Prilogu 
XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 ili slika A13./1. u Prilogu 13. Pravilniku UNECE-a br. 83 (ako 
je primjenjivo)): …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/271
 
3.2.12.2.10.2.1. Primjenjivi ciklus tipa 1. (ozna čite primjenjivi postupak: Prilog XXI., Podprilog 4. ili 
Pravilnik UNECE-a br. 83): .................................................................................................... ...............  
3.2.12.2.10.3. Opis metode primijenjene za odre đivanje broja ciklusa izme đu dvaju ciklusa kad nastupe 
regeneracijske faze: .......................................................................................................... .......................  
3.2.12.2.10.4. Parametri za odre đivanje razine optere ćenja koja se zahtijeva prije regeneracije (tj. tempera ­
tura, tlak itd.): ............................................................................................................. .............................  
3.2.12.2.10.5. Opis metode upotrijebljene za optere ćenje sustava u ispitnom postupku opisanom u 
stavku 3.1. Priloga 13. Pravilniku UNECE-a br. 83: .....................................................................  
3.2.12.2.11. Sustavi katalizatora u kojima se upotrebljavaju potrošni reagensi (navesti podatke za svaku 
pojedina čnu jedinicu) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Vrsta i koncentracija potrebnog reagensa: …  
3.2.12.2.11.2. Uobi čajeni raspon radnih temperatura reagensa: …  
3.2.12.2.11.3. Me đunarodna norma: …  
3.2.12.2.11.4. U čestalost dodavanja reagensa: stalno / pri održavanju (prema potrebi):  
3.2.12.2.11.5. Indikator reagensa (opis i položaj): …  
3.2.12.2.11.6. Spremnik reagensa  
3.2.12.2.11.6.1. Obujam: …  
3.2.12.2.11.6.2. Sustav grijanja: da/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1. Opis ili nacrt: …  
3.2.12.2.11.7. Upravlja čka jedinica reagensa: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Marka: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tip: …  
3.2.12.2.11.8. Brizgaljka reagensa (marka, tip i položaj): …”  
cc) To čka 3.2.15.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.15.1. Homologacijski broj u skladu s Uredbom (EZ) br. 661/2009 (SL L 200, 31.7.2009., str. 1.): ...... ”  
dd) To čka 3.2.16.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.16.1. Homologacijski broj u skladu s Uredbom (EZ) br. 661/2009 (SL L 200, 31.7.2009., str. 1.): ...... ”  
ee) Nove to čke od 3.2.20. do 3.2.20.2.4. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.20. Informacije o pohrani toplineHR L 175/272 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.20.1. Aktivni spremnik topline: da/ne  
3.2.20.1.1. Entalpija: … (J)  
3.2.20.2. Izolacijski materijali  
3.2.20.2.1. Izolacijski materijal: …  
3.2.20.2.2. Volumen izolacije: …  
3.2.20.2.3. Masa izolacije: …  
3.2.20.2.4. Položaj izolacije: …”  
ff) To čka 3.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3. Elektri čni stroj”  
gg) To čka 3.3.2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3.2. REESS”  
hh) To čka 3.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4. Kombinacije pretvara ča za pogonsku energiju”  
ii) To čka 3.4.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.4. Opis ure đaja za pohranu energije: (REES, kondenzator, zamašnjak/generator)”  
jj) To čka 3.4.4.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.4.5. Energija: ................... (za REESS: napon i kapacitet u Ah u dva sata, za kondenzator: J, ...................)”  
kk) To čka 3.4.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4.5. Elektri čni stroj (svaki tip elektri čnog stroja opisati zasebno)”  
ll) To čka 3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.5. Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti za odre đivanje emisija CO  2 / potrošnje goriva / potrošnje elektri čne 
energije / elektri čne autonomije i detaljne informacije o eko-inovacijama (prema potrebi)(°)”  
mm) Nove to čke od 3.5.7. do 3.5.8.3. dodaju se kako slijedi:  
„3.5.7. Proizvo đačeve deklarirane vrijednosti  
3.5.7.1. Parametri ispitnog vozila  
3.5.7.1.1 Vozilo H (eng.  high , VH)  
3.5.7.1.1.1. Potrošnja energije u ciklusu: … JHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/273
 
3.5.7.1.1.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. Vozilo L (eng.  low , VL) (ako je primjenjivo)  
3.5.7.1.2.1. Potrošnja energije u ciklusu: … J  
3.5.7.1.2.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. Vozilo M (VM) (ako je primjenjivo)  
3.5.7.1.3.1. Potrošnja energije u ciklusu: … J  
3.5.7.1.3.2. Koeficijenti cestovnog otpora  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Kombinirane masene emisije CO  2 
3.5.7.2.1. Masena emisija CO  2 za ICE  
3.5.7.2.1.1. Vozilo H (eng.  high , VH): ................................ g/km  
3.5.7.2.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): ................................ g/km  
3.5.7.2.2. Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije, za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove  
3.5.7.2.2.1. Vozilo H: ................................. g/km  
3.5.7.2.2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): ................................ g/km  
3.5.7.2.2.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) ................................ g/km  
3.5.7.2.3. Masene emisije CO  2 pri baterijskom pogonu za OVC-HEV-ove  
3.5.7.2.3.1. Vozilo H: ................................. g/km  
3.5.7.2.3.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): ................................ g/kmHR L 175/274 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.5.7.2.3.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) ................................ g/km  
3.5.7.3. Elektri čna autonomija za elektri čna vozila  
3.5.7.3.1. Autonomija potpuno elektri čnog vozila (PER) za potpuno elektri čna vozila (PEV)  
3.5.7.3.1.1. Vozilo H: ................................. km  
3.5.7.3.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): ................................ km  
3.5.7.3.2. Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon (AER) za hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz 
vanjskog izvora (OVC-HEV)  
3.5.7.3.2.1. Vozilo H: ................................. km  
3.5.7.3.2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): ................................ km  
3.5.7.3.2.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) ................................ km  
3.5.7.4. Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije (FCCS) za hibridna vozila s gorivnom 
ćelijom (FCHV)  
3.5.7.4.1. Vozilo H: ................................. kg/100 km  
3.5.7.4.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) ................................ kg/100 km  
3.5.7.5. Potrošnja elektri čne energije za elektri čna vozila  
3.5.7.5.1. Kombinirana potrošnja elektri čne energije (ECWLTC) za potpuno elektri čna vozila  
3.5.7.5.1.1. Vozilo H: ................................. Wh/km  
3.5.7.5.1.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2. Potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti pri baterijskom pogonu ECAC,CD 
(kombinirana)  
3.5.7.5.2.1. Vozilo H: ................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.2. Vozilo L (ako je primjenjivo): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.3. Vozilo M (ako je primjenjivo) ................................ Wh/km  
3.5.8. Vozilo s ugra đenom eko-inovacijom u smislu članka 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009 za vozila 
kategorije M1 ili članka 12. Uredbe (EU) br. 510/2011 za vozila kategorije N1: da/ne (  1 ) 
3.5.8.1. Tip/varijanta/izvedba osnovnog vozila iz članka 5. Uredbe (EU) br. 725/2011 za vozila kate ­
gorije M1 ili članka 5. Uredbe (EU) br. 427/2014 za vozila kategorije N1 (ako je primjenjivo): ...  
3.5.8.2. Postojanje interakcija me đu razli čitim eko-inovacijama: da/ne (  1 )HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/275
 
3.5.8.3. Podaci o emisijama koji se odnose na upotrebu eko-inovacija (ispuniti tablicu za svako ispitano 
referentno gorivo) (w1)  
Odluka o 
odobrenju 
eko-inova ­
cije (  w2 ) Oznaka 
eko-inova ­
cije (  w3 ) 1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra ­ 
đenim eko- 
inovaci ­
jama 
(g/km)  3. Emisija 
CO  2 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu tipa 
1. (  w4 ) 4. Emisija 
CO  2 iz 
vozila s 
ugra đenim 
eko-inova ­
cijama u 
ispitnom 
ciklusu 
tipa 1.  5. Koeficijent 
iskorištenja 
(UF) tj. 
vremenski 
udio upotrebe 
tehnologije u 
normalnim 
radnim uvje ­
tima  Uštede 
emisija 
CO  2 ((1 – 
2) – (3 – 
4))*5  
xxxx/201x  
Ukupna ušteda emisija CO  2 (g/km) (  w5 )” 
nn) To čka 4.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.4. Spojka/spojke: .......................................................................................................... ........................................................ ”  
oo) Nove to čke od 4.5.1.1. do 4.5.1.5. dodaju se kako slijedi:  
„4.5.1.1. Prevladavaju ći na čin rada: da/ne (  1 ) 
4.5.1.2. Najbolji na čin rada (ako nema prevladavaju ćeg na čina rada): …  
4.5.1.3. Najgori na čin rada (ako nema prevladavaju ćeg na čina rada): …  
4.5.1.4. Oznaka zakretnog momenta: .........  
4.5.1.5. Broj spojki: ......... ”  
pp) To čka 4.6. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.6. Prijenosni omjeri  
Mjenja č Unutarnji prijenosni omjeri 
mjenja ča (omjeri okretaja 
motora i izlaznog vratila 
mjenja ča) Završni prijenosni omjer 
(omjeri) (prijenosni omjeri 
izlaznog vratila mjenja ča i 
pogonskih kota ča) Ukupni prijenosni omjeri  
Maksimalna vrijednost 
za CVT  
1. 
2 
3 
… 
Minimalna vrijednost za 
CVT 
Vožnja unatrag”HR L 175/276 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
qq) To čke 6.6. do 6.6.5. mijenjaju se i glase:  
„6.6. Gume i kota či 
6.6.1. Kombinacija guma/kota č 
6.6.1.1. Osovine  
6.6.1.1.1. Osovina 1.: ............................  
6.6.1.1.1.1. Oznaka veli čine gume: ............  
6.6.1.1.1.2. Indeks kapaciteta optere ćenja: ............  
6.6.1.1.1.3. Oznaka brzinske kategorije (  r ) 
6.6.1.1.1.4. Veli čina naplatka kota ča: ............  
6.6.1.1.1.5. Dubina nalijeganja: ............  
6.6.1.1.2. Osovina 2.: ............................  
6.6.1.1.2.1. Oznaka veli čine gume: ............  
6.6.1.1.2.2. Indeks kapaciteta optere ćenja: ............  
6.6.1.1.2.3. Oznaka kategorije brzine: ...........  
6.6.1.1.2.4. Veli čina naplatka kota ča: ............  
6.6.1.1.2.5. Dubina nalijeganja kota ča: ............  
itd. 
6.6.1.2. Rezervni kota č, ako postoji: ............  
6.6.2. Gornja i donja grani čna vrijednost dinami čkih polumjera  
6.6.2.1. Osovina 1.: ........................................... mm  
6.6.2.2. Osovina 2.: ........................................... mm  
6.6.2.3. Osovina 3.: ........................................... mm  
6.6.2.4. Osovina 4.: ........................................... mm  
itd. 
6.6.3. Tlak (tlakovi) u gumama prema preporuci proizvo đača vozila: .................................................... kPa  
6.6.4. Kombinacija lanac/guma/kota č na prednjoj i/ili stražnjoj osovini koja odgovara tipu vozila, prema 
preporuci proizvo đača vozila: ..................................................................................................................... .....HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/277
 
6.6.5. Kratak opis rezervnog kota ča za privremenu uporabu (ako postoji): ................................................ ”  
rr) To čka 9.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„9.1. Tip nadogradnje na temelju kodova propisanih u dijelu C Priloga II. Direktivi 2007/46/EZ: .................. ”  
ss) To čka 9.9.2.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„9.9.2.1. Tip i opis ure đaja: .......................................................................................................................... ......................... ”  
Izmjene Priloga II. Direktivi 2007/46/EZ  
(2) Prilog II. mijenja se kako slijedi:  
(a) Na kraju to čaka 1.3.1. i 3.3.1. dijela B Priloga II., u kojima se utvr đuju kriteriji za,izvedbe vozila’ za vozila 
kategorija M1 i N1, potrebno je dodati sljede ći tekst:  
„Kao alternativa kriterijima (h), (i) i (j), za vozila grupirana u izvedbu moraju se provesti sva ispitivanja za izra čun njihovih 
emisija CO  2 , potrošnje elektri čne energije i potrošnje goriva u skladu s odredbama Podpriloga 6. Prilogu XXI. Uredbi (EU) 
2017/1151. ” 
(b) Na kraju to čke 3.3.1. dijela B Priloga II. dodaje se sljede ći tekst:  
„(k) postojanje jedinstvenog skupa inovativnih tehnologija, kao što je navedeno u članku 12. Uredbe (EU) br. 
510/2011 (*).  
___________  
(*) SL L 145, 31.5.2011., str. 1.”  
Izmjene Priloga III. Direktivi 2007/46/EZ  
(3) Prilog III. Direktivi 2007/46/EZ mijenja se kako slijedi:  
a) To čke 3. do 3.1.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3. PRETVARA Č ZA POGONSKU ENERGIJU  (k) 
3.1. Proizvo đač pretvara ča za pogonsku energiju: ....................................................................................................... .... 
3.1.1. Proizvo đačeva oznaka (kako je ozna čena na pretvara ču za pogonsku energiju ili drugi na čin identifika ­
cije): ........................................................................................................................ .............................................................”  
b) To čka 3.2.1.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.1.8. Nazivna snaga motora (n): ............. kW pri ............. min  –1 (vrijednost koju je deklarirao proizvo đač)” 
c) To čke 3.2.12.2. do 3.2.12.2.1. zamjenjuju se sljede ćim: 
„3.2.12.2. Ure đaji za kontrolu one čišćenja (ako nisu opisani u drugim to čkama)  
3.2.12.2.1. Katalizator”  
d) To čka 3.2.12.2.1.11. briše se.  
e) To čke 3.2.12.2.1.11.6. i 3.2.12.2.1.11.7. brišu se.HR L 175/278 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
f) To čka 3.2.12.2.2. briše se i zamjenjuje sljede ćom novom to čkom:  
„3.2.12.2.2.1. Senzor kisika: da/ne (  1 )” 
g) To čka 3.2.12.2.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.12.2.5. Sustav kontrole emisija nastalih isparavanjem (samo za motore na benzin i etanol): da/ne (  1 )” 
h) To čka 3.2.12.2.8. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.2.12.2.8. Drugi sustav”  
i) Nove to čke od 3.2.12.2.10. do 3.2.12.2.10.1. dodaju se kako slijedi:  
„3.2.12.2.10. Sustav s periodi čnom regeneracijom: (u nastavku navesti podatke za svaku zasebnu jedinicu)  
3.2.12.2.10.1. Na čin ili sustav regeneracije, opis i/ili nacrt: ................................................................................. .......... ”  
j) Nova to čka 3.2.12.2.11.1. dodaje se kako slijedi:  
„3.2.12.2.11.1. Vrsta i koncentracija potrebnog reagensa: ..................................................................... ........................... ”  
k) To čka 3.3. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3,3. Elektri čni stroj”  
l) To čka 3.3.2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.3.2. REESS”  
m) To čka 3.4. zamjenjuje se sljede ćim: 
„3.4. Kombinacije pretvara ča za pogonsku energiju”  
n) To čke od 3.5.4. do 3.5.5.6. brišu se.  
o) To čka 4.6. zamjenjuje se sljede ćim: 
„4.6. Prijenosni omjeri  
Prijenosni stupanj  Unutarnji prijenosni omjeri 
mjenja ča (omjeri okretaja 
motora i izlaznog vratila 
mjenja ča) Završni prijenosni omjer 
(omjeri) (prijenosni omjeri 
izlaznog vratila mjenja ča i 
pogonskih kota ča) Ukupni prijenosni omjeri  
Maksimalna vrijednost za 
CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimalna vrijednost za 
CVT 
Vožnja unatrag”HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/279
 
p) To čka 6.6.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„6.6.1. Kombinacija guma/kota č” 
q) To čka 9.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„9.1. Tip nadogradnje na temelju kodova propisanih u dijelu C Priloga II. Direktivi 2007/46/EZ: ..................... ”  
Izmjene Priloga VIII. Direktivi 2007/46/EZ  
(4) Prilog VIII. Direktivi 2007/46/EZ mijenja se kako slijedi:  
„PRILOG VIII.  
REZULTATI ISPITIVANJA  
(Obrazac ispunjava homologacijsko tijelo i prilaže se certifikatu o EZ homologaciji)  
Iz podataka mora biti razvidno na koje se varijante ili izvedbe odnose. Jedna izvedba može imati samo jedan 
rezultat. Me đutim, dopuštena je kombinacija više rezultata za istu izvedbu ako se navede koji je rezultat najlošiji. 
U tom slu čaju u bilješci je potrebno navesti da su za stavke ozna čene simbolom (*) navedeni samo najlošiji rezultati.  
1. Rezultati ispitivanja razine buke  
Broj temeljnoga regulatornog akta i najnovijega regulatornog akta o izmjeni koji se primjenjuje na homolo ­
gaciju. Ako regulatorni akt ima dva ili više stupnja primjene, navesti i stupanj primjene: ................................. 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
U vožnji (dB(A)/E):  …  …  …  
U mirovanju (dB(A)/E):  …  …  …  
pri (min  –1 ): …  …  …  
2. Rezultati ispitivanja emisija ispušnih plinova  
2.1. Emisije iz motornih vozila ispitanih u skladu s ispitnim postupkom za laka teretna vozila  
Navesti najnoviji regulatorni akt o izmjeni temeljnog akta koji se primjenjuje na homologaciju. Ako regula ­
torni akt ima dva ili više stupnja primjene, navesti i stupanj primjene: ...................................................... .............  
Gorivo(a) (  1 ) … (dizel, benzin, ukapljeni naftni plin (UNP), prirodni plin (PP), za vozila na dvojno gorivo: 
benzin/PP, UNP, PP/biometan, za vozila prilagodljiva gorivu: benzin/etanol…)  
2.1.1. Ispitivanje tipa 1. (  2 ), (  3 ) (emisije vozila pri ispitnom ciklusu nakon hladnog pokretanja motora)  
Prosje čne vrijednosti prema NEDC-u, najviše vrijednosti prema WLTP-u  
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …HR L 175/280 Službeni list Europske unije 7.7.2017.  
( 1 ) Ako su potrebna ograni čenja za gorivo, navesti ta ograni čenja (npr. za prirodni plin tipa L ili tipa H).  
( 2 ) Za dvogorivna vozila tablica se mora ponoviti za oba goriva.  
( 3 ) Za vozila prilagodljiva gorivu, ako se ispitivanje treba napraviti za oba goriva prema slici I.2.4. Priloga I. Uredbi (EU) 20 17/1151, te 
za vozila na UNP ili PP/biometan, bilo jednogorivna ili dvogorivna, tablica se mora ponoviti za razli čite referentne plinove rabljene u 
ispitivanju, a najlošiji dobiveni rezultati prikazuju se u dodatnoj tablici. Ako je primjenjivo, u skladu sa stavkom 3.1.4. Pri loga 12. 
Pravilniku UNECE-a br. 83, navodi se jesu li rezultati izmjereni ili izra čunani.
 NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Masa česti čne tvari (PM) (mg/km)  …  …  …  
Broj čestica (PN) (#/km) (  1 ) …  …  …  
Ispitivanje radi utvr đivanja korekcijskog faktora za temperaturu okoline (ATCT)  
Porodica po ATCT-u  Interpolacijska porodica  Porodica po matrici cestovnog otpora  
… …  …  
… …  …  
Faktori korekcije porodice  
Porodica po ATCT-u  FCF  
… …  
… …  
2.1.2. Ispitivanje tipa 2. (  1 ), (  2 ) (podaci o emisijama potrebni za homologaciju za potrebe tehni čkog pregleda)  
Ispitivanje tipa 2., ispitivanje pri niskom broju okretaja u praznom hodu: 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (% obuj.)  …  …  …  
Brzina vrtnje motora (min  –1 ) …  …  …  
Temperatura ulja u motoru (°C)  …  …  …  
Tip 2., ispitivanje pri visokom broju okretaja u praznom hodu: 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (% obuj.)  …  …  …  
Lambda vrijednost  …  …  …  
Brzina vrtnje motora (min  –1 ) …  …  …  
Temperatura ulja u motoru (°C)  …  …  …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/281  
( 1 ) Za dvogorivna vozila tablica se mora ponoviti za oba goriva.  
( 2 ) Za vozila prilagodljiva gorivu, ako se ispitivanje treba napraviti za oba goriva prema slici I.2.4. Priloga I. Uredbi (EU) 20 17/1151, te 
za vozila na UNP ili PP/biometan, bilo jednogorivna ili dvogorivna, tablica se mora ponoviti za razli čite referentne plinove rabljene u 
ispitivanju, a najlošiji dobiveni rezultati prikazuju se u dodatnoj tablici. Ako je primjenjivo, u skladu sa stavkom 3.1.4. Pri loga 12. 
Pravilniku UNECE-a br. 83, navodi se jesu li rezultati izmjereni ili izra čunani.
 2.1.3. Ispitivanje tipa 3. (emisije plinova iz ku ćišta koljenastog vratila): …  
2.1.4. Ispitivanje tipa 4. (emisije nastale isparavanjem): … g/ispitivanju  
2.1.5. Ispitivanje tipa 5. (trajnost ure đaja za kontrolu one čišćenja):  
— Prije đena duljina starenja (km) (npr. 160 000 km): …  
— Faktor starenja DF: izra čunan/fiksan (  1 ) 
— Vrijednosti: 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Masa česti čne tvari (PM)  …  …  …  
Broj čestica (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. Ispitivanje tipa 6. (prosje čne emisije pri niskim temperaturama okoline): 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7. OBD: da/ne (  2 ) 
2.2.  Emisije iz motornih vozila ispitanih u skladu s ispitnim postupkom za teška teretna vozila.  
Navesti najnoviji regulatorni akt o izmjeni temeljnog akta koji se primjenjuje na homologaciju. Ako regula ­
torni akt ima dva ili više stupnja primjene, navesti i stupanj primjene: …  
Gorivo(a) (  3 ) … (dizel, benzin, UNP, PP, etanol…)  
2.2.1. Rezultati ESC ispitivanja (  4 ), (  5 ), (  6 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …HR L 175/282 Službeni list Europske unije 7.7.2017.  
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno.  
( 2 ) Prekrižiti nepotrebno.  
( 3 ) Ako su potrebna ograni čenja za gorivo, navesti ta ograni čenja (npr. za prirodni plin tipa L ili tipa H).  
( 4 ) Ako je primjenjivo.  
( 5 ) Za Euro VI, pod ESC podrazumijeva se WHSC i pod ETC WHTC.  
( 6 ) Za Euro VI, ako se motori koji kao gorivo upotrebljavaju SPP i UNP ispituju s razli čitim referentnim gorivima, tablice se moraju 
ispuniti za svako ispitano referentno gorivo.
 NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Masa česti čne tvari (PM) (mg/kWh)  …  …  …  
broj čestica (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2. Rezultati ELR ispitivanja (  1 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Stupanj dimljenja:… m  – 1 … …  …  
2.2.3. Rezultati ETC ispitivanja (  2 ), (  3 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Masa česti čne tvari (PM) (mg/kWh)  …  …  …  
Broj čestica (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4. Ispitivanje u praznom hodu (  4 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
CO (% obuj.)  …  …  …  
Lambda vrijednost (  1 ) …  …  …  
Brzina vrtnje motora (min  –1 ) …  …  …  
Temperatura motornog ulja (K)  …  …  …  
2.3. Dim iz dizelskog motora  
Navesti najnoviji regulatorni akt o izmjeni temeljnog akta koji se primjenjuje na homologaciju. Ako regula ­
torni akt ima dva ili više stupnja primjene, navesti i stupanj primjene: ...................................................... ............ .  
2.3.1. Rezultati ispitivanja pri slobodnom ubrzanju 
Varijanta/izvedba:  …  …  …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/283  
( 1 ) Ako je primjenjivo.  
( 2 ) Za Euro VI, pod ESC podrazumijeva se WHSC i pod ETC WHTC.  
( 3 ) Za Euro VI, ako se motori koji kao gorivo upotrebljavaju SPP i UNP ispituju s razli čitim referentnim gorivima, tablice se moraju 
ispuniti za svako ispitano referentno gorivo.  
( 4 ) Ako je primjenjivo.
 Ispravljena vrijednost apsorpcijskog koeficijenta (m  –1 ) …  …  …  
Normalna brzina vrtnje motora u praznom hodu  …  …  …  
Maksimalna brzina vrtnje motora  …  …  …  
Temperatura ulja (min./maks.)  …  …  …  
3. Rezultati ispitivanja emisija CO  2, potrošnje goriva / elektri čne energije i elektri čne autonomije  
Broj temeljnoga regulatornog akta i najnovijeg regulatornog akta o izmjeni koji se primjenjuje na homolo ­
gaciju: ....................................................................................................................... .....................................................................  
3.1.  Motori s unutarnjim izgaranjem, uklju čuju ći hibridna elektri čna vozila bez punjenja iz vanjskog izvora (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (gradski uvjeti) (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (izvangradski uvjeti) (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (kombinirane vrijednosti) (g/km)  …  …  …  
Potrošnja goriva (gradski uvjeti) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Potrošnja goriva (izvangradski uvjeti) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Potrošnja goriva (kombinirana) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Jedinica ‚l/100 km’ zamjenjuje se jedinicom ‚m  3 /100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju PP i H2PP te 
jedinicom ‚kg/100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju vodik. 
( 2 ) Jedinica ‚l/100 km’ zamjenjuje se jedinicom ‚m  3 /100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju PP i H2PP te 
jedinicom ‚kg/100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju vodik. 
( 3 ) Jedinica ‚l/100 km’ zamjenjuje se jedinicom ‚m  3 /100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju PP i H2PP te 
jedinicom ‚kg/100 km’ za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju vodik.  
Identifikator interpolacijske porodice (  1 ) Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Format identifikatora interpolacijske porodice naveden je u stavku 5.0. Priloga XXI. Uredbi Komisije (EU) 2017/1151 оd 
1. lipnja 2017. o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vije ća o homologaciji tipa motornih vozila 
u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i 
održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vije ća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i 
Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 692/2008 (SL L 175, 7.7.2017., str. 1.).  
Identifikator porodice po matrici cestovnog otpora (  1 ) Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Format identifikatora porodice po matrici cestovnog otpora naveden je u stavku 5.0. Priloga XXI. Uredbi (EU) 
2017/1151.HR L 175/284 Službeni list Europske unije 7.7.2017.  
( 1 ) Ako je primjenjivo.  
( 2 ) Ponoviti tablicu za svako ispitano referentno gorivo.
 Rezultati:  Identifikator interpolacijske porodice  Identifikator 
porodice po 
matrici 
cestovnog 
otpora  
VH VM (ako je 
primjenjivo)  VL (ako je 
primjenjivo)  Predstavnik 
V 
Masene emisije CO  2 , NISKA faza (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 , SREDNJA faza (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 , VISOKA faza (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 , IZNIMNO VISOKA faza (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (kombinirane vrijednosti) (g/km)  …  …  …  
Potrošnja goriva, NISKA faza (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
Potrošnja goriva, SREDNJA faza (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
Potrošnja goriva, VISOKA faza (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
Potrošnja goriva, IZNIMNO VISOKA faza (l/100 km 
m 3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Potrošnja goriva (kombinirane vrijednosti) (l/100 km 
m 3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (za VL ako je primjenjivo u usporedbi s VH)  …  …  …  
Ispitna masa  …  …  …  
Ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu ili porodicu po matrici cestovnog otpora.  
3.2.  Hibridna elektri čna vozila s vanjskim napajanjem (OVC)  ( 1 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (uvjet A, kombinirane vrijednosti) (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (uvjet B, kombinirane vrijednosti) (g/km)  …  …  …  
Masene emisije CO  2 (ponderirane, kombinirane vrijednosti) (g/km)  …  …  …  
Potrošnja goriva (uvjet A, kombinirane vrijednosti) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Potrošnja goriva (uvjet B, kombinirane vrijednosti) (l/100 km) (  g ) …  …  …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/285  
( 1 ) Ako je primjenjivo.
 Potrošnja goriva (ponderirane, kombinirane vrijednosti) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Potrošnja elektri čne energije (uvjet A, kombinirane vrijednosti) (Wh/ 
km)  … …  …  
Potrošnja elektri čne energije (uvjet B, kombinirane vrijednosti) (Wh/ 
km)  … …  …  
Potrošnja elektri čne energije (ponderirane kombinirane vrijednosti) 
(Wh/km)  … …  …  
Autonomija potpuno elektri čnog vozila (km)  …  …  …  
Identifikator interpolacijske porodice  Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
Identifikator porodice po matrici cestovnog otpora  Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
Rezultati:  Identifikator interpolacijske porodice  Identifikator 
porodice po 
matrici 
cestovnog 
otpora  
VH VM (ako je 
primjenjivo)  VL (ako je 
primjenjivo)  Predstavnik 
V 
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
NISKA faza (g/km)  … …  
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
SREDNJA faza (g/km)  … …  
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
VISOKA faza (g/km)  … …  
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
IZNIMNO VISOKA faza (g/km)  … …  
Masene emisije CO  2 pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
(kombinirane vrijednosti) (g/km)  … …  
Masene emisije CO  2 pri radu na baterijski pogon (kom ­
binirane vrijednosti) (g/km)  
Masene emisije CO  2 (ponderirane, kombinirane vrijedno ­
sti) (g/km)  
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
NISKA faza (l/100 km)  … …  
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
SREDNJA faza (l/100 km)  … …  
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
VISOKA faza (l/100 km)  … …  
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije, 
IZNIMNO VISOKA faza (l/100 km)  … …  
Potrošnja goriva pri pogonu s dopunjavanjem baterije 
(kombinirane vrijednosti) (l/100 km)  … …HR L 175/286 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Rezultati:  Identifikator interpolacijske porodice  Identifikator 
porodice po 
matrici 
cestovnog 
otpora  
VH VM (ako je 
primjenjivo)  VL (ako je 
primjenjivo)  Predstavnik 
V 
Potrošnja goriva pri radu na baterijski pogon (kombini ­
rane vrijednosti) (l/100 km)  … …  
Potrošnja goriva (ponderirane, kombinirane vrijednosti) 
(l/100 km)  … …  
EC AC,weighted  … …  
EAER (kombinirane vrijednosti)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (za VL ili VM u usporedbi s VH)  …  …  
Ispitna masa  …  …  
Čeona površina reprezentativnog vozila (m  2 ) 
Ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu.  
3.3. Potpuno elektri čna vozila  ( 1 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Potrošnja elektri čne energije (Wh/km)  …  …  …  
Autonomija (km)  …  …  …  
Identifikator interpolacijske porodice  Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …  
Identifikator porodice po matrici cestovnog otpora  Varijanta/izvedbe  
… …  
… …  
… …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/287  
( 1 ) Ako je primjenjivo.
 Rezultati:  Identifikator interpolacijske 
porodice  Identifikator porodice po 
matrici  
VH VL  Predstavnik V  
Potrošnja elektri čne energije (kombinirane vrijednosti) 
(Wh/km)  … …  
Autonomija potpuno elektri čnog vozila (kombinirane 
vrijednosti) (km)  … …  
Autonomija potpuno elektri čnog vozila (grad) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (za VL u usporedbi s VH)  …  …  
Ispitna masa  …  …  
Čeona površina reprezentativnog vozila (m  2 ) 
3.4. Vozila s pogonom na vodikove gorivne ćelije ( 1 ) 
Varijanta/izvedba:  …  …  …  
Potrošnja goriva (kg/100 km)  …  …  …  
Varijanta/izvedba:  Varijanta/izvedba:  
Potrošnja goriva (kombinirane vrijednosti) 
(kg/100 km)  … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Ispitna masa  …  
3.5. Izlazno izvješ će/izvješ ća iz korelacijskog alata u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2017/1152  
Ponoviti za svaku interpolacijsku porodicu ili porodicu po matrici cestovnog otpora:  
Identifikator interpolacijske porodice ili porodice po matrici cestovnog otpora [Bilješka: ‚Homologacijski broj 
+ redni broj interpolacijske porodice’]: …  
VH izvješ će: …  
VL izvješ će (ako je primjenjivo): …  
Predstavnik V: …HR L 175/288 Službeni list Europske unije 7.7.2017.  
( 1 ) Ako je primjenjivo.
 4. Rezultati ispitivanja za vozila s ugra đenim eko-inovacijama  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Prema Pravilniku br. 83 (ako je primjenjivo)  
Varijanta/izvedba …  
Odluka o 
odobrenju 
eko-inova ­
cije (  1 ) Oznaka 
eko-inova ­
cije (  2 ) Ciklus tipa 
1./I. 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra ­ 
đenim eko- 
inovacijama 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu 
tipa 1. (  3 ) 4. Emisije 
CO  2 vozila s 
ugra đenim 
eko-inovaci ­
jama u 
ispitnom 
ciklusu tipa 1. 
= 3.5.1.3. 
Priloga I.)  5. Faktor 
iskoristivosti 
(UF) tj. 
vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije 
u 
normalnim 
radnim 
uvjetima  Uštede 
emisija CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Ukupne uštede emisija CO  2 prema NEDC-u (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Broj Odluke Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
( 2 ) ( h5 ) Dodijeljena Odlukom Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
( 3 ) ( h6 ) Ako se umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. primjenjuje metodologija modeliranja, unosi se vrijednost dobivena tom 
metodologijom. 
( 4 ) ( h7 ) Zbroj ušteda emisija CO  2 svake pojedina čne eko-inovacije na tipu I. u skladu s Pravilnikom UNECE-a br. 83.  
Prema Prilogu XXI. Uredbi (EU) 2017/1151 (ako je primjenjivo)  
Varijanta/izvedba …  
Odluka o 
odobrenju 
eko-inova ­
cije (  1 ) Oznaka 
eko-inova ­
cije (  2 ) Ciklus tipa 
1./I. 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 vozila 
s ugra ­ 
đenim eko- 
inovacijama 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 
osnovnog 
vozila u 
ispitnom 
ciklusu tipa 
1. (  3 ) 4. Emisije 
CO  2 iz vozila 
s ugra đenim 
eko-inovaci ­
jama u 
ispitnom 
ciklusu tipa 1.  5. Faktor 
iskoristivosti 
(UF) tj. 
vremenski 
udio 
upotrebe 
tehnologije 
u 
normalnim 
radnim 
uvjetima  Uštede 
emisija CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Ukupne uštede emisija CO  2 u WLTP-u (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Broj Odluke Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
( 2 ) ( h5 ) Dodijeljena Odlukom Komisije o odobrenju eko-inovacije. 
( 3 ) ( h6 ) Ako se umjesto ispitnog ciklusa tipa 1. primjenjuje metodologija modeliranja, unosi se vrijednost dobivena tom 
metodologijom. 
( 4 ) ( h7 ) Zbroj ušteda emisija CO  2 svake pojedina čne eko-inovacije na tipu 1. u skladu s Prilogom XXI. Podprilogom 4. 
Uredbi (EU) 2017/1151.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/289  
( 1 ) ( h1 ) Ponoviti tablicu za svaku varijantu/izvedbu.  
( 2 ) ( h2 ) Ponoviti tablicu za svako ispitano referentno gorivo.  
( 3 ) ( h3 ) Ako je potrebno, proširiti tablicu dodavanjem novog retka za svaku eko-inovaciju.
 4.1. Op ća oznaka eko-inovacije  ( 1 ): ............................................................................................................................ ........................  
Pojašnjenja  
( h ) Eko-inovacije.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Op ća oznaka eko-inovacije sastoji se od sljede ćih elemenata me đusobno odvojenih praznim mjestima:  
— oznake homologacijskog tijela iz Priloga VII.; 
— pojedina čnih oznaka svih eko-inovacija ugra đenih u vozilo, navedenih kronološkim redom prema redo ­
slijedu odluka Komisije o njihovu odobrenju. 
(Npr. op ća oznaka triju eko-inovacija kronološki odobrenih kao 10, 15 i 16 te ugra đenih u vozilo koje je 
odobrilo njema čko homologacijsko tijelo trebala bi biti: ‚e1 10 15 16’.)”  
Izmjene Priloga IX. Direktivi 2007/46/EZ  
(5) Prilog IX. Direktivi 2007/46/EZ zamjenjuje se sljede ćim tekstom:  
„PRILOG IX.  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
0. CILJEVI  
Certifikat o sukladnosti je izjava koju proizvo đač vozila izdaje kupcu kako bi mu time zajam čio da je vozilo 
koje je kupio u skladu sa zakonodavstvom koje je na snazi u Europskoj uniji u vrijeme kada je vozilo 
proizvedeno.  
Svrha certifikata o sukladnosti je i omogu ćivanje nadležnim tijelima država članica da registriraju vozila bez 
zahtijevanja dodatne tehni čke dokumentacije od podnositelja zahtjeva.  
U tu svrhu certifikat o sukladnosti mora sadržavati:  
(a) identifikacijski broj vozila (VIN);  
(b) to čne tehni čke karakteristike vozila (nije dopušten nikakav raspon vrijednosti).  
1. OP ĆI OPIS  
1.1. Certifikat o sukladnosti sastoji se od dva dijela.  
(a) STRANICA 1., koja se sastoji od proizvo đačeve izjave o sukladnosti. Isti predložak zajedni čki je za sve 
kategorije vozila.  
(b) STRANICA 2., koja je tehni čki opis glavnih karakteristika vozila. Predložak stranice 2. prilago đen je svakoj 
pojedinoj kategoriji vozila.  
1.2. Certifikat o sukladnosti sastavlja se na najve ćem formatu A4 (210 × 297 mm) ili je u mapi tog formata.  
1.3. Ne dovode ći u pitanje odredbe iz odjeljka O. to čke (b), vrijednosti i jedinice navedene u drugom dijelu jednake 
su onima u homologacijskoj dokumentaciji propisanoj relevantnim regulatornim aktima. U slu čaju provjere 
sukladnosti proizvodnje, vrijednosti se moraju provjeriti postupcima utvr đenima u relevantnim regulatornim 
aktima. U obzir se moraju uzeti odstupanja koja su dopuštena tim regulatornim aktima.HR L 175/290 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2. POSEBNE ODREDBE  
2.1. Obrazac A certifikata o sukladnosti (potpuno vozilo) odnosi se na vozila koja se mogu upotrebljavati na cesti 
bez ikakvog dodatnog stupnja proizvodnje potrebnog za homologaciju.  
2.2. Obrazac B certifikata o sukladnosti (dovršeno vozilo) odnosi se na vozila kod kojih je za homologaciju 
proveden daljnji stupanj proizvodnje.  
To je uobi čajeni rezultat postupka višestupanjske homologacije (npr. autobus koji je izradio proizvo đač u drugoj 
fazi na šasiji koju je izradio proizvo đač vozila).  
Dodatni elementi dodani tijekom višestupanjskog postupka ukratko se opisuju.  
2.3. Obrazac C certifikata o sukladnosti (nepotpuna vozila) odnosi se na vozila kojima je potreban dodatni stupanj 
proizvodnje za homologaciju (npr. šasija kamiona).  
Osim za teglja če za poluprikolice, certifikat o sukladnosti za vozila koja čine šasije s kabinom i spadaju u 
kategoriju N sastavlja se na Obrascu C.  
DIO I.  
POTPUNA I DOVRŠENA VOZILA  
OBRAZAC A1 – STRANICA 1.  
POTPUNA VOZILA  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1.  
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj )] potvr đujem da je vozilo:  
0.1. Marka (tvorni čka oznaka proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
— Varijanta (  a ): …  
— Izvedba (  a ): …  
0.2.1. Trgova čko ime: …  
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.6. Mjesto i na čin postavljanja proizvo đačevih plo čica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  
0.9. Naziv i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0.10. Identifikacijski broj vozila: …  
u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji (…  homologacijski broj, uklju čuju ći broj proširenja ) 
izdanoj (…  datum izdavanja ) i 
može se trajno registrirati u državama članicama s prometom desnom/lijevom (  b ) stranom koje upotrebljavaju 
metri čke/anglosaksonske (  c ) mjerne jedinice za brzinomjer i metri čke/anglosaksonske (  c ) jedinice za broja č kilometara 
(ako je primjenjivo) (  d ).HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/291
 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): …  
OBRAZAC A2 – STRANICA 1.  
POTPUNA VOZILA HOMOLOGIRANA U MALIM SERIJAMA  
[Godina]  [Redni broj]  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1.  
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj )] potvr đujem da je vozilo:  
0.1. Marka (tvorni čka oznaka proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
— Varijanta (  a ): …  
— Izvedba (  a ): …  
0.2.1. Trgova čko ime: …  
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.6. Mjesto i na čin postavljanja proizvo đačevih plo čica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  
0.9. Naziv i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0.10. Identifikacijski broj vozila: …  
u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji (…  homologacijski broj, uklju čuju ći broj proširenja ) 
izdanoj (…  datum izdavanja ) i 
može se trajno registrirati u državama članicama s prometom desnom/lijevom (  b ) stranom koje upotrebljavaju 
metri čke/anglosaksonske (  c ) mjerne jedinice za brzinomjer i metri čke/anglosaksonske (  c ) jedinice za broja č kilometara 
(ako je primjenjivo) (  d ). 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): …  
OBRAZAC B – STRANICA 1.  
DOVRŠENA VOZILA  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1.  
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj )] potvr đujem da je vozilo:  
0.1. Marka (trgova čka oznaka proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
— Varijanta (  a ): …HR L 175/292 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
— Izvedba (  a ): …  
0.2.1. Trgova čko ime: …  
0.2.2. Za vozila s višestupanjskom homologacijom, podaci o homologaciji osnovnog vozila ili vozila prethodnog 
stupnja homologacije (navesti podatke za svaki stupanj):  
— Tip: …  
— Varijanta (  a ): …  
— Izvedba (  a ): …  
Homologacijski broj, broj proširenja …  
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.5.1. Za vozila s višestupanjskom homologacijom, ime i adresa proizvo đača osnovnog vozila ili vozila prethodnog 
stupnja/prethodnih stupnjeva homologacije…  
0.6. Mjesto i na čin postavljanja proizvo đačevih plo čica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  
0,9. Naziv i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0,10. Identifikacijski broj vozila: …  
(a) dovršeno i izmijenjeno (  1 ) kako slijedi: … i  
(b) u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji (…  homologacijski broj, uklju čuju ći broj 
proširenja ) izdanoj (…  datum izdavanja ) i 
(c) može se trajno registrirati u državama članicama s prometom desnom/lijevom (  b ) stranom koje upotrebljavaju 
metri čke/anglosaksonske (  c ) mjerne jedinice za brzinomjer i metri čke/anglosaksonske (  c ) jedinice za broj kilo ­
metara (ako je primjenjivo) (  d ). 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): …  
Prilozi: Certifikat o sukladnosti izdan za svaki prethodni stupanj.  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M1  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mmHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/293
 
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehni čki dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Razred hibridnog [elektri čnog] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3HR L 175/294 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo za vozila s dvojnim gorivom) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izgaranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: …kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak izme đu kota ča: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinacija guma/kota č / razred otpora kotrljanja (ako je primjenjivo) (  h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 ) 
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
40. Boja vozila (  j ): …  
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čuju ći voza čevo) (  k ): …  
42.1. Sjedala namijenjena za uporabu samo kad vozilo miruje: …  
42.3. Broj mjesta za korisnike invalidskih kolica: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
— U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
— U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisijaHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/295
 
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : …  
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip I. ili ESC (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO x: …. HC + NO x: …. Čestice: …..  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC-u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Čestice (masa): …  
Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energije (  m ) ( r ): 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila (ako je primjenjivo)  
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija u skladu s 
Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Gradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane (  1 ), kombinirane 
vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km  
Faktor odstupanja (ako je primje ­
njivo)  
Faktor verifikacije (ako je primjenji ­
vo) ‚1’ ili ‚0’HR L 175/296 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora (ako je primje ­
njivo) 
Potrošnja elektri čne energije (ponde ­
rirane, kombinirane vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Elektri čna autonomija  … km  
3. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Op ća oznaka eko-inovacija (  p1 ): …  
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (ponoviti za svako ispitano referentno gorivo):  
3.2.1. Uštede emisija prema NEDC-u: …g/km (ako je primjenjivo)  
3.2.2. Uštede emisija prema WLTP-u: …g/km (ako je primjenjivo)  
4. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1151 (ako je 
primjenjivo)  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Niska (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Srednja (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Iznimno visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane vrijed ­
nosti (  1 ) … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
5. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora, u skladu s 
Uredbom (EU) 2017/1151 (ako je primjenjivo)  
5.1. Potpuno elektri čna vozila 
Potrošnja elektri čne energije  … Wh/km  
Elektri čna autonomija  … km  
Elektri čna autonomija, grad  … km  
5.2. Hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora 
Potrošnja elektri čne energije 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektri čna autonomija (EAER)  … km  
Elektri čna autonomija, grad 
(EAER  city ) … km  
Razno  
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga II.: …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/297
 
52. Napomene (  n ): …  
Dodatne kombinacije guma i kota ča: Tehni čki parametri (bez upu ćivanja na RR)  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M2  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): …mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
9. Razmak izme đu prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: … mm  
12. Stražnji prepust: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kgHR L 175/298 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehni čki dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/299
 
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Razred hibridnog [elektri čnog] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izgaranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak izme đu kota ča: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm itd.  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č / razred otpora kotrljanja (ako je primjenjivo) (  h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
39. Razred vozila: razred I / razred II / razred III / razred A / razred B (  1 ) 
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čuju ći voza čevo) (  k ): …HR L 175/300 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
42.1. Sjedala namijenjena za uporabu samo kad vozilo miruje: …  
42.3. Broj mjesta za korisnike invalidskih kolica: …  
43. Broj mjesta za stajanje: …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : …  
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip I. ili ESC (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO x: …. HC + NO x: …. Čestice: …..  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC-u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Čestice (masa): …  
Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/301
 
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energije (  m ) ( r ): 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila (ako je primjenjivo)  
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija prema NEDC- 
u u skladu s Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Gradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane (  1 ), kombinirane 
vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km  
Faktor odstupanja (ako je primje ­
njivo)  
Faktor verifikacije (ako je primje ­
njivo)  ‚1’ ili ‚0’  
2. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora (ako je 
primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane vrijed ­
nosti (  1 )) … Wh/km  
Elektri čna autonomija  … km  
3. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Op ća oznaka eko-inovacija (  p1 ): …  
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (ponoviti za svako ispitano referentno gorivo):  
3.2.1. Uštede emisija prema NEDC-u: …g/km (ako je primjenjivo)  
3.2.2. Uštede emisija prema WLTP-u: …g/km (ako je primjenjivo)  
4. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1151 (ako 
je primjenjivo)  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Niska (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Srednja (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Iznimno visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane vrijed ­
nosti (  1 ) … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 )HR L 175/302 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
5. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora, u skladu s 
Uredbom (EU) 2017/1151 (ako je primjenjivo)  
5.1. Potpuno elektri čna vozila 
Potrošnja elektri čne energije  … Wh/km  
Elektri čna autonomija  … km  
Elektri čna autonomija, grad  … km  
5.2. Hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora 
Potrošnja elektri čne energije 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektri čna autonomija (EAER)  … km  
Elektri čna autonomija, grad (EAER  ci­
ty ) … km  
Razno  
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga II.: …  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M3  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
9. Razmak izme đu prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: … mmHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/303
 
12. Stražnji prepust: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa vozila: … kgHR L 175/304 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
18. Najve ća tehni čki dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izgaranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30.1. Razmak kota ča svake upravljane osovine: … mm  
30.2. Razmak kota ča svih ostalih osovina: … mm  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: da/ne (  1 )HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/305
 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
39. Razred vozila: razred I / razred II / razred III / razred A / razred B (  1 ) 
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čuju ći voza čevo) (  k ): …  
42.1. Sjedala namijenjena za uporabu samo kad vozilo miruje: …  
42.2. Broj sjede ćih mjesta za putnike; (donja razina) … (gornja razina) (uklju čuju ći voza ča) 
42.3. Broj mjesta za korisnike invalidskih kolica: …  
43. Broj mjesta za stajanje: …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : …  
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ):HR L 175/306 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno  
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga II.: …  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA N1  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): …mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mmHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/307
 
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i najmanja): … mm  
9. Razmak izme đu prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: … mm  
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
14. Masa osnovnog vozila u voznom stanju: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehni čki dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Razred hibridnog [elektri čnog] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/NOVC-FCHV (  1 )HR L 175/308 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izgaranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak izme đu kota ča: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinacija guma/kota č / razred otpora kotrljanja (ako je primjenjivo) (  h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
40. Boja vozila (  j ): …  
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čuju ći voza čevo) (  k ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/309
 
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : …  
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC-u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energije (  m ) ( r ): 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila (ako je primjenjivo)  
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija u skladu s 
Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Gradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 )HR L 175/310 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija u skladu s 
Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Izvangradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane (  1 ), kombinirane 
vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km  
Faktor odstupanja (ako je 
primjenjivo)  
2. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora (ako je 
primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane 
vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Elektri čna autonomija  … km  
3. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Op ća oznaka eko-inovacija (  p1 ): …  
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (ponoviti za svako ispitano referentno gorivo):  
3.2.1. Uštede emisija prema NEDC-u:…g/km (ako je primjenjivo)  
3.2.2. Uštede emisija prema WLTP-u:…g/km (ako je primjenjivo)  
4. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Niska (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Srednja (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Iznimno visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane vrijed ­
nosti (  1 ) … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
5. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora, u skladu s 
Uredbom (EU) 2017/1151 (ako je primjenjivo)  
5.1. Potpuno elektri čna vozila (  1 ) ili (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije  … Wh/km  
Elektri čna autonomija  … km  
Elektri čna autonomija, grad  … kmHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/311
 
5.2. Hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora (  1 ) ili (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektri čna autonomija (EAER)  … km  
Elektri čna autonomija, grad 
(EAER  city ) … km  
Razno  
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): 
…/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga II.: …  
52. Napomene (  n ): …  
Popis guma: Tehni čki parametri (bez upu ćivanja na RR)  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA N2  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i najmanja): … mm  
9. Razmak izme đu prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: … mm  
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
12. Stražnji prepust: … mmHR L 175/312 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehni čki dopuštena vu čena masa za:HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/313
 
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Razred hibridnog [elektri čnog] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izgaranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č / razred otpora kotrljanja (ako je primjenjivo) (  h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 )HR L 175/314 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čuju ći voza čevo) (  k ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : …  
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC-u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/315
 
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energije (  m ) ( r ): 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila (ako je primjenjivo)  
Vrijednosti prema NEDC-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva za ispitivanje emisija u skladu s 
Uredbom (EZ) br. 692/2008  
Gradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane (  1 ), kombinirane 
vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km  
Faktor odstupanja (ako je 
primjenjivo)  
2. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora (ako je 
primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(ponderirane, kombinirane vrijed ­
nosti (  1 )) … Wh/km  
Elektri čna autonomija  … km  
3. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Op ća oznaka eko-inovacija (  p1 ): …  
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (ponoviti za svako ispitano referentno gorivo):  
3.2.1. Uštede emisija prema NEDC-u:…g/km (ako je primjenjivo)  
3.2.2. Uštede emisija prema WLTP-u:…g/km (ako je primjenjivo)  
4. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Vrijednosti prema WLTP-u  Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Niska (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Srednja (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Iznimno visoka (  1 ): … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane vrijed ­
nosti (  1 ) … g/km  … l/100 km ili m  3 /100 km ili kg/100 km (  1 )HR L 175/316 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
5. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora, u skladu s 
Uredbom (EU) 2017/1151 (ako je primjenjivo)  
5.1. Potpuno elektri čna vozila (  1 ) ili (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije  … Wh/km  
Elektri čna autonomija  … km  
Elektri čna autonomija, grad  … km  
5.2. Hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora (  1 ) ili (ako je primjenjivo) 
Potrošnja elektri čne energije 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektri čna autonomija (EAER)  … km  
Elektri čna autonomija, grad 
(EAER  city ) … km  
Razno  
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): 
…/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga II.: …  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA N3  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mmHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/317
 
7. Visina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i najmanja): … mm  
9. Razmak izme đu prednjeg dijela vozila i središta naprave za spajanje: … mm  
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
12. Stražnji prepust: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kgHR L 175/318 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehni čki dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izgaranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Položaj podiznih osovina: …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/319
 
32. Položaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čuju ći voza čevo) (  k ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : …  
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 )HR L 175/320 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.2. Ispitni postupak: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno  
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): 
…/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga II.: …  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJE VOZILA O1 I O2  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): …mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
10. Razmak izme đu središta vu čne spojnice i stražnjeg dijela vozila: … mm  
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
12. Stražnji prepust: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kgHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/321
 
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki poluprikolice ili prikolice sa 
središnjom osovinom: … kg  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30.1. Razmak kota ča svake upravljane osovine: … mm  
30.2. Razmak kota ča svih ostalih osovina: … mm  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
34. Osovine opremljene zra čnim ovjesom ili ovjesom istovrijednih karakteristika: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 ) 
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …HR L 175/322 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Razno  
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): 
…/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga II.: …  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJE VOZILA O3 I O4  
(potpuna i dovršena vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Duljina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Visina: … mm  
10. Razmak izme đu središta vu čne spojnice i stražnjeg dijela vozila: … mm  
11. Duljina površine za utovar tereta: … mm  
12. Stražnji prepust: … mm  
Mase  
13. Masa u voznom stanju: … kg  
13.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Stvarna masa vozila: .................................................................................................... ........................................................ kgHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/323
 
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki poluprikolice ili prikolice sa 
središnjom osovinom: … kg  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
34. Osovine opremljene zra čnim ovjesom ili ovjesom istovrijednih karakteristika: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 )HR L 175/324 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Nadogradnja  
38. Kod nadogradnje (  i ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Razno  
50. Homologacija je dodijeljena u skladu s konstrukcijskim zahtjevima za prijevoz opasnog tereta: da/razred(i): 
…/ne (  l ): 
51. Za vozila za posebne namjene: oznaka u skladu s odjeljkom 5. Priloga II.: …  
52. Napomene (  n ): …  
DIO II.  
NEPOTPUNA VOZILA  
OBRAZAC C1 – STRANICA 1.  
NEPOTPUNA VOZILA  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1.  
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj )] potvr đujem da je vozilo:  
0.1. Marka (tvorni čka oznaka proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
Varijanta (  a ): …  
Izvedba (  a ): …  
0.2.1. Trgova čko ime: …  
0.2.2. Za vozila s višestupanjskom homologacijom, podaci o homologaciji osnovnog vozila ili vozila prethodnog 
stupnja homologacije  
(Navesti informacije za svaki stupanj):  
Tip:…  
Varijanta (  a ): …  
Izvedba (  a ):… 
Homologacijski broj, broj proširenja ……………………………………… ..  
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.5.1. Za vozila s višestupanjskom homologacijom, ime i adresa proizvo đača osnovnog vozila ili vozila prethodnog 
stupnja homologacijeHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/325
 
0.6. Mjesto i na čin postavljanja proizvo đačevih plo čica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  
0.9. Ime i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0.10. Identifikacijski broj vozila: …  
u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji (…  homologacijski broj, uklju čuju ći broj proširenja ) 
izdanoj (…  datum izdavanja ) i 
ne može se trajno registrirati bez daljnjih homologacija. 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): …  
OBRAZAC C2 – STRANICA 1.  
NEPOTPUNA VOZILA HOMOLOGIRANA U MALIM SERIJAMA  
[Godina]  [Redni broj]  
EZ CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI  
Stranica 1.  
Niže potpisani [… ( puno ime i položaj )] potvr đujem da je vozilo:  
0.1. Marka (tvorni čka oznaka proizvo đača): …  
0.2. Tip: …  
Varijanta (  a ): …  
Izvedba (  a ): …  
0.2.1. Trgova čko ime: …  
0.4. Kategorija vozila: …  
0.5. Ime i adresa proizvo đača: …  
0.6. Mjesto i na čin postavljanja proizvo đačevih plo čica: …  
Mjesto identifikacijskog broja vozila: …  
0.9. Ime i adresa predstavnika proizvo đača (ako postoji): …  
0.10. Identifikacijski broj vozila: …  
u svakom pogledu sukladno s tipom vozila opisanim u homologaciji (…  homologacijski broj, uklju čuju ći broj proširenja ) 
izdanoj (…  datum izdavanja ) i 
ne može se trajno registrirati bez daljnjih homologacija. 
(Mjesto) (Datum): …  (Potpis): …HR L 175/326 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M1  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kgHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/327
 
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehni čki dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izgaranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak izme đu kota ča: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mmHR L 175/328 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 ) 
Nadogradnja  
41. Raspored i broj vrata: …  
42. Broj sjede ćih mjesta (uklju čuju ći voza čevo) (  k ): …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : …  
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC-u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energije (  m )HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/329
 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Gradski uvjeti:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane vrijedno ­
sti: … g/km  … l/100 km  
2. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora 
Potrošnja elektri čne energije (ponde ­
rirane, kombinirane vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Elektri čna autonomija  … km  
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M2  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mmHR L 175/330 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kgHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/331
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehni čki dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izgaranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30. Razmak izme đu kota ča: 
1. … mmHR L 175/332 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2. … mm  
3. … mm  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45. Tipovi ili razredi vu čnih spojnica koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : …  
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC-u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/333
 
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA M3  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kgHR L 175/334 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehni čki dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kgHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/335
 
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izgaranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30.1. Razmak kota ča svake upravljane osovine: … mm  
30.2. Razmak kota ča svih ostalih osovina: … mm  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … baraHR L 175/336 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : …  
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice: …  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Napomene (  n ): …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/337
 
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA N1  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i najmanja): … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene maseHR L 175/338 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehni čki dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izgaranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/hHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/339
 
Osovine i ovjes  
30. Razmak izme đu kota ča: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : …  
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 )HR L 175/340 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC-u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice:  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj):  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 / potrošnja goriva / potrošnja elektri čne energije (  m ) 
1. Svi pogonski sklopovi osim potpuno elektri čnih vozila, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1151  
Emisije CO  2 Potrošnja goriva  
Gradski uvjeti:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Izvangradski uvjeti:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinirane vrijednosti:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Ponderirane, kombinirane vrijedno ­
sti: … g/km  … l/100 km  
2. Potpuno elektri čna vozila i hibridna elektri čna vozila s punjenjem iz vanjskog izvora 
Potrošnja elektri čne energije (ponde ­
rirane, kombinirane vrijednosti (  1 )) … Wh/km  
Elektri čna autonomija  … km  
3. Vozilo s ugra đenim eko-inovacijama: da/ne (  1 ) 
3.1. Op ća oznaka eko-inovacija (  p1 ): …  
3.2. Ukupne uštede emisija CO  2 zbog eko-inovacija (  p2 ) (ponoviti za svako ispitano referentno gorivo): …  
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA N2  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/341
 
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i najmanja): … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kgHR L 175/342 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehni čki dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 )HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/343
 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izgaranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : …  
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:HR L 175/344 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: Tip 1. ili ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …  
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: Tip 1. (prosje čne vrijednosti prema NEDC-u, najviše vrijednosti prema WLTP-u) ili 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice:  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJA VOZILA N3  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
3. Pogonske osovine (broj, položaj, me đusobna povezanost): … …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mmHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/345
 
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
8. Udaljenost središta sedla vu čnog vozila za poluprikolicu (najve ća i najmanja): … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4. Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila: … kg  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kgHR L 175/346 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa skupa vozila: … kg  
18. Najve ća tehni čki dopuštena vu čena masa za:  
18.1. Prikolicu s rudom: … kg  
18.2. Poluprikolicu: … kg  
18.3. Prikolicu sa središnjom osovinom: … kg  
18.4. Prikolicu bez ko čnica: … kg  
19. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvo đač motora: …  
21. Oznaka motora postavljena na motor: …  
22. Princip rada: …  
23. Samo elektri čni: da/ne (  1 ) 
23.1. Hibridno [elektri čno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Broj i raspored cilindara: …  
25. Radni obujam motora: … cm  3 
26. Gorivo: dizel, benzin, UNP, SPP-biometan, UPP, etanol, biodizel, vodik (  1 ) 
26.1. Jednogorivno, dvogorivno, prilagodljivo gorivu, s dvojnim gorivom (  1 ) 
26.2. (samo dvojno gorivo) Tip 1.A / tip 1.B / tip 2.A / tip 2.B / tip 3.B (  1 ) 
27. Najve ća snaga  
27.1. Najve ća neto snaga (  g ): … kW pri … min  –1 (motor s unutarnjim izgaranjem) (  1 ) 
27.2. Najve ća satna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Najve ća neto snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Najve ća 30-minutna snaga: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s )HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/347
 
28. Mjenja č (tip): …  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
33. Pogonske osovine opremljene zra čnim ili istovrijednim ovjesom: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Ko čnice 
36. Spojnice ko čnica prikolice: mehani čke/elektri čne/pneumatske/hidrauli čne (  1 ) 
37. Tlak u tla čnom vodu ko čnog sustava prikolice: … bara  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ekološka u činkovitost  
46. Razina zvuka  
U mirovanju: … dB(A) pri brzini vrtnje motora: … min  –1 
U vožnji: … dB(A)  
47. Razina emisija ispušnih plinova (  l ): Euro …  
47.1. Parametri za ispitivanje emisija  
47.1.1. Ispitna masa, kg: …  
47.1.2. Čeona površina, m  2 : …  
47.1.3. Koeficijenti cestovnog otpora  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije ispušnih plinova (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Broj temeljnoga regulatornog akta i broj najnovijeg primjenjivog regulatornog akta o izmjeni: …  
1.1. Ispitni postupak: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Čestice: …HR L 175/348 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Zacrnjenje dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Ispitni postupak: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
2.1. Ispitni postupak: ETC (ako je primjenjivo)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Čestice:  
2.2. Ispitni postupak: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Čestice (masa): … Čestice (broj): …  
48.1. Ispravljena vrijednost koeficijenta apsorpcije dima: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJE VOZILA O1 I O2  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
10. Razmak izme đu središta vu čne spojnice i stražnjeg dijela vozila: … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kgHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/349
 
2. … kg  
3. … kg  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
19.1. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki poluprikolice ili prikolice sa 
središnjom osovinom: … kg  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
30.1. Razmak kota ča svake upravljane osovine: … mm  
30.2. Razmak kota ča svih ostalih osovina: … mm  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
34. Osovine opremljene zra čnim ovjesom ili ovjesom istovrijednih karakteristika: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …  
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …HR L 175/350 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
STRANICA 2.  
KATEGORIJE VOZILA O3 I O4  
(nepotpuna vozila)  
Stranica 2.  
Op će konstrukcijske karakteristike  
1. Broj osovina: … i kota ča: …  
1.1. Broj i položaj osovina s dvostrukim kota čima: …  
2. Upravljane osovine (broj, položaj): …  
Glavne dimenzije  
4. Me đuosovinski razmak (  e ): … mm  
4.1. Razmak izme đu osovina:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Najve ća dopuštena duljina: … mm  
6.1. Najve ća dopuštena širina: … mm  
7.1. Najve ća dopuštena visina: … mm  
10. Razmak izme đu središta vu čne spojnice i stražnjeg dijela vozila: … mm  
12.1. Najve ći dopušteni stražnji prepust: … mm  
Mase  
14. Masa nepotpunog vozila u voznom stanju: … kg  
14.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanja masa dovršenog vozila: … kg  
15.1. Raspodjela te mase po osovinama:  
1. … kgHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/351
 
2. … kg  
3. … kg  
16. Najve će tehni čki dopuštene mase  
16.1. Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
16.2. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3. Najve ća tehni čki dopuštena optere ćenja svake skupine osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17. Pri registraciji / u uporabi predvi đene najve će dopuštene mase u unutarnjem/me đunarodnom prometu (  1 ) ( o ) 
17.1. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila: … kg  
17.2. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj osovini:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Pri registraciji / u uporabi predvi đena najve ća dopuštena masa optere ćenog vozila po svakoj skupini osovina:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. Najve će tehni čki dopušteno stati čko uspravno optere ćenje na spojnoj to čki poluprikolice ili prikolice sa 
središnjom osovinom: … kg  
Maksimalna brzina  
29. Maksimalna brzina: … km/h  
Osovine i ovjes  
31. Položaj podiznih osovina: …  
32. Položaj opteretivih osovina: …  
34. Osovine opremljene zra čnim ovjesom ili ovjesom istovrijednih karakteristika: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija guma/kota č ( h ): …HR L 175/352 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Naprava za spajanje  
44. Homologacijski broj ili oznaka naprave za spajanje (ako je ugra đena): …  
45. Tipovi ili razredi vu čne spojnice koje je mogu će ugraditi: …  
45.1. Karakteristi čne vrijednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Razno  
52. Napomene (  n ): …  
Pojašnjenja koja se odnose na Prilog IX.  
( 1 ) Prekrižiti nepotrebno.  
( a ) Navesti identifikacijski kod —  
( b ) Navesti je li vozilo prikladno za vožnju desnom stranom, lijevom stranom ili za vožnju na obje strane ceste.  
( c ) Navesti ima li ugra đeni brzinomjer i/ili broja č kilometara metri čke ili metri čke i anglosaksonske mjerne jedinice.  
( d ) Ovom izjavom ne ograni čava se pravo država članica da zahtijevaju tehni čke prilagodbe kako bi se omogu ćila registracija vozila u 
državi članici razli čitoj od one za koju su namijenjena ako se promet odvija na suprotnoj strani ceste.  
( e ) Unosi 4. i 4.1. ispunjavaju se u skladu s definicijama 25. (razmak osovina) odnosno 26. (udaljenost izme đu osovina) Uredbe (EU) 
1230/2012  
— —  
( g ) Za hibridna elektri čna vozila navesti podatak za neto snagu i najve ću trajnu nazivnu snagu.  
( h ) Dodatna oprema iz ove to čke može se dodati pod unosom ‚Napomene’.  
( i ) Koristiti kodove opisane u Prilogu II., to čki C.  
( j ) Navesti samo osnovne boje kako slijedi: bijela, žuta, naran časta, crvena, ljubi časta, plava, zelena, siva, sme đa ili crna.  
( k ) Bez sjedala za uporabu samo kad vozilo miruje i broja mjesta za invalidska kolica. 
Za autobuse kategorije vozila M  3 broj putnika uklju čuje i članove posade.  
( l ) Dodati broj Euro standarda i znak koji odgovara odredbama koje se upotrebljavaju za homologaciju.  
( m ) Ponoviti s razli čitim gorivima koja se mogu upotrijebiti. Vozila koja kao gorivo mogu upotrebljavati i benzin i plinovito gorivo, ali 
čiji je benzinski sustav ugra đen samo za upotrebu u nuždi ili za pokretanje vozila, te ako spremnik benzina tog sustava ne može 
sadržavati više od 15 litara benzina, smatraju se vozilima s pogonom samo na plinovito gorivo.  
( m1 ) Za motore i vozila s dvojnim gorivom EURO VI ponoviti po potrebi.  
( m2 ) Navode se isklju čivo emisije koje su procijenjene u skladu s važe ćim propisom ili propisima.  
( n ) Ako je vozilo opremljeno radarskom opremom kratkog dometa u pojasu 24 GHz, u skladu s Odlukom Komisije 2005/50/EZ 
(SL L 21, 25.1.2005., str. 15.), proizvo đač mora navesti: ‚Vozilo opremljeno radarskom opremom kratkoga dometa u u pojasu 24 
GHz’.  
( o ) Proizvo đač može ispuniti te stavke za me đunarodni promet, za unutarnji promet ili za oboje. 
Za unutarnji promet treba navesti kod države u kojoj je vozilo predvi đeno za registraciju. Kod mora biti sukladan normi ISO 3166- 
1:2006. 
Za me đunarodni promet navodi se broj direktive (npr. ‚96/53/EZ’ za Direktivu Vije ća 96/53/EZ).  
( p ) Eko-inovacije.  
( p1 ) Op ća oznaka eko-inovacija sastoji se od sljede ćih elemenata me đusobno odvojenih praznim mjestima: 
— oznake homologacijskog tijela iz Priloga VII.; 
— pojedina čnih oznaka svih eko-inovacija ugra đenih u vozilo, navedenih kronološkim redom prema redoslijedu odluka Komisije o 
njihovu odobrenju. 
(Npr. op ća oznaka triju eko-inovacija kronološki odobrenih kao 10, 15 i 16 te ugra đenih u vozilo koje je odobrilo njema čko 
homologacijsko tijelo trebala bi biti: ‚e1 10 15 16’.)  
( p2 ) Zbroj ušteda emisija CO  2 ostvarenih svakom pojedinom eko-inovacijom.  
( q ) Za dovršena vozila kategorije N  1 obuhva ćena podru čjem primjene Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
( r ) Primjenjivo je samo ako je vozilo homologirano prema Uredbi (EZ) 715/2007.  
( s ) U slu čaju više od jednog elektromotora navesti konsolidirani utjecaj svih motora.”HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/353
 
PRILOG XIX.  
IZMJENE UREDBE (EU) br. 1230/2012  
Uredba (EU) br. 1230/2012 mijenja se kako slijedi:  
1. Članak 2. stavak 5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„ ‚Masa dodatne opreme’ zna či maksimalna masa kombinacija dodatne opreme koju se može ugraditi na vozilo osim 
standardne opreme u skladu sa specifikacijama proizvo đača;”HR L 175/354 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
PRILOG XX.  
MJERENJA NETO SNAGE I NAJVE ĆE 30-MINUTNE SNAGE ELEKTRI ČNIH POGONSKIH SKLOPOVA  
1. UVOD  
U ovom Prilogu odre đuju se zahtjevi za mjerenje neto snage motora, neto snage i maksimalne 30-minutne snage 
elektri čnih pogonskih sklopova.  
2. OP ĆI ZAHTJEVI  
2.1. Op ći zahtjevi za provo đenje ispitivanja i tuma čenje rezultata utvr đeni su u stavku 5. Pravilnika UNECE-a br. 85 (  1 ) uz 
iznimke odre đene u ovom Prilogu.  
2.2. Ispitno gorivo  
Stavci 5.2.3.1., 5.2.3.2.1., 5.2.3.3.1. i 5.2.3.4. Pravilnika UNECE-a br. 85 tuma če se kako slijedi:  
upotrebljava se gorivo dostupno u slobodnoj prodaji. U slu čaju bilo kakvog spora, gorivom se smatra odgovaraju će 
referentno gorivo odre đeno u Prilogu IX. ovoj Uredbi.  
2.3. Korekcijski faktori za snagu  
Iznimno od to čke 5.1. Priloga 5. Pravilniku UNECE-a br. 85, kada je motor s turbo nabijanjem opremljen sustavom 
koji omogu ćuje kompenzaciju za temperaturu i nadmorsku visinu okoline, na zahtjev proizvo đača, korekcijski 
faktori α a ili α d postavljaju se na vrijednost 1.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/355  
( 1 ) SL L 326, 24.11.2006., str. 55.
 PRILOG XXI.  
POSTUPAK ISPITIVANJA EMISIJA TIPA 1  
1. UVOD  
U ovom Prilogu opisuje se postupak za utvr đivanje razine emisija plinovitih spojeva, česti čnih tvari, broja 
čestica, emisija CO  2 , potrošnje goriva, potrošnje elektri čne energije i autonomije na elektri čni pogon lakih 
vozila.  
2. REZERVIRANO  
3. DEFINICIJE  
3.1. Oprema za ispitivanje  
3.1.1. „To čnost” zna či razlika izme đu izmjerene vrijednosti i referentne vrijednosti koja je sljediva do državnog 
etalona i koja opisuje ispravnost rezultata. Vidi sliku 1.  
3.1.2. „Kalibracija” zna či postupak podešavanja odziva mjernog sustava na na čin da su njegove izlazne informacije u 
skladu s opsegom referentnih signala.  
3.1.3. „Kalibracijski plin” zna či mješavina plinova koja se upotrebljava za kalibriranje plinskih analizatora.  
3.1.4. „Metoda dvostrukog razrje đenja” zna či postupak izdvajanja dijela iz razrije đenog protoka ispušnih plinova i 
miješanja tog dijela s odgovaraju ćom koli činom zraka za dodatno razrje đivanje prije filtra za uzorkovanje 
čestica.  
3.1.5. „Sustav za razrje đivanje cijelog ispušnog protoka” zna či kontinuirano razrje đivanje ukupnih ispušnih plinova 
vozila okolnim zrakom na kontrolirani na čin primjenom ure đaja za uzorkovanje stalnog volumena (CVS).  
3.1.6. „Linearizacija” zna či primjena niza koncentracija ili materijala za uspostavljanje matemati čkog odnosa izme đu 
koncentracije i odziva sustava.  
3.1.7. „Ve će održavanje” zna či podešavanje, popravak ili zamjenu sastavnog dijela ili modula koji bi mogli utjecati na 
to čnost mjerenja.  
3.1.8. „Nemetanski ugljikovodici” (NMHC) zna či ukupni ugljikovodici (THC) osim metana (CH  4 ). 
3.1.9. „Preciznost” zna či stupanj do kojeg ponovljena mjerenja pod neizmijenjenim uvjetima pokazuju jednake 
rezultate (slika 1.) i, u ovom Prilogu, uvijek jedna standardna devijacija.  
3.1.10. „Referentna vrijednost” zna či vrijednost sljediva do državnog etalona. Vidi sliku 1.  
3.1.11. „Zadana vrijednost” zna či ciljana vrijednost koju sustav za kontrolu nastoji posti ći. 
3.1.12. „Raspon” zna či podešavanje instrumenta tako da on daje ispravan odgovor na kalibracijski standard koji je 
izme đu 75 i 100 posto maksimalne vrijednosti mjernog raspona instrumenta ili o čekivanog raspona uporabe.  
3.1.13. „Ukupni ugljikovodici” (THC) zna či svi hlapivi spojevi mjereni plamenoionizacijskim detektorom (FID).  
3.1.14. „Verifikacija” zna či ocjena podudaraju li se izlazne vrijednosti mjernog sustava s primijenjenim referentnim 
signalima do unutar jednog ili više unaprijed odre đenih pragova za prihva ćanje.  
3.1.15. „Nulti plin” zna či plin koji ne sadrži analit i koji se koristi za postavljanje nultog odgovora na analizatoru.HR L 175/356 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika 1.  
Definicija to čnosti, preciznosti i referentne vrijednosti
  
3.2. Cestovni otpor i postavke dinamometra  
3.2.1. „Aerodinami čki otpor” zna či sila koja se suprotstavlja kretanju vozila kroz zrak.  
3.2.2. „To čka aerodinami čke stagnacije” zna či mjesto na površini vozila gdje je brzina vjetra jednaka nuli.  
3.2.3. „Blokada anemometra” zna či utjecaj na mjerenje anemometra zbog prisutnosti vozila pri čemu se prividna 
brzina zraka razlikuje od brzine vozila kombinirane s brzinom vjetra u odnosu na tlo.  
3.2.4. „Ograni čena analiza” zna či da su čeona površina vozila i koeficijent aerodinami čkog otpora utvr đeni neovisno i 
te se vrijednosti koriste u jednadžbi gibanja.  
3.2.5. „Masa u voznom stanju” zna či masa vozila opremljenog standardnom opremom u skladu sa specifikacijama 
proizvo đača, sa spremnicima za gorivo napunjenima do najmanje 90 % svoje zapremnine, uklju čuju ći masu 
voza ča (75 kg), goriva i teku ćina te masu, ako ih vozilo ima, nadogradnje, kabine, vu čne spojnice, rezervnih 
kota ča i alata.  
3.2.6. „Masa voza ča” zna či nazivna masa od 75 kg smještena na referentnoj to čki voza čeva sjedala.  
3.2.7. „Maksimalno optere ćenje vozila” zna či najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila umanjena za masu 
u voznom stanju, 25 kg i masu dodatne opreme, kako je definirano u stavku 3.2.8.  
3.2.8. „Masa dodatne opreme” zna či maksimalna masa kombinacija dodatne opreme koju se može ugraditi na vozilo 
uz standardnu opremu u skladu sa specifikacijama proizvo đača. 
3.2.9. „Dodatna oprema” zna či sva oprema koja nije uklju čena u standardnu opremu, a ugra đena je na vozilo na 
odgovornost proizvo đača i kupac je može naru čiti. 
3.2.10. „Referentni atmosferski uvjeti (za mjerenja cestovnog otpora)” zna či atmosferski uvjeti u odnosu na koje se 
korigiraju izmjereni rezultati, kako slijedi:  
(a) Atmosferski tlak: p  0 = 100 kPa;  
(b) Atmosferska temperatura: T  0 = 20 °C;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/357
 
(c) Gusto ća suhog zraka: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
(d) Brzina vjetra: 0 m/s.  
3.2.11. „Referentna brzina” zna či brzina vozila pri kojoj se odre đuje cestovni otpor ili pri kojoj se verificira optere ćenje 
dinamometra s valjcima.  
3.2.12. „Cestovni otpor” zna či sila otpora kretanju vozila prema naprijed izmjerena metodom inercijskog usporavanja 
ili ekvivalentnim metodama za uklju čivanje gubitaka zbog trenja u prijenosnom sustavu.  
3.2.13. „Otpor kotrljanja” zna či sile koje stvaraju gume i koje pružaju otpor kretanju vozila.  
3.2.14. „Otpori vožnje” zna či moment koji pruža otpor kretanju vozila prema naprijed izmjeren mjera čima zakretnog 
momenta postavljenima na pogonskim kota čima vozila.  
3.2.15. „Simulirani cestovni otpor” zna či cestovni otpor na dinamometru s valjcima koji simulira cestovni otpor 
izmjeren na cesti, a sastoji se od sile kojom djeluje dinamometar s valjcima i silâ otpora kretanju vozila 
tijekom vožnje na dinamometru s valjcima, a izražava se u obliku tri koeficijenta polinoma drugog stupnja.  
3.2.16. „Simulirani otpori vožnje” zna či otpor vožnje na dinamometru s valjcima namijenjen simuliranju otpora vožnje 
izmjerenog na cesti, a sastoji se od momenta kojim djeluje dinamometar s valjcima i momenta otpora kretanju 
vozila tijekom vožnje na dinamometru s valjcima, te čija se približna vrijednost iskazuje trima koeficijentima 
polinoma drugog stupnja.  
3.2.17. „Stacionarna anemometrija” zna či mjerenje brzine i smjera vjetra anemometrom na mjestu i visini iznad 
površine ispitne ceste gdje će biti najreprezentativniji uvjeti vjetra.  
3.2.18. „Standardna oprema” zna či osnovna konfiguracija vozila sa svim karakteristikama koje se zahtijevaju na 
temelju regulatornih akata iz Priloga IV. i Priloga XI. Direktivi 2007/46/EZ, uklju čuju ći sve ugra đene karakteri ­
stike zbog kojih nisu potrebne dodatne specifikacije u pogledu konfiguracije ili opreme.  
3.2.19. „Ciljani cestovni otpor” zna či cestovni otpor koji se mora reproducirati.  
3.2.20. „Ciljani otpori vožnje” zna či otpori vožnje koji se moraju reproducirati na dinamometru s valjcima.  
3.2.21. Rezervirano  
3.2.22. „Korekcija za vjetar” zna či korekciju za utjecaj vjetra na cestovni otpor na temelju podataka izmjerenih 
stacionarnim ili ugra đenim anemometrima.  
3.2.23. „Najve ća tehni čki dopuštena masa optere ćenog vozila” zna či najve ća masa odre đena za vozilo na temelju 
njegovih konstrukcijskih obilježja i radnih sposobnosti;  
3.2.24. „Stvarna masa vozila” zbroj mase u voznom stanju i mase dodatne opreme ugra đene na pojedino vozilo.  
3.2.25. „Ispitna masa vozila” zna či zbroj stvarne mase vozila, 25 kg i mase koja predstavlja optere ćenje vozila.  
3.2.26. „Reprezentativna masa optere ćenja vozila” zna či x posto od maksimalnog optere ćenja vozila, pri čemu je x 15 
posto za vozila kategorije M i 28 posto za vozila kategorije N.HR L 175/358 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.27. „Najve ća tehni čki dopuštena masa skupa vozila” (MC) zna či najve ća masa odre đena za skup motornog vozila i 
jedne ili više prikolica na temelju njegovih konstrukcijskih obilježja i radne sposobnosti ili maksimalna masa 
odre đena za skup vu čnog vozila i poluprikolice.  
3.3. Potpuno elektri čna vozila, hibridna elektri čna vozila i vozila na gorivne ćelije  
3.3.1. „Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon” (AER) zna či ukupno prije đena udaljenost koju je OVC-HEV vozilo 
prešlo od po četka ispitivanja na baterijski pogon do trenutka tijekom ispitivanja kada motor s unutrašnjim 
izgaranjem po čne trošiti gorivo.  
3.3.2. „Autonomija potpuno elektri čnog vozila” (PER) zna či ukupna udaljenost koju je prešlo PEV vozilo od po četka 
ispitivanja na baterijski pogon do ispunjenja kriterija za prekid pražnjenja.  
3.3.3. „Stvarna autonomija na baterijski pogon” (R  CDA ) zna či udaljenost prije đena u nizu WLTC-ova u radnom stanju 
na baterijski pogon dok se ne isprazni sustav za pohranu elektri čne energije s mogu ćnoš ću ponovnog punjenja 
(REESS).  
3.3.4. „Ciklusna autonomija na baterijski pogon” (R  CDC ) zna či prije đena udaljenost od po četka ispitivanja na baterijski 
pogon do kraja posljednjeg ciklusa prije ciklusa u kojima je ispunjen kriterij za prekid pražnjenja, uklju čuju ći i 
prijelazni ciklus u kojem vozilo možda radi i u uvjetima na baterijski pogon i u uvjetima dopunjavanja baterije.  
3.3.5. „Radno stanje na baterijski pogon” zna či radno stanje u kojem energija pohranjena u REESS može varirati, ali 
se u prosjeku smanjuje, a vozilo se vozi do prijelaza na rad s dopunjavanjem baterije.  
3.3.6. „Radno stanje s dopunjavanjem baterije” zna či radno stanje u kojem energija pohranjena u REESS-u može 
varirati, ali se, u prosjeku, održava na neutralnoj razini dok se vozilo vozi.  
3.3.7. „Faktori korisnosti” su omjeri utemeljeni na statistici vožnje i ovisni o autonomiji ostvarenoj u stanju na 
baterijski pogon koji se koriste za ponderiranje spojeva u emisijama ispušnih plinova, emisija CO  2 i potrošnje 
goriva za OVC-HEV-ove pri baterijskom pogonu i pri dopunjavanju baterije.  
3.3.8. „Elektri čni stroj” (EM) zna či pretvara č energije koji pretvara elektri čnu energiju u mehani čku i obrnuto.  
3.3.9. „Pretvara č energije” zna či sustav u kojem se oblik izlazne energije razlikuje od oblika ulazne energije.  
3.3.9.1. „Pretvara č za pogonsku energiju” zna či pretvara č energije pogonskog sklopa koji nije periferni ure đaj i čija se 
izlazna energija izravno ili neizravno koristi za pogon vozila.  
3.3.9.2. „Kategorija pretvara ča za pogonsku energiju” zna či (i.) motor s unutarnjim izgaranjem, ili (ii.) elektri čni stroj, ili 
(iii.) gorivne ćelije.  
3.3.10. „Sustav za pohranu energije” zna či sustav koji pohranjuje energiju i koji je osloba đa u istom obliku u kojem je 
energija ušla u njega.  
3.3.10.1. „Sustav za pohranu pogonske energije” zna či sustav za pohranu energije pogonskog sklopa koji nije periferni 
ure đaj, a čija se izlazna energija izravno ili neizravno koristi za pogon vozila.  
3.3.10.2. „Kategorija sustava za pohranu pogonske energije” zna či (i.) sustav za pohranu goriva, (ii.) sustav za pohranu 
elektri čne energije s mogu ćnoš ću ponovnog punjenja ili (iii.) sustav za pohranu mehani čke energije s mogu ć­
noš ću ponovnog punjenja.  
3.3.10.3 „Oblik energije” zna či (i) elektri čna energija, ili (ii) mehani čka energija, ili (iii) kemijska energija (uklju čuju ći 
goriva).  
3.3.10.4. „Sustav za pohranu goriva” zna či sustav za pohranu pogonske energije u kojem je kemijska energija pohra ­
njena u obliku teku ćeg ili plinovitog goriva.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/359
 
3.3.11. „Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon” (EAER) zna či udio u ukupnoj stvarnoj autonomiji na 
baterijski pogon (R  CDA ) koji se može pripisati uporabi elektri čne energije iz REESS-a tijekom ispitivanja 
autonomije na baterijski pogon.  
3.3.12. „Hibridno elektri čno vozilo” (HEV) zna či hibridno vozilo u kojem je jedan od pretvara ča za pogonsku energiju 
elektri čni stroj.  
3.3.13. „Hibridno vozilo” (HV) zna či vozilo opremljeno pogonskim sklopom koji sadrži najmanje dvije razli čite 
kategorije pretvara ča za pogonsku energiju i najmanje dvije razli čite kategorije sustava za pohranu pogonske 
energije.  
3.3.14. „Neto promjena energije” zna či promjena energije u REESS-u podijeljena s ciklusnom potrošnjom energije 
ispitnog vozila.  
3.3.15. „Hibridno elektri čno vozilo bez punjenja iz vanjskog izvora” (NOVC-HEV) zna či hibridno elektri čno vozilo koje 
se ne može puniti iz vanjskog izvora.  
3.3.16. „Hibridno elektri čno vozilo s punjenjem iz vanjskog izvora” (OVC-HEV) zna či hibridno elektri čno vozilo koje 
se može puniti iz vanjskog izvora.  
3.3.17. „Potpuno elektri čno vozilo” (PEV) zna či vozilo opremljeno pogonskim sklopom koji sadržava isklju čivo elek ­
tri čne strojeve kao pretvara če za pogonsku energiju i isklju čivo sustave za pohranu elektri čne energije s 
mogu ćnoš ću ponovnog punjenja kao sustave za pohranu pogonske energije.  
3.3.18. „Gorivna ćelija” zna či pretvara č energije kojim se kemijska energija (ulaz) pretvara u elektri čnu energiju (izlaz) 
ili obrnuto.  
3.3.19. „Vozilo s gorivnom ćelijom” (FCV) zna či vozilo opremljeno pogonskim sklopom koji sadrži isklju čivo gorivne 
ćelije i elektri čni stroj/elektri čne strojeve kao pretvara če za pogonsku energiju.  
3.3.20. „Hibridno vozilo s gorivnom ćelijom” (FCHV) zna či vozilo s gorivnom ćelijom opremljeno pogonskim 
sklopom s najmanje jednim sustavom za pohranu goriva i najmanje jednim sustavom za pohranu elektri čne 
energije s mogu ćnoš ću ponovnog punjenja kao sustavom za pohranu pogonske energije  
3.4. Pogonski sklop  
3.4.1. „Pogonski sklop” zna či sustav u vozilu koji je sastavljen od svih sustava za pohranu pogonske energije, 
pretvara ča za pogonsku energiju i prijenosnih sustava koji kota če opskrbljuju mehani čkom energijom radi 
pogona vozila, uklju čuju ći periferne ure đaje. 
3.4.2. „Pomo ćni ure đaji” zna či ure đaji koji troše, pretvaraju, skladište ili opskrbljuju energijom neperiferne ure đaje ili 
sustave koji su ugra đeni u vozila u svrhe koje nisu pogon vozila te se stoga ne smatraju dijelom pogonskog 
sustava.  
3.4.3. „Periferni ure đaji” zna či ure đaji koji troše energiju, pretvaraju energiju, pohranjuju energiju ili opskrbljuju 
energijom pri čemu glavna svrha energije nije pogon vozila, ili drugi dijelovi, sustavi i upravlja čke jedinice 
koji su neophodni za rad pogonskog sustava.  
3.4.4. „Pogonski sklop” zna či povezani elementi pogonskog sklopa za prijenos mehani čke energije izme đu pretvara ča 
za pogonsku energiju i kota ča. 
3.4.5. „Ru čni mjenja č” zna či mjenja č u kojem se stupnjevi prijenosa mogu mijenjati samo djelovanjem voza ča. 
3.5. Op ćenito  
3.5.1. „Kriterijske emisije” zna či emisije spojeva za koje su u ovoj Uredbi utvr đene grani čne vrijednosti.HR L 175/360 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.5.2. Rezervirano  
3.5.3. Rezervirano  
3.5.4. Rezervirano  
3.5.5. Rezervirano  
3.5.6. „Ciklusna potrošnja energije” zna či izra čunana pozitivna energija koja je potrebna da bi vozilo odvozilo zadani 
ciklus.  
3.5.7. Rezervirano  
3.5.8. „Na čin rada koji može odabrati voza č” zna či poseban na čin rada koji voza č može odabrati i koji može utjecati 
na emisije ili na potrošnju goriva i/ili energije.  
3.5.9. „Zadani po četni na čin rada” za potrebe ovog Priloga zna či na čin rada koji je uvijek odabran pri uklju čivanju 
bez obzira na odabrani na čin rada u trenutku prethodnog isklju čivanja vozila.  
3.5.10. „Referentni uvjeti (za izra čun masenih emisija)” zna či uvjeti na kojima se temelje gusto će plinova, tj. 101,325 
kPa i 273,15 K (0°C).  
3.5.11. „Emisije ispušnih plinova” zna či emisije plinovitih, krutih i teku ćih spojeva.  
3.6.  PM/PN  
Pojam „ čestica” se uobi čajeno koristi za tvar koja se karakterizira (mjeri) u zra čnoj fazi (suspendirana tvar), a 
pojam „ česti čna tvar” za nataloženu tvar.  
3.6.1. „Broj emitiranih čestica” (PN) zna či ukupan broj krutih čestica emitiranih iz ispuha vozila kvantificiran u skladu 
s metodama razrje đivanja, uzorkovanja i mjerenja utvr đenima u ovom Prilogu.  
3.6.2. „Emisije česti čnih tvari” (PM) zna či masa bilo kojeg česti čnog materijala iz ispuha vozila kvantificirana u skladu 
s postupcima razrje đivanja, uzorkovanja i mjerenja navedenima u ovom Prilogu.  
3.7.  WLTC  
3.7.1. „Nazivna snaga motora” zna či maksimalna snaga motora u kW u skladu sa zahtjevima iz Priloga XX. ovoj 
Uredbi.  
3.7.2. „Maksimalna brzina” zna či najve ća brzina vozila prema proizvo đačevoj deklaraciji.  
3.8. Postupak  
3.8.1. „Sustav s periodi čnom regeneracijom” zna či ure đaj za kontrolu emisija ispušnih plinova (npr. katalizator, filtar 
čestica) koji je potrebno periodi čno regenerirati nakon manje od 4 000 km prije đenih pri uobi čajenom radu 
vozila.  
3.9. Ispitivanje korradi utvr đivanja korekcijskog faktora za temperaturu okoline0 (Podprilog 6.a)  
3.9.1. „Aktivni spremnik topline” zna či tehnologija kojom se toplina pohranjuje u bilo kojem ure đaju vozila i otpušta 
u sastavne dijelove pogonskog sklopa tijekom zadanog razdoblja pri pokretanju motora. Karakteriziraju ga 
pohranjena entalpija u sustavu i vrijeme otpuštanja toplinske energije u sastavne dijelove pogonskog sklopa.  
3.9.2. „Izolacijski materijali” svaki materijal u motornom prostoru pri čvrš ćen na motor i/ili šasiju s u činkom termalne 
izolacije i karakteriziran maksimalnom toplinskom provodljivoš ću od 0,1 W/(mK).HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/361
 
4. KRATICE  
4.1. Op će kratice  
AC Izmjeni čna struja  
CFV Venturijeva cijev s kriti čnim protokom (Critical flow venturi)  
CFO Otvor za kriti čni protok  
CLD Kemiluminiscentni detektor  
CLA Kemiluminiscentni analizator  
CVS Ure đaj za uzorkovanje stalnog volumena  
DC Istosmjerna struja  
ET Cijev za isparavanje  
Extra high  (2) WLTC faza ekstra velike brzine za vozila razreda 2  
Extra high  (3) WLTC faza ekstra velike brzine za vozila razreda 3  
FCHV Hibridno vozilo na gorivne ćelije  
FID Plamenoionizacijski detektor  
FSD Potpuni otklon  
GC Plinski kromatograf  
HEPA Visoko u činkoviti filtar česti čne tvari;  
HFID Grijani plamenoionizacijski detektor  
High  2 WLTC faza velike brzine za vozila razreda 2  
High  3-1 WLTC faza velike brzine za vozila razreda 3 s v  max < 120 km/h  
High  3-2 WLTC faza velike brzine za vozila razreda 3 s v  max ≥ 120 km/h  
ICE Motor s unutarnjim izgaranjem  
LoD Granica otkrivanja  
LoQ Granica kvantifikacije  
Low  1 WLTC faza male brzine za vozila razreda 1  
Low  2 WLTC faza male brzine za vozila razreda 2  
Low  3 WLTC faza male brzine za vozila razreda 3HR L 175/362 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Medium  1 WLTC faza srednje brzine za vozila razreda 1  
Medium  2 WLTC faza srednje brzine za vozila razreda 2  
Medium  3-1 WLTC faza srednje brzine za vozila razreda 3 s v  max < 120 km/h  
Medium  3-2 WLTC faza srednje brzine za vozila razreda 3 s v  max ≥ 120 km/h  
LC Teku ćinska kromatografija  
UNP Ukapljeni naftni plin  
NDIR Nedisperzivni infracrveni (analizator)  
NDUV Nedisperzivni ultraljubi časti 
PP/biometan Prirodni plin/biometan  
NMC Odvaja č nemetana  
NOVC-FCHV Hibridno vozilo s gorivnom ćelijom bez mogu ćnosti punjenja iz vanjskog izvora  
NOVC Bez mogu ćnosti punjenja iz vanjskog izvora  
NOVC-HEV Hibridno elektri čno vozilo bez mogu ćnosti punjenja iz vanjskog izvora  
OVC-HEV Hibridno elektri čno vozilo s punjenjem iz vanjskog izvora  
P a Masa česti čne tvari koju je sakupio filtar pozadinskih čestica  
P e Masa česti čne tvari koju je sakupio filtar uzoraka  
PAO Poli-alfa-olfein  
PCF Predklasifikator čestica  
PCRF Faktor redukcije koncentracije čestica  
PDP Volumetrijska pumpa  
PER Autonomija potpuno elektri čnog vozila  
Postotak FS % cjelokupnog mjernog raspona  
PM Emisije česti čnih tvari  
PN Broj emitiranih čestica  
PNC Broja č broja čestica  
PND  1 Prvi ure đaj za razrje đivanje broja čestica  
PND  2 Drugi ure đaj za razrje đivanje broja česticaHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/363
 
PTS Sustav za prijenos čestica  
PTT Cijev za prijenos čestica  
QCL-IR Infracrveni kvantni kaskadni laser  
R CDA Stvarna autonomija na baterijski pogon  
RCB Stanje punjenja REESS-a  
REESS Sustav za pohranu elektri čne energije s mogu ćnoš ću ponovnog punjenja  
SSV Podzvu čna Venturijeva cijev  
USFM Ultrazvu čno mjerilo protoka  
VPR Odvaja č hlapljivih čestica  
WLTC Svjetski ciklus ispitivanja lakih vozila  
4.2. Kemijski simboli i kratice  
C 1 Ugljikovodik istovjetan ugljiku 1  
CH  4 Metan  
C 2 H 6 Etan  
C 2 H 5 OH Etanol  
C 3 H 8 Propan  
CO Uglji čni monoksid  
CO  2 Uglji čni dioksid  
DEHP Dioktilftalat  
H 2 O Voda  
NH  3 Amonijak  
NMHC Nemetanski ugljikovodici  
NO  x Dušikovi oksidi  
NO Dušikov oksid  
NO  2 Dušikov dioksid  
N 2 O Dušikov oksid  
THC Ukupni ugljikovodiciHR L 175/364 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
5. OP ĆI ZAHTJEVI  
5.0. Svakoj od porodica vozila definirana u stavcima 5.6. do 5.9. treba pripisati jedinstveni identifikator u sljede ćem 
obliku:  
FT-TA-WMI-gggg-bbbb  
pri čemu je:  
— FT je identifikator vrste porodice:  
— IP = interpolacijska porodica kako je definirana u stavku 5.6.  
— RL = porodica po cestovnom otporu kako je definirana u stavku 5.7.  
— RM = porodica po matrici cestovnog otpora kako je definirana u stavku 5.8.  
— PR = porodica sustava s periodi čnom regeneracijom (K  i ) definirana kao u stavku 5.9.  
— TA je razlikovni broj nositelja odobrenja porodice kako je definirano u odjeljku 1. to čke 1. Priloga VII. 
Direktivi (EZ) 2007/46  
— WMI (svjetski identifikator proizvo đača) je broj koji identificira proizvo đača na jedinstven na čin, a definiran 
je u ISO 3780:2009. Za jednog proizvo đača može se koristiti nekoliko WMI šifri.  
— gggg je godina kada je dovršen ispitivanje za porodicu  
— bbbb je četveroznamenkasti redni broj  
5.1. Vozilo i njegovi sastavni dijelovi koji bi mogli utjecati na emisiju plinovitih spojeva, česti čnih tvari i broja 
čestica moraju biti konstruirani, izra đeni i sastavljeni tako da omogu ćavaju da je vozilo u uobi čajenoj uporabi i 
pod normalnim uvjetima uporabe, kao što su vlaga, kiša, snijeg, vru ćina, hladno ća, pijesak, zemlja, vibracija, 
habanje, itd. uskla đeno s odredbama ovog Priloga tijekom njegova korisnog vijeka trajanja.  
5.1.1. To uklju čuje sigurnost svih crijeva, spojeva i veza koje se koriste u sustavima za kontrolu emisija.  
5.2. Ispitno vozilo mora biti reprezentativno u smislu njegovih komponenti povezanih s emisijama i funkcio ­
nalnosti planirane proizvodne serije obuhva ćene homologacijom. Proizvo đač i homologacijsko tijelo usuglaša ­
vaju se o tome koje vozilo predstavlja ispitni model.  
5.3. Uvjeti ispitivanja vozila  
5.3.1. Vrste i koli čine maziva i rashladne teku ćine za ispitivanje emisija su one koje je proizvo đač naveo za normalni 
rad vozila.  
5.3.2. Vrsta goriva za ispitivanje emisija mora biti kako je navedeno u Prilogu IX.  
5.3.3. Svi sustavi za kontrolu emisija moraju biti u ispravnom stanju.  
5.3.4. Uporaba bilo kakvog ure đaja za poništavanje je zabranjena, u skladu s odredbama članka 5. stavka 2. Uredbe 
br. 715/2007.  
5.3.5. Motor mora biti konstruiran tako da se izbjegnu emisije iz ku ćišta koljenastog vratila.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/365
 
5.3.6. Pneumatici korišteni za ispitivanje emisija moraju biti u skladu sa stavkom 1.2.4.5. Podpriloga 6. ovom Prilogu.  
5.4. Ulazni otvori spremnika benzina  
5.4.1. U skladu sa stavkom 5.4.2., ulazni otvor spremnika benzina ili etanola mora biti konstruiran tako da spre čava 
punjenje spremnika iz mlaznice na benzinskoj pumpi koja ima vanjski promjer od 23,6 mm ili ve ći. 
5.4.2. Stavak 5.4.1. ne odnosi se na vozilo kod kojeg su ispunjena oba sljede ća uvjeta:  
(a) Vozilo je konstruirano i izra đeno tako da benzin s olovom ne utje če štetno ni na jedan ure đaj konstruiran 
za kontrolu emisija; i  
(b) vozilo je uo čljivo, čitljivo i neizbrisivo ozna čeno simbolom za bezolovni benzin, navedenim u ISO 
2575:2010 „Cestovna vozila – Simboli za komande, pokazatelje i ure đaje upozorenja”, na mjestu koje 
je izravno vidljivo osobi koja puni spremnik goriva. Dopuštene su dodatne oznake.  
5.5. Odredbe o sigurnosti elektroni čkog sustava  
5.5.1. Svako vozilo s ra čunalom za kontrolu emisija mora imati zaštitu koja sprje čava izmjene, osim uz odobrenje 
proizvo đača. Proizvo đač odobrava preinake ako su nužne za dijagnosticiranje, servisiranje, tehni čki pregled, 
naknadnu ugradnju ili popravak vozila. Svi ra čunalni kodovi ili radni parametri koji se mogu reprogramirati 
moraju biti napravljeni tako da se ne mogu preina čiti i moraju imati stupanj zaštite najmanje u skladu s 
odredbama ISO 15031-7 (15. ožujka 2001.) Svi se memorijski čipovi za kalibriranje koji se mogu izvaditi 
zalijevaju, zatvaraju u zabrtvljeno ku ćište ili štite elektroni čkim algoritmima i ne može ih se zamijeniti bez 
posebnih alata i postupaka.  
5.5.2. Ne smije biti mogu će mijenjati radne parametre ra čunalno kodiranog motora bez posebnih alata i postupaka 
(npr. zalemljeni ili zaliveni sastavni dijelovi ra čunala ili zabrtvljena (ili zalemljena) ku ćišta).  
5.5.3. Proizvo đači od homologacijskog tijela mogu tražiti izuze će od jednog od ovih zahtjeva za ona vozila za koja 
ne postoji velika vjerojatnost da će im trebati zaštita. Kriteriji koje homologacijsko tijelo procjenjuje pri 
razmatranju izuze ća uklju čuju, ali nisu ograni čeni na, trenuta čnu dostupnost radnih mikroprocesora, tehni čka 
svojstva vozila u smislu postizanja visokih performansi te predvi đenu koli činu prodanih vozila.  
5.5.4. Proizvo đači koji koriste programabilne ra čunalne sustave moraju sprije čiti neovlašteno reprogramiranje. Proiz ­
vo đači moraju uklju čiti poboljšane strategije zaštite od neovlaštenih zahvata i sposobnost zaštite od pisanja 
koja zahtijeva elektroni čki pristup ra čunalu smještenom izvan lokacije i koje održava proizvo đač, a kojemu i 
neovisni operatori moraju imati pristup uz uporabu zaštite koja je predvi đena u stavku 5.5.1. i odjeljku 2.2. 
Priloga XIV. Homologacijsko tijelo odobrava metode koje pružaju istu razinu zaštite od neovlaštenih zahvata.  
5.6. Interpolacijska porodica  
5.6.1.  Interpolacijska porodica za vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem  
Samo vozila koja su identi čna u pogledu sljede ćih karakteristika vozila / pogonskih sustava / prijenosa mogu 
biti dio iste interpolacijske porodice:  
(a) Vrsta motora s unutarnjim sagorijevanjem: vrsta goriva, vrsta izgaranja, zapremnina motora, karakteristike 
kod potpunog optere ćenja, tehnologija motora i sustav napajanja, kao i drugi podsustavi motora ili 
karakteristike koje imaju nezanemariv utjecaj na masene emisije CO  2 prema uvjetima WLTP;  
(b) Radna strategija za sve komponente unutar pogonskog sustava koje utje ču na masene emisije CO  2 ; 
(c) Vrsta mjenja ča (npr. ru čni, automatski, CVT) i model prijenosa (npr. vrijednost momenta, broj stupnjeva 
prijenosa, broj spojki itd.);HR L 175/366 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(d) n/v omjeri (broj okretaja motora podijeljen s brzinom vozila). Ovaj se zahtjev smatra ispunjenim ako je za 
sve prijenosne omjere u pitanju razlika u odnosu na prijenosne omjere od naj češ će instaliranih vrsta 
prijenosa unutar 8 posto;  
(e) Broj pogonskih osovina;  
(f) porodica po ATCT-u.  
Vozila mogu biti dio iste interpolacijske porodice samo ako pripadaju istom razredu vozila, kako je opisano u 
stavku 2. Podpriloga 1.  
5.6.2.  Interpolacijska porodica za NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove  
Osim zahtjeva iz stavka 5.6.1., samo OVC-HEV-ovi i NOVC-HEV-ovi koji su identi čni u pogledu sljede ćih 
karakteristika mogu biti dio iste interpolacijske porodice:  
(a) Vrsta i broj elektri čnih strojeva (tip izvedbe (asinkroni/sinkroni, itd.), vrsta rashladnog sredstva (zrak, 
teku ćina,) i sve druge karakteristike koje imaju nezanemariv utjecaj na masene emisije CO  2 i potrošnju 
elektri čne energije pod uvjetima WLTP-a;  
(b) Vrsta pogonskog REESS-a (model, kapacitet, nazivni napon, nazivna snaga, vrsta rashladnog sredstva (zrak, 
teku ćina));  
(c) Vrsta pretvara ča energije izme đu elektri čnog stroja i pogonskog REESS-a, izme đu pogonskog REESS-a i 
niskonaponskog izvora napajanja te izme đu uti čnice za punjenje i pogonskog REESS-a, kao i sve druge 
karakteristike koje imaju nezanemariv utjecaj na masenu emisiju CO  2 i potrošnju elektri čne energije.  
(d) Razlika izme đu broja ciklusa na baterijski pogon od po četka ispitivanja do i uklju čuju ći prijelazni ciklus ne 
smije biti više od jedan.  
5.6.3.  Interpolacijska porodica za PEV-ove  
Samo PEV-ovi koji su identi čni s obzirom na sljede će karakteristike elektri čnog pogonskog sustava / prijenosa 
mogu biti dio iste interpolacijske porodice:  
(a) Vrsta i broj elektri čnih strojeva (tip izvedbe (asinkroni/sinkroni, itd.), vrsta rashladnog sredstva (zrak, 
teku ćina,) i bilo koje druge karakteristike koje imaju nezanemariv utjecaj na potrošnju elektri čne energije 
i autonomiju pod uvjetima WLTP;  
(b) Vrsta pogonskog REESS-a (model, kapacitet, nazivni napon, nazivna snaga, vrsta rashladnog sredstva (zrak, 
teku ćina));  
(c) Vrsta mjenja ča (npr. ru čni, automatski, CVT) i model prijenosa (npr. vrijednost momenta, broj stupnjeva 
prijenosa, broj spojki itd.);  
(d) Broj pogonskih osovina;  
(e) Vrsta pretvara ča energije izme đu elektri čnog stroja i pogonskog REESS-a, izme đu pogonskog REESS-a i 
niskonaponskog izvora napajanja te izme đu uti čnice za punjenje i pogonskog REESS-a, kao i sve druge 
karakteristike koje imaju nezanemariv utjecaj na potrošnju elektri čne energije i autonomiju prema uvjetima 
WLTP-a.  
(f) Radna strategija svih komponenti koje utje ču na potrošnju elektri čne energije unutar pogonskog sustava;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/367
 
(g) n/v omjeri (broj okretaja motora podijeljen s brzinom vozila). Ovaj se zahtjev smatra ispunjenim ako je za 
sve prijenosne omjere u pitanju razlika u odnosu na prijenosne omjere od naj češ će instaliranih vrsta i 
modela mjenja ča unutar 8 posto.  
5.7. Porodica po cestovnom otporu  
Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljede će karakteristike mogu biti dio iste interpolacijske porodice:  
(a) Vrsta mjenja ča (npr. ru čni, automatski, CVT) i model prijenosa (npr. vrijednost momenta, broj stupnjeva 
prijenosa, broj spojki itd.); Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela, mjenja č s manjim 
gubicima snage može biti uklju čen u porodicu;  
(b) n/v omjeri (broj okretaja motora podijeljen s brzinom vozila). Ovaj se zahtjev smatra ispunjenim ako je za 
sve predmetne prijenosne omjere razlika u odnosu na prijenosne omjere od naj češ će instaliranih vrsta 
mjenja ča unutar 25 posto;  
(c) Broj pogonskih osovina;  
(d) Ako je najmanje jedan elektri čni stroj povezan u položaju mjenja ča neutralno, a vozilo nema na čin rada 
inercijskim usporavanjem (stavak 4.2.1.8.5. Podpriloga 4.) tako da elektri čni stroj nema utjecaja na cestovni 
otpor, primjenjuju se kriteriji iz stavka 5.6.2. (a) i stavka 5.6.3. (a).  
Ako postoji razlika, osim mase vozila, otpora kotrljanja i aerodinamike, koja ima nezanemariv utjecaj na 
cestovni otpor, to se vozilo ne smatra dijelom porodice, osim ako je odobreno od strane homologacijskog 
tijela.  
5.8. Porodica po matrici cestovnog otpora  
Porodica po matrici cestovnog otpora može se primijeniti na vozila konstruirana za najve ću tehni čki dopu ­ 
štenu masu optere ćenog vozila ≥ 3 000 kg.  
Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljede će karakteristike mogu biti dio iste porodice po matrici 
cestovnog otpora:  
(a) vrsta mjenja ča (npr. ru čni, automatski, CVT).  
(b) broj pogonskih osovina.  
5.9. Porodica sustava s periodi čnom regeneracijom (K  i ) 
Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljede će karakteristike mogu biti dio iste porodice sustava s 
periodi čnom regeneracijom:  
5.9.1. Vrsta motora s unutarnjim sagorijevanjem: vrsta goriva, vrsta sagorijevanja,  
5.9.2. Sustav s periodi čnom regeneracijom (npr. katalizator, filtar čestica);  
(a) konstrukcija (npr. vrsta ku ćišta, vrsta plemenite kovine, vrsta nosa ča, gusto ća ćelija);  
(b) tip i princip rada;  
(c) obujam ± 10 %;HR L 175/368 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(d) lokacija (temperatura ± 100 °C na 2. najvišoj referentnoj brzini);  
(e) ispitna masa svakog vozila u porodici ne smije biti ve ća od ispitne mase vozila koje se koristi za K  i test 
uve ćane za 250 kg.  
6. ZAHTJEVI U POGLEDU RADNE SPOSOBNOSTI  
6.1. Grani čne vrijednosti  
Grani čne vrijednosti emisija su one navedene u Prilogu I. Uredbe (EZ) br. 715/2007.  
6.2. Ispitivanje  
Ispitivanje se mora obaviti u skladu sa sljede ćim: 
(a) WLTC-ovi kako su opisani u Podprilogu 1.;  
(b) odabir stupnja prijenosa i to čke mijenjanja stupnja prijenosa kako je opisano u Podprilogu 2.;  
(c) odgovaraju će gorivo kako je opisano u Prilogu IX. ovoj Uredbi;  
(d) postavke cestovnog otpora i dinamometra kako je opisano u Podprilogu 4.;  
(e) oprema za ispitivanje kako je opisana u Podprilogu 5.;  
(f) postupci ispitivanja kako su opisani u Podprilozima 6. i 8.;  
(g) metode izra čuna kako su opisane u Podprilozima 7. i 8.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/369
 
Podprilog 1.  
Svjetski ciklusi ispitivanja lakih vozila (WLTC)  
1. Op ći zahtjevi  
1.1. Ciklus za vožnju ovisi o omjeru nazivne snage ispitnog vozila i njegove mase u voznom stanju, W/kg, te 
njegovoj maksimalnoj brzini, v  max . 
Ciklus koji proizlazi iz zahtjeva opisanih u ovom Podprilogu u drugim dijelovima Priloga naziva se „primjenjivi 
ciklus”.  
2. Klasifikacije vozila  
2.1. Vozila razreda 1 imaju omjer snage i mase u voznom stanju P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2. Vozila razreda 2 imaju omjer snage i mase u voznom stanju > 22 ali manji od ≤ 34 W/kg.  
2.3. Vozila razreda 3 imaju omjer snage i mase u voznom stanju > 34 W/kg.  
2.3.1. Sva vozila ispitana u skladu s Podprilogom 8. smatraju se vozilima razreda 3.  
3. Ciklusi ispitivanja  
3.1. Vozila razreda 1  
3.1.1. Kompletan ciklus za vozila razreda 1 sastoji se od faze malih brzina (Low  1 ), faze srednjih brzina (Medium  1 ) i 
dodatne faze malih brzina (Low  1 ). 
3.1.2. Faza Low  1 opisana je na slici A1/1 i u tablici A1/1.  
3.1.3. Faza Medium  1 opisana je na slici A1/2 i u tablici A1/2.  
3.2. Vozila razreda 2  
3.2.1. Kompletan ciklus za vozila razreda 2 sastoji se od faze malih brzina (Low  2 ), faze srednjih brzina (Medium  2 ), 
faze velikih brzina (High  2 ) i faze ekstra velikih brzina (Extra High  2 ). 
3.2.2. Faza Low  2 opisana je na slici A1/3 i u tablici A1/3.  
3.2.3. Faza Medium  2 opisana je na slici A1/4 i u tablici A1/4.  
3.2.4. Faza High  2 opisana je na slici A1/5 i u tablici A1/5.  
3.2.5. Faza Extra High  2 opisana je na slici A1/6 i u tablici A1/6.  
3.3. Vozila razreda 3  
Vozila razreda 3 su podijeljena u dva podrazreda prema njihovoj maksimalnoj brzini, v  max . 
3.3.1. vozila razreda 3a postižu v  max < 120 km/h  
3.3.1.1. Kompletan ciklus sastoji se od faze malih brzina (Low  3 ), faze srednjih brzina (Medium  3-1 ), faze velikih brzina 
(High  3-1 ) i faze ekstra velikih brzina (Extra High  3 ). 
3.3.1.2. Faza Low  3 opisana je na slici A1/7 i u tablici A1/7.  
3.3.1.3. Faza Medium  3-1 opisana je na slici A1/8 i u tablici A1/8.  
3.3.1.4. Faza High  3-1 opisana je na slici A1/10 i u tablici A1/10.HR L 175/370 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.3.1.5. Faza Extra High  3 opisana je na slici A1/12 i u tablici A1/12.  
3.3.2.  vozila razreda 3b postižu v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1.  Kompletan ciklus sastoji se od faze malih brzina (Low  3 ), faze srednjih brzina (Medium  3-2 ), faze velikih brzina 
(High  3-2 ) i faze ekstra velikih brzina (Extra High  3 ). 
3.3.2.2. Faza Low  3 opisana je na slici A1/7 i u tablici A1/7.  
3.3.2.3. Faza Medium  3-2 opisana je na slici A1/9 i u tablici A1/9.  
3.3.2.4. Faza High  3-2 opisana je na slici A1/11 i u tablici A1/11.  
3.3.2.5. Faza Extra High  3 opisana je na slici A1/12 i u tablici A1/12.  
3.4. Trajanje svih faza  
3.4.1. Sve faze male brzine traju 589 sekundi.  
3.4.2. Sve faze srednje brzine traju 433 sekunde.  
3.4.3. Sve faze velikih brzina traju 455 sekundi.  
3.4.4. Sve faze ekstra velikih brzina traju 323 sekunde.  
3.5. Ciklus gradske vožnje WLTC-a  
OVC-HEV-ovi i PEV-ovi ispituju se primjenom ciklusa WLTC i ciklusa gradske vožnje WLTC-a (vidjeti 
Podprilog 8.) za vozila razreda 3a i razreda 3b.  
Ciklus gradske vožnje WLTC-a sastoji se samo od faza niske i srednje brzine.  
4. WLTC vozila razreda 1  
Slika A1/1  
WLTC, vozila razreda 1, faza Low  1
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/371
 
Slika A1/2  
WLTC, vozila razreda 1, faza Medium  1
 
Tablica A1/1  
WLTC, vozila razreda 1, faza Low  1 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3HR L 175/372 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,7  
109  1,1  
110  1,9  
111  2,5  
112  3,5  
113  4,7  
114  6,1  
115  7,5  
116  9,4  
117  11,0  
118  12,9  
119  14,5  
120  16,4  
121  18,0  
122  20,0  
123  21,5  
124  23,5  
125  25,0  
126  26,8  
127  28,2  
128  30,0  
129  31,4  
130  32,5  
131  33,2  
132  33,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
133  33,7  
134  33,9  
135  34,2  
136  34,4  
137  34,7  
138  34,9  
139  35,2  
140  35,4  
141  35,7  
142  35,9  
143  36,6  
144  37,5  
145  38,4  
146  39,3  
147  40,0  
148  40,6  
149  41,1  
150  41,4  
151  41,6  
152  41,8  
153  41,8  
154  41,9  
155  41,9  
156  42,0  
157  42,0  
158  42,2  
159  42,3  
160  42,6  
161  43,0  
162  43,3  
163  43,7  
164  44,0  
165  44,3  
166  44,5  
167  44,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
168  44,6  
169  44,5  
170  44,4  
171  44,3  
172  44,2  
173  44,1  
174  44,0  
175  43,9  
176  43,8  
177  43,7  
178  43,6  
179  43,5  
180  43,4  
181  43,3  
182  43,1  
183  42,9  
184  42,7  
185  42,5  
186  42,3  
187  42,2  
188  42,2  
189  42,2  
190  42,3  
191  42,4  
192  42,5  
193  42,7  
194  42,9  
195  43,1  
196  43,2  
197  43,3  
198  43,4  
199  43,4  
200  43,2  
201  42,9  
202  42,6HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/373
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
203  42,2  
204  41,9  
205  41,5  
206  41,0  
207  40,5  
208  39,9  
209  39,3  
210  38,7  
211  38,1  
212  37,5  
213  36,9  
214  36,3  
215  35,7  
216  35,1  
217  34,5  
218  33,9  
219  33,6  
220  33,5  
221  33,6  
222  33,9  
223  34,3  
224  34,7  
225  35,1  
226  35,5  
227  35,9  
228  36,4  
229  36,9  
230  37,4  
231  37,9  
232  38,3  
233  38,7  
234  39,1  
235  39,3  
236  39,5  
237  39,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
238  39,9  
239  40,0  
240  40,1  
241  40,2  
242  40,3  
243  40,4  
244  40,5  
245  40,5  
246  40,4  
247  40,3  
248  40,2  
249  40,1  
250  39,7  
251  38,8  
252  37,4  
253  35,6  
254  33,4  
255  31,2  
256  29,1  
257  27,6  
258  26,6  
259  26,2  
260  26,3  
261  26,7  
262  27,5  
263  28,4  
264  29,4  
265  30,4  
266  31,2  
267  31,9  
268  32,5  
269  33,0  
270  33,4  
271  33,8  
272  34,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
273  34,3  
274  34,3  
275  33,9  
276  33,3  
277  32,6  
278  31,8  
279  30,7  
280  29,6  
281  28,6  
282  27,8  
283  27,0  
284  26,4  
285  25,8  
286  25,3  
287  24,9  
288  24,5  
289  24,2  
290  24,0  
291  23,8  
292  23,6  
293  23,5  
294  23,4  
295  23,3  
296  23,3  
297  23,2  
298  23,1  
299  23,0  
300  22,8  
301  22,5  
302  22,1  
303  21,7  
304  21,1  
305  20,4  
306  19,5  
307  18,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
308  17,6  
309  16,6  
310  15,7  
311  14,9  
312  14,3  
313  14,1  
314  14,0  
315  13,9  
316  13,8  
317  13,7  
318  13,6  
319  13,5  
320  13,4  
321  13,3  
322  13,2  
323  13,2  
324  13,2  
325  13,4  
326  13,5  
327  13,7  
328  13,8  
329  14,0  
330  14,1  
331  14,3  
332  14,4  
333  14,4  
334  14,4  
335  14,3  
336  14,3  
337  14,0  
338  13,0  
339  11,4  
340  10,2  
341  8,0  
342  7,0HR L 175/374 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
343  6,0  
344  5,5  
345  5,0  
346  4,5  
347  4,0  
348  3,5  
349  3,0  
350  2,5  
351  2,0  
352  1,5  
353  1,0  
354  0,5  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  0,0  
361  2,2  
362  4,5  
363  6,6  
364  8,6  
365  10,6  
366  12,5  
367  14,4  
368  16,3  
369  17,9  
370  19,1  
371  19,9  
372  20,3  
373  20,5  
374  20,7  
375  21,0  
376  21,6  
377  22,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
378  23,7  
379  24,8  
380  25,7  
381  26,2  
382  26,4  
383  26,4  
384  26,4  
385  26,5  
386  26,6  
387  26,8  
388  26,9  
389  27,2  
390  27,5  
391  28,0  
392  28,8  
393  29,9  
394  31,0  
395  31,9  
396  32,5  
397  32,6  
398  32,4  
399  32,0  
400  31,3  
401  30,3  
402  28,0  
403  27,0  
404  24,0  
405  22,5  
406  19,0  
407  17,5  
408  14,0  
409  12,5  
410  9,0  
411  7,5  
412  4,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
413  2,9  
414  0,0  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,6  
482  3,1HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/375
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
483  4,6  
484  6,1  
485  7,8  
486  9,5  
487  11,3  
488  13,2  
489  15,0  
490  16,8  
491  18,4  
492  20,1  
493  21,6  
494  23,1  
495  24,6  
496  26,0  
497  27,5  
498  29,0  
499  30,6  
500  32,1  
501  33,7  
502  35,3  
503  36,8  
504  38,1  
505  39,3  
506  40,4  
507  41,2  
508  41,9  
509  42,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
510  43,3  
511  44,0  
512  44,6  
513  45,3  
514  45,5  
515  45,5  
516  45,2  
517  44,7  
518  44,2  
519  43,6  
520  43,1  
521  42,8  
522  42,7  
523  42,8  
524  43,3  
525  43,9  
526  44,6  
527  45,4  
528  46,3  
529  47,2  
530  47,8  
531  48,2  
532  48,5  
533  48,7  
534  48,9  
535  49,1  
536  49,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
537  49,0  
538  48,8  
539  48,6  
540  48,5  
541  48,4  
542  48,3  
543  48,2  
544  48,1  
545  47,5  
546  46,7  
547  45,7  
548  44,6  
549  42,9  
550  40,8  
551  38,2  
552  35,3  
553  31,8  
554  28,7  
555  25,8  
556  22,9  
557  20,2  
558  17,3  
559  15,0  
560  12,3  
561  10,3  
562  7,8  
563  6,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
564  4,4  
565  3,2  
566  1,2  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tablica A1/2  
WLTC, vozila razreda 1, faza Medium  1 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,6  
601  1,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
602  2,7  
603  5,2  
604  7,0  
605  9,6HR L 175/376 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
606  11,4  
607  14,1  
608  15,8  
609  18,2  
610  19,7  
611  21,8  
612  23,2  
613  24,7  
614  25,8  
615  26,7  
616  27,2  
617  27,7  
618  28,1  
619  28,4  
620  28,7  
621  29,0  
622  29,2  
623  29,4  
624  29,4  
625  29,3  
626  28,9  
627  28,5  
628  28,1  
629  27,6  
630  26,9  
631  26,0  
632  24,6  
633  22,8  
634  21,0  
635  19,5  
636  18,6  
637  18,4  
638  19,0  
639  20,1  
640  21,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
641  23,1  
642  24,9  
643  26,4  
644  27,9  
645  29,2  
646  30,4  
647  31,6  
648  32,8  
649  34,0  
650  35,1  
651  36,3  
652  37,4  
653  38,6  
654  39,6  
655  40,6  
656  41,6  
657  42,4  
658  43,0  
659  43,6  
660  44,0  
661  44,4  
662  44,8  
663  45,2  
664  45,6  
665  46,0  
666  46,5  
667  47,0  
668  47,5  
669  48,0  
670  48,6  
671  49,1  
672  49,7  
673  50,2  
674  50,8  
675  51,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
676  51,8  
677  52,3  
678  52,9  
679  53,4  
680  54,0  
681  54,5  
682  55,1  
683  55,6  
684  56,2  
685  56,7  
686  57,3  
687  57,9  
688  58,4  
689  58,8  
690  58,9  
691  58,4  
692  58,1  
693  57,6  
694  56,9  
695  56,3  
696  55,7  
697  55,3  
698  55,0  
699  54,7  
700  54,5  
701  54,4  
702  54,3  
703  54,2  
704  54,1  
705  53,8  
706  53,5  
707  53,0  
708  52,6  
709  52,2  
710  51,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
711  51,7  
712  51,7  
713  51,8  
714  52,0  
715  52,3  
716  52,6  
717  52,9  
718  53,1  
719  53,2  
720  53,3  
721  53,3  
722  53,4  
723  53,5  
724  53,7  
725  54,0  
726  54,4  
727  54,9  
728  55,6  
729  56,3  
730  57,1  
731  57,9  
732  58,8  
733  59,6  
734  60,3  
735  60,9  
736  61,3  
737  61,7  
738  61,8  
739  61,8  
740  61,6  
741  61,2  
742  60,8  
743  60,4  
744  59,9  
745  59,4HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/377
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
746  58,9  
747  58,6  
748  58,2  
749  57,9  
750  57,7  
751  57,5  
752  57,2  
753  57,0  
754  56,8  
755  56,6  
756  56,6  
757  56,7  
758  57,1  
759  57,6  
760  58,2  
761  59,0  
762  59,8  
763  60,6  
764  61,4  
765  62,2  
766  62,9  
767  63,5  
768  64,2  
769  64,4  
770  64,4  
771  64,0  
772  63,5  
773  62,9  
774  62,4  
775  62,0  
776  61,6  
777  61,4  
778  61,2  
779  61,0  
780  60,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
781  60,2  
782  59,6  
783  58,9  
784  58,1  
785  57,2  
786  56,3  
787  55,3  
788  54,4  
789  53,4  
790  52,4  
791  51,4  
792  50,4  
793  49,4  
794  48,5  
795  47,5  
796  46,5  
797  45,4  
798  44,3  
799  43,1  
800  42,0  
801  40,8  
802  39,7  
803  38,8  
804  38,1  
805  37,4  
806  37,1  
807  36,9  
808  37,0  
809  37,5  
810  37,8  
811  38,2  
812  38,6  
813  39,1  
814  39,6  
815  40,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
816  40,7  
817  41,3  
818  41,9  
819  42,7  
820  43,4  
821  44,2  
822  45,0  
823  45,9  
824  46,8  
825  47,7  
826  48,7  
827  49,7  
828  50,6  
829  51,6  
830  52,5  
831  53,3  
832  54,1  
833  54,7  
834  55,3  
835  55,7  
836  56,1  
837  56,4  
838  56,7  
839  57,1  
840  57,5  
841  58,0  
842  58,7  
843  59,3  
844  60,0  
845  60,6  
846  61,3  
847  61,5  
848  61,5  
849  61,4  
850  61,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
851  60,5  
852  60,0  
853  59,5  
854  58,9  
855  58,4  
856  57,9  
857  57,5  
858  57,1  
859  56,7  
860  56,4  
861  56,1  
862  55,8  
863  55,5  
864  55,3  
865  55,0  
866  54,7  
867  54,4  
868  54,2  
869  54,0  
870  53,9  
871  53,7  
872  53,6  
873  53,5  
874  53,4  
875  53,3  
876  53,2  
877  53,1  
878  53,0  
879  53,0  
880  53,0  
881  53,0  
882  53,0  
883  53,0  
884  52,8  
885  52,5HR L 175/378 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
886  51,9  
887  51,1  
888  50,2  
889  49,2  
890  48,2  
891  47,3  
892  46,4  
893  45,6  
894  45,0  
895  44,3  
896  43,8  
897  43,3  
898  42,8  
899  42,4  
900  42,0  
901  41,6  
902  41,1  
903  40,3  
904  39,5  
905  38,6  
906  37,7  
907  36,7  
908  36,2  
909  36,0  
910  36,2  
911  37,0  
912  38,0  
913  39,0  
914  39,7  
915  40,2  
916  40,7  
917  41,2  
918  41,7  
919  42,2  
920  42,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
921  43,2  
922  43,6  
923  44,0  
924  44,2  
925  44,4  
926  44,5  
927  44,6  
928  44,7  
929  44,6  
930  44,5  
931  44,4  
932  44,2  
933  44,1  
934  43,7  
935  43,3  
936  42,8  
937  42,3  
938  41,6  
939  40,7  
940  39,8  
941  38,8  
942  37,8  
943  36,9  
944  36,1  
945  35,5  
946  35,0  
947  34,7  
948  34,4  
949  34,1  
950  33,9  
951  33,6  
952  33,3  
953  33,0  
954  32,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
955  32,3  
956  31,9  
957  31,5  
958  31,0  
959  30,6  
960  30,2  
961  29,7  
962  29,1  
963  28,4  
964  27,6  
965  26,8  
966  26,0  
967  25,1  
968  24,2  
969  23,3  
970  22,4  
971  21,5  
972  20,6  
973  19,7  
974  18,8  
975  17,7  
976  16,4  
977  14,9  
978  13,2  
979  11,3  
980  9,4  
981  7,5  
982  5,6  
983  3,7  
984  1,9  
985  1,0  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/379
 
5. WLTC za vozila razreda 2  
Slika A1/3  
WLTC, vozila razreda 2, faza Low  2
 
Slika A1/4  
WLTC, vozila razreda 2, faza Medium  2
HR L 175/380 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika A1/5  
WLTC, vozila razreda 2, faza High  2
 
Slika A1/6  
WLTC, vozila razreda 2, faza Extra High  2
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/381
 
Tablica A1/3  
WLTC, vozila razreda 2, faza Low  2 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,8  
108  1,4  
109  2,3  
110  3,5  
111  4,7  
112  5,9  
113  7,4  
114  9,2  
115  11,7  
116  13,5  
117  15,0  
118  16,2  
119  16,8  
120  17,5  
121  18,8  
122  20,3  
123  22,0  
124  23,6  
125  24,8  
126  25,6  
127  26,3  
128  27,2  
129  28,3  
130  29,6  
131  30,9  
132  32,2  
133  33,4  
134  35,1HR L 175/382 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
135  37,2  
136  38,7  
137  39,0  
138  40,1  
139  40,4  
140  39,7  
141  36,8  
142  35,1  
143  32,2  
144  31,1  
145  30,8  
146  29,7  
147  29,4  
148  29,0  
149  28,5  
150  26,0  
151  23,4  
152  20,7  
153  17,4  
154  15,2  
155  13,5  
156  13,0  
157  12,4  
158  12,3  
159  12,2  
160  12,3  
161  12,4  
162  12,5  
163  12,7  
164  12,8  
165  13,2  
166  14,3  
167  16,5  
168  19,4  
169  21,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
170  23,1  
171  23,5  
172  24,2  
173  24,8  
174  25,4  
175  25,8  
176  26,5  
177  27,2  
178  28,3  
179  29,9  
180  32,4  
181  35,1  
182  37,5  
183  39,2  
184  40,5  
185  41,4  
186  42,0  
187  42,5  
188  43,2  
189  44,4  
190  45,9  
191  47,6  
192  49,0  
193  50,0  
194  50,2  
195  50,1  
196  49,8  
197  49,4  
198  48,9  
199  48,5  
200  48,3  
201  48,2  
202  47,9  
203  47,1  
204  45,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
205  43,2  
206  40,6  
207  38,5  
208  36,9  
209  35,9  
210  35,3  
211  34,8  
212  34,5  
213  34,2  
214  34,0  
215  33,8  
216  33,6  
217  33,5  
218  33,5  
219  33,4  
220  33,3  
221  33,3  
222  33,2  
223  33,1  
224  33,0  
225  32,9  
226  32,8  
227  32,7  
228  32,5  
229  32,3  
230  31,8  
231  31,4  
232  30,9  
233  30,6  
234  30,6  
235  30,7  
236  32,0  
237  33,5  
238  35,8  
239  37,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
240  38,8  
241  39,6  
242  40,1  
243  40,9  
244  41,8  
245  43,3  
246  44,7  
247  46,4  
248  47,9  
249  49,6  
250  49,6  
251  48,8  
252  48,0  
253  47,5  
254  47,1  
255  46,9  
256  45,8  
257  45,8  
258  45,8  
259  45,9  
260  46,2  
261  46,4  
262  46,6  
263  46,8  
264  47,0  
265  47,3  
266  47,5  
267  47,9  
268  48,3  
269  48,3  
270  48,2  
271  48,0  
272  47,7  
273  47,2  
274  46,5HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/383
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
275  45,2  
276  43,7  
277  42,0  
278  40,4  
279  39,0  
280  37,7  
281  36,4  
282  35,2  
283  34,3  
284  33,8  
285  33,3  
286  32,5  
287  30,9  
288  28,6  
289  25,9  
290  23,1  
291  20,1  
292  17,3  
293  15,1  
294  13,7  
295  13,4  
296  13,9  
297  15,0  
298  16,3  
299  17,4  
300  18,2  
301  18,6  
302  19,0  
303  19,4  
304  19,8  
305  20,1  
306  20,5  
307  20,2  
308  18,6  
309  16,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
310  14,4  
311  13,4  
312  12,9  
313  12,7  
314  12,4  
315  12,4  
316  12,8  
317  14,1  
318  16,2  
319  18,8  
320  21,9  
321  25,0  
322  28,4  
323  31,3  
324  34,0  
325  34,6  
326  33,9  
327  31,9  
328  30,0  
329  29,0  
330  27,9  
331  27,1  
332  26,4  
333  25,9  
334  25,5  
335  25,0  
336  24,6  
337  23,9  
338  23,0  
339  21,8  
340  20,7  
341  19,6  
342  18,7  
343  18,1  
344  17,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
345  16,7  
346  15,4  
347  13,6  
348  11,2  
349  8,6  
350  6,0  
351  3,1  
352  1,2  
353  0,0  
354  0,0  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  1,4  
361  3,2  
362  5,6  
363  8,1  
364  10,3  
365  12,1  
366  12,6  
367  13,6  
368  14,5  
369  15,6  
370  16,8  
371  18,2  
372  19,6  
373  20,9  
374  22,3  
375  23,8  
376  25,4  
377  27,0  
378  28,6  
379  30,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
380  31,2  
381  31,2  
382  30,7  
383  29,5  
384  28,6  
385  27,7  
386  26,9  
387  26,1  
388  25,4  
389  24,6  
390  23,6  
391  22,6  
392  21,7  
393  20,7  
394  19,8  
395  18,8  
396  17,7  
397  16,6  
398  15,6  
399  14,8  
400  14,3  
401  13,8  
402  13,4  
403  13,1  
404  12,8  
405  12,3  
406  11,6  
407  10,5  
408  9,0  
409  7,2  
410  5,2  
411  2,9  
412  1,2  
413  0,0  
414  0,0HR L 175/384 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,4  
482  2,5  
483  5,2  
484  7,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
485  10,3  
486  12,7  
487  15,0  
488  17,4  
489  19,7  
490  21,9  
491  24,1  
492  26,2  
493  28,1  
494  29,7  
495  31,3  
496  33,0  
497  34,7  
498  36,3  
499  38,1  
500  39,4  
501  40,4  
502  41,2  
503  42,1  
504  43,2  
505  44,3  
506  45,7  
507  45,4  
508  44,5  
509  42,5  
510  39,5  
511  36,5  
512  33,5  
513  30,4  
514  27,0  
515  23,6  
516  21,0  
517  19,5  
518  17,6  
519  16,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
520  14,5  
521  13,5  
522  13,7  
523  16,0  
524  18,1  
525  20,8  
526  21,5  
527  22,5  
528  23,4  
529  24,5  
530  25,6  
531  26,0  
532  26,5  
533  26,9  
534  27,3  
535  27,9  
536  30,3  
537  33,2  
538  35,4  
539  38,0  
540  40,1  
541  42,7  
542  44,5  
543  46,3  
544  47,6  
545  48,8  
546  49,7  
547  50,6  
548  51,4  
549  51,4  
550  50,2  
551  47,1  
552  44,5  
553  41,5  
554  38,5HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/385
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
555  35,5  
556  32,5  
557  29,5  
558  26,5  
559  23,5  
560  20,4  
561  17,5  
562  14,5  
563  11,5  
564  8,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
565  5,6  
566  2,6  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tablica A1/4  
WLTC, vozila razreda 2, faza Medium  2 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,6  
602  3,6  
603  6,3  
604  9,0  
605  11,8  
606  14,2  
607  16,6  
608  18,5  
609  20,8  
610  23,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
611  26,9  
612  30,3  
613  32,8  
614  34,1  
615  34,2  
616  33,6  
617  32,1  
618  30,0  
619  27,5  
620  25,1  
621  22,8  
622  20,5  
623  17,9  
624  15,1  
625  13,4  
626  12,8  
627  13,7  
628  16,0  
629  18,1  
630  20,8  
631  23,7  
632  26,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
633  29,3  
634  32,0  
635  34,5  
636  36,8  
637  38,6  
638  39,8  
639  40,6  
640  41,1  
641  41,9  
642  42,8  
643  44,3  
644  45,7  
645  47,4  
646  48,9  
647  50,6  
648  52,0  
649  53,7  
650  55,0  
651  56,8  
652  58,0  
653  59,8  
654  61,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
655  62,4  
656  63,0  
657  63,5  
658  63,0  
659  62,0  
660  60,4  
661  58,6  
662  56,7  
663  55,0  
664  53,7  
665  52,7  
666  51,9  
667  51,4  
668  51,0  
669  50,7  
670  50,6  
671  50,8  
672  51,2  
673  51,7  
674  52,3  
675  53,1  
676  53,8HR L 175/386 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
677  54,5  
678  55,1  
679  55,9  
680  56,5  
681  57,1  
682  57,8  
683  58,5  
684  59,3  
685  60,2  
686  61,3  
687  62,4  
688  63,4  
689  64,4  
690  65,4  
691  66,3  
692  67,2  
693  68,0  
694  68,8  
695  69,5  
696  70,1  
697  70,6  
698  71,0  
699  71,6  
700  72,2  
701  72,8  
702  73,5  
703  74,1  
704  74,3  
705  74,3  
706  73,7  
707  71,9  
708  70,5  
709  68,9  
710  67,4  
711  66,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
712  64,7  
713  63,7  
714  62,9  
715  62,2  
716  61,7  
717  61,2  
718  60,7  
719  60,3  
720  59,9  
721  59,6  
722  59,3  
723  59,0  
724  58,6  
725  58,0  
726  57,5  
727  56,9  
728  56,3  
729  55,9  
730  55,6  
731  55,3  
732  55,1  
733  54,8  
734  54,6  
735  54,5  
736  54,3  
737  53,9  
738  53,4  
739  52,6  
740  51,5  
741  50,2  
742  48,7  
743  47,0  
744  45,1  
745  43,0  
746  40,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
747  38,1  
748  35,4  
749  32,7  
750  30,0  
751  27,5  
752  25,3  
753  23,4  
754  22,0  
755  20,8  
756  19,8  
757  18,9  
758  18,0  
759  17,0  
760  16,1  
761  15,5  
762  14,4  
763  14,9  
764  15,9  
765  17,1  
766  18,3  
767  19,4  
768  20,4  
769  21,2  
770  21,9  
771  22,7  
772  23,4  
773  24,2  
774  24,3  
775  24,2  
776  24,1  
777  23,8  
778  23,0  
779  22,6  
780  21,7  
781  21,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
782  20,3  
783  19,1  
784  18,1  
785  16,9  
786  16,0  
787  14,8  
788  14,5  
789  13,7  
790  13,5  
791  12,9  
792  12,7  
793  12,5  
794  12,5  
795  12,6  
796  13,0  
797  13,6  
798  14,6  
799  15,7  
800  17,1  
801  18,7  
802  20,2  
803  21,9  
804  23,6  
805  25,4  
806  27,1  
807  28,9  
808  30,4  
809  32,0  
810  33,4  
811  35,0  
812  36,4  
813  38,1  
814  39,7  
815  41,6  
816  43,3HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/387
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
817  45,1  
818  46,9  
819  48,7  
820  50,5  
821  52,4  
822  54,1  
823  55,7  
824  56,8  
825  57,9  
826  59,0  
827  59,9  
828  60,7  
829  61,4  
830  62,0  
831  62,5  
832  62,9  
833  63,2  
834  63,4  
835  63,7  
836  64,0  
837  64,4  
838  64,9  
839  65,5  
840  66,2  
841  67,0  
842  67,8  
843  68,6  
844  69,4  
845  70,1  
846  70,9  
847  71,7  
848  72,5  
849  73,2  
850  73,8  
851  74,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
852  74,7  
853  74,7  
854  74,6  
855  74,2  
856  73,5  
857  72,6  
858  71,8  
859  71,0  
860  70,1  
861  69,4  
862  68,9  
863  68,4  
864  67,9  
865  67,1  
866  65,8  
867  63,9  
868  61,4  
869  58,4  
870  55,4  
871  52,4  
872  50,0  
873  48,3  
874  47,3  
875  46,8  
876  46,9  
877  47,1  
878  47,5  
879  47,8  
880  48,3  
881  48,8  
882  49,5  
883  50,2  
884  50,8  
885  51,4  
886  51,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
887  51,9  
888  51,7  
889  51,2  
890  50,4  
891  49,2  
892  47,7  
893  46,3  
894  45,1  
895  44,2  
896  43,7  
897  43,4  
898  43,1  
899  42,5  
900  41,8  
901  41,1  
902  40,3  
903  39,7  
904  39,3  
905  39,2  
906  39,3  
907  39,6  
908  40,0  
909  40,7  
910  41,4  
911  42,2  
912  43,1  
913  44,1  
914  44,9  
915  45,6  
916  46,4  
917  47,0  
918  47,8  
919  48,3  
920  48,9  
921  49,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
922  49,8  
923  49,6  
924  49,3  
925  49,0  
926  48,5  
927  48,0  
928  47,5  
929  47,0  
930  46,9  
931  46,8  
932  46,8  
933  46,8  
934  46,9  
935  46,9  
936  46,9  
937  46,9  
938  46,9  
939  46,8  
940  46,6  
941  46,4  
942  46,0  
943  45,5  
944  45,0  
945  44,5  
946  44,2  
947  43,9  
948  43,7  
949  43,6  
950  43,6  
951  43,5  
952  43,5  
953  43,4  
954  43,3  
955  43,1  
956  42,9HR L 175/388 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
957  42,7  
958  42,5  
959  42,4  
960  42,2  
961  42,1  
962  42,0  
963  41,8  
964  41,7  
965  41,5  
966  41,3  
967  41,1  
968  40,8  
969  40,3  
970  39,6  
971  38,5  
972  37,0  
973  35,1  
974  33,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
975  30,6  
976  27,9  
977  25,1  
978  22,0  
979  18,8  
980  15,5  
981  12,3  
982  8,8  
983  6,0  
984  3,6  
985  1,6  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tablica A1/5  
WLTC, vozila razreda 2, faza High  2 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  
1049  26,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  
1062  41,8  
1063  42,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/389
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  
1112  66,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1148  74,1  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2HR L 175/390 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/391
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0HR L 175/392 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Tablica A1/6  
WLTC, vozila razreda 2, faza Extra High  2 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  
1576  112,3  
1577  113,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/393
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1612  109,5  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2HR L 175/394 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  
1763  83,2  
1764  82,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
6. WLTC za vozila razreda 3  
Slika A1/7  
WLTC, vozila razreda 3, faza Low  3
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/395
 
Slika A1/8  
WLTC, vozila razreda 3, faza Medium  3-1
 
Slika A1/9  
WLTC, vozila razreda 3, faza Medium  3-2
HR L 175/396 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika A1/10  
WLTC, vozila razreda 3, faza High  3-1
 
Slika A1/11  
WLTC, vozila razreda 3, faza High  3-2
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/397
 
Slika A1/12  
WLTC, vozila razreda 3, faza Extra High  3
 
Tablica A1/7  
WLTC, vozila razreda 3, faza Low  3 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1HR L 175/398 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,0  
109  0,0  
110  0,0  
111  0,0  
112  0,0  
113  0,0  
114  0,0  
115  0,0  
116  0,0  
117  0,0  
118  0,0  
119  0,0  
120  0,0  
121  0,0  
122  0,0  
123  0,0  
124  0,0  
125  0,0  
126  0,0  
127  0,0  
128  0,0  
129  0,0  
130  0,0  
131  0,0  
132  0,0  
133  0,0  
134  0,0  
135  0,0  
136  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
137  0,0  
138  0,2  
139  1,9  
140  6,1  
141  11,7  
142  16,4  
143  18,9  
144  19,9  
145  20,8  
146  22,8  
147  25,4  
148  27,7  
149  29,2  
150  29,8  
151  29,4  
152  27,2  
153  22,6  
154  17,3  
155  13,3  
156  12,0  
157  12,6  
158  14,1  
159  17,2  
160  20,1  
161  23,4  
162  25,5  
163  27,6  
164  29,5  
165  31,1  
166  32,1  
167  33,2  
168  35,2  
169  37,2  
170  38,0  
171  37,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
172  35,1  
173  31,0  
174  27,1  
175  25,3  
176  25,1  
177  25,9  
178  27,8  
179  29,2  
180  29,6  
181  29,5  
182  29,2  
183  28,3  
184  26,1  
185  23,6  
186  21,0  
187  18,9  
188  17,1  
189  15,7  
190  14,5  
191  13,7  
192  12,9  
193  12,5  
194  12,2  
195  12,0  
196  12,0  
197  12,0  
198  12,0  
199  12,5  
200  13,0  
201  14,0  
202  15,0  
203  16,5  
204  19,0  
205  21,2  
206  23,8HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/399
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
207  26,9  
208  29,6  
209  32,0  
210  35,2  
211  37,5  
212  39,2  
213  40,5  
214  41,6  
215  43,1  
216  45,0  
217  47,1  
218  49,0  
219  50,6  
220  51,8  
221  52,7  
222  53,1  
223  53,5  
224  53,8  
225  54,2  
226  54,8  
227  55,3  
228  55,8  
229  56,2  
230  56,5  
231  56,5  
232  56,2  
233  54,9  
234  52,9  
235  51,0  
236  49,8  
237  49,2  
238  48,4  
239  46,9  
240  44,3  
241  41,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
242  39,5  
243  37,0  
244  34,6  
245  32,3  
246  29,0  
247  25,1  
248  22,2  
249  20,9  
250  20,4  
251  19,5  
252  18,4  
253  17,8  
254  17,8  
255  17,4  
256  15,7  
257  14,5  
258  15,4  
259  17,9  
260  20,6  
261  23,2  
262  25,7  
263  28,7  
264  32,5  
265  36,1  
266  39,0  
267  40,8  
268  42,9  
269  44,4  
270  45,9  
271  46,0  
272  45,6  
273  45,3  
274  43,7  
275  40,8  
276  38,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
277  34,4  
278  30,9  
279  25,5  
280  21,4  
281  20,2  
282  22,9  
283  26,6  
284  30,2  
285  34,1  
286  37,4  
287  40,7  
288  44,0  
289  47,3  
290  49,2  
291  49,8  
292  49,2  
293  48,1  
294  47,3  
295  46,8  
296  46,7  
297  46,8  
298  47,1  
299  47,3  
300  47,3  
301  47,1  
302  46,6  
303  45,8  
304  44,8  
305  43,3  
306  41,8  
307  40,8  
308  40,3  
309  40,1  
310  39,7  
311  39,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
312  38,5  
313  37,4  
314  36,0  
315  34,4  
316  33,0  
317  31,7  
318  30,0  
319  28,0  
320  26,1  
321  25,6  
322  24,9  
323  24,9  
324  24,3  
325  23,9  
326  23,9  
327  23,6  
328  23,3  
329  20,5  
330  17,5  
331  16,9  
332  16,7  
333  15,9  
334  15,6  
335  15,0  
336  14,5  
337  14,3  
338  14,5  
339  15,4  
340  17,8  
341  21,1  
342  24,1  
343  25,0  
344  25,3  
345  25,5  
346  26,4HR L 175/400 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
347  26,6  
348  27,1  
349  27,7  
350  28,1  
351  28,2  
352  28,1  
353  28,0  
354  27,9  
355  27,9  
356  28,1  
357  28,2  
358  28,0  
359  26,9  
360  25,0  
361  23,2  
362  21,9  
363  21,1  
364  20,7  
365  20,7  
366  20,8  
367  21,2  
368  22,1  
369  23,5  
370  24,3  
371  24,5  
372  23,8  
373  21,3  
374  17,7  
375  14,4  
376  11,9  
377  10,2  
378  8,9  
379  8,0  
380  7,2  
381  6,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
382  4,9  
383  3,7  
384  2,3  
385  0,9  
386  0,0  
387  0,0  
388  0,0  
389  0,0  
390  0,0  
391  0,0  
392  0,5  
393  2,1  
394  4,8  
395  8,3  
396  12,3  
397  16,6  
398  20,9  
399  24,2  
400  25,6  
401  25,6  
402  24,9  
403  23,3  
404  21,6  
405  20,2  
406  18,7  
407  17,0  
408  15,3  
409  14,2  
410  13,9  
411  14,0  
412  14,2  
413  14,5  
414  14,9  
415  15,9  
416  17,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
417  18,7  
418  19,1  
419  18,8  
420  17,6  
421  16,6  
422  16,2  
423  16,4  
424  17,2  
425  19,1  
426  22,6  
427  27,4  
428  31,6  
429  33,4  
430  33,5  
431  32,8  
432  31,9  
433  31,3  
434  31,1  
435  30,6  
436  29,2  
437  26,7  
438  23,0  
439  18,2  
440  12,9  
441  7,7  
442  3,8  
443  1,3  
444  0,2  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  0,0  
482  0,0  
483  0,0  
484  0,0  
485  0,0  
486  0,0HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/401
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
487  0,0  
488  0,0  
489  0,0  
490  0,0  
491  0,0  
492  0,0  
493  0,0  
494  0,0  
495  0,0  
496  0,0  
497  0,0  
498  0,0  
499  0,0  
500  0,0  
501  0,0  
502  0,0  
503  0,0  
504  0,0  
505  0,0  
506  0,0  
507  0,0  
508  0,0  
509  0,0  
510  0,0  
511  0,0  
512  0,5  
513  2,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
514  6,6  
515  11,8  
516  16,8  
517  20,5  
518  21,9  
519  21,9  
520  21,3  
521  20,3  
522  19,2  
523  17,8  
524  15,5  
525  11,9  
526  7,6  
527  4,0  
528  2,0  
529  1,0  
530  0,0  
531  0,0  
532  0,0  
533  0,2  
534  1,2  
535  3,2  
536  5,2  
537  8,2  
538  13  
539  18,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
540  23,1  
541  24,5  
542  24,5  
543  24,3  
544  23,6  
545  22,3  
546  20,1  
547  18,5  
548  17,2  
549  16,3  
550  15,4  
551  14,7  
552  14,3  
553  13,7  
554  13,3  
555  13,1  
556  13,1  
557  13,3  
558  13,8  
559  14,5  
560  16,5  
561  17,0  
562  17,0  
563  17,0  
564  15,4  
565  10,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
566  4,8  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tablica A1/8  
WLTC, vozila razreda 3, faza Medium  3-1 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  5,2  
604  9,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
605  13,5  
606  18,1  
607  22,3  
608  26,0  
609  29,3HR L 175/402 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
610  32,8  
611  36,0  
612  39,2  
613  42,5  
614  45,7  
615  48,2  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,3  
721  20,5  
722  23,9  
723  26,0  
724  28,0  
725  31,5  
726  33,4  
727  36,0  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/403
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  20,4  
768  24,0  
769  29,0  
770  32,2  
771  36,8  
772  39,4  
773  43,2  
774  45,8  
775  49,2  
776  51,4  
777  54,2  
778  56,0  
779  58,3  
780  59,8  
781  61,7  
782  62,7  
783  63,3  
784  63,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  43,0  
803  45,0  
804  46,5  
805  48,3  
806  49,5  
807  51,2  
808  52,2  
809  51,6  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  63,9  
859  64,4  
860  65,0  
861  65,6  
862  66,6  
863  67,4  
864  68,2  
865  69,1  
866  70,0  
867  70,8  
868  71,5  
869  72,4  
870  73,0  
871  73,7  
872  74,4  
873  74,9  
874  75,3  
875  75,6  
876  75,8  
877  76,6  
878  76,5  
879  76,2  
880  75,8  
881  75,4  
882  74,8  
883  73,9  
884  72,7  
885  71,3  
886  70,4  
887  70,0  
888  70,0  
889  69,0HR L 175/404 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
890  68,0  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  46,0  
912  48,8  
913  50,1  
914  51,3  
915  54,1  
916  55,2  
917  56,2  
918  56,1  
919  56,1  
920  56,5  
921  57,5  
922  59,2  
923  60,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
924  61,8  
925  62,3  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
957  27,2  
958  25,1  
959  27,0  
960  29,8  
961  33,8  
962  37,0  
963  40,7  
964  43,0  
965  45,6  
966  46,9  
967  47,0  
968  46,9  
969  46,5  
970  45,8  
971  44,3  
972  41,3  
973  36,5  
974  31,7  
975  27,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/405
 
Tablica A1/9  
WLTC, vozila razreda 3, faza Medium  3-2 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  4,8  
604  9,1  
605  14,2  
606  19,8  
607  25,5  
608  30,5  
609  34,8  
610  38,8  
611  42,9  
612  46,4  
613  48,3  
614  48,7  
615  48,5  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,0  
721  18,5  
722  20,6  
723  22,5  
724  24,0HR L 175/406 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
725  26,6  
726  29,9  
727  34,8  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  19,1  
768  22,4  
769  25,6  
770  30,1  
771  35,3  
772  39,9  
773  44,5  
774  47,5  
775  50,9  
776  54,1  
777  56,3  
778  58,1  
779  59,8  
780  61,1  
781  62,1  
782  62,8  
783  63,3  
784  63,6  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  42,1  
803  44,7  
804  48,4  
805  51,4  
806  52,7  
807  53,0  
808  52,5  
809  51,3  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  64,5  
859  65,8  
860  66,8  
861  67,4  
862  68,8  
863  71,1  
864  72,3HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/407
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
865  72,8  
866  73,4  
867  74,6  
868  76,0  
869  76,6  
870  76,5  
871  76,2  
872  75,8  
873  75,4  
874  74,8  
875  73,9  
876  72,7  
877  71,3  
878  70,4  
879  70,0  
880  70,0  
881  69,0  
882  68,0  
883  68,0  
884  68,0  
885  68,1  
886  68,4  
887  68,6  
888  68,7  
889  68,5  
890  68,1  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  48,4  
912  51,4  
913  52,7  
914  54,0  
915  57,0  
916  58,1  
917  59,2  
918  59,0  
919  59,1  
920  59,5  
921  60,5  
922  62,3  
923  63,9  
924  65,1  
925  64,1  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  
957  27,2  
958  25,1  
959  26,0  
960  29,3  
961  34,6  
962  40,4  
963  45,3  
964  49,0  
965  51,1  
966  52,1  
967  52,2  
968  52,1  
969  51,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
970  50,9  
971  49,2  
972  45,9  
973  40,6  
974  35,3  
975  30,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0HR L 175/408 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tablica A1/10  
WLTC, vozila razreda 3, faza High  3-1 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/409
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4HR L 175/410 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/411
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tablica A1/11  
WLTC, vozila razreda 3, faza High  3-2 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3HR L 175/412 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1077  53,3  
1078  56,4  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/413
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  
1320  73,5  
1321  74,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1HR L 175/414 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/415
 
Tablica A1/12  
WLTC, vozila razreda 3, faza Extra High  3 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5HR L 175/416 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/417
 
Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  Vrijeme u s  Brzina u km/h  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Identifikacija ciklusa  
Kako bi se potvrdilo je li odabrana ispravna verzija ciklusa i je li u operativni sustav ispitnog stola uveden 
odgovaraju ći ciklus, u Tablici A1/13 navedeni su kontrolni zbrojevi vrijednosti brzine vozila za pojedine faze 
ciklusa i cijeli ciklus.  
Tablica A1/13  
Kontrolni zbrojevi za 1Hz  
Razred vozila  Faza ciklusa  Kontrolni zbroj ciljnih brzina vozila za 
1 Hz  
razred 1  Low  11 988,4  
Medium  17 162,8  
Ukupno  29 151,2  
razred 2  Low  11 162,2  
Medium  17 054,3  
High  24 450,6  
Extra high  28 869,8  
Ukupno  81 536,9  
razred 3-1  Low  11 140,3  
Medium  16 995,7  
High  25 646,0  
Extra high  29 714,9  
Ukupno  83 496,9HR L 175/418 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Razred vozila  Faza ciklusa  Kontrolni zbroj ciljnih brzina vozila za 
1 Hz  
razred 3-2  Low  11 140,3  
Medium  17 121,2  
High  25 782,2  
Extra high  29 714,9  
Ukupno  83 758,6  
8. Modifikacija ciklusa  
Stavak 8. ovog Podpriloga ne primjenjuje se na OVC-HEV-ove, NOVC-HEV-ove i NOVC-FCHV-ove.  
8.1. Op će napomene  
Ciklus koji se vozi ovisi o omjeru nazivne snage ispitnog vozila i njegove mase u voznom stanju, W/kg, te 
njegovoj maksimalnoj brzini v  max km/h.  
Do problema s voznim svojstvima može do ći kod vozila s omjerima snage i mase blizu granica izme đu 
razreda 1 i razreda 2, razreda 2 i razreda 3, ili kod vozila s vrlo malom snagom u razredu 1.  
Budu ći da se ti problemi odnose uglavnom na faze ciklusa s kombinacijom velike brzine vozila i velikih 
ubrzanja a ne na maksimalnu brzinu u ciklusu, primjenjuje se postupak usporavanja za poboljšanje voznih 
svojstava.  
8.2. U ovom se stavku opisuje metoda za izmjenu profila ciklusa pomo ću postupka usporavanja.  
8.2.1. Postupak usporavanja za vozila razreda 1  
Slika A1/14 pokazuje usporenu fazu srednje brzine razreda 1 WLTC-a kao primjer.  
Slika A1/14  
Usporena faza srednje brzine za vozila razreda 1 WLTC-a
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/419
 
Za ciklus razreda 1, razdoblje usporavanja je vremensko razdoblje izme đu sekunde 651 i sekunde 906. Unutar 
tog vremenskog razdoblja, ubrzanje izvornog ciklusa izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
pri čemu je:  
v i brzina vozila, km/h;  
i vrijeme izme đu sekunde 651 i sekunde 906.  
Usporavanje se najprije primjenjuje u vremenskom razdoblju izme đu sekunde 651 i sekunde 848. Dijagram 
brzine s primijenjenim usporavanjem se kasnije izra čunava pomo ću sljede će jednadžbe: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
pri čemu je i = 651 to 847.  
za i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kako bi se dostigla predvi đena brzina vozila u sekundi 907, faktor korekcije za usporavanje izra čunava se 
pomo ću sljede će jednadžbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
pri čemu je 36,7 km/h predvi đena brzina vozila u sekundi 907.  
Nakon toga se brzina vozila s primijenjenim usporavanjem izme đu sekunde 849 i sekunde 906 izra čunava 
pomo ću sljede će jednadžbe: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
za i = 849 to 906.  
8.2.2. Postupak usporavanja za vozila razreda 2  
Budu ći da se problemi s voznim svojstvima isklju čivo odnose na faze ekstra velike brzine ciklusa razreda 2 i 
razreda 3, usporavanje se odnosi na one stavke faza ekstra velikih brzina u kojima se javljaju problemi s 
voznim svojstvima (vidjeti sliku A1/15).HR L 175/420 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika A1/15  
Usporena faza ekstra velike brzine za vozila razreda 2 WLTC
  
Za ciklus razreda 2, razdoblje usporavanja je vremensko razdoblje izme đu sekunde 1520 i sekunde 1742. 
Unutar tog vremenskog razdoblja, ubrzanje izvornog ciklusa se izra čunava pomo ću sljede će jednadžbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
pri čemu je:  
v i brzina vozila, km/h;  
i vrijeme izme đu sekunde 1520 i sekunde 1742.  
Usporavanje se najprije primjenjuje u vremenskom razdoblju izme đu sekunde 1520 i sekunde 1725. Sekunda 
1725 je vrijeme kada se dostiže maksimalna brzina faze ekstra velikih brzina. Dijagram brzine s primijenjenim 
usporavanjem se kasnije izra čunava pomo ću sljede će jednadžbe: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
za i = 1520 to 1724.  
Za i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kako bi se dostigla predvi đena brzina vozila u sekundi 1743, faktor korekcije za usporavanje izra čunava se 
pomo ću sljede će jednadžbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h je predvi đena brzina vozila u sekundi 1743.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/421
 
Brzina vozila s primijenjenim usporavanjem izme đu sekunde 1726 i sekunde 1742 izra čunava se pomo ću 
sljede će jednadžbe: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
za i = 1726 to 1742.  
8.2.3. Postupak usporavanja za vozila razreda 3  
Na slici A1/16 prikazana je usporena faza ekstra velike brzine WLTC-a za vozila razreda 3 kao primjer.  
Slika A1/16  
Usporena faza ekstra velike brzine WLTC-a za vozila razreda 3
  
Za ciklus razreda 3, razdoblje usporavanja je vremensko razdoblje izme đu sekunde 1533 i sekunde 1762. 
Unutar tog vremenskog razdoblja, ubrzanje izvornog ciklusa se izra čunava pomo ću sljede će jednadžbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
pri čemu je:  
v i brzina vozila, km/h;  
i vrijeme izme đu sekunde 1533 i sekunde 1762.  
Usporavanje se najprije primjenjuje u vremenskom razdoblju izme đu sekunde 1533 i sekunde 1724. Sekunda 
1724 je vrijeme kada se dostiže maksimalna brzina faze ekstra velikih brzina. Dijagram brzine s primijenjenim 
usporavanjem se kasnije izra čunava pomo ću sljede će jednadžbe: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6HR L 175/422 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
za i = 1533 to 1723.  
Za i = 1533,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kako bi se dostigla predvi đena brzina vozila u sekundi 1763, faktor korekcije za usporavanje izra čunava se 
pomo ću sljede će jednadžbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h je predvi đena brzina vozila u sekundi 1763.  
Nakon toga se brzina vozila s primijenjenim usporavanjem izme đu sekunde 1725 i sekunde 1762 izra čunava 
pomo ću sljede će jednadžbe: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
za i = 1725 to 1762.  
8.3. Odre đivanje faktora usporavanja  
Faktor usporavanja f  dsc , je funkcija omjera r  max izme đu maksimalne potrebne snage za faze ciklusa u kojima je 
potrebno primijeniti usporavanje i nazivne snage vozila P  rated . 
Najve ća potrebna snaga P  req,max,i  (u kW) se odnosi na odre đeno vrijeme  i i odgovaraju ću brzinu vozila v  i u 
dijagramu ciklusa i izra čunava se primjenom sljede će jednadžbe: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
pri čemu je:  
f 0 , f 1 , f 2 su primjenjivi koeficijenti cestovnog otpora, N, N/(km/h) i N/(km/h)  2 ; 
TM primjenjiva ispitna masa, kg;  
v i je brzina u odre đenom vremenu i, km/h.  
Vrijeme ciklusa i u kojem je potrebna maksimalna snaga ili vrijednosti blizu maksimalne snage, je: sekunda 
764 za vozila razreda 1, sekunda 1574 za vozila razreda 2 i sekunda 1566 za vozila razreda 3.  
Odgovaraju će vrijednosti brzine vozila, v  i , i vrijednosti ubrzanja, a  i , su kako slijedi:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 za razred 1,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 za razred 2,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 za vozila razreda 3.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/423
 
r max izra čunava se prema sljede ćoj jednadžbi: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Faktor usporavanja f  dsc , izra čunava se pomo ću sljede ćih formula:  
ako je  r max< r 0 , onda  f dsc ¼ 0 
i ne primjenjuje se usporavanje.  
Ako je  r max ã r 0 , onda  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Parametri/koeficijenti izra čuna, r  0 , a 1 i b  1 , su kako slijedi:  
razred 1. r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
razred 2. r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
razred 3. r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Rezultiraju ći f dsc se matemati čki zaokružuje na tri decimalna mjesta i primjenjuje se samo ako je ve ći od 0,010.  
Sljede ći podaci moraju biti uklju čeni u sva relevantna izvješ ćima o ispitivanju:  
(a) f  dsc ; 
(b) v  maks  ; 
(c) prije đena udaljenost, m.  
Prije đena udaljenost se izra čunava se kao zbroj v  i u km/h podijeljena s 3,6 tijekom cijelog dijagrama ciklusa.  
8.4. Dodatni zahtjevi  
Za razli čite konfiguracije vozila u pogledu ispitne mase i pogonskih koeficijenata otpora, usporavanje se 
primjenjuje pojedina čno. 
Ako je nakon primjene usporavanja maksimalna brzina vozila manja od maksimalne brzine ciklusa, postupak 
opisan u stavku 9. ovog Podpriloga primjenjuje se s primjenjivim ciklusom.  
Ako vozilo ne može pratiti brzinu prema dijagramu primjenjivog ciklusa unutar tolerancije pri brzinama 
manjima od njegove maksimalne brzine, ono se vozi s papu čicom akceleratora pritisnutom do kraja 
tijekom tih razdoblja. Tijekom takvih radnih razdoblja dopuštena su kršenja dijagrama brzine.  
9. Izmjene ciklusa za vozila s maksimalnom brzinom manjom od maksimalne brzine ciklusa navedenog u 
prethodnim stavcima ovog Podpriloga  
9.1. Op će napomene  
Ovaj se stavak primjenjuje na vozila koja su tehni čki u mogu ćnosti pratiti dijagram brzine ciklusa iz stavka 1. 
ovog Podpriloga (osnovni ciklus ili osnovni ciklus s usporavanjem) pri brzinama manjima od njihove maksi ­
malne brzine, ali čija je maksimalna brzina manja od maksimalne brzine ciklusa. Maksimalna brzina takvog 
vozila naziva se ograni čena najve ća brzina v  cap . Maksimalna brzina osnovnog ciklusa naziva se v  max,cycle  . 
U takvim slu čajevima osnovni se ciklus mijenja kako je opisano u stavku 9.2. kako bi se postigla jednaka 
prije đena udaljenost u ciklusu za ciklus ograni čene najve će brzine i za osnovni ciklus.HR L 175/424 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
9.2. Koraci izra čuna 
9.2.1. Odre đivanje razlike u prije đenoj udaljenosti po fazi ciklusa  
Me đuciklus s ograni čenom najve ćom brzinom izvodi se zamjenom svih uzoraka brzina vozila v  i gdje je 
v i > v  cap s v  cap . 
9.2.1.1. Ako je v  cap < v  max,medium  , prije đene udaljenosti faza srednje brzine osnovnog ciklusa d  base,medium  i me đuciklusa 
s ograni čenom najve ćom brzinom d  cap,medium  izra čunavaju se primjenom sljede će jednadžbe za oba ciklusa:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 591 do 1 022Þ 
pri čemu je:  
v max,medium  je maksimalna brzina vozila faze srednje brzine navedene u tablici A1/2 za vozila razreda 1, u 
tablici A1/4 za vozila razreda 2, u tablici A1/8 za vozila razreda 3a i u tablici A1/9 za vozila 
razreda 3b.  
9.2.1.2. Ako je v  cap < v  max,high  , prije đene udaljenosti faza velike brzine osnovnog ciklusa d  base,high  i me đuciklusa s 
ograni čenom najve ćom brzinom d  cap,high  izra čunavaju se primjenom sljede će jednadžbe za oba ciklusa:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 1 024 do 1 477Þ 
v max,high  je maksimalna brzina vozila faze velike brzine navedene u tablici A1/5 za vozila razreda 2, u tablici 
A1/10 za vozila razreda 3a, u tablici A1/11 za vozila razreda 3b.  
9.2.1.3. Prije đene udaljenosti faze ekstra velike brzine osnovnog ciklusa d  base,exhigh  i me đuciklusa s ograni čenom 
najve ćom brzinom d  cap,exhigh  izra čunavaju se primjenom sljede će jednadžbe na fazu ekstra velike brzine oba 
ciklusa:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 1 479 do 1 800Þ 
9.2.2. Odre đivanje vremena koje treba dodati me đuciklusu s ograni čenom najve ćom brzinom radi kompenzacije 
razlika u prije đenoj udaljenosti  
Kako bi se nadoknadila razlika u prije đenoj udaljenosti izme đu osnovnog ciklusa i me đuciklusa s ograni čenom 
najve ćom brzinom, odgovaraju ći vremenski periodi v  i = v  cap dodaju se me đuciklusu s ograni čenom najve ćom 
brzinom kako je opisano u sljede ćim stavcima.  
9.2.2.1. Dodatno vremensko razdoblje za fazu srednje brzine  
Ako je v  cap < v  max , medium  , dodatno vremensko razdoblje koje se dodaje fazi srednje brzine me đuciklusa s 
ograni čenom najve ćom brzinom izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Broj vremenskih uzoraka n  add,medium  u kojima je v  i = v  cap koji se dodaju fazi srednje brzine me đuciklusa s 
ograni čenom najve ćom brzinom jednak je Δt medium  , matemati čki zaokruženo na najbliži cijeli broj (npr. 1,4 
zaokružuje se na 1, a 1,5 zaokružuje se na 2).  
9.2.2.2. Dodatno vremensko razdoblje za fazu velike brzine  
Ako je v  cap < v  max , high , dodatno vremensko razdoblje koje se dodaje fazama velike brzine me đuciklusa s 
ograni čenom najve ćom brzinom izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/425
 
Broj vremenskih uzoraka n  add,high  u kojima je v  i = v  cap koji se dodaju fazi velike brzine me đuciklusa s 
ograni čenom najve ćom brzinom jednak je Δt high , matemati čki zaokruženo na najbliži cijeli broj.  
9.2.2.3. Dodatno vremensko razdoblje koje se dodaje fazi ekstra velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom 
brzinom izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Broj vremenskih uzoraka n  add,high  u kojima je v  i = v  cap koji se dodaju fazi ekstra velike brzine me đuciklusa s 
ograni čenom najve ćom brzinom jednak je Δt exhigh  , matemati čki zaokružen na najbliži cijeli broj.  
9.2.3. Sastav posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom  
9.2.3.1. Vozila razreda 1  
Prvi dio posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom sastoji se od dijagrama brzine vozila me đuci ­
klusa s ograni čenom najve ćom brzinom do zadnjeg uzorka u fazi srednje brzine gdje je v = v  cap . Vrijeme ovog 
uzorkovanja se naziva t  medium  . 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,medium  sa v  i = v  cap , tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (t  medium  + n  add,medium  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze srednje brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom, koji je 
istovjetan s istom dijelu osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2. Vozila razreda 2 i razreda 3  
9.2.3.2.1. v  cap < v  max , medium  
Prvi dio posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom sastoji se od dijagrama brzine vozila me đuci ­
klusa ograni čene najve će brzine do zadnjeg uzorka u fazi srednje brzine gdje je v = v  cap . Vrijeme ovog 
uzorkovanja naziva se t  medium  . 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,medium  u kojima je v  i = v  cap , tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (t  medium  + 
n add,medium  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze srednje brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom, koji je 
istovjetan s istim dijelom osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1022 + n  add,medium  ). 
U sljede ćem koraku dodaje se prvi dio faze velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom do 
zadnjeg uzorka u fazi velike brzine u kojem je v = v  cap . Vrijeme ovog uzorkovanja u me đuciklusu s ograni ­ 
čenom najve ćom brzinom naziva se t  high , tako da je vrijeme ovog uzorkovanja u posljednjem ciklusu s 
ograni čenom najve ćom brzinom (t  high + n  add,medium  ). 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,high  u kojima je v  i = v  cap , tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (t  high + 
n add,medium  + n  add,high  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom, koji je 
istovjetan s istom dijelu osnovnog ciklusa tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
U sljede ćem koraku dodaje se prvi dio faze ekstra velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom 
do zadnjeg uzorka u fazi ekstra velike brzine u kojem je v = v  cap . Vrijeme ovog uzorkovanja u me đuciklusu s 
ograni čenom najve ćom brzinom naziva se t  exhigh  , tako da je vrijeme ovog uzorkovanja u posljednjem ciklusu s 
ograni čenom najve ćom brzinom (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ).HR L 175/426 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,exhigh  u kojima je v  i = v  cap , tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (t  exhigh  + 
n add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze ekstra velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom 
koji je istovjetan s istim dijelom osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1800 + n  add,medium  + 
n add,high  + n  add,exhigh  ). 
Duljina posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom jednaka je duljini osnovnog ciklusa osim razlika 
uzrokovanih postupkom zaokruživanja za n  add,medium  , n  add,high  i n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.2. v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
Prvi dio posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom sastoji se od dijagrama brzine vozila me đuci ­
klusa s ograni čenom najve ćom brzinom do zadnjeg uzorka u fazi velike brzine u kojem je v = v  cap . Vrijeme 
ovog uzorkovanja naziva se t  high . 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,high  u kojima je v  i = v  cap , tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (t  high + n  add,high  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom, koji je 
istovjetan s istim dijelom osnovnog ciklusa tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1477 + n  add,high  ). 
U sljede ćem koraku dodaje se prvi dio faze ekstra velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom 
do zadnjeg uzorka u fazi ekstra velike brzine u kojem je v = v  cap . Vrijeme ovog uzorkovanja u me đuciklusu s 
ograni čenom najve ćom brzinom naziva se t  exhigh  , tako da je vrijeme ovog uzorkovanja u posljednjem ciklusu s 
ograni čenom najve ćom brzinom (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,exhigh  u kojima je v  i = v  cap , tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (t  exhigh  + 
n add,high  + n  add,exhigh  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom, koji je 
istovjetan s istim dijelom osnovnog ciklusa, tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Duljina posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom jednaka je duljini osnovnog ciklusa osim razlika 
uzrokovanih postupkom zaokruživanja za n  add,high  i n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.3. v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Prvi dio posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom sastoji se od dijagrama brzine vozila me đuci ­
klusa s ograni čenom najve ćom brzinom do zadnjeg uzorka u fazi ekstra velike brzine u kojem je v = v  cap . 
Vrijeme ovog uzorkovanja se naziva t  exhigh  . 
Nakon toga se dodaju uzorci n  add,exhigh  sa v  i = v  cap , tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Nakon toga se dodaje preostali dio faze ekstra velike brzine me đuciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom 
koji je istovjetan s istim dijelom osnovnog ciklusa tako da je vrijeme zadnjeg uzorka (1800 + n  add,exhigh  ). 
Duljina posljednjeg ciklusa s ograni čenom najve ćom brzinom jednaka je duljini osnovnog ciklusa osim razlika 
uzrokovanih postupkom zaokruživanja za n  add,exhigh  .HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/427
 
Podprilog 2  
Odabir stupnja prijenosa i to čke mijenjanja stupnja prijenosa za vozila opremljena ru čnim mjenja čem 
1. Op ći pristup  
1.1. Postupci prijenosa opisani u ovom Podprilogu primjenjuju se na vozila s ru čnim mjenja čima.  
1.2. Propisani stupnjevi prijenosa i to čke mijenjanja stupnja prijenosa temelje se na ravnoteži izme đu snage potrebne za 
prevladavanje otpora vožnje i ubrzanja, te snage koju osigurava motor u svim mogu ćim stupnjevima prijenosa u 
odre đenoj fazi ciklusa.  
1.3. Izra čun za odre đivanje stupnjeva prijenosa kojima se treba voziti temelji se na brzinama motora i krivuljama snage 
pod punim optere ćenjem u odnosu na broj okretaja motora.  
1.4. Za vozila opremljena mjenja čem s reduktorom, samo se raspon projektiran za normalan rad na cesti uzima u obzir 
za odre đivanje korištenja stupnja prijenosa.  
1.5. Odredbe za rad spojke ne primjenjuju se ako spojka radi automatski bez potrebe za pritiskom i puštanjem od strane 
voza ča. 
1.6. Ovaj Podprilog ne primjenjuje se na vozila ispitana u skladu s Podprilogom 8.  
2. Potrebni podaci i predkalkulacije  
Potrebni su sljede ći podaci te se moraju provesti izra čuni kako bi se utvrdili stupnjevi prijenosa koji se trebaju 
koristiti pri vožnji ciklusa na dinamometru s valjcima:  
(a) P  rated , najve ća nazivna snaga motora prema podacima proizvo đača, u kW  
(b) n  rated , nazivni broj okretaja motora pri kojoj motor razvija najve ću snagu. Ako se maksimalna snaga razvija 
tijekom raspona brzine motora, n  rated je minimum tog raspona, min  –1 ; 
(c) n  idle , brzina pri praznom hodu, min  –1 
n idle mjeri se tijekom razdoblja od najmanje 1 minute pri brzini uzorkovanja od najmanje 1 Hz s upaljenim i 
zagrijanim motorom, ru čica mjenja ča smještena je u praznom hodu, a spojka pritisnuta. Uvjeti za temperaturu, 
periferne i pomo ćne ure đaje itd. isti su kao što je opisano u Podprilogu 6. za ispitivanje tipa 1.  
Vrijednost koja se koristi u ovom Podprilogu je aritmeti čki prosjek tijekom mjernog perioda, zaokružen ili 
skra ćen do najbližeg 10 min  –1 . 
(d) ng, broj stupnjeva prijenosa za vožnju prema naprijed;  
Stupnjevi prijenosa za vožnju prema naprijed u rasponu prijenosa dizajnirani za normalan rad na cesti moraju 
biti ozna čeni brojevima padaju ćim redoslijedom omjera izme đu brzine motora u min  –1 i brzine vozila u km/h. 
Stupanj prijenosa 1 je stupanj prijenosa s najvišim omjerom, ng je stupanj prijenosa s najnižim omjerom. ng 
odre đuje broj stupnjeva prijenosa za vožnju prema naprijed.  
(e) ndv  i, omjer dobiven dijeljenjem brzine motora n s brzinom vozila v za svaki stupanj prijenosa  i, za i do ng  max , 
min  –1 /(km/h);  
(f) f  0 , f 1 , f 2 , koeficijenti cestovnog otpora odabrani za ispitivanje, N, N/(km/h) i N/(km/h)  2 ;HR L 175/428 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(g) n  max 
n max_95,  minimalna brzina motora pri kojoj se postiže 95 posto nominalne snage, min  –1 ; 
Ako je n  max_95  manji od 65 posto n  rated , n  max_95  se postavlja na 65 posto n  rated . 
Ako je 65 posto ðn rated Ü ndv  3=ndv  2 Þ< 1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ, n  max_95  se postavlja na:  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
pri čemu je:  
ng vmax  definiran u stavku 2. to čki (i) ovog Podpriloga;  
v max,cycle  maksimalna brzina prema dijagramu brzine vozila u skladu s Podprilogom 1., km/h;  
n max maksimum n  max_95  i n  max (ng  vmax  ), min  –1 . 
(h) P  wot (n), krivulja snage pod punim optere ćenjem u rasponu brzine motora od n  idle do n  rated ili n  max , ili 
ndv(ng  vmax  ) × v  max , što god je od toga ve će. 
ndv(ng  vmax  ) omjer dobiven dijeljenjem brzine motora n s brzinom vozila v za stupanj prijenosa ng  vmax  , 
min  –1 /km/h;  
Krivulja snage sastoji se od dovoljnog broja skupova podataka (n, P  wot ), tako da se izra čun privremenih to čaka 
izme đu uzastopnih skupova podataka može obaviti pomo ću linearne interpolacije. Odstupanje linearne inter ­
polacije od krivulje snage pod punim optere ćenjem u skladu s Prilogom XX. ne smije prelaziti 2 posto. Prvi skup 
podataka se odnosi na n  idle ili niže. Skupovi podataka ne trebaju biti podjednako razmaknuti. Snaga pod punim 
optere ćenjem na brzinama vrtnje motora koja nije obuhva ćena Prilogom XX. (npr. n  idle ) odre đuje se u skladu s 
postupkom opisanim u Prilogu XX.  
(i) ng  vmax  
ng vmax  , stupanj prijenosa u kojem je postignuta maksimalna brzina vozila i utvr đuje se kako slijedi:  
Ako je v  max (ng) ≥ v max (ng–1), onda  
ng vmax  = ng  
ina če, ng  vmax  = ng –1  
pri čemu je:  
v max (ng) brzina vozila na kojoj je potrebna snaga cestovnog otpora jednaka raspoloživoj snazi, P  wot , u 
stupnju prijenosa ng (vidi sliku A2/1a).  
v max (ng–1) brzina vozila na kojoj je potrebna snaga cestovnog otpora jednaka raspoloživoj snazi, P  wot u 
sljede ćem nižem stupnju prijenosa (vidi sliku A2/1b).HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/429
 
Potrebna snaga cestovnog otpora, kW, izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
pri čemu je:  
v max brzina vozila, km/h.  
Raspoloživa snaga na brzini v  max u stupnju prijenosa ng ili stupnju prijenosa ng –1 može se odrediti iz krivulje 
snage pod punim optere ćenjem, P  wot (n), pomo ću sljede će jednadžbe:  
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n  ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
i smanjenjem vrijednosti snage krivulje snage pod punim optere ćenjem za 10 posto.  
Slika A2/1a  
Primjer gdje je ng  max najviši stupanj prijenosa
HR L 175/430 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika A2/1b  
Primjer gdje je ng  max drugi najviši stupanj prijenosa
  
(j) Isklju čivanje sporohodnog stupnja prijenosa  
Stupanj prijenosa 1 može biti isklju čen na zahtjev proizvo đača, ako su ispunjeni svi sljede ći uvjeti:  
(1) Vozilo nema mjenja č s reduktorom;  
(2) Porodica vozila je homologirana da vu če prikolicu;  
(3) ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
(4) ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
(5) Vozilo koje ima masu kako definirano u jednadžbi dolje, mora se biti u stanju pomaknuti iz mirovanja u 
roku od 4 sekunde, na uzbrdici od najmanje 12 posto, u pet navrata u razdoblju od 5 minuta.  
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15 u slu čaju kategorije M vozila).  
pri čemu je:  
ndv(ng  vmax  ) je omjer dobiven dijeljenjem brzine motora n s brzinom vozila v za stupanj prijenosa ng  vmax  , 
min  –1 /km/h;  
m r je masa u radnom stanju, kg;  
MC je bruto masa skupa (bruto masa vozila + maks. masa prikolice), kg.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/431
 
U tom slu čaju, stupanj prijenosa 1 se ne koristi za vrijeme ciklusa vožnje na dinamometru s valjcima a stupnjevi 
prijenosa se ponovno numeriraju po čevši od 2. stupnja prijenosa kao stupanj prijenosa 1.  
(k) Definicija n  min_drive  
n min_drive  je minimalna brzina motora kad se vozilo kre će, min  –1 ; 
Za n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
Za n  gear = 2,  
(a) za prijelaze iz 1. u 2. stupanj prijenosa:  
n min_drive  = 1,15 ×n  idle , 
(b) za usporavanja do stanja mirovanja:  
n min_drive  = n  idle . 
(c) za sve druge uvjete vožnje:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
Za n  gear > 2, n  min_drive  odre đuje se pomo ću: 
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
Kona čni rezultat za n  min_drive  zaokružuje se na najbliži cijeli broj. Primjer: 1 199,5 postaje 1 200, 1 199,4 
postaje 1 199.  
Više vrijednosti mogu se koristiti ako tako traži proizvo đač. 
(l) TM, ispitna masa vozila, kg.  
3. Izra čun potrebne snage, brzine vrtnje motora, raspoložive snage i mogu ćeg stupnja prijenosa  
3.1. Izra čun potrebne snage  
Za svaku sekundu j dijagrama ciklusa, snaga potrebna za prevladavanje otpora u vožnji i snaga potrebna za 
ubrzavanje izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
pri čemu je:  
P required,j  potrebna snaga u sekundi j, kW;  
a j ubrzanje vozila u sekundi j, m/s  2 ,a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr faktor koji uzima u obzir inercijski otpor pogonskog sklopa tijekom ubrzavanja te je postavljen na 
1,03.  
3.2. Odre đivanje brzina motora  
Za bilo koju v  j < 1 km/h, smatra se da vozilo miruje, a broj okretaja motora je postavljen na n  idle . Ru čica mjenja ča 
mora biti postavljena u neutralni položaj sa spojkom pritisnutom osim jednu sekundu prije po četka ubrzavanja iz 
stanja mirovanja u kojem se odabire prvi stupanj prijenosa sa spojkom otpuštenom.HR L 175/432 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Za svaki v  j ≥ 1 km/h dijagrama ciklusa i svaki stupanj prijenosa  i, od i = 1 do ng  max , brzina motora n  i,j izra čunava se 
pomo ću sljede će jednadžbe: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3. Odabir mogu ćih stupnjeva prijenosa vezano za brzinu motora  
Sljede ći stupnjevi prijenosa mogu se odabrati za vožnju prema dijagramu brzine na v  j : 
(a) svi stupnjevi prijenosa i < ng  vmax  gdje je n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  , 
(b) svi stupnjevi prijenosa i ≥ ng  vmax  gdje je n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax  ) 
(c) stupanj prijenosa 1, ako je n  1,j < n  min_drive  . 
Ako je a  j ≤ 0 i n  i,j ≤ n idle , n  i,j se postavlja na n  idle a spojka je otpuštena.  
Ako je a  j > 0 i n  i,j ≤ (1.15 × n  idle ), n  i,j se postavlja na (1.15 × n  idle ) a spojka je otpuštena.  
3.4. Izra čun raspoložive snage  
Raspoloživa snaga za svaki mogu ći stupanj prijenosa  i i svaku vrijednost brzine vozila na dijagramu ciklusa, v  i 
izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
pri čemu je:  
P rated nominalna snaga, kW;  
P wot snaga dostupna na n  i,j u uvjetima punog optere ćenja iz krivulje snage pod punim optere ćenjem;  
SM sigurnosna margina koja uzima u obzir razliku izme đu stacionarnog stanja pod punim optere ćenjem i 
raspoložive snage tijekom prijelaznih stanja. SM je postavljen na 10 posto;  
ASM dodatna eksponencijalna sigurnosna margina za snagu koja se može primijeniti na zahtjev proizvo đača. 
ASM je u potpunosti na snazi izme đu n  idle i n  start , i eksponencijalno se približava nuli pri n  end kako je 
opisano u sljede ćim zahtjevima:  
Ako je n  i,j ≤ n start , onda ASM = ASM  0 ; 
Ako je n  i,j > n  start , onda: 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
ASM  0 , n  start i n  end definira proizvo đač ali mora zadovoljiti sljede će uvjete:  
n start ≥ n idle , 
n end > n  start . 
Ako je a  j > 0 i i = 1 ili i = 2 i P  available_i,i  < P  required,j  , n i,j se pove ćava u koracima od 1 min  –1 do P  available_i,i  < P  required,j  , 
a spojka je otpuštena.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/433
 
3.5. Odre đivanje mogu ćih stupnjeva prijenosa za uporabu  
Mogu ći stupnjevi prijenosa za uporabu odre đuju se sljede ćim uvjetima:  
(a) Zadovoljeni su uvjeti stavka 3.3., i  
(b) P  available_i,i  < P  required,j  
Po četni stupanj prijenosa koji se treba koristiti za svaku sekundu j dijagrama ciklusa je najve ći kona čni mogu ći 
stupanj prijenosa, I  max Prilikom pokretanja iz stanja mirovanja, koristi se samo prvi stupanj prijenosa.  
Najniži mogu ći stupanj prijenosa je i  min . 
4. Dodatni zahtjevi za ispravke i/ili modifikacije korištenja stupnjeva prijenosa  
Po četni izbor stupnja prijenosa provjerava se i mijenja kako bi se izbjegle previše česte promjene stupnja prijenosa i 
osigurala dobra vozna svojstva i prakti čnost.  
Faza ubrzanja je razdoblje od više od 3 sekunde s brzinom vozila ≥ 1 km/h, a uz monotono pove ćanje brzine vozila. 
Faza usporavanja je vremensko razdoblje od više od 3 sekunde u kojem je brzina vozila ≥ 1 km/h, a uz monotono 
smanjenje brzine vozila.  
Ispravke i/ili izmjene provode se u skladu sa sljede ćim zahtjevima:  
(a) Ako je potreban niži stupanj prijenosa pri velikim brzinama vozila tijekom faze ubrzanja, viši stupnjevi prijenosa 
prije ispravljaju se na niži stupanj prijenosa.  
Primjer : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Izvorna izra čunana uporaba stupnja prijenosa je 2, 3, 3, 3, 2, 
2, 3. U ovom se slu čaju stupanj prijenosa ispravlja na 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
(b) Stupnjevi prijenosa koji se koriste tijekom ubrzanja moraju se koristiti tijekom najmanje dvije sekunde (npr. 
stupanj prijenosa 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 mijenja se u 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Stupnjevi prijenosa ne smiju se preskakati 
tijekom faza ubrzavanja.  
(c) Tijekom faze usporavanja, stupnjevi prijenosa n  gear > 2 koriste se sve dok broj okretaja motora ne padne ispod 
n min_drive  . 
Ako je trajanje slijeda stupnjeva prijenosa samo jedna sekunda, zamjenjuje se stupnjem prijenosa 0 a spojka je 
otpuštena.  
Ako je trajanje slijeda stupnjeva prijenosa dvije sekunde, zamjenjuje se stupnjem prijenosa 0 za prvu sekundu, a 
za drugu sekundu stupnjem prijenosa koji slijedi nakon razdoblja od dvije sekunde. Spojka mora otpuštena 
tijekom prve sekunde.  
Primjer : Redoslijed mijenjanja stupnjeva prijenosa 5, 4, 4, 2 mijenja se s 5, 0, 2, 2.  
(d) Drugi stupanj prijenosa koristi se tijekom faze usporavanja u kratkom odsje čku ciklusa sve dok broj okretaja 
motora ne padne ispod (0,9×n  idle ). 
Ako broj okretaja motora padne ispod n  idle , spojka se otpušta.  
(e) Ako je faza usporavanja posljednji dio kratkog odsje čka neposredno prije faze zaustavljanja a drugi stupanj 
prijenosa koristi se samo za razdoblje do dvije sekunde, spojka može biti otpuštena ili ru čica mjenja ča smještena 
u prazan hod, a spojka se ostavlja otpuštenom.  
Uklju čivanje prvog stupnja prijenosa nije dopušteno tijekom tih faza usporavanja.HR L 175/434 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(f) Ako se koristi stupanj prijenosa i u vremenskom slijedu od 1 do 5 sekundi, a stupanj prijenosa prije ove 
sekvence je manji, te je stupanj prijenosa nakon ove sekvence isti ili manji od stupnja prijenosa prije nje, stupanj 
prijenosa za tu sekvencu korigira se na stupanj prijenosa prije te sekvence.  
Primjeri : 
i. Redoslijed stupnjeva prijenosa i – 1, i, i – 1 zamjenjuje se s i – 1, i – 1, i – 1;  
ii. Redoslijed stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i – 1 zamjenjuje se s i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iii. Redoslijed stupnjeva prijenosa i – 1, i, i,i, i – 1 zamjenjuje se s i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iv. Redoslijed stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i, i, i – 1 zamjenjuje se s i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
v. Redoslijed stupnjeva prijenosa i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 zamjenjuje se s i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
U svim slu čajevima od i. do v., mora biti ispunjen uvjet i – 1 ≥ i min ; 
5. Stavak 4. to čke (a) do (f) primjenjuju se sekvencijalno, uz pra ćenje cijelog dijagrama ciklusa u svakom slu čaju. Kako 
izmjene stavka 4. to čke (a) do (f) ovoga Podpriloga mogu dovesti do novog rasporeda mijenjanja stupnjeva prijenosa, 
taj novi raspored stupnjeva prijenosa provjerava se tri puta i mijenja ako je to potrebno.  
Kako bi se omogu ćila procjena ispravnosti izra čuna, prosje čni stupanj prijenosa za v ≥ 1 km/h, zaokružen na četiri 
decimalna mjesta, izra čunava se i uklju čuje u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/435
 
Podprilog 3.  
RezerviranoHR L 175/436 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Podprilog 4.  
Cestovni otpor i postavke dinamometra  
1. Podru čje primjene  
U ovom Podprilogu opisuje se odre đivanje cestovnog otpora ispitnog vozila i prijenos tog cestovnog otpora 
na dinamometar s valjcima.  
2. Pojmovi i definicije  
2.1. Rezervirano  
2.2. Referentne to čke brzine po činju na 20 km/h postupnim koracima od 10 km/h, a najve ća referentna brzina je 
u skladu sa sljede ćim odredbama:  
(a) Najviša referentna to čka brzine je 130 km/h ili to čka referentne brzine odmah iznad maksimalne brzine 
primjenjivog ciklusa ispitivanja, ako je ta vrijednost manja od 130 km/h. U slu čaju da se primjenjuje 
ciklus ispitivanja koji sadrži manje od 4 faze ciklusa (faza male, srednje, velike i vrlo velike brzine), a na 
zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela, najviša referentna brzina može se pove ćati na 
referentnu to čku brzine neposredno iznad maksimalne brzine sljede će više faze, ali ne više od 130 km/h; 
u tom se slu čaju odre đivanje cestovnog otpora i postavke dinamometra s valjcima odre đuju s istim 
referentnim to čkama brzine;  
(b) ako je referentna to čka brzine koja se primjenjuje za ciklus plus 14 km/h ve ća ili jednaka maksimalnoj 
brzini vozila V  max , ta to čka referentne brzine isklju čuje se iz ispitivanja inercijskog usporavanja i iz 
postavki dinamometra s valjcima. Sljede ća niža referentna to čka brzine postaje najviša referentna to čka 
brzine za to vozilo.  
2.3. Ako nije druga čije navedeno, ciklusna potrošnja energije izra čunava se u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7. 
na ciljnoj brzini prema dijagramu odgovaraju ćeg voznog ciklusa.  
2.4. f  0 , f 1 , f 2 su koeficijenti jednadžbe cestovnog otpora F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 , odre đeni u skladu s ovim 
Podprilogom.  
f 0 konstantni koeficijent cestovnog otpora, N;  
f 1 je koeficijent prvog reda cestovnog otpora, N/(km/h);  
f 2 je koeficijent drugog reda cestovnog otpora, N/(km/h)  2 . 
Ako nije druga čije navedeno, koeficijenti cestovnog otpora izra čunavaju se regresijskom analizom metodom 
najmanjih kvadrata u rasponu referentnih to čaka brzine.  
2.5. Rotacijska masa  
2.5.1. Odre đivanje m  r 
m r je ekvivalentna efektivna masa svih kota ča i dijelova vozila koji se okre ću s kota čima na cesti dok je 
mjenja č u neutralnom položaju, u kilogramima (kg). m  r se mjeri ili izra čunava odgovaraju ćom tehnikom 
dogovorenom s homologacijskim tijelom. Alternativno, m  r se može procijeniti na 3 posto zbroja mase u 
voznom stanju i 25 kg.  
2.5.2. Primjena rotacijske mase na cestovni otpor  
Vremena inercijskog usporavanja prera čunavaju se u silu i obrnuto uzimaju ći u obzir primjenjivu ispitnu 
masu plus m  r . To se odnosi na mjerenja na cesti kao i na dinamometar s valjcima.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/437
 
2.5.3. Primjena rotacijske mase na inercijsku postavku  
Ako je vozilo ispitano na dinamometru s pogonom na 4 kota ča i ako se obje osovine okre ću i utje ču na 
rezultate mjerenja dinamometra, ekvivalentna inercijska masa dinamometra s valjcima postavlja se na primje ­
njivu ispitnu masu.  
U suprotnom, ekvivalentna inercijska masa dinamometra s valjcima postavlja se na ispitnu masu plus 
ekvivalentna efektivna masa kota ča koji ne utje ču na rezultate mjerenja ili 50 posto m  r . 
3. Op ći zahtjevi  
Proizvo đač je odgovoran za to čnost koeficijenata cestovnog otpora i mora osigurati tu to čnost za svaku 
proizvedeno vozilo u porodici po cestovnom otporu. Dopuštena odstupanja unutar metoda odre đivanja 
cestovnog otpora, simulacije i izra čuna ne smiju se koristiti za podcjenjivanje cestovnog otpora proizvedenih 
vozila. Na zahtjev homologacijskog tijela mora se dokazati to čnost koeficijenata cestovnog otpora pojedinog 
vozila.  
3.1. Ukupna to čnost mjerenja  
Potrebna ukupna to čnost mjerenja mora biti kako slijedi:  
(a) Brzina vozila: ± 0,2 km/h s u čestaloš ću mjerenja od najmanje 10 Hz;  
(b) To čnost, preciznost i razlu čivost u pogledu vremena: min. ± 10 ms;  
(c) Zakretni moment na kota čima: ± 6 Nm ili ± 0,5 posto od maksimalnog izmjerenog ukupnog momenta, 
koji je god od to dvoje ve ći, za cijelo vozilo, s frekvencijom mjerenja od najmanje 10 Hz;  
(d) Brzina vjetra: ± 0,3 m/s s u čestaloš ću mjerenja od najmanje 1 Hz;  
(e) Smjer vjetra: ± 3°, s u čestaloš ću mjerenja od najmanje 1 Hz;  
(f) Atmosferska temperatura: ± 1° s u čestaloš ću mjerenja od najmanje 0,1 Hz;  
(g) Atmosferski tlak: ± 0,3 kPa, s u čestaloš ću mjerenja od najmanje 0,1 Hz;  
(h) Masa vozila izmjerena na istoj skali težine prije i nakon ispitivanja: ± 10 kg (± 20 kg za vozila 
> 4 000 kg);  
(i) Tlak u gumama: ± 5 kPa;  
(j) Frekvencija okretaja kota ča: ± 0.05 s  -1 ili 1 posto, što god je od to dvoje ve će. 
3.2. Kriteriji zra čnog tunela  
3.2.1. Brzina vjetra  
Brzina vjetra tijekom mjerenja mora biti unutar ± 2 km/h u sredini ispitnog prostora. Mogu ća brzina vjetra je 
najmanje 140 km/h.  
3.2.2. Temperatura zraka  
Temperatura zraka za vrijeme mjerenja mora biti unutar ± 3° C u sredini ispitnog prostora. Raspodjela 
temperatura zraka na izlazu iz mlaznice mora ostati unutar ± 3° C.HR L 175/438 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.3. Turbulencija  
Za jednako razmaknute rešetke 3 sa 3 preko cijelog izlaza iz mlaznice, intenzitet turbulencije Tu ne smije biti 
ve ći od 1 posto. Vidi sliku A4/1.  
Slika A4/1  
Intenzitet turbulencije
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
pri čemu je:  
Tu intenzitet turbulencije;  
u′ fluktuacija brzine turbulencije, m/s;  
U ∞ brzina slobodnog protoka, m/s.  
3.2.4. Omjer ukupne blokade  
Omjer blokade vozilom ε sb izražen kao kvocijent čeone površine vozila i podru čja izlaza mlaznice, izra čunan 
u skladu sa sljede ćom jednadžbom, ne smije biti ve ći od 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle  
pri čemu je:  
ε sb omjer blokade vozilom;  
A f čeona površina vozila, m  2 ; 
A nozzle  podru čje izlaza mlaznice, m  2 . 
3.2.5. Kota či koji se okre ću 
Za pravilno odre đivanje aerodinami čkih utjecaja kota ča, kota či ispitnog vozila moraju se okretati takvom 
brzinom da je dobivena brzina vozila unutar ± 3 km/h tolerancije za brzinu vjetra.  
3.2.6. Pokretna traka  
Za simulaciju protoka fluida na podvozju ispitnog vozila, zra čni tunel mora imati pokretnu traku koja se 
pruža od prednjeg do stražnjeg dijela vozila. Linearna brzina pokretne trake mora biti unutar ± 3 km/h 
brzine vjetra.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/439
 
3.2.7. Kut protoka fluida  
U devet podjednako raspore đenih to čaka preko podru čja mlaznice, kvadratni korijen srednjeg odstupanja oba 
kuta (Y, Z-ravnina) α i β na izlazu mlaznice ne smije biti ve ći od 1°.  
3.2.8. Tlak zraka  
U devet podjednako raspore đenih to čaka preko podru čja izlaza mlaznice, standardna devijacija ukupnog tlaka 
na izlazu mlaznice mora biti jednaka ili manja od 0,02. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02 
pri čemu je:  
σ standardna devijacija omjera tlaka  Ä ΔP t 
q Ö 
; 
ΔP t varijacija ukupnog tlaka izme đu to čaka mjerenja, N/m  2 ; 
q dinami čki tlak, N/ m  2 . 
Apsolutna razlika koeficijenta tlaka cp na udaljenosti 3 m ispred i 3 metra iza centra ravnoteže u praznoj 
probnoj dionici na visini centra izlaza mlaznice ne smije odstupati više od ± 0,02.  
jcp x¼þ 3m Ä cp  x¼Ä 3m j Ï 0,02 
pri čemu je:  
cp koeficijent tlaka.  
3.2.9. Debljina grani čnog sloja  
Na x = 0 (središnja to čka ravnoteže), brzina vjetra mora imati najmanje 99 posto brzine dotoka na visini od 
30 mm iznad poda zra čnog tunela. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30mm 
pri čemu je:  
δ 99 udaljenost okomita na cestu, gdje je postignuto 99 posto brzine slobodnog mlaza (debljina grani čnog 
sloja).  
3.2.10. Omjer blokade elemenata za vezivanje vozila  
Elementi za vezivanje vozila ne smiju biti u prednjem dijelu vozila. Relativni odnos blokada na čeonoj 
površini vozila zbog sustava vezivanja, ε restr , ne smije biti ve ći od 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
pri čemu je:  
ε restr omjer relativne blokade sustava vezivanja;  
A restr čeona površina sustava vezivanja projicirana na lice mlaznice, m  2 ; 
A f čeona površina vozila, m  2 ;HR L 175/440 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.11. To čnost mjerenja vage u x-smjeru  
Neto čnost rezultantne sile u x-smjeru ne smije prelaziti ± 5 N. Razlu čivost izmjerene sile mora biti unutar 
± 3 N.  
3.2.12. Ponovljivost mjerenja  
Ponovljivost izmjerene sile mora biti unutar ± 3 N.  
4. Mjerenje cestovnog otpora na cesti  
4.1. Zahtjevi za ispitivanjem optere ćenja  
4.1.1. Atmosferski uvjeti na cestovnom ispitivanju  
4.1.1.1. Dopušteni uvjeti vjetra  
Maksimalni dopušteni uvjeti vjetra za odre đivanje cestovnog otpora su opisani u to čkama 4.1.1.1.1. i 
4.1.1.1.2.  
Kako bi se utvrdila primjenjivost vrste anemometrije koju se treba upotrebljavati, aritmeti čka sredina vrijed ­
nosti brzine vjetra odre đuje se kontinuiranim mjerenjem brzine vjetra, koriste ći priznate meteorološke 
instrumente, na lokaciji i visini iznad razine ceste uz ispitnu cestu gdje će se iskusiti najreprezentativniji 
vjetroviti uvjeti.  
Ako se ispitivanja u suprotnim smjerovima ne mogu izvršiti na istom dijelu ispitne staze (npr. na ovalnoj 
ispitnoj stazi uz obvezan smjer vožnje), mora se izmjeriti smjer i brzina vjetra na svakom dijelu ispitne staze. 
U tom slu čaju ve ća izmjerena vrijednost odre đuje vrstu anemometrije koju se treba upotrebljavati, a niže 
vrijednosti kriterij za odobrenje odustajanja od korekcije za vjetar.  
4.1.1.1.1. Dopušteni uvjeti vjetra pri primjeni stacionarne anemometrije  
Stacionarna anemometrija primjenjuje se samo kada je prosje čna brzina vjetra tijekom razdoblja od 5 
sekundi manja od 5 m/s a vršna brzina vjetra manja od 8 m/s tijekom manje od 2 sekunde. Osim toga, 
vektorska komponenta brzine vjetra preko ispitne ceste mora biti manja od 2 m/s. Svaka korekcija za vjetar 
izra čunava se u skladu sa stavkom 4.5.3. ovog Podpriloga. Od korekcije za vjetar može se odustati kada je 
najmanji aritmeti čki prosjek brzine vjetra 2 m/s ili manje.  
4.1.1.1.2. Uvjeti vjetra pri korištenju ugra đene anemometrije  
Za ispitivanje s anemometrom na vozilu, ure đaj se koristi u skladu sa stavkom 4.3.2. ovog Podpriloga. 
Ukupni aritmeti čki prosjek brzine vjetra tijekom ispitne aktivnosti tijekom cestovnog ispitivanja mora biti 
manji od 7 m/s, s vršnim brzinama vjetra od manje od 10 m/s. Osim toga, vektorska komponenta brzine 
vjetra preko ispitne ceste mora biti manja od 4 m/s.  
4.1.1.2. Atmosferska temperatura  
Atmosferski temperatura bi trebala biti u rasponu od 5° C do i uklju čuju ći 35° C.  
Ako je razlika izme đu najviše i najniže izmjerene temperature tijekom ispitivanja inercijskog usporavanja 
ve ća od 5 °C, korekcija za temperaturu primjenjuje se odvojeno za svaku vožnju s aritmeti čkom sredinom 
okolne temperature te vožnje.  
U tom se slu čaju vrijednosti koeficijenata cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 odre đuju i ispravljaju za svaku pojedinu 
vožnju. Završni skup vrijednosti  0 , f 1 i f 2 je aritmeti čki prosjek pojedina čno korigiranih koeficijenata f  0 , f 1 i 
f 2 . 
Po vlastitom izboru, proizvo đač može odabrati obavljanje inercijskog usporavanja na temperaturama izme đu 
1 °C i 5 °C.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/441
 
4.1.2. Ispitna cesta  
Površina ceste mora biti ravna, ujedna čena, čista, suha i bez prepreka ili mjesta jakog vjetra koji bi mogli 
ometati mjerenje cestovnog otpora, a njena tekstura i sastav moraju biti reprezentativni za aktualne površine 
gradskih cesta i autocesta. Uzdužni nagib ispitne ceste ne smije biti ve ći od 1 posto.± Lokalni nagib izme đu 
bilo koje to čke na razdaljini od 3 metra ne smije odstupati za više od ± 0,5 posto u odnosu na taj uzdužni 
nagib. Ako se ispitivanja u suprotnim smjerovima ne mogu izvršiti na istom dijelu ispitne staze (npr. na 
ovalnoj ispitnoj stazi uz obvezan smjer vožnje), zbroj uzdužnih nagiba paralelnih ispitnih segmenata mora 
biti izme đu nula i kuta od 0,1 posto. Najve ći nagib ispitne ceste može iznositi 1,5 posto.  
4.2. Priprema  
4.2.1. Ispitno vozilo  
Svako ispitno vozilo i sve njegove komponente moraju biti u skladu s proizvodnom serijom, ili, ako se 
vozilo razlikuje od proizvedenog vozila, potpun opis mora biti uklju čen u sva relevantna izvješ ća o ispitiva ­
nju. 
4.2.1.1. Bez uporabe metode interpolacije  
Ispitno vozilo (vozilo H) s kombinacijom cestovnog otpora relevantnih obilježja (tj. masa, aerodinami čki 
otpor i otpor kotrljanja guma) koje ima najve ću ciklusnu potrošnju energije odabire se iz interpolacijske 
porodice (vidi to čku 5.6. ovog Priloga).  
Ako aerodinami čni utjecaj razli čitih naplataka unutar jedne interpolacijske porodice nije poznat, izbor se 
mora temeljiti na najvišem o čekivanom aerodinami čkom otporu. Kao smjernica, najviši aerodinami čki otpor 
se može o čekivati za kota č s) najve će širine, b) najve ćeg promjera, te c) dizajna najotvorenije strukture (tim 
redoslijedom važnosti).  
Izbor kota ča mora se provesti ne dovode ći u pitanje zahtjev najviše ciklusne potrošnje energije.  
4.2.1.2. Uporaba metode interpolacije  
Na zahtjev proizvo đača, metoda interpolacije se može primijeniti za pojedina vozila u interpolacijskoj 
porodici (vidi stavak 1.2.3.1. Podpriloga 6. i stavak 3.2.3.2. Podpriloga 7.).  
U tom se slu čaju odabiru dva ispitna vozila iz interpolacijske porodice u skladu sa zahtjevima metode 
interpolacije (stavci 1.2.3.1. i 1.2.3.2. Podpriloga 6.).  
Ispitno vozilo H je vozilo koje ima ve ću, a po mogu ćnosti najve ću, ciklusnu potrošnju energije me đu 
odabranim vozilima, ispitno vozilo L je ono s manjom, a po mogu ćnosti najmanjom ciklusnom potrošnjom 
energije me đu odabranim vozilima.  
Sva dodatna oprema i/ili oblici nadogradnje za koje je odlu čeno da se ne će uzeti u obzir pri metodi 
interpolacije, postavljaju se na oba ispitna vozila H i L tako da ta dodatna oprema, zbog svojih relevantnih 
karakteristika cestovnog otpora (tj. masa, aerodinami čki otpor i otpor kotrljanja guma), rezultira najve ćom 
kombinacijom ciklusne potrošnje energije.  
4.2.1.3. Primjena porodice po cestovnom otporu  
4.2.1.3.1. Na zahtjev proizvo đača i po ispunjavanju kriterija iz stavka 5.7. ovog Priloga, izra čunavaju se vrijednosti 
cestovnog otpora za vozila H i L interpolacijske porodice.  
4.2.1.3.2. Za potrebe stavka 4.2.1.3. ovog Podpriloga, vozilo H porodice po cestovnom otporu ozna čava se kao vozilo 
H R . Sve reference na vozilo H iz stavka 4.2.1. ovog Podpriloga zamjenjuju se vozilom H  R i sve reference na 
interpolacijsku porodicu u stavku 4.2.1. ovog Podpriloga zamjenjuje se porodicom po cestovnom otporu.HR L 175/442 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.2.1.3.3. Za potrebe stavka 4.2.1.3. ovog Podpriloga, vozilo L porodice po cestovnom otporu ozna čava se kao vozilo 
L R . Sve reference na vozila L iz stavka 4.2.1. ovog Podpriloga zamjenjuju se vozilom L  R i sve reference na 
interpolacijsku porodicu u stavku 4.2.1. ovog Podpriloga zamjenjuju se porodicom po cestovnom otporu.  
4.2.1.3.4. Bez obzira na zahtjeve koji se odnose na raspon interpolacijske porodice u to čkama 1.2.3.1. i 1.2.3.2. 
Podpriloga 6., razlika u ciklusnoj potrošnji energije izme đu H  R i L  R porodice po cestovnom otporu mora 
biti najmanje 4 posto, a ne smije biti ve ća od 35 posto na temelju H  R cijelog ciklusa WLTC-a za vozila 
razreda 3.  
Ako je u porodicu po cestovnom otporu uklju čeno više od jednog mjenja ča, mjenja č s najvišim gubicima 
snage koristi se za odre đivanje cestovnog otpora.  
4.2.1.3.5. Cestovni otpor H  R i/ili L  R odre đuje se u skladu s ovim Podprilogom.  
Cestovni otpor vozila H (i L) interpolacijske porodice unutar porodice po cestovnom otporu izra čunava se 
prema stavcima 3.2.3.2.2. do i uklju čuju ći 3.2.3.2.2.4. Podpriloga 7. na sljede ći na čin: 
(a) pomo ću H  R i L  R porodice po cestovnom otporu umjesto H i L kao ulaznih podataka za jednadžbe;  
(b) pomo ću parametara cestovnog otpora (t.j. ispitne mase, Δ(C D × A  f ) u usporedbi s vozilom L  R , i otpora 
kotrljanja guma) vozila H (ili L) interpolacijske porodice kao ulaznih podataka za „pojedina čno vozilo“;  
(c) ponavljanjem ovog izra čuna za svako H i L vozilo svake interpolacijske porodice unutar porodice po 
cestovnom otporu.  
Interpolacija cestovnog otpora primjenjuje se samo na one relevantne karakteristike cestovnog otpora koje su 
identificirane kao razli čite izme đu ispitnih vozila L  R i H  R . Za druge relevantne karakteristike cestovnog otpora 
primjenjuju se vrijednosti vozila H  R . 
4.2.1.4. Primjena porodice po matrici cestovnog otpora  
Vozilo koje ispunjava kriterije iz stavka 5.8. ovoga Priloga i koje je:  
(a) reprezentativno za predvi đenu seriju potpunih vozila koju se treba obuhvatiti porodicom po matrici 
cestovnog otpora u smislu procijenjene najgore vrijednosti C  D i oblika nadogradnje i  
(b) reprezentativno za predvi đenu seriju vozila koju se treba obuhvatiti porodicom po matrici cestovnog 
otpora u smislu procijenjenog prosjeka mase dodatne opreme, koristi se za odre đivanje cestovnog otpora.  
U slu čaju da se ne može odrediti reprezentativni oblik nadogradnje za potpuno vozilo, ispitno vozilo mora 
biti opremljeno kvadratnim okvirom sa zaobljenim kutovima s radijusima od najviše 25 mm i širine jednake 
maksimalnoj širini vozila obuhva ćenih porodicom po matrici cestovnog otpora, te ukupna visina ispitnog 
vozila mora biti 3,0 m ± 0,1 m, uklju čuju ći okvir teretnog prostora.  
Proizvo đač i homologacijsko tijelo usuglašavaju se o tome koje vozilo predstavlja ispitni model.  
Parametri ispitivanih vozila kao što su masa, otpor kotrljanja guma i čeona površina vozila H  M i L M odre đuju 
se na takav na čin da vozilo H  M ima najve ću ciklusnu potrošnju energije, a vozilo L  M najnižu ciklusnu 
potrošnju energije u porodici po matrici cestovnog otpora. Proizvo đač i homologacijsko tijelo usuglašavaju 
se o parametrima vozila za vozila H  M i L M . 
Cestovni otpor svih pojedina čnih vozila porodice po matrici cestovnog otpora, uklju čuju ći H  M i L M , izra ču­
nava se u skladu sa stavkom 5.1. ovog Podpriloga.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/443
 
4.2.1.5. Pomi čni aerodinami čni dijelovi nadogradnje  
Pokretni aerodinami čni dijelovi nadogradnje na ispitivanim vozilima moraju raditi za vrijeme odre đivanja 
cestovnog otpora kako je zamišljeno pod WLTP ispitnim uvjetima tipa 1 (ispitna temperatura, brzina vozila i 
raspon ubrzanja, optere ćenje motora, itd.)  
Za svaki sustav vozila koja dinami čki mijenja aerodinami čki otpor vozila (npr. kontrola visine vozila) smatra 
se da je pokretni aerodinami čki dio nadogradnje. Ako će budu ća vozila biti opremljena pokretnim aerodi ­
nami čkim elementima dodatne opreme čiji utjecaj na aerodinami čki otpor opravdava potrebu za daljnjim 
zahtjevima, dodaju se odgovaraju ći zahtjevi.  
4.2.1.6. Vaganje  
Prije i nakon postupka odre đivanja cestovnog otpora, odabrano vozilo mora se vagati, uklju čuju ći i voza ča za 
ispitivanje i opremu, kako bi se utvrdila aritmeti čka prosje čna masa, m  av . Na po četku postupka odre đivanja 
cestovnog otpora masa vozila mora biti ve ća od mase ispitnog vozila H ili vozila L, ili jednaka masi ispitnog 
vozila H ili vozila L.  
4.2.1.7. Konfiguracija ispitnog vozila  
Konfiguracija ispitnog vozila mora biti navedena u svim relevantnim ispitnim izvješ ćima i koristi se za sva 
kasnija ispitivanja inercijskim usporavanjem.  
4.2.1.8. Stanje ispitnog vozila  
4.2.1.8.1. Razra đivanje  
Ispitno vozilo mora prikladno razra đeno u svrhu kasnijeg ispitivanja, s prije đenih najmanje 10 000, ali ne 
više od 80 000 km.  
4.2.1.8.1.1. Na zahtjev proizvo đača može se koristiti vozilo koje je prethodno prošlo barem 3 000 km.  
4.2.1.8.2. Specifikacije proizvo đača 
Vozilo mora biti u skladu sa specifikacijama proizvo đača za predvi đeno vozilo iz serijske proizvodnje u 
pogledu tlaka u gumama kako je opisano u stavku 4.2.2.3. ovog Podpriloga, namještenost kota ča u skladu sa 
stavkom 4.2.1.8.3. ovog Podpriloga, a razmak od tla, visina vozila, pogonski sklop, mazivo ležaja kota ča i 
postavke ko čnica takvi da se izbjegava nereprezentativni parazitski otpor.  
4.2.1.8.3. Namještenost kota ča 
Vrijednosti otklona oba kota ča prema unutra u pravcu kretanja vozila i otklona kota ča u odnosu na okomicu 
od tla postavljaju se na maksimalno odstupanje od uzdužne osi vozila unutar raspona definiranog od strane 
proizvo đača. Ako proizvo đač propisuje vrijednosti za te otklone, koriste se ove vrijednosti. Na zahtjev 
proizvo đača, mogu se koristiti vrijednosti s ve ćim odstupanjima od uzdužne osi vozila od propisanih 
vrijednosti. Propisane vrijednosti su referenca za svako održavanje tijekom životnog vijeka vozila.  
Ostali podesivi parametri pri namještanju kota ča (kao što je kut incidencije tj. kaster kut) postavljaju se na 
vrijednosti koje je preporu čio proizvo đač. U nedostatku preporu čenih vrijednosti postavljaju se na aritme ­
tičku sredinu raspona definiranog od strane proizvo đača. 
Takvi podesivi parametri i njihove podešene vrijednosti moraju biti uklju čeni u sva relevantna izvješ ća o 
ispitivanju:  
4.2.1.8.4. Zatvoreni paneli  
Tijekom odre đivanja cestovnog otpora, poklopac prostora motora, poklopac prtljažnika, ru čno upravljane 
pomi čne plo če i svi prozori moraju biti zatvoreni.HR L 175/444 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.2.1.8.5. Na čin rada inercijskim usporavanjem  
Ako odre đivanje postavki dinamometra ne može zadovoljiti kriterije opisane u stavcima 8.1.3. ili 8.2.3. ovog 
Podpriloga zbog neponovljivih sila, vozilo mora biti opremljeno na činom rada inercijsko usporavanje. Na čin 
rada inercijsko usporavanje odobrava homologacijsko tijelo, a korištenje inercijskog usporavanja mora biti 
uklju čeno u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
4.2.1.8.5.1. Ako je vozilo opremljeno na činom rada inercijsko usporavanje, taj na čin rada mora biti uklju čen i tijekom 
utvr đivanja cestovnog otpora i na dinamometru s valjcima.  
4.2.2. Gume  
4.2.2.1. Odabir guma  
Izbor guma temelji se na stavku 4.2.1. ovog Podpriloga, a njihov otpor kotrljanja mora biti izmjeren u skladu 
s Prilogom 6. Pravilniku UNECE-a br. 117 niz izmjena 02.  
Koeficijenti otpora kotrljanja moraju biti uskla đeni i kategorizirani prema razredima otpora kotrljanja u 
Uredbi (EZ) br. 1222/2009.  
Stvarne vrijednosti otpora kotrljanja za gume postavljene na ispitna vozila koriste se za odre đivanje gradi ­
jenta interpolacijske linije u interpolacijskoj metodi u stavku 3.2.3.2. Podpriloga 7. Za pojedina čna vozila u 
interpolacijskoj porodici, metoda interpolacije temelji se na vrijednosti RRC razreda gume ugra đene na 
pojedino vozilo kao što je navedeno u tablici A4/1.  
Tablica A4/1  
Razredi energetske u činkovitosti prema koeficijentu otpora kotrljanja (RRC) za gume klasa C1, C2 i 
C3, kg/tona  
Razred 
energetske u čin ­
kovitosti  Vrijednost u klasi C1  Vrijednost u klasi C2  Vrijednost u klasi C3  
A RRC = 5.9  RRC = 4.9  RRC = 3.5  
B RRC = 7.1  RRC = 6.1  RRC = 4.5  
C RRC = 8.4  RRC = 7.4  RRC = 5.5  
D Prazno  Prazno  RRC = 6.5  
E RRC = 9.8  RRC = 8.6  RRC = 7.5  
F RRC = 11.3  RRC = 9.9  RRC = 8.5  
G RRC = 12.9  RRC = 11.2  Prazno  
4.2.2.2. Stanje guma  
Gume korištene za ovo ispitivanje:  
(a) Ne smiju biti starije od 2 godine od datuma proizvodnje;  
(b) Ne smiju biti posebno obra đivane ili tretirane (npr. grijane ili umjetno postarane), s iznimkom trošenja 
izvornog oblika profila;  
(c) Mora se na njima voziti najmanje 200 km prije odre đivanja cestovnog otpora;  
(d) Moraju imati stalnu dubinu profila prije ispitivanja izme đu 100 i 80 posto originalne dubine utora u bilo 
kojem trenutku preko cijele širine gaznog sloja gume.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/445
 
4.2.2.2.1. Nakon mjerenja dubine utora, prije đena udaljenost mora biti ograni čena na 500 km. Ako se 500 km 
premaši, dubina profila mjeri se ponovo.  
4.2.2.3. Tlak u gumama  
Prednja i stražnja guma moraju biti napuhane do donje granice raspona tlaka u gumama za odre đenu 
osovinu za odabrane gume pri ispitnoj masi za inercijsko usporavanje, prema specifikaciji proizvo đača vozila.  
4.2.2.3.1. Podešavanje tlaka u gumama  
Ako je razlika izme đu sobne temperature i temperature kondicioniranja ve ća od 5 °C, tlak u gumama mora 
biti prilago đen kako slijedi:  
(a) Gume se moraju kondicionirati dulje od 1 h na 10 posto iznad ciljanog tlaka;  
(b) Prije ispitivanja, tlak u gumi je potrebno smanjiti na tlak zraka kako je navedeno u stavku 4.2.2.3. ovog 
Podpriloga, prilago đen za razliku od temperature okoline u kojoj se kondicioniraju i temperature okoline 
u kojoj se ispituju po stopi od 0,8 kPa po 1 °C pomo ću sljede će jednadžbe:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
pri čemu je:  
ΔP t podešeni tlak u gumama dodan na tlak u gumama definiran u stavku 4.2.2.3. ovog Podpriloga u 
kPa;  
0,8. faktor prilago đavanja za tlak, kPa/°C;  
T soak temperatura kondicioniranja gume, °C;  
T amb sobna temperatura ispitivanja, °C;  
(c) Izme đu podešavanja tlaka i zagrijavanja vozila, gume moraju biti zašti ćene od vanjskih izvora topline, 
uklju čuju ći od sun čevog zra čenja.  
4.2.3. Mjerni ure đaji 
Svi mjerni instrumenti moraju se postaviti na na čin koji smanjuje njihov utjecaj na aerodinami čke karakteri ­
stike vozila.  
Ako je o čekivani utjecaj ugra đenog instrumenta na (C  D × A  f ) ve ći od 0.015 m  2 , vozilo sa i bez instrumenta 
mora se izmjeriti u zra čnom tunelu koji ispunjava kriterije u stavku 3.2. ovog Podpriloga. Odgovaraju ća 
razlika se oduzima od f  2 . Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela dobivena se 
vrijednost može koristiti za sli čna vozila za koja je o čekivani utjecaj opreme isti.  
4.2.4. Zagrijavanje vozila  
4.2.4.1. Na cesti  
Zagrijavanje se obavlja samo vožnjom vozila.  
4.2.4.1.1. Prije zagrijavanja, vozilo usporava s otpuštenom spojkom ili automatskim mjenja čem postavljenim u 
neutralan položaj uz umjereno ko čenje od 80 do 20 km/h tijekom 5 do 10 sekundi. Nakon tog ko čenja, 
ne smije biti dodatnog aktiviranja ili ru čnog podešavanja sustava ko čenja.  
Na zahtjev proizvo đača, te nakon odobrenja homologacijskog tijela, ko čnice mogu tako đer biti aktivirane 
nakon zagrijavanja s istim usporavanjem kao što je opisano u ovom stavku i to samo ako je to potrebno.HR L 175/446 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.2.4.1.2. Zagrijavanje i stabilizacija  
Sva vozila moraju biti vožena na 90 posto od maksimalne brzine primjenljivog WLTC-a. Vozilo se može 
voziti na 90 posto maksimalne brzine sljede će više faze (vidjeti Tablicu A4/2) ako se ta faza doda primje ­
njivom postupku WLTC zagrijavanja kao što je definirano u stavku 7.3.4. ovog Podpriloga. Vozilo se 
zagrijava najmanje 20 minuta dok se ne postignu stabilni uvjeti.  
Tablica A4/2  
Zagrijavanje i stabilizacija po fazama  
Razred vozila  Primjenjivi WLTC  90 posto maksi ­
malne brzine  Sljede ća najviša faza  
Razred 1  Low  1 + Medium  1 58 km/h  nije primjenjivo  
Razred 2  Low  2 + Medium  2 + High  2 + Extra High  2 111 km/h  nije primjenjivo  
Low  2 + Medium  2 + High  2 77 km/h  Extra High (111 km/h)  
Razred 3  Low  3 + Medium  3 + High  3 + Extra High  3 118 km/h  nije primjenjivo  
Low  3 + Medium  3 + High  3 88 km/h  Extra High (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Kriterij za stabilno stanje  
Pogledajte stavak 4.3.1.4.2. ovog Podpriloga.  
4.3. Mjerenje i izra čun cestovnog otpora metodom inercijskog usporavanja  
Cestovni otpor utvr đuje se koriste ći ili metodu stacionarne anemometrije (stavak 4.3.1. ovog Podpriloga) ili 
metodu s ugra đenom anemometrijom (stavak 4.3.2. ovog Podpriloga).  
4.3.1. Metoda inercijskog usporavanja sa stacionarnom anemometrijom  
4.3.1.1. Odabir referentnih brzina za odre đivanje krivulje cestovnog otpora  
Referentne brzine za odre đivanje cestovnog otpora odabiru se u skladu sa stavkom 2. ovog Podpriloga.  
4.3.1.2. Prikupljanje podataka  
Tijekom ispitivanja, proteklo vrijeme i brzina vozila mjeri se minimalnom frekvencijom od 5 Hz.  
4.3.1.3. Postupak inercijskog usporavanja  
4.3.1.3.1. Nakon postupka zagrijavanja vozila opisanog u stavku 4.2.4. ovog Podpriloga i neposredno prije svakog 
ispitnog mjerenja, vozilo se ubrzava na 10 do 15 km/h iznad najve će referentne brzine te vozi na toj brzini 
maksimalno 1 minutu. Inercijsko usporavanje zapo činje odmah nakon toga.  
4.3.1.3.2. Tijekom inercijskog usporavanja mjenja č mora biti u neutralnom položaju. Svako kretanje upravlja ča mora se 
izbjegavati koliko god je to mogu će, i ne smije se pritiskati ko čnice vozila..  
4.3.1.3.3. Ispitivanje se ponavlja sve dok podaci o inercijskom usporavanju ne budu zadovoljavali statisti čke zahtjeve 
to čnosti kako je navedeno u stavku 4.3.1.4.2.  
4.3.1.3.4. Iako je preporu čljivo da se svako inercijsko usporavanje obavi bez prekida, mogu se izvoditi djelomi čna 
usporavanja kada se podaci ne mogu prikupljati u jednom usporavanju za sve referentne to čke brzine. Za 
djelomi čna usporavanja, treba paziti da uvjeti ispitivanja vozila ostanu stabilni koliko god je to mogu će u 
svakoj to čki podjele.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/447
 
4.3.1.4. Odre đivanje cestovnog otpora mjerenjem vremena inercijskog usporavanja  
4.3.1.4.1. Mjeri se vrijeme inercijskog usporavanja koje odgovara referentnoj brzini v  j kao vrijeme proteklo od brzine 
vozila (v  j + 5 km/h) do (v  j – 5 km/h).  
4.3.1.4.2. Mjerenja se provode u suprotnim smjerovima, do postizanja najmanje tri para mjerenja koji zadovoljavaju 
statisti čku preciznost p  j prema sljede ćoj jednadžbi:  
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  n Ü Δt j p Ï 0,03 
pri čemu je:  
P j statisti čka preciznost mjerenja napravljena na referentnoj brzini v  j ; 
n broj parova mjerenja;  
Δt j aritmeti čki prosjek vremena inercijskog usporavanja pri po četnoj referentnoj brzini v  j u sekundama, 
izražen jednadžbom: 
Δt j ¼ n 
P  n 
i¼1 1 
Δt ji 
pri čemu je:  
Δt ji harmonijski aritmeti čki prosjek vremena inercijskog usporavanja i-tog para mjerenja pri po četnoj brzini 
v j u sekundama, s, izražen jednadžbom: 
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
pri čemu je:  
Δt jai i Δt jbi su vremena inercijskog usporavanja i-tog mjerenja pri po četnoj referentnoj brzini v  j , u sekun ­
dama, s, u smjerovima a i b;  
σ j standardna devijacija, izražena u sekundama, s, definirana pomo ću: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h koeficijent iz tablice A4/3.  
Tablica A4/3  
Koeficijent h kao funkcija  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77HR L 175/448 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.3.1.4.3. Ako tijekom mjerenja u jednom smjeru bilo kakav vanjski faktor ili djelovanje voza ča utje če na ispitivanje 
cestovnog otpora, odbacuju se i to mjerenje i odgovaraju će mjerenje u suprotnom smjeru.  
Ocjenjuje se maksimalan broj parova koji još ispunjavaju statisti čku to čnost kako je definirano u stavku 
4.3.1.4.2. pri čemu broj odba čenih mjernih parova ne smije biti ve ći od 1/3 ukupnog broja mjernih parova.  
4.3.1.4.4. Sljede ća jednadžba koristi se za izra čun aritmeti čke sredine cestovnog otpora ako se upotrebljava harmoni čki 
aritmeti čki prosjek naizmjeni čnih vremena inercijskog usporavanja. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
pri čemu je:  
Δt j harmoni čki aritmeti čki prosjek naizmjeni čnih mjerenja vremena inercijskog usporavanja pri brzini v  j , 
u sekundama, s, izražen pomo ću: 
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
pri čemu je:  
Δt ja i Δt jb aritmeti čki prosjek vremena inercijskog usporavanja u smjerovima a i b, koji odgovara referentnoj 
brzini v  j , u sekundama, s, dobiven pomo ću sljede će dvije jednadžbe:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
i: 
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
pri čemu je:  
m av aritmeti čki prosjek mase ispitnog vozila na po četku i na kraju odre đivanja cestovnog otpora, kg;  
m r ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u skladu sa stavkom 2.5.1. ovog Podpriloga;  
Koeficijenti, f  0 , f 1 if 2 u jednadžbi cestovnog otpora izra čunavaju se regresijskom analizom najmanjih 
kvadrata.  
U slu čaju da ispitno vozilo predstavlja porodicu po matrici cestovnog otpora, koeficijent f  1 postavlja se na 
nulu, a koeficijenti f  0 i f 2 izra čunavaju se regresijskom analizom najmanjih kvadrata.  
4.3.2. Metoda inercijskog usporavanja s ugra đenom anemometrijom  
Vozilo se zagrijava i stabilizira u skladu sa stavkom 4.2.4. ovog Podpriloga.  
4.3.2.1. Dodatna instrumentacija za ugra đenu anemometriju  
Ugra đeni anemometar i instrumentacija kalibriraju se radom na ispitnom vozilu u kojem se pojavljuje takva 
kalibracija tijekom zagrijavanja prije ispitivanja.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/449
 
4.3.2.1.1. Relativna brzina vjetra mjeri se minimalnom frekvencijom od 1 Hz i to čnoš ću od 0,3 m/s. Blokada vozilom 
mora se uzeti u obzir kod kalibracije anemometra.  
4.3.2.1.2. Smjer vjetra mjeri se u odnosu na smjer kretanja vozila. Relativni smjer vjetra (skretanje, engl.  yaw ) mjeri se s 
rezolucijom od 1 stupnja i to čnoš ću od 3 stupnja; mrtva zona (engl.  deadband ) instrumenta ne smije biti ve ća 
od 10 stupnjeva i mora biti usmjerena prema stražnjem dijelu vozila.  
4.3.2.1.3. Prije inercijskog usporavanja, anemometar se kalibrira za brzinu vjetra i korekciju za relativni smjer vjetra 
(yaw offset ), kako je navedeno u ISO 10521-1:2006(E) Prilog A.  
4.3.2.1.4. Pri postupku kalibracije vrši se korekcija za blokadu anemometra kako je opisano u ISO 10521-1:2006(E) 
Prilog A kako bi se njezin utjecaj smanjio na najmanju mogu ću mjeru.  
4.3.2.2. Odabir raspona brzina vozila za odre đivanje krivulje cestovnog otpora  
Brzina raspona ispitnog vozila odabire se u skladu sa stavkom 2.2. ovog Podpriloga.  
4.3.2.3. Prikupljanje podataka  
Tijekom postupka, proteklo vrijeme, brzina vozila i brzina strujanja zraka (brzina vjetra, smjer) u odnosu na 
vozilo, mjere se frekvencijom od 5 Hz. Temperatura okoline mora biti sinkronizirana i uzorkovana mini ­
malnom frekvencijom od 1 Hz.  
4.3.2.4. Postupak inercijskog usporavanja  
Mjerenja se provode u suprotnim smjerovima sve dok se ne dobije najmanje deset uzastopnih vožnji (pet u 
oba smjera). Ako neka vožnja ne ispuni tražene uvjete ispitivanja s ugra đenom anemometrijom, odbacuju se i 
ta vožnja i odgovaraju ća vožnja u suprotnom smjeru. Svi valjani parovi uklju čuju se u kona čnici s minimalno 
5 parova inercijskog usporavanja. Pogledajte stavak 4.3.2.6.10. ovog Podpriloga za kriterije statisti čke 
potvrde.  
Anemometar se postavlja tako da se u činak na radne karakteristike vozila smanji na minimum.  
Anemometar mora biti postavljen u skladu s jednom od sljede ćih mogu ćnosti:  
(a) uporabom buma oko 2 metra ispred prednje to čke aerodinami čke stagnacije vozila;  
(b) na krovu vozila na njegovoj centralnoj osi. Ako je mogu će, anemometar se postavlja na manje od 30 cm 
od vrha vjetrobrana.  
(c) na poklopcu pretinca za motor na središnjoj liniji vozila, montiran na središnjem položaju izme đu 
prednjeg dijela vozila i donjeg ruba vjetrobrana.  
U svim slu čajevima, anemometar se postavlja paralelno s površinom ceste. U slu čaju da se koriste pozicije (b) 
ili (c), rezultati inercijskog usporavanja analiti čki se prilago đavaju za dodatni aerodinami čki otpor induciran 
od strane anemometra. Prilagodba se vrši ispitivanjem vozila koje se podvrgava inercijskom usporavanju u 
zra čnom tunelu sa i bez anemometra instaliranog u istoj poziciji kako se koristi na stazi. Izra čunana razlika 
je inkrementalni koeficijent aerodinami čkog otpora C  D u kombinaciji s čeonom površinom, i koristi se za 
korekciju rezultata inercijskog usporavanja.  
4.3.2.4.1. Nakon postupka zagrijavanja vozila opisanog u stavku 4.2.4. ovog Podpriloga i neposredno prije svakog 
mjerenja ispitivanja, vozilo se ubrzava na 10 do 15 km/h iznad najve će referentne brzine te vozi na toj brzini 
maksimalno 1 minutu. Inercijsko usporavanje zapo činje odmah nakon toga.HR L 175/450 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.3.2.4.2. Tijekom inercijskog usporavanja, mjenja č mora biti u neutralnom položaju. Svako kretanje upravlja ča mora 
se izbjegavati koliko god je to mogu će i ne smije se pritiskati ko čnice vozila.  
4.3.2.4.3. Preporu čuje se da se svako inercijsko usporavanje obavi bez prekida. Me đutim, mogu se obaviti podijeljene 
vožnje ako se podaci ne mogu prikupiti u jednoj vožnji za sve referentne to čke brzine. Za podijeljene vožnje, 
treba paziti da uvjeti ispitivanja vozila ostanu stabilni koliko god je to mogu će u svakoj to čki podjele.  
4.3.2.5. Odre đivanje jednadžbe gibanja  
Simboli koji se koriste u jednadžbama gibanja ugra đenog anemometra navedeni su u tablici A4/4.  
Tablica A4/4  
Simboli koji se koriste u jednadžbama gibanja ugra đenog anemometra  
Simbol  Jedinice  Opis  
A f m 2 čeona površina vozila  
a 0 … a  n stupnjevi  -1 Koeficijenti aerodinami čkog otpora kao funkcija kuta 
skretanja  
A m N Koeficijent mehani čkog otpora  
B m N/(km/h)  Koeficijent mehani čkog otpora  
C m N/(km/h)  2 Koeficijent mehani čkog otpora  
C D (Y) Koeficijent aerodinami čkog otpora kod kuta skretanja Y  
D N  otpor  
D aero N aerodinami čki otpor  
D f N otpor prednje osovine (uklju čuju ći prijenos snage)  
D grav N gravitacijski otpor  
D mech  N mehani čki otpor  
D r N otpor stražnje osovine (uklju čuju ći prijenos snage)  
D tyre N otpor kotrljanja guma  
(dh/ds)  —  sinus nagiba staze u smjeru kretanja (+ zna či uspon)  
(dv/dt)  m/s  2 ubrzanje  
g m/s  2 gravitacijska konstanta  
m av kg aritmeti čki prosjek mase ispitnog vozila prije i nakon 
odre đivanja cestovnog otpora  
ρ kg/m  3 gusto ća zraka  
t s  vrijeme  
T K  Temperatura  
v km/h  brzina vozila  
v r km/h  relativna brzina vjetra  
Y stupnjeva  kut skretanja prividnog vjetra u odnosu na smjer vožnje 
vozilaHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/451
 
4.3.2.5.1. Op ći oblik  
Op ći oblik jednadžbe gibanja je kako slijedi:  
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
pri čemu je:  
D mech  = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero = D  aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav = D  grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
U slu čaju da je nagib ispitne staze jednak ili manji od 0,1 posto tijekom cijele duljine staze, D  grav se može 
postaviti na nulu.  
4.3.2.5.2. Modeliranje mehani čkog otpora  
Mehani čki otpor koji se sastoji od odvojenih komponenti koje predstavljaju gume D  tyre i gubitke uslijed 
trenja prednje i stražnje osovine, D  f i D  r , uklju čuju ći i gubitke u prijenosu), modelira se kao trinom funkcije 
brzine vozila v prema jednadžbi u nastavku: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
pri čemu je:  
A m , B m , i C  m odre đuju se u analizi podataka pomo ću metode najmanjih kvadrata. Ove konstante odražavaju 
kombinaciju prijenosa snage i otpora guma.  
U slu čaju da je ispitivano vozilo reprezentativno vozilo porodice po matrici cestovnog otpora, koeficijent B  m 
se postavija na nulu, a koeficijenti A  m i C  m ponovno se izra čunavaju regresijskom analizom najmanjih 
kvadrata.  
4.3.2.5.3. Modeliranje aerodinami čkog otpora  
Koeficijent aerodinami čkog otpora C  D (Y) modelira se kao polinom s četiri monoma kao funkcija kuta 
skretanja Y u skladu sa sljede ćom jednadžbom: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 do a  4 su konstantni koeficijenti čije su vrijednosti odre đene u analizi podataka.  
Aerodinami čki otpor odre đuje se kombiniranjem koeficijenta otpora s čeonom površinom vozila A  f i rela ­
tivnom brzinom vjetra 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 ÞHR L 175/452 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.3.2.5.4. Kona čna jednadžba gibanja  
Supstitucijom, kona čni oblik jednadžbe gibanja postaje: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ ðm Ü g Ü dh 
ds Þ 
4.3.2.6. Reduciranje podataka  
Generira se trostruka jednadžba radi opisivanje sile cestovnog otpora kao funkcije brzine F = A + Bv + Cv  2 , 
korigirane na standardne uvjete sobne temperature i tlaka, te u mirnom zraku. Metoda za ovaj analiti čki 
proces opisana je u stavcima 4.3.2.6.1. do i uklju čuju ći 4.3.2.6.10. ovog Podpriloga.  
4.3.2.6.1. Odre đivanje koeficijenata kalibracije  
Ako nisu prethodno odre đeni, odre đuju se kalibracijski faktori za korekciju za blokade vozilom relativne 
brzine vjetra i kuta skretanja. Bilježe se izmjerene brzine vozila v, relativna brzina vjetra v  r i skretanja Y ( yaw) 
tijekom faze zagrijavanja u ispitnom postupku. Obavljaju se uparene vožnje u naizmjeni čnim smjerovima na 
ispitnoj stazi pri konstantnoj brzini od 80 km/h, te se odre đuju aritmeti čke srednje vrijednosti v, v  r i Y za 
svaku vožnju. Faktori kalibracije kojima se umanjuju ukupne pogreške zbog čeonog i bo čnog vjetra u svim 
parovima vožnje, tj. zbroj (head  i – head  i+1 ) 2 , itd., odabiru se ako se head  i i head  i+1 odnose na brzinu vjetra i 
smjer vjetra iz uparenih ispitnih vožnji u suprotnim smjerovima tijekom zagrijavanja/stabilizacije vozila prije 
ispitivanja.  
4.3.2.6.2. Izvo đenje promatranja iz sekunde u sekundu  
Od podataka sakupljenih tijekom vožnji inercijskog usporavanja, vrijednosti za v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v  r 2 , i Y 
utvr đuju se primjenom kalibracijskih faktora dobivenih u stavcima 4.3.2.1.3. i 4.3.2.1.4. ovog Podpriloga. 
Filtriranje podataka koristi se za prilagodbu uzoraka frekvencijom od 1 Hz.  
4.3.2.6.3. Preliminarna analiza  
Koriste ći tehniku linearne regresije najmanjih kvadrata, sve to čke podataka se analiziraju odjednom da se 
odredi A  m ,B m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 i a 4 uz M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r i ρ. 
4.3.2.6.4. Izvanprosje čne vrijednosti podataka  
Predvi đena snaga  m  e Ê dv 
dt Ì 
izra čunava se i uspore đuje s promatranim to čkama podataka. To čke podataka s 
prekomjernim odstupanjima, primjerice s više od tri standardne devijacije, moraju biti ozna čene.  
4.3.2.6.5. Filtriranje podataka (opcionalno)  
Mogu se primijeniti odgovaraju će tehnike filtriranja podataka, a preostale to čke podataka treba izgladiti.  
4.3.2.6.6. Eliminacija podataka  
To čke podataka prikupljene tamo gdje su kutovi skretanja ve ći od ± 20 stupnjeva od smjera vožnje vozila 
moraju biti ozna čene. To čke podataka prikupljene tamo gdje je relativna brzina vjetra manja od + 5 km/h 
(kako bi se izbjegli uvjeti u kojima je brzina vjetra koji puše u smjeru kretanja vozila ve ća od brzine vozila), 
tako đer moraju biti ozna čene. Analiza podataka ograni čava se na brzine vozila unutar raspona brzine 
izabrane u skladu sa stavkom 4.3.2.2. ovog Podpriloga.  
4.3.2.6.7. Kona čna analiza podataka  
Svi se neozna čeni podaci analiziraju pomo ću tehnike linearne regresije najmanjih kvadrata. Uz M  e i Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , i ρ, odre đuju se A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 i a 4 . 
4.3.2.6.8. Ograni čena analiza (po izboru)  
Da bi se bolje razlikovao aerodinami čki i mehani čki otpor vozila, može se primijeniti ograni čena analiza tako 
da se čeona površina vozila, A  f i koeficijent otpora zraka C  D uzimaju kao fiksne vrijednosti ako su bili prije 
utvr đeni.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/453
 
4.3.2.6.9. Korekcija na referentne uvjete  
Jednadžbe gibanja korigiraju se na referentne uvjete kako je navedeno u stavku 4.5. ovog Podpriloga.  
4.3.2.6.10. Statisti čki kriteriji za ugra đenu anemometriju  
Isklju čivanje svakog para vožnji inercijskog usporavanja mijenja izra čunani cestovni otpor za svaku refe ­
rentnu brzinu inercijskog usporavanja v  j manje od zahtjeva konvergentnosti, za svei ij: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
pri čemu je:  
ΔF i (v j ) razlika izme đu izra čunanog cestovnog otpora sa svim vožnjama inercijskog usporavanja i izra ču­
nanog cestovnog otpora s isklju čenim i-tim parom inercijskog usporavanja, N;  
F(v  j ) izra čunani cestovni otpor s uklju čenim svim vožnjama inercijskog usporavanja, N;  
v j referentna brzina vozila, km/h;  
n broj vožnji inercijskog usporavanja, uklju čeni su svi valjani parovi.  
U slu čaju da konvergencijski uvjet nije zadovoljen, parovi se uklanjaju iz analize, po čevši od para koji 
pokazuje najve ću promjenu izra čunatog cestovnog otpora, dok se ne zadovolji konvergencijski zahtjev, no 
potrebno je minimalno 5 valjanih parova za kona čno odre đivanje cestovnog otpora.  
4.4. Mjerenje i izra čun otpora vožnje pomo ću metode mjera čem zakretnog momenta  
Kao alternativa postupcima inercijskog usporavanja, može se primijeniti i metoda mjera čem zakretnog 
momenta, pri čemu se otpori vožnje utvr đuju mjerenjem zakretnog momenta na pogonskim kota čima pri 
referentnim to čkama brzine u vremenskim razdobljima od najmanje 5 sekundi.  
4.4.1. Instalacija mjera ča zakretnog momenta  
Mjera či zakretnog momenta moraju se postaviti izme đu glav čine kota ča i ruba svakog pogonskog kota ča, i 
mjere zakretni moment koji je potreban kako bi se vozilo održavalo pri konstantnoj brzini.  
Mjera č zakretnog momenta mora se kalibrirati redovito, barem jednom godišnje, sljedivo do državnih ili 
me đunarodnih etalona, kako bi se zadovoljila zahtijevana to čnost i preciznost.  
4.4.2. Postupak i uzorkovanje podataka  
4.4.2.1. Odabir referentnih brzina za odre đivanje krivulje otpora vožnje  
Referentne to čke brzine za odre đivanje otpora vožnje odabiru se u skladu sa stavkom 2.2. ovog Podpriloga.  
Referentne brzine mjere se od najve će prema najmanjoj. Na zahtjev proizvo đača, mogu postojati razdoblja 
stabilizacije izme đu mjerenja, ali brzina pri stabilizaciji ne smije prelaziti brzinu sljede će referentne brzine.  
4.4.2.2. Prikupljanje podataka  
Skupovi podataka koji se sastoje od stvarne brzine v  ji stvarnog zakretnog momenta C  ji i vremena tijekom 
razdoblja od najmanje 5 sekundi mjere se svakih v  j uz frekvenciju uzorkovanja od najmanje 10 Hz. Skupovi 
podataka sakupljeni tijekom jednog vremenskog razdoblja za referentnu brzinu v  j smatraju se jednim 
mjerenjem.HR L 175/454 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.4.2.3. Postupak mjerenja mjera čem zakretnog momenta  
Prije ispitnog mjerenja metodom zakretnog momenta, zagrijavanje vozila obavlja se u skladu sa stavkom 
4.2.4. ovog Podpriloga.  
Tijekom ispitnog mjerenja, kretanje upravlja ča mora se izbjegavati koliko god je to mogu će i ne smije se 
pritiskati ko čnice vozila.  
Ispitivanje se ponavlja sve dok podaci o otporima vožnje ne budu zadovoljavali zahtjeve za preciznost 
mjerenja kako je navedeno u stavku 4.4.3.2. ovog Podpriloga.  
Iako je preporu čljivo da se svako ispitivanje obavi bez prekida, mogu se obaviti podijeljene vožnje ako se 
podaci ne mogu prikupljati u jednoj vožnji za sve referentne to čke brzine. Pri podijeljenim vožnjama, treba 
paziti da uvjeti ispitivanja vozila ostanu stabilni koliko god je to mogu će u svakoj to čki podjele.  
4.4.2.4. Odstupanje brzine  
Tijekom mjerenja jedne referentne to čke brzine, odstupanje brzine od artitmeti čkog prosjeka brzine, v  ji -v jm , 
izra čunatog u skladu sa stavkom 4.4.3. ovog Podpriloga, mora biti unutar vrijednosti u tablici A4/5.  
Uz to, aritmeti čka prosje čna brzina v  jm na svakoj referentnoj to čki brzine ne smije odstupati od referentne 
brzine v  j za više od ± 1 km/h ili 2 posto referentne brzine v  j , što god je ve će. 
Tablica A4/5  
Devijacija brzine  
Vremensko razdoblje, s  Devijacija brzine, km/h  
5 - 10  ± 0,2  
10 - 15  ± 0,4  
15 - 20  ± 0,6  
20 - 25  ± 0,8  
25 - 30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  
4.4.2.5. Atmosferska temperatura  
Ispitivanja se provode pod istim temperaturnim uvjetima kao što je definirano u stavku 4.1.1.2. ovog 
Podpriloga.  
4.4.3. Izra čun aritmeti čkog prosjeka brzine i aritmeti čkog prosjeka zakretnog momenta.  
4.4.3.1. Postupak izra čuna 
Aritmeti čki prosjek brzine v  jm , u km/h, i aritmeti čki prosjek zakretnog momenta C  jm , u Nm, svakog mjerenja 
izra čunava se iz skupova podataka sakupljenih u stavku 4.4.2.2. ovog Podpriloga pomo ću sljede ćih 
jednadžbi: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v jiHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/455
 
i 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
pri čemu je:  
v ji stvarna brzina vozila i-tog skupa podataka postavljenog na referentnu to čku brzine j, km/h;  
k broj skupova podataka u jednom mjerenju;  
C ji stvarni zakretni moment i-tog skupa podataka, Nm;  
C js kompenzacija za zanošenje zbog vjetra, Nm, dobivena sljede ćom jednadžbom: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P  k 
i¼1 C ji ne će biti ve ći od 0,05 i može se zanemariti ako α j nije ve ći od ± 0,005 m/s  2 ; 
m st masa ispitnog vozila na po četku mjerenja i mjeri se neposredno prije postupka zagrijavanja i ne 
ranije, kg;  
mr ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u skladu sa stavkom 2.5.1. ovog Podpriloga;  
r j dinami čki radijus gume odre đen u referentnoj to čki na 80 km/h, ili na najvišoj referentnoj to čki 
brzine vozila ako je ta brzina manja od 80 km/h, izra čunava se prema sljede ćoj jednadžbi: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn 
pri čemu je:  
n rotacijska frekvencija pogonjene gume, s  -1 ; 
α j aritmeti čki prosjek ubrzanja, m/s  2 , koji se izra čunava pomo ću sljede će jednadžbe: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P  k 
i¼1 t i v ji Ä P  k 
i¼1 t i P  k 
i¼1 v ji 
k Ü P  k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P  k 
i¼1 t i â 2 
pri čemu je:  
t i vrijeme uzorkovanja i-tog skupa podataka, s.  
4.4.3.2. Preciznost mjerenja  
Mjerenja se provode u suprotnim smjerovima, do postizanja najmanje tri para mjerenja na svakoj referentnoj 
brzini v  i , za koje  C j zadovoljava preciznost ρ j prema sljede ćoj jednadžbi: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03HR L 175/456 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
pri čemu je:  
n broj parova mjerenja za C  jm ; 
C j otpori vožnje pri brzini v  j , Nm, koji se izra čunavaju jednadžbom:  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
pri čemu je:  
C jmi aritmeti čki prosjek zakretnog momenta i-tog para mjerenja pri brzini v  j , Nm, i odre đen pomo ću: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
pri čemu je:  
C jmai i C  jmbi aritmeti čki prosjek zakretnog momenta i-tog mjerenja pri brzini v  j kako je utvr đeno u stavku 
4.4.3.1. ovog Podpriloga u svakom smjeru, a i b, Nm;  
s standardna devijacija, Nm, izra čunava se prema sljede ćoj jednadžbi: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
h koeficijent kao funkcija od n kako je izneseno u tablici A4/3 u stavku 4.3.1.4.2. ovog Podpriloga.  
4.4.4. Odre đivanje krivulje otpora vožnje  
Aritmeti čka prosje čna brzina vozila i aritmeti čki prosjek zakretnog momenta na svakoj referentnoj to čki 
brzine izra čunavaju se pomo ću sljede ćih jednadžbi: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Sljede ća regresijska krivulja najmanjih kvadrata aritmeti čkog prosjeka otpora vožnje primjenjuje se na sve 
parove podataka (v  jm , C  jm ) na svim referentnim brzinama opisanim u stavku 4.4.2.1. ovog Podpriloga za 
odre đivanje koeficijenata c  0 , c 1 i c 2. 
Koeficijenti, c  0 , c 1 i c 2 kao i vremena inercijskog usporavanja izmjerena na dinamometru s valjcima (vidjeti 
to čku 8.2.4. ovog Podpriloga) moraju se uklju čiti u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
U slu čaju da ispitno vozilo predstavlja porodicu po matrici cestovnog otpora, koeficijent c  1 postavlja se na 
nulu, a koeficijenti c  0 i c 2 ponovno se izra čunavaju regresijskom analizom najmanjih kvadrata.  
4.5. Korekcija na referentne uvjete i mjerna oprema  
4.5.1. Faktor korekcije otpora zraka  
Faktor korekcije za otpor zraka K  2 utvr đuje se primjenom sljede će jednadžbe: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
PHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/457
 
pri čemu je:  
T aritmeti čki prosjek atmosferske temperature svih pojedina čnih vožnji, u kelvinima (K);  
P aritmeti čki prosjek atmosferskog tlaka, kPa  
4.5.2. Faktor korekcije otpora kotrljanja  
Faktor korekcije K  0 za otpor kotrljanja, u kelvinima  -1 (K-1), može se utvrditi na temelju empirijskih podataka 
i odobriti od strane homologacijskog tijela za odre đeno ispitivanje vozila i guma, ili se može pretpostaviti da 
je kako slijedi: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. Korekcija za vjetar  
4.5.3.1. Korekcija za vjetar sa stacionarnom anemometrijom  
4.5.3.1.1. Korekcija za vjetar za apsolutne brzine vjetra uz ispitnu cestu provodi se oduzimanjem razlike koja se ne 
može poništiti naizmjeni čnim vožnjama od konstante f  0 navedene u stavku 4.3.1.4.4. ovog Podpriloga, ili od 
c 0 navedene u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga.  
4.5.3.1.2. Korekcija za vjetar w  1 za metodu inercijskog usporavanja ili w  2 za metodu mjera čem zakretnog momenta 
izra čunava se jednadžbama:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
ili : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
pri čemu je:  
w 1 korekcija za vjetar pri metodi inercijskog usporavanja, N;  
f 2 koeficijent aerodinami čke konstante odre đene u stavku 4.3.1.4.4. ovog Podpriloga;  
v w donji aritmeti čki prosjek brzine vjetra iz suprotnih smjerova uz ispitnu cestu tijekom ispitivanja, m/s;  
w 2 korekcija za vjetar za metodu mjera čem zakretnog momenta, Nm;  
c 2 koeficijent aerodinami čkog uvjeta za metodu mjerenja zakretnog momenta odre đenu u stavku 4.4.4. 
ovog Podpriloga;  
4.5.3.2. Korekcija za vjetar s ugra đenom anemometrijom  
U slu čaju da se metoda inercijskog usporavanja temelji na ugra đenoj anemometriji, w  1 i w  2 u jednadžbama u 
stavku 4.5.3.1.2. postavljaju se na nulu, jer je korekcija za vjetar ve ć primijenjena u skladu sa stavkom 4.3.2. 
ovog Podpriloga.HR L 175/458 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.5.4. Faktor korekcije za ispitnu masu  
Faktor korekcije K  1 za ispitnu masu ispitnog vozila odre đuje se pomo ću sljede će jednadžbe: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
pri čemu je:  
f 0 konstanta N;  
TM ispitna masa ispitnog vozila, kg:  
m av stvarna ispitna masa ispitnog vozila odre đena u skladu s to čkom 4.3.1.4.4. ovog Podpriloga, kg.  
4.5.5. Korekcija krivulje cestovnog otpora  
4.5.5.1. Krivulja odre đena u stavku 4.3.1.4.4. ovog Podpriloga korigira se na referentne uvjete kako slijedi: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 
pri čemu je:  
F* korigirani cestovni otpor, N;  
f 0 konstanta N;  
f 1 koeficijent uvjeta prvog reda, N ·(h/km);  
f 2 koeficijent uvjeta drugog reda, N ·(h/km)  2 ; 
K 0 korekcijski faktor otpora kotrljanja kako je definirano u stavku 4.5.2. ovog Podpriloga;  
K 1 korekcija ispitne mase definirana u stavku 4.5.4. ovog Podpriloga;  
K 2 korekcijski faktor otpora zraka kako je definirano u stavku 4.5.1. ovog Podpriloga;  
T aritmeti čki prosjek okolne atmosferske temperature, °C;  
v brzina vozila, km/h;  
w 1 korekcija za otpor vjetra definirana u stavku 4.5.3. ovog Podpriloga.  
Rezultat izra čuna ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) koristi se kao ciljani koeficijent cestovnog otpora A  t pri 
izra čunu postavke optere ćenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.1. ovog Podpriloga.  
Rezultat izra čuna (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) koristi se kao ciljani koeficijent cestovnog otpora B  t pri izra čunu 
postavki optere ćenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.1. ovog Podpriloga.  
Rezultat izra čuna (K  2 × f  2 ) koristi se kao ciljani koeficijent cestovnog otpora C  t pri izra čunu postavki 
optere ćenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.1. ovog Podpriloga.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/459
 
4.5.5.2. Krivulja odre đena u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga korigira se na referentne uvjete, a mjerna oprema postavlja 
se skladu sa sljede ćom procedurom:  
4.5.5.2.1. Korekcija na referentne uvjete 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
pri čemu je:  
C* korigirani otpori vožnje, Nm;  
c 0 konstanta kako je odre đena u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga, Nm;  
c 1 koeficijent uvjeta prvog reda odre đen u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga, Nm (h/km);  
c 2 koeficijent uvjeta drugog reda odre đen u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga, Nm (h/km)  2 ; 
K 0 korekcijski faktor otpora kotrljanja kako je definirano u stavku 4.5.2. ovog Podpriloga;  
K 1 korekcija ispitne mase definirana u skladu sa stavkom 4.5.4. ovog Podpriloga;  
K 2 korekcijski faktor otpora zraka kako je definirano u stavku 4.5.1. ovog Podpriloga;  
v brzina vozila, km/h;  
T aritmeti čki prosjek atmosferske temperature, °C;  
w 2 korekcija za vjetar definirana u stavku 4.5.3. ovog Podpriloga.  
4.5.5.2.2. Korekcija za instalirane mjera če zakretnog momenta  
Ako se otpori vožnje utvr đuju prema metodi mjera ča zakretnog momenta, otpori vožnje korigiraju se za 
utjecaj opreme za mjerenje zakretnog momenta instalirane izvan vozila sa svojim aerodinami čkim karakteri ­
stikama.  
Otpori vožnje vozila c  2 korigiraju se prema sljede ćoj jednadžbi: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
pri čemu je  
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ proizvod koeficijenta aerodinami čkog otpora pomnoženog s čeonom površinom vozila s ugra ­ 
đenom opremom za mjerenje zakretnog momenta izmjeren u zra čnom tunelu koji zadovoljava 
kriterije stavka 3.2. ovog Podpriloga, m  2 ; 
C D × A  f proizvod koeficijenta aerodinami čkog otpora pomnoženog s čeonom površinom vozila s neugra ­ 
đenom opremom za mjerenje zakretnog momenta izmjeren u zra čnom tunelu koji zadovoljava 
kriterije stavka 3.2. ovog Podpriloga, m  2 ;HR L 175/460 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.5.5.2.3. Ciljni koeficijenti otpora vožnje  
Rezultat izra čuna ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) koristi se kao ciljni koeficijent a  t otpora vožnje pri 
izra čunu postavke optere ćenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.2. ovog Podpriloga.  
Rezultat izra čuna (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) koristi se kao ciljni koeficijent b  t otpora vožnje pri izra čunu 
postavke optere ćenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.2. ovog Podpriloga.  
Rezultat izra čuna (c  2corr  × r) koristi se kao ciljni koeficijent c  t otpora vožnje pri izra čunu postavke optere ­ 
ćenja dinamometra s valjcima opisanom u stavku 8.2. ovog Podpriloga.  
5. Metoda za izra čun cestovnog otpora ili otpora vožnje na temelju parametara vozila  
5.1. Izra čun cestovnog otpora i otpora vožnje na temelju porodice po matrici cestovnog otpora reprezentativnog 
vozila  
Ako se cestovni otpor reprezentativnog vozila odre đuje prema postupku opisanom u stavku 4.3. ovog 
Podpriloga, cestovni otpor pojedinog vozila izra čunava se u skladu sa stavkom 5.1.1. ovog Podpriloga.  
Ako se otpori vožnje za reprezentativno vozilo odre đuju skladu s postupkom opisanim u stavku 4.4. ovog 
Podpriloga, otpori vožnje za pojedino vozilo izra čunavaju se u skladu sa stavkom 5.1.2. ovog Podpriloga.  
5.1.1. Za izra čun cestovnog otpora vozila porodice po matrici cestovnog otpora koriste se parametri vozila opisani 
u stavku 4.2.1.4. ovog Podpriloga i koeficijenti cestovnog otpora reprezentativnog ispitnog vozila kako je 
odre đeno u stavku 4.3. ovog Podpriloga.  
5.1.1.1. Sila cestovnog otpora za pojedina čno vozilo izra čunava se prema sljede ćoj jednadžbi:  
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
pri čemu je:  
F c izra čunana sila cestovnog otpora kao funkcija brzine vozila, N;  
f 0 konstantni koeficijent cestovnog otpora, N, definiran jednadžbom; 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r konstantni koeficijent cestovnog otpora reprezentativnog vozila porodice po matrici cestovnog 
otpora, N;  
f 1 koeficijent cestovnog otpora prvog reda i mora biti postavljen na nulu;  
f 2 koeficijent cestovnog otpora, drugog reda N/(h/km)  2 , definiran jednadžbom:  
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r koeficijent cestovnog otpora drugog reda reprezentativnog vozila porodice po matrici cestovnog 
otpora, N ·(h/km)  2 ; 
v brzina vozila, km/h;  
TM stvarna ispitna masa pojedina čnog vozila porodice po matrici cestovnog otpora, kg;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/461
 
TM  r ispitna masa reprezentativnog vozila porodice po matrici cestovnog otpora, kg;  
A f čeona površina pojedina čnog vozila porodice po matrici cestovnog otpora, m  2 
A fr čeona površina reprezentativnog vozila porodice po matrici cestovnog otpora, m  2 ; 
RR otpor kotrljanja gume pojedina čnog vozila porodice po matrici cestovnog otpora, kg/tona;  
RRr otpor kotrljanja gume reprezentativnog vozila porodice po matrici cestovnog otpora, kg/tona;  
5.1.2. Za izra čun otpora vožnje vozila porodice po matrici cestovnog otpora koriste se parametri vozila opisani u 
stavku 4.2.1.4. ovog Podpriloga i koeficijenti otpora vožnje za reprezentativno ispitno vozilo odre đeni u 
stavku 4.4. ovog Podpriloga.  
5.1.2.1. Otpori vožnje za pojedina čno vozilo izra čunavaju se prema sljede ćoj jednadžbi: 
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
pri čemu je:  
C c izra čunani otpor vožnje kao funkcija brzine vozila, Nm;  
c 0 koeficijent konstantnog otpora vožnje, Nm, definiran jednadžbom; 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r koeficijent konstantnog otpora vožnje za reprezentativno vozilo porodice po matrici cestovnog 
otpora, Nm;  
c 1 koeficijent prvog reda otpora vožnje, a postavlja se na nulu;  
c 2 koeficijent drugog reda otpora vožnje, Nm ·(h/km)  2 , definiran jednadžbom: 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ 
c 2r koeficijent drugog reda otpora vožnje za reprezentativno vozilo porodice po matrici cestovnog 
otpora, N ·(h/km)  2 ; 
v brzina vozila, km/h;  
TM stvarna ispitna masa pojedina čnog vozila porodice po matrici cestovnog otpora, kg;  
TMr ispitna masa reprezentativnog vozila porodice po matrici cestovnog otpora, kg;  
A f čeona površina pojedina čnog vozila porodice po matrici cestovnog otpora, m  2 
A fr čeona površina reprezentativnog vozila porodice po matrici cestovnog otpora, m  2 ; 
RR otpor kotrljanja guma pojedina čnog vozila porodice po matrici cestovnog otpora, kg/tona;HR L 175/462 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
RRr otpor kotrljanja guma reprezentativnog vozila porodice po matrici cestovnog otpora, kg/tona;  
r’ dinami čki radijus gume na dinamometru s valjcima dobiven na 80 km/h, m;  
1,02 orijentacijski koeficijent koji za kompenzaciju za gubitke pogonskog sklopa.  
5.2. Izra čun zadanog cestovnog otpora na osnovu parametara vozila  
5.2.1. Kao alternativa odre đivanju cestovnog otpora metodom inercijskog usporavanja ili mjera čem zakretnog 
momenta, može se koristiti metoda izra čuna za zadani cestovni otpor.  
Za izra čun zadanog cestovnog otpora na osnovi parametara vozila, koristi se nekoliko parametara, kao što su 
ispitna masa, širina i visina vozila. Zadani cestovni otpor F  c izra čunava se za referentne to čke brzine.  
5.2.2. Zadana sila cestovnog otpora izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
pri čemu je:  
F c izra čunana zadana sila cestovnog otpora kao funkcija brzine vozila, N;  
f 0 konstantni koeficijent cestovnog otpora, N, definiran sljede ćom jednadžbom: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
f 1 oeficijent cestovnog otpora prvog reda i mora biti postavljen na nulu;  
f 2 koeficijent cestovnog otpora drugog reda, N ·(h/km)  2 , definiran jednadžbom; 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v brzina vozila, km/h;  
TM ispitna masa, kg  
width širina vozila definirana u 6.2. Norme ISO 612:1978, m;  
height visina vozila definirana u 6.3. Norme ISO 612:1978, m;  
6. Metoda zra čnog tunela  
Metoda zra čnog tunela je metoda mjerenja cestovnog otpora pomo ću kombinacije zra čnog tunela i dinamo ­
metra s valjcima ili zra čnog tunela i dinamometra s trakom. Ispitni stolovi mogu biti odvojene prostorije ili 
spojeni jedan s drugim.  
6.1. Metoda mjerenja  
6.1.1. Cestovni otpor odre đuje se  
(a) zbrajanjem snaga cestovnog otpora izmjerenih u zra čnom tunelu i onih izmjerenih pomo ću dinamo ­
metra s trakom; ili,  
(b) zbrajanjem snaga cestovnog otpora izmjerenih u zra čnom tunelu i onih izmjerenih pomo ću dinamo ­
metra s valjcima;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/463
 
6.1.2. Aerodinami čki otpor mjeri se u zra čnom tunelu.  
6.1.3. Otpor kotrljanja i gubici u pogonskom sklopu mjere se pomo ću dinamometra s trakom ili dinamometra s 
valjcima, mjerenjem prednje i stražnje osovine istovremeno.  
6.2. Odobravanje objekata od strane homologacijskog tijela  
Rezultati metode zra čnog tunela uspore đuju se s onim dobivenim primjenom metode inercijskog uspora ­
vanja kako bi se objekte moglo kvalificirati i uklju čiti u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
6.2.1. Homologacijsko tijelo odabire tri vozila. Vozila moraju obuhva ćati raspon vozila (npr. veli čina, masa) koji se 
planira mjeriti u tim objektima.  
6.2.2. Dva odvojena ispitivanja inercijskog usporavanja obavljaju se sa svakim od tri vozila u skladu sa stavkom 4.3. 
ovog Podpriloga i dobiveni koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 odre đuju se u skladu s tim stavkom i 
korigiraju u skladu sa stavkom 4.5.5. ovog Podpriloga. Rezultat ispitivanja inercijskog usporavanja ispitnog 
vozila je aritmeti čki prosjek koeficijenata cestovnog otpora dva odvojena ispitivanja s inercijskim usporava ­
njem tog vozila. Ako je za ispunjavanje kriterija za odobrenje objekata potrebno više od dva ispitivanja 
inercijskog usporavanja, izra čunava se prosjek svih valjanih ispitivanja.  
6.2.3. Mjerenje metodom zra čnog tunela u skladu sa stavcima 6.3. do i uklju čuju ći 6.7. ovog Podpriloga obavlja se 
na ista tri vozila odabrana u stavku 6.2.1. ovog Podpriloga i u istim uvjetima te se odre đuju njihovi 
koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 . 
Ako proizvo đač odlu či koristiti jedan ili više dostupnih alternativnih postupaka u okviru metode zra čnog 
tunela (tj. stavak 6.5.2.1. o pretkondicioniranju, stavci 6.5.2.2. i 6.5.2.3. o postupku i stavak 6.5.2.3.3. o 
podešavanju dinamometra), ti se postupci primjenjuju i za odobravanje objekata.  
6.2.4. Kriteriji za odobravanje  
Objekt ili kombinacija postrojenja odobravaju se ako su ispunjena oba sljede ća dva kriterija:  
(a) Razlika u energiji ciklusa, izraženo kao ε k izme đu metode zra čnog tunela i metode inercijskog uspora ­
vanja mora biti unutar ± 0,05 za svako od tri vozila k u skladu sa sljede ćom jednadžbom:  
ε k ¼ E k;WTM  
E k;coastdown Ä 1 
pri čemu je:  
ε k razlika u energiji ciklusa za cijeli WLTC za vozila razreda 3 vozila k izme đu metode 
zra čnog tunela i metode inercijskog usporavanja, u postotku;  
E k,WTM  energija ciklusa za cijeli WLTC za vozila razreda 3 vozila k, izra čunata s cestovnim 
otporom dobivenim metodom zra čnog tunela (WTM) u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 
7., J;  
E k,coastdown  energija ciklusa za cijeli WLTC za vozila razreda 3 vozila k, izra čunata s cestovnim 
otporom dobivenim metodom inercijskog usporavanja u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 
7., J.; iHR L 175/464 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(b) aritmeti čka sredina  x te tri razlike mora biti u rasponu od 0,02.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Objekt se može koristiti za odre đivanje cestovnog otpora najviše dvije godine nakon što dobije suglas ­
nost.  
Svaka kombinacija dinamometra s valjcima ili pokretnom trakom i zra čnog tunela mora se odobriti posebno.  
6.3. Priprema i temperatura vozila  
Kondicioniranje i priprema vozila moraju biti izvedene u skladu sa stavcima 4.2.1. i 4.2.2. ovog Podpriloga i 
vrijede i za dinamometre s trakom ili s valjcima te mjerenja u zra čnom tunelu.  
U slu čaju da se primjenjuje alternativni postupak zagrijavanja opisan u stavku 6.5.2.1., podešavanje ciljne 
ispitne mase, vaganje vozila i mjerenje moraju biti izvedeni bez voza ča u vozilu.  
Ispitne ćelije dinamometra s trakom ili dinamometra s valjcima moraju imati zadanu vrijednost temperature 
od 20 °C s tolerancijom od ± 3 °C. Na zahtjev proizvo đača, zadana vrijednost može biti tako đer 23 °C s 
tolerancijom od ± 3 °C.  
6.4. Postupak zra čnim tunelom  
6.4.1. Kriteriji za zra čni tunel  
Izvedba zra čnog tunela, ispitne metode i korekcije daju vrijednost (C  D × A  f ) reprezentativnu za cestovnu 
(C D × A  f ) vrijednost i s ponovljivoš ću od 0.015 m  2 . 
Za sva (C  D × A  f ) mjerenja kriteriji zra čnog tunela navedeni u stavku 3.2. ovog Podpriloga moraju biti 
ispunjeni uz sljede će modifikacijame:  
(a) Omjer ukupne blokade opisan u stavku 3.2.4. ovog Podpriloga mora biti manji od 25 posto;  
(b) Površina trake koja dodiruje bilo koju gumu ne smije prelaziti duljinu kontaktnog podru čja gume za 
najmanje 20 posto i mora biti široka najmanje kao taj kontaktni dio;  
(c) Standardna devijacija ukupnog tlaka zraka na izlazu mlaznice opisanog u stavku 3.2.8. ovog Podpriloga 
mora biti manja od 1 posto;  
(a) Omjer blokade sustava za vezivanje opisanog u stavku 3.2.10. ovog Podpriloga mora biti manji od 3 
posto;  
6.4.2. Mjerenje u zra čnom tunelu  
Vozilo mora biti u stanju opisanom u stavku 6.3. ovog Podpriloga.  
Vozilo se postavlja paralelno s uzdužnom osi tunela s maksimalnim odstupanjem od 10 mm.  
Vozilo se postavlja pod kutom skretanja ( yaw) 0° s tolerancijom od ± 0,1°.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/465
 
Aerodinami čki otpor mjeri se najmanje 60 sekundi, minimalnom frekvencijom od 5 Hz. Alternativno, otpor 
se može mjeriti minimalnom frekvencijom od 1 Hz i s najmanje 300 naknadnih uzoraka. Rezultat je 
aritmeti čki prosjek otpora.  
Ako vozilo ima pokretne aerodinami čke dijelove nadogradnje, primjenjuje se stavak 4.2.1.5. ovog Podpriloga. 
Ako pokretni dijelovi ovise o brzini, svaki primjenjivi položaj mjeri se u zra čnom tunelu te se homologacij ­
skom tijelu dostavljaju dokazi koji ozna čavaju vezu izme đu referentne brzine, položaja pokretnog dijela i 
odgovaraju ćeg (C  D × A  f ). 
6.5. Traka primijenjena za metodu zra čnog tunela  
6.5.1. Kriteriji za traku  
6.5.1.1. Opis ispitnog stola s trakom  
Kota či se moraju okretati na trakama koje ne mijenjaju karakteristike kotrljanja kota ča u odnosu na one na 
cesti. Izmjerene sile u x-smjeru moraju uklju čivati sile trenja u pogonskom sklopu.  
6.5.1.2. Sustav za vezivanje vozila  
Dinamometar mora biti opremljen ure đajem za centriranje koji usmjerava vozilo s dopuštenim odstupanjem 
od ± 0,5 stupnja rotacije oko osi z. Sustav za vezivanje vozila mora održavati središnji položaj pogonskog 
kota ča kroz sve vožnje inercijskog usporavanja kod odre đivanja cestovnog otpora unutar sljede ćih granica:  
6.5.1.2.1. Bo čni položaj (y-osovina)  
Vozilo mora biti poravnano u y-smjeru te se bo čno kretanje mora svesti na minimum.  
6.5.1.2.2. Prednji i stražnji položaj (x-osovina)  
Ne dovode ći u pitanje uvjete iz stavka 6.5.1.2.1. ovog Podpriloga, obje osovine kota ča moraju biti unutar 
± 10 mm bo čnih središnjih linija trake.  
6.5.1.2.3. Vertikalna sila  
Sustav za vezivanje vozila mora biti konstruiran tako da ne name će vertikalne sile na pogonske kota če. 
6.5.1.3. To čnost izmjerenih sila  
Mjeri se samo reakcijska sila za okretanje kota ča. Vanjske sile ne uklju čuju se u rezultat (npr. snaga 
ventilatora za hla đenje zraka, sustav za vezivanje vozila, aerodinami čke reakcijske sile na traci, gubici 
dinamometra, itd).  
Sila u smjeru x mjeri se s to čnoš ću od ± 5 N.  
6.5.1.4. Kontrola brzine trake  
Brzina trake je kontrolirana s to čnoš ću od ± 0,1 km/h:  
6.5.1.5. Površina trake  
Površina trake mora biti čista, suha i bez stranih tvari koje mogu uzrokovati proklizavanje guma.  
6.5.1.6. Hla đenje  
Preko vozila se usmjerava tok zraka promjenjive brzine. Zadana vrijednost linearne brzine zraka na izlazu 
puhala mora biti jednaka odgovaraju ćoj brzini dinamometra pri brzinama ve ćima od 5 km/h. Odstupanje od 
linearne brzine zraka na izlazu puhala mora ostati unutar ± 5 km/h ili ± 10 posto od odgovaraju će mjerne 
brzine, ovisno što je ve će.HR L 175/466 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
6.5.2. Mjerenje na traci  
Postupak mjerenja može se provesti u skladu sa stavkom 6.5.2.2. ili stavkom 6.5.2.3. ovog Podpriloga.  
6.5.2.1. Pretkondicioniranje  
Vozilo mora biti kondicionirano na dinamometru, kako je opisano u to čkama 4.2.4.1.1. do 4.2.4.1.3. ovog 
Podpriloga.  
Postavka optere ćenja dinamometra F  d, za pretkondicioniranje je: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
pri čemu je:  
a d = 0  
b d = 0;  
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6  2 
Ekvivalent inercije dinamometra je ispitna masa.  
Aerodinami čki otpor koji se koristi za postavke optere ćenja uzima se iz stavka 6.7.2. ovog Podpriloga i može 
se postaviti izravno kao ulazni podatak. U suprotnom se koriste a  d , b d i c d iz ovog stavka.  
Na zahtjev proizvo đača, kao alternativa stavku 4.2.4.1.2. ovog Podpriloga, zagrijavanje se može provesti 
voze ći vozilo na pokretnoj traci.  
U tom slu čaju, brzina zagrijavanja mora biti 110 posto maksimalne brzine primjenjivog WLTC-a, a trajanje 
mora biti iznad 1 200 sekundi dok se ne postigne da je promjena izmjerene sile tijekom razdoblja od 200 
sekundi manja od 5 N.  
6.5.2.2. Postupak mjerenja sa stabiliziranim brzinama  
6.5.2.2.1. Ispitivanje se provodi od najviše do najniže referentne to čke brzine.  
6.5.2.2.2. Odmah nakon mjerenja na prethodnoj to čki brzine, usporavanje s aktualne na sljede ću važe ću referentnu 
to čku brzine provodi se u glatkom prijelazu od oko 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3. Referentna se brzina stabilizira tijekom najmanje 4 sekunde i najdulje 10 sekundi. Oprema za mjerenje mora 
osigurati da se signal izmjerene sile stabilizirao nakon tog razdoblja.  
6.5.2.2.4. Sila na svakoj referentnoj brzini treba se mjeriti najmanje tijekom 6 sekundi, dok se brzina vozila održava 
konstantnom. Rezultantna sila za tu referentnu to čku F  jDyno  je aritmeti čka srednja vrijednost sile tijekom 
mjerenja.  
Koraci u stavcima 6.5.2.2.2. do i uklju čuju ći 6.5.2.2.4. ovog Podpriloga ponavljaju se za svaku referentnu 
brzinu.  
6.5.2.3. Postupak mjerenja usporavanjem  
6.5.2.3.1. Pretkondicioniranje i postavljanje dinamometra izvodi se u skladu sa stavkom 6.5.2.1. ovog Podpriloga. Prije 
svakog inercijskog usporavanja, vozilo se vozi na najve ćoj referentnoj brzini ili, u slu čaju da se koristi 
alternativni postupak zagrijavanja na 110 posto najve će referentne brzine, najmanje 1 minutu. Nakon 
toga se vozilo ubrzava na najmanje 10 km/h iznad najve će referentne brzine i inercijsko usporavanje 
zapo činje odmah.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/467
 
6.5.2.3.2. Mjerenje se obavlja u skaldu sa stavcima 4.3.1.3.1. do i uklju čuju ći 4.3.1.4.4. ovog Podpriloga. Usporavanje u 
suprotnom smjeru nije potrebno a jednadžba koja se koristi za izra čunavanje Δt ji u stavku 4.3.1.4.2. ovog 
Podpriloga ne primjenjuje se. Mjerenje se zaustavlja nakon dva usporavanja, ako je sila oba usporavanja na 
svakoj referentnoj to čki brzine unutar ± 10 N, ina če se vrše najmanje tri inercijska usporavanja uz primjenu 
kriterija iz stavka 4.3.1.4.2. ovog Podpriloga.  
6.5.2.3.3. Sila f  jDyno  na svakoj referentnoj brzini v  j izra čunava se uklanjanjem simulirane aerodinami čke sile. 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
pri čemu je:  
f jDecel  sila odre đena prema jednadžbi za izra čunavanje F  j u stavku 4.3.1.4.4. ovog Podpriloga na referentnoj 
to čki brzine j, N;  
c d zadani koeficijent dinamometra kako je definirano u stavku 6.5.2.1. ovog Podpriloga, N/(km/h)  2 . 
Alternativno, na zahtjev proizvo đača, c  d može se postaviti na nulu tijekom inercijskog usporavanja i za 
izra čunavanje f  jDyno  . 
6.5.2.4. Uvjeti mjerenja  
Vozilo mora biti u stanju opisanom u stavku 4.3.1.3.2. ovog Podpriloga.  
Tijekom inercijskog usporavanja mjenja č mora biti u neutralnom položaju. Svako kretanje upravlja ča mora se 
izbjegavati koliko god je to mogu će i ne smije se pritiskati ko čnice vozila..  
6.5.3. Rezultat mjerenja metodom pokretne trake  
Rezultat mjerenja dinamometrom s trakom f  jDyno  se za svrhu budu ćih kalkulacija iz stavka 6.7. ovog 
Podpriloga naziva f  j . 
6.6. Dinamometar s valjcima primijenjen za metodu zra čnog tunela  
6.6.1. Kriteriji  
Osim opisa u stavcima 1. i 2. Podpriloga 5., primjenjuju se kriteriji opisani u stavcima 6.6.1.1. do i 
uklju čuju ći 6.6.1.6. ovog Priloga.  
6.6.1.1. Opis dinamometra s valjcima  
Prednja i stražnja osovina moraju biti opremljene s jednim valjkom promjera ne manjim od 1,2 metra. 
Izmjerene sile u x-smjeru uklju čuju sile trenja u pogonskom sklopu.  
6.6.1.2. Sustav za vezivanje vozila  
Dinamometar mora biti opremljen ure đajem za centriranje koji poravnava vozilo. Sustav za vezivanje vozila 
mora održavati središnji položaj pogonskog kota ča unutar sljede ćih preporu čenih granica tijekom vožnji 
inercijskog usporavanja kod odre đivanja cestovnog otpora:  
6.6.1.2.1. Položaj vozila  
Vozilo koje će se ispitivati mora biti postavljeno na valjak dinamometra s valjcima kako je definirano u 
stavku 7.3.3. ovog Podpriloga.  
6.6.1.2.2. Vertikalna sila  
Sustav za vezivanje vozila mora ispunjavati zahtjeve iz stavka 6.5.1.2.3. ovog Podpriloga.HR L 175/468 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
6.6.1.3. To čnost izmjerenih sila  
To čnost izmjerenih snaga mora biti kako je opisano u stavku 6.5.1.3. ovog Podpriloga, osim sile u x-smjeru 
koja se mjeri s to čnoš ću kao što je opisano u stavku 2.4.1. Podpriloga 5.  
6.6.1.4. Kontrola brzine dinamometra  
Brzina valjaka je kontrolirana s to čnoš ću od ± 0.2 km/h:  
6.6.1.5. Površina valjka  
Površina valjka mora biti kako je opisano u stavku 6.5.1.5 ovog Podpriloga.  
6.6.1.6. Hla đenje  
Ventilator za hla đenje mora biti kako je opisano u stavku 6.5.1.6 ovog Podpriloga.  
6.6.2. Mjerenje dinamometrom  
Mjerenje se obavlja kako je opisano u stavku 6.5.2. ovog Podpriloga.  
6.6.3. Korekcija krivulje valjka dinamometra s valjcima  
Izmjerene sile na dinamometru s valjcima korigiraju se na referentni ekvivalent za cestu (ravna površina), a 
rezultat se naziva f  j . 
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
pri čemu je:  
c1 dio f  jDyno  koji se odnosi na otpor kotrljanja guma;  
c2 faktor korekcije specifi čan za radijus dinamometra s valjcima;  
f jDyno  sila izra čunana u stavku 6.5.2.3.3. za svaku referentnu brzinu j, N;  
R Wheel  polovina nominalnog promjera gume, m;  
R Dyno  polumjer valjka dinamometra s valjcima, m.  
Proizvo đač i homologacijsko tijelo moraju se dogovoriti o faktorima c1 i c2 koji se trebaju koristiti, na 
temelju dokaza korelacijskog ispitivanja koje daje proizvo đač za raspon karakteristika gume namijenjene za 
ispitivanje na dinamometru s valjcima.  
Može se koristiti alternativa prema konzervativnoj jednadžbi: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7. Izra čuni 
6.7.1. Korekcija rezultata dinamometra s trakom i dinamometra s valjcima  
Izmjerene sile odre đene u to čkama 6.5. i 6.6. ovog Podpriloga korigiraju se na referentne uvjete pomo ću 
sljede će jednadžbe: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/469
 
pri čemu je:  
F Dj korigirani otpor izmjeren na dinamometru s trakom ili dinamometru s valjcima pri referentnoj brzini 
j, N;  
f j izmjerena sila pri referentnoj brzini j, N;  
K 0 faktor korekcije za otpor kotrljanja kako je definirano u stavku 4.5.2. ovog Podpriloga, K  -1 ; 
K 1 korekcija ispitne mase kako je definirano u stavku 4.5.4. ovog Podpriloga, N;  
T aritmeti čki prosjek temperature u ispitnoj stanici tijekom mjerenja, K.  
6.7.2. Izra čun aerodinami čke sile  
Aerodinami čki otpor izra čunava se pomo ću dolje navedene jednadžbe. Ako je vozilo opremljeno pokretnim 
aerodinami čkim dijelovima nadogradnje koji ovise o brzini, odgovaraju će (C  D × A  F ) vrijednosti primjenjuju se 
za s njima povezane referentne to čke brzine. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6  2 
pri čemu je:  
F Aj aerodinami čki otpor izmjeren u zra čnom tunelu na referentnoj brzini j, N;  
(C D × A  f ) j rezultat koeficijenta otpora zraka i čeone površine za odre đenu referentnu brzinu j, tamo gdje je 
to primjenjivo, m  2 ; 
ρ 0 gusto ća suhog zraka definirana u stavku 3.2.10. ovoga Priloga, kg/m  3 ; 
v j referentna brzina vozila j, km/h;  
6.7.3. Izra čun vrijednosti cestovnog otpora  
Ukupan cestovni otpor kao zbroj rezultata stavaka 6.7.1. i 6.7.2. ovog Podpriloga izra čunava se pomo ću 
sljede će jednadžbe: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
za sve primjenjive referentne brzine j, N;  
Za sve izra čunane F  * 
j , koeficijenti f  0 , f 1 i f 2 u jednadžbi cestovnog otpora izra čunavaju se regresijskom 
analizom najmanjih kvadrata i koriste se kao ciljni koeficijenti u stavku 8.1.1. ovog Podpriloga.  
U slu čaju da vozilo ispitano prema metodi zra čnog tunela predstavlja porodicu po matrici cestovnog otpora, 
koeficijent f  1 postavlja se na nulu, a koeficijenti f  0 i f 2 ponovno se izra čunavaju regresijskom analizom 
najmanjih kvadrata.  
7. Prebacivanje cestovnog otpora na dinamometar s valjcima  
7.1. Priprema za ispitivanje dinamometrom s valjcima  
7.1.1. Laboratorijski uvjeti  
7.1.1.1. Valjak/valjci  
Površina valjka dinamometra s valjcima mora biti čista, suha i bez stranih tvari koje mogu uzrokovati 
proklizavanje guma. Za dinamometre s valjcima s više valjaka, dinamometar mora raditi u istom spojenom 
ili nespojenom stanju kao pri kasnijem ispitivanju tipa 1. Brzina dinamometra s valjcima mjeri se na valjku 
koji je spojen na sklop za apsorpciju snage.HR L 175/470 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
7.1.1.1.1. Proklizavanje guma  
Dodatna težina može se stavljati na ili u vozilo kako bi se izbjeglo proklizavanje guma. Proizvo đač podešava 
optere ćenje na dinamometru s valjcima s dodatnom težinom. Dodatna težina mora biti prisutna i za 
podešavanje optere ćenja i za ispitivanja emisija i potrošnje goriva. Uporaba bilo kakvih dodatnih utega 
mora biti evidentirana u svim relevantnim izvješ ćima o ispitivanju.  
7.1.1.2. Sobna temperatura  
Atmosferska temperatura u laboratoriju mora biti na zadanoj vrijednosti od 23° C i ne smije odstupati za 
više od ± 5 °C tijekom ispitivanja, osim ako je druk čije odre đeno nekim naknadnim ispitivanjem.  
7.2. Priprema dinamometra s valjcima  
7.2.1. Podešavanje inercijske mase  
Ekvivalent inercijske mase dinamometra s valjcima postavlja se u skladu sa stavkom 2.5.3. ovog Podpriloga. 
Ako dinamometar s valjcima nije u stanju potpuno zadovoljiti inercijske postavke, sljede ća ve ća inercijska 
postavka primjenjuje se uz maksimalno pove ćanje od 10 kg.  
7.2.2. Zagrijavanje dinamometra s valjcima  
Dinamometar s valjcima zagrijava se u skladu s preporukama proizvo đača dinamometra ili po mogu ćnosti 
tako da se gubici dinamometra uslijed trenja mogu stabilizirati.  
7.3. Priprema vozila  
7.3.1. Podešavanje tlaka u gumama  
Tlak guma na temperaturi kondicioniranja za ispitivanje tipa 1 postavlja se na najviše 50 posto iznad donje 
granice raspona tlaka guma za odabranu gumu, kako je nazna čio proizvo đač vozila (pogledati stavak 4.2.2.3. 
ovog Podpriloga), i uklju čuje se u sva odgovaraju ća izvješ ća o ispitivanju.  
7.3.2. Ako odre đivanje postavki dinamometra ne može zadovoljiti kriterije opisane u stavku 8.1.3. ovog Podpriloga 
zbog neponovljivih snaga, vozilo mora biti opremljeno na činom rada inercijsko usporavanje. Na čin rada 
inercijskim usporavanjem mora biti odobren od strane homologacijskog tijela i korištenje na čina rada 
inercijskog usporavanja mora biti uklju čeno u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
7.3.2.1. Ako je vozilo opremljeno na činom rada inercijsko usporavanje, taj na čin rada mora biti uklju čen i tijekom 
utvr đivanja cestovnog otpora i na dinamometru s valjcima.  
7.3.3. Postavljanje vozila na dinamometar  
Ispitivano vozilo postavlja se na dinamometar s valjcima okrenuto prema naprijed i vezano na siguran na čin. 
U slu čaju da se koristi dinamometar s valjcima s jednim valjkom, sredina kontaktne površine gume na valjku 
mora biti unutar ± 25 mm ili ± 2 posto promjera valjka, što god je manje, od vrha valjka.  
7.3.3.1. Ako se koristi metoda mjerenjem zakretnog momenta, tlak u gumama mora se podesiti tako da je dinami čki 
radijus unutar 0.5 posto dinami čkog radijusa r  j izra čunanog pomo ću jednadžbe u stavku 4.4.3.1. ovog 
Podpriloga na referentnoj to čki brzine od 80 km/h. Dinami čki radijus na dinamometru s valjcima izra čunava 
se u skladu s postupkom opisanim u stavku 4.4.3.1. ovog Podpriloga.  
Ako je tako podešena vrijednost izvan raspona definiranog u stavku 7.3.1. ovog Podpriloga, metoda 
mjera čem zakretnog momenta ne primjenjuje se.  
7.3.4. Zagrijavanje vozila  
7.3.4.1. Vozilo se zagrijava primjenjivim WLTC-om. U slu čaju da je vozilo bilo zagrijavano na 90 posto od maksi ­
malne brzine sljede će više faze tijekom postupka definiranog u stavku 4.2.4.1.2. ovog Podpriloga, ta viša faza 
dodaje se primjenjivom WLTC-u.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/471
 
Tablica A4/6  
Zagrijavanje vozila  
razred vozila  Primjenjivi WLTC  Primijeniti sljede ću najvišu fazu  Ciklus zagrijavanja  
razred 1  Low  1 + Medium  1 nije primjenjivo  Low  1 + Medium  1 
razred 2  Low  2 + Medium  2 + High  2 + 
Extra High  2 nije primjenjivo  
Low  2 + Medium  2 + High  2 + 
Extra High  2 Low  2 + Medium  2 + High  2 Da (Extra High  2 ) 
Ne Low  2 + Medium  2 + High  2 
razred 3  Low  3 + Medium  3 + High  3 + 
Extra High  3 Low  3 + Medium  3 + High  3 + 
Extra High  3 Low  3 + Medium  3 + High  3 + 
Extra High  3 Low  3 + Medium  3 + High  3 Da (Extra High  3 ) 
Ne Low  3 + Medium  3 + High  3 
7.3.4.2. Ako se vozilo ve ć zagrijalo, vozi se WLTC faza primijenjena u stavku 7.3.4.1. ovog Podpriloga, s najve ćom 
brzinom.  
7.3.4.3. Alternativni postupak zagrijavanja  
7.3.4.3.1. Na zahtjev proizvo đača vozila i uz suglasnost homologacijskog tijela, može se koristiti alternativni postupak 
zagrijavanja. Odobreni alternativni postupak zagrijavanja može se koristiti za vozila u istoj porodici po 
cestovnom otporu i mora ispunjavati zahtjeve navedene u stavcima od 7.3.4.3.2. do i uklju čuju ći 7.3.4.3.5. 
ovog Podpriloga.  
7.3.4.3.2. odabire se najmanje jedno vozilo koje predstavlja porodicu po cestovnom otporu.  
7.3.4.3.3. Ciklusna potrošnja energije izra čunana u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7. s korigiranim koeficijentima 
cestovnog otpora f  0a , f 1a i f 2a , za alternativni postupak zagrijavanja mora biti jednaka ciklusnoj potrošnji 
energije izra čunanoj s ciljanim koeficijentima cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 ili ve ća od nje, za svaku primjenjivu 
fazu.  
Korigirani koeficijenti cestovnog otpora f  0a , f 1a i f 2a izra čunavaju se prema sljede ćim jednadžbama:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
pri čemu je:  
A d_alt , B  d_alt i C  d_alt postavke koeficijenata dinamometra s valjcima nakon alternativnog 
postupka zagrijavanja;  
A d_WLTC  , B  d_WLTC  i C  d_WLTC  postavke dinamometra s valjcima nakon postupka WLTC zagrijavanja 
opisanog u stavku 7.3.4.1 ovog Podpriloga i valjane postavke dinamometra 
s valjcima iz stavka 8. ovog Podpriloga.  
7.3.4.3.4. Korigirani koeficijenti cestovnog otpora f  0a , f 1a i f 2a koriste se samo u svrhu stavka 7.3.4.3.3. ovog Podpri ­
loga. U druge svrhe, ciljni koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 koriste se kao ciljni koeficijenti cestovnog 
otpora.  
7.3.4.3.5. Pojedinosti o postupku i njegovoj ekvivalentnosti moraju se predati homologacijskom tijelu.HR L 175/472 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
8. Podešavanje optere ćenja dinamometra s valjcima  
8.1. Metoda optere ćenja dinamometra s valjcima pomo ću metode inercijskog usporavanja  
Ova se metoda primjenjuje kada su utvr đeni koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 . 
U slu čaju porodice po matrici cestovnog otpora, ova se metoda primjenjuje kod odre đivanja cestovnog 
otpora reprezentativnog vozila pomo ću metode inercijskog usporavanja opisane u stavku 4.3. ovog Podpri ­
loga. Ciljane vrijednosti cestovnog otpora su vrijednosti izra čunane pomo ću metode opisane u stavku 5.1. 
ovog Podpriloga.  
8.1.1. Postavka po četnog optere ćenja  
Za dinamometar s valjcima s kontrolom koeficijenata, jedinica apsorpcije snage dinamometra s valjcima 
podešava se s nasumi čnim po četnim koeficijentima, A  d , B  d i C  d , sljede će jednadžbe: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
pri čemu je:  
F d postavka optere ćenja dinamometra s valjcima, N;  
v brzina valjka dinamometra s valjcima, km/h.  
Sljede ći preporu čeni koeficijenti koriste se za prvu postavku optere ćenja:  
(a) A  d = 0, 5 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
za dinamometre s valjcima s jednom osovinom, ili  
A d = 0, 1 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
za dinamometre s valjcima s dvije osovine, pri čemu su A  t , B  t i C  t ciljani koeficijenti cestovnog otpora;  
(b) empirijske vrijednosti, poput onih koje se koriste za postavke za sli čan tip vozila.  
Za dinamometar s valjcima s poligonalnom kontrolom, odgovaraju će vrijednosti optere ćenja pri svakoj 
referentnoj brzini postavljaju se na jedinicu za apsorpciju snage dinamometra s valjcima.  
8.1.2. Inercijsko usporavanje  
Ispitivanje inercijskim usporavanjem na dinamometru s valjcima vrši se u skladu s postupkom iz stavka 
8.1.3.4.1. ili stavka 8.1.3.4.2. ovog Podpriloga i ne smije po četi više od 120 sekundi nakon dovršetka 
postupka zagrijavanja. Uzastopna inercijska usporavanja zapo činju odmah. Na zahtjev proizvo đača i uz 
suglasnost homologacijskog tijela, vrijeme izme đu postupka zagrijavanja i inercijskog usporavanja uz kori ­ 
štenje iterativne metode može se produžiti kako bi se osigurale pravilne postavke vozila za inercijsko 
usporavanje. Proizvo đač mora osigurati homologacijskom tijelu dokaze ako traži dodatno vrijeme i dokaz 
da to ne utje če na parametre za podešavanje dinamometra s valjcima (npr. rashladno sredstvo i/ili tempera ­
turu ulja, silu na dinamometru).  
8.1.3. Verifikacija  
8.1.3.1. Ciljana vrijednost cestovnog otpora izra čunava se pomo ću ciljanog koeficijenta cestovnog otpora, A  t , B t i C  t , 
za svaku referentnu brzinu, v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
jHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/473
 
pri čemu je:  
A t , B  t i C  t parametri ciljanog cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 ; 
F tj ciljani cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , N; 
v j j-ta referentna brzina vozila, km/h.  
8.1.3.2. Izmjereni cestovni otpor izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
pri čemu je:  
F mj izmjereni cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , N; 
TM ispitna masa vozila, kg.  
m r ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u skladu sa stavkom 2.5.1. ovog Podpriloga;  
Δt j vrijeme inercijskog usporavanja koje odgovara brzini v  j , s. 
8.1.3.3. Simulirani cestovni otpor na dinamometru s valjcima izra čunava se u skladu s postupkom kako je specifi ­
cirano u stavku 4.3.1.4. ovog Podpriloga, s izuzetkom mjerenja u suprotnim smjerovima, a s primjenjivim 
ispravkama u skladu sa stavkom 4.5. ovog Priloga, što rezultira simuliranom krivuljom cestovnog otpora: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Simulirani cestovni otpor za svaku referentnu brzinu v  j odre đuje se pomo ću sljede će jednadžbe, koriste ći 
izra čunane vrijednosti A  s , B  s i C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Za podešavanje optere ćenja dinamometra mogu će je koristiti dvije razli čite metode. Ako vozilo ubrzava 
pomo ću dinamometra, koriste se metode opisane u stavku 8.1.3.4.1. ovog Podpriloga. Ako vozilo ubrzava 
vlastitim pogonom, koriste se metode opisane u stavcima 8.1.3.4.1. ilir 8.1.3.4.2 ovog Podpriloga. Mini ­
malno ubrzanje pomnoženo s brzinom mora iznositi 6 m  2 /s 3 . Vozila koja ne mogu posti ći vrijednost od 
6 m  2 /s 3 moraju se voziti s papu čicom akceleratora pritisnutom do kraja.  
8.1.3.4.1. Metoda fiksnog rada  
8.1.3.4.1.1. Softver dinamometra provodi ukupno četiri inercijska usporavanja: Iz prvog inercijskog usporavanja izra ču­
navaju se koeficijenti postavke dinamometra za drugi prolaz u skladu sa stavkom 8.1.4. ovog Podpriloga. 
Nakon prvog inercijskog usporavanja softver izvršava tri dodatna inercijska usporavanja s fiksnim koefici ­
jentima postavke dinamometra utvr đenima nakon prvog inercijskog usporavanja ili s prilago đenim koefici ­
jentima postavke dinamometra u skladu sa stavkom 8.1.4. ovog Podpriloga.HR L 175/474 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
8.1.3.4.1.2. Kona čni koeficijenti postavke dinamometra A, B i C izra čunavaju se pomo ću sljede ćih jednadžbi: 
A ¼ A t Ä P  4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P  4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P  4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
pri čemu su:  
A t , B  t i C  t parametri ciljanog cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 ; 
A sn , B  sn i C  sn simulirani koeficijenti cestovnog otpora n-tog prolaza;  
A dn , B  dn i C  dn simulirani koeficijenti postavke dinamometra n-tog prolaza;  
n indeksni broj inercijskog usporavanja uklju čuju ći i prvi stabilizacijski prolaz.  
8.1.3.4.2. Iterativna metoda  
Izra čunane sile u specifiranom rasponu brzina moraju ili biti unutar tolerancije od ± 10 N nakon regresije 
sila za dva uzastopna inercijska usporavanja metodom najmanjih kvadrata, ili se moraju provesti dodatna 
inercijska usporavanja nakon podešavanja postavki optere ćenja dinamometra s valjcima u skladu sa stavkom 
8.1.4. ovog Podpriloga sve do zadovoljenja vrijednosti tolerancije.  
8.1.4. Podešavanje  
Postavka optere ćenja dinamometra s valjcima podešava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Stoga: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
pri čemu je:  
F dj po četna postavka optere ćenja dinamometra s valjcima, N;  
F * 
dj podešena vrijednost optere ćenja dinamometra s valjcima, N;  
F j prilago đeni cestovni otpor jednak (F  sj - F  tj ), N;  
F sj simulirani cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , N; 
F tj ciljani cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , N; 
A * 
d , B  * 
d i C  * 
d su novi koeficijenti postavki dinamometra s valjcima.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/475
 
8.2. Postavljanje optere ćenja dinamometra s valjcima pomo ću metode mjerenja zakretnog momenta  
Ova je metoda primjenjiva kada je se otpori vožnje utvr đuju pomo ću metode mjerenja zakretnog momenta 
na na čin opisan u stavku 4.4. ovog Podpriloga.  
U slu čaju porodice po matrici cestovnog otpora ova metoda se primjenjuje kada se otpori vožnje za 
predmetno vozilo utvr đuju pomo ću metode mjerenja zakretnog momenta na na čin definiran u stavku 
4.4. ovog Podpriloga. Ciljane vrijednosti cestovnog otpora su vrijednosti izra čunate pomo ću metode 
opisane u stavku 5.1. ovog Podpoglavlja.  
8.2.1. Postavka po četnog optere ćenja  
Za dinamometar s valjcima s kontrolom koeficijenata potrebno je podesiti apsorpcijsku jedinicu dinamo ­
metra proizvoljnim po četnim koeficijentima, A  d , B  d i C  d , sljede će jednadžbe: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
pri čemu je:  
F d postavka optere ćenja dinamometra s valjcima, N;  
v brzina valjka dinamometra s valjcima, km/h.  
Sljede ći se koeficijenti preporu čuju za po četnu postavku optere ćenja:  
(a) A  d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
za dinamometre s valjcima s jednom osovinom, ili  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
za dinamometre s valjcima s dvije osovine, pri čemu su:  
a t , b t i c t ciljni koeficijenti otpora vožnje: i  
r′ dinami čki polumjer gume na dinamometru s valjcima dobiven pri 80 km/h, m.; ili  
(b) Empirijske vrijednosti, poput onih korištenih za postavke za sli čan tip vozila.  
Za dinamometar s valjcima s poligonalnom kontrolom potrebno je na apsorpcijskoj jedinici dinamometra 
postaviti odgovaraju će optere ćenje za svaku referentnu brzinu.  
8.2.2. Mjerenje zakretnog momenta kota ča 
Ispitivanje mjerenjem zakretnog momenta na dinamometru s valjcima provodi se pomo ću postupka defini ­
ranog u stavku 4.4.2. ovog Podpriloga. Mjera č(i) zakretnog momenta mora(ju) biti identi čni onom (onima) 
korištenom (korištenima) u prethodno izvršenom cestovnom ispitivanju.  
8.2.3. Verifikacija  
8.2.3.1. Ciljna krivulja otpora vožnje (zakretnog momenta) odre đuje se pomo ću jednadžbe iz stavka 4.5.5.2.1. ovog 
Podpriloga i može se zapisati na sljede ći na čin: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
jHR L 175/476 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
8.2.3.2. Simulirana krivulja otpora vožnje (zakretnog momenta) na dinamometru s valjcima izra čunava se prema 
metodi opisanoj i mjernoj preciznosti navedenoj u stavku 4.4.3. ovog Podpriloga, a odre đivanje krivulje 
otpora vožnje (zakretnog momenta) na na čin opisan u stavku 4.4.4. ovog Podpriloga s primjenjivim korek ­
cijama u skladu sa stavkom 4.5. ovog Podpriloga, sve s iznimkom mjerenja u suprotnim smjerovima, što 
rezultira simuliranom krivuljom otpora vožnje: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Simulirani otpori vožnje (zakretni moment) moraju biti unutar tolerancije od ± 10 N×r’ od ciljnog otpora 
kretanju pri svakoj referentnoj to čki brzine, pri čemu je r’ dinami čki polumjer gume (u metrima) na 
dinamometru s valjcima dobiven pri brzini od 80 km/h.  
Ako tolerancija pri bilo kojoj referentnoj brzini ne zadovoljava kriterije metode opisane u ovom stavku, 
primjenjuje se postupak za podešavanje postavke optere ćenja dinamometra s valjcima opisan u stavku 
8.2.3.3. ovog Podpriloga.  
8.2.3.3. Podešavanje  
Postavka cestovnog optere ćenja dinamometra s valjcima podešava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j 
stoga: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
pri čemu je:  
F * 
dj je nova vrijednost optere ćenja dinamometra s valjcima, N;(F  sj - F  tj ), Nm;  
F ej prilago đeni cestovni otpor jednak (F  sj -F tj ), Nm;  
F sj simulirani cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , Nm;  
F tj ciljani cestovni otpor pri referentnoj brzini v  j , Nm;  
A * 
d , B  * 
d i C  * 
d novi koeficijenti postavki dinamometra s valjcima;  
r’ dinami čki polumjer gume na dinamometru s valjcima dobiven pri 80 km/h, m.  
Stavke 8.2.2. i 8.2.3. ovog Podpriloga moraju se ponoviti.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/477
 
8.2.3.4. Masa pogonske osovine (ili osovina), specifikacije guma i postavke optere ćenja dinamometra moraju se 
uklju čiti u sva bitna izvješ ća o ispitivanju ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 8.2.3.2. ovog Podpriloga.  
8.2.4. Pretvorba koeficijenata otpora vožnje u koeficijente cestovnog otpora f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1 Ako vozilo ne usporava na cesti na ponovljiv na čin i ako nije mogu ć na čin rada inercijskim usporavanjem 
opisan u stavku 4.2.1.8.5. ovog Podpriloga, potrebno je izra čunati koeficijente f  0 , f 1 i f 2 u jednadžbi 
cestovnog otpora prema jednadžbama u stavku 8.2.4.1.1. ovog Podpriloga. U svim ostalim slu čajevima 
mora se provesti postupak opisan u stavcima 8.2.4.2. do i uklju čuju ći 8.2.4.4. ovog Podpriloga.  
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 
pri čemu je:  
c 0 , c 1 , c 2 koeficijenti otpora vožnje odre đeni u skladu sa stavkom 4.4.4. ovog Podpriloga, Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)  2 ; 
r dinami čki polumjer gume vozila s kojom su odre đeni otpori vožnje, m.  
1,02. orijentacijski koeficijent koji kompenzira gubitke pogonskog sklopa.  
8.2.4.1.2. Utvr đene vrijednosti koeficijenata f  0 , f 1 , f 2 ne smiju se koristiti za postavke dinamometra s valjcima ili za 
ispitivanje emisija ispušnih plinova ili autonomije. Koriste se samo u sljede ćim slu čajevima:  
(a) odre đivanje usporavanja, stavak 8. Podpriloga 1.;  
(b) odre đivanje to čke mijenjanja stupnja prijenosa, Podprilog 2;  
(c) interpolacija emisija CO  2 i potrošnje goriva, stavak 3.2.3 Podpriloga 7.;  
(d) izra čun rezultata za elektri čna vozila, stavak 4. Podpriloga 8.  
8.2.4.2. Nakon podešavanja dinamometra s valjcima u granicama dozvoljenih tolerancija slijedi postupak podešavanja 
dinamometra s valjcima ispitivanjem vozila inercijskim usporavanjem, na na čin opisan u stavku 4.3.1.3. ovog 
Podpriloga. Vremena inercijskog usporavanja moraju biti uklju čena u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
8.2.4.3. Cestovni otpor F  j pri referentnoj brzini v  j , N, odre đuje se prema sljede ćoj jednadžbi:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt jHR L 175/478 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
pri čemu je:  
F j cestovni otpor pri referentnoj brzini  j , N; 
TM ispitna masa vozila, kg.  
m r ekvivalentna efektivna masa rotiraju ćih dijelova u skladu sa stavkom 2.5.1. ovog Podpriloga;  
Δv = 10 km/h  
Δt j vrijeme inercijskog usporavanja vozila koje se odnosi na brzinu v  j , s. 
8.2.4.4. Koeficijenti f  0 , f 1 i f 2 u jednadžbi cestovnog otpora izra čunavaju se regresijskom analizom najmanjih kvadrata 
unutar raspona referentnih brzina.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/479
 
Podprilog 5.  
Ispitna oprema i kalibracije  
1. Specifikacije i postavke ispitnog ure đaja 
1.1. Specifikacije rashladnog ventilatora  
1.1.1. Struja zraka varijabilne brzine mora puhati prema vozilu. Zadana vrijednost linearne brzine zraka na 
izlazu ventilatora mora biti jednaka odgovaraju ćoj brzini valjka pri brzinama valjka ve ćim od 5 km/h. 
Odstupanje od vrijednosti linearne brzine zraka na izlazu ventilatora mora biti unutar granica od ± 5 
km/h ili ± 10 % odgovaraju će brzine valjka, ovisno o tome koja je vrijednost ve ća. 
1.1.2. Navedena brzina zraka odre đuje se kao prosje čna vrijednost više mjernih to čaka:  
(a) za ventilatore s pravokutnim izlazima, mjerne su to čke smještene u središtu svakog pravokutnika koji 
dijeli cijeli izlaz ventilatora na 9 podru čja (tj. dijeli i horizontalne i vertikalne strane ventilatora na 3 
jednaka dijela); Središnje se podru čje ne mjeri (kako je prikazano na slici A5/1);  
Slika A5/1  
Ventilator s pravokutnim izlazom
  
(b) za ventilatore s kružnim izlazima, izlaz je podijeljen u 8 jednakih podru čja vertikalnim linijama, 
horizontalnim linijama i linijama koje su pod kutom od 45°. Mjerne se to čke nalaze na radijalnom 
središnjem pravcu svakog sektora (22,5°) na dvije tre ćine polumjera izlaza (kao što je prikazano na 
slici A5/2).  
Slika A5/2  
Ventilator s okruglim izlazom
  
Pri tim mjerenjima ispred ventilatora ne smije biti nikakvog vozila ili druge zapreke. Ure đaj za mjerenje 
linearne brzine zraka nalazi se izme đu 0 i 20 cm od izlaza za zrak.  
1.1.3. Izlaz ventilatora ima sljede će karakteristike:  
(a) Podru čje od najmanje 0,3 m  2 ; i 
(b) Širinu/promjer od najmanje 0,8 metara.HR L 175/480 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.1.4. Položaj ventilatora mora biti sljede ći: 
(a) Visina od donjeg ruba do tla: približno 20 cm.  
(b) Udaljenost od čela vozila: otprilike 30 cm.  
1.1.5. Visina i bo čni položaj ventilatora mogu se promijeniti na proizvo đačev zahtjev i uz pristanak homolo ­
gacijskog tijela.  
1.1.6. U slu čajevima opisanima u stavku 1.1.5. ovog Podpriloga, položaj ventilatora za hla đenje (visina i 
udaljenost) uklju čuje se u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju i koristi se u svim naknadnim ispitiva ­
njima.  
2. Dinamometar s valjcima  
2.1. Op ći zahtjevi  
2.1.1. Dinamometar mora biti u stanju simulirati cestovni otpor s tri koeficijenta cestovnog otpora koji se 
mogu podesiti da oblikuju krivulju otpora.  
2.1.2. Dinamometar može imati jedan ili dva valjka. Ako se koriste dinamometri s dvostrukim valjcima, valjci 
moraju biti ili trajno upareni, ili prednji valjak mora pogoniti, izravno ili neizravno, sve inercijske mase i 
jedinicu za apsorpciju energije.  
2.2. Posebni zahtjevi  
Sljede ći posebni zahtjevi se odnose na specifikacije proizvo đača dinamometra.  
2.2.1. Zanošenje valjka mora biti manje od 0,25 mm na svim mjerenim mjestima.  
2.2.2. Promjer valjka mora biti unutar ± 1,0 mm od navedene nominalne vrijednosti na svim mjernim 
mjestima.  
2.2.3. Dinamometar mora imati sustav za mjerenje vremena za odre đivanje ubrzanja i mjerenja vremena 
inercijskog usporavanja vozila na dinamometru. Taj sustav mjerenja vremena mora imati to čnost od 
najmanje ± 0,001 posto. To se verificira nakon po četne instalacije.  
2.2.4. Dinamometar mora imati sustav mjerenja brzine s to čnoš ću od najmanje ± 0,080 km/h. To se verificira 
nakon po četne instalacije.  
2.2.5. Dinamometar mora imati vrijeme odziva (90 % odziva na promjenu snage motora) manje od 100 ms s 
trenutnim ubrzanjima od najmanje 3 m/s  2 . To se verificira nakon po četne instalacije i nakon ve ćih 
održavanja.  
2.2.6. Vrijednost bazne inercije dinamometra mora biti deklarirana od strane proizvo đača dinamometra i mora 
biti unutar ± 0,5 % svake izmjerene vrijednosti bazne inercije te unutar ± 0,2 % relativno prema svakoj 
aritmeti čkoj srednjoj vrijednosti dobivenom dinami čkom derivacijom iz prolaza pri konstantnom ubrza ­
nju, usporenju i sili.  
2.2.7. Brzina valjaka mjeri se frekvencijom ne manjom od 1 Hz.  
2.3. Dodatni specifi čni zahtjevi za dinamometre s valjcima za vozila koja se ispituju u na činu rada s 
pogonom na sva četiri kota ča (4WD)  
2.3.1. Upravlja čki sustav pogona na sva četiri kota ča (4WD) mora biti osmišljen tako da su prilikom ispitivanja 
vozila u WLTC voznom ciklusu ispunjeni sljede ći zahtjevi.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/481
 
2.3.1.1. Simulacija cestovnog otpora primjenjuje se na na čin da se pri radu s uklju čenim pogonom na sva četiri 
kota ča reproducira isti omjer sila kao i pri vožnji vozila na glatkoj, suhoj i ravnoj površini ceste.  
2.3.1.2. Nakon po četne montaže i nakon ve ćeg održavanja, potrebno je zadovoljiti zahtjeve stavka 2.3.1.2.1. 
ovog Podpriloga te zahtjeve bilo iz stavka 2.3.1.2.2. ili stavka 2.3.1.2.3. ovog Podpriloga. Razlika u 
brzini izme đu prednjih i stražnjih valjaka procjenjuje se primjenom filtra s pomi čnim prosjekom od 1 
sekunde na podatke o brzini valjaka minimalnom frekvencijom od 20 Hz.  
2.3.1.2.1. Razlika u udaljenosti koju prije đu prednji i stražnji valjci mora biti manja od 0,2 % od udaljenosti 
prije đene u WLTC ciklusu vožnje. Ukupna razlika u prije đenoj udaljenosti tijekom WLTC-a izra čunava 
se pomo ću apsolutne vrijednosti.  
2.3.1.2.2. Razlika u udaljenosti koju prije đu prednji i stražnji valjci mora biti manja od 0,1 m u bilo kojem 
vremenskom razdoblju trajanja 200 ms.  
2.3.1.2.3. Razlika u brzini valjaka pri svim brzinama mora biti unutar +/– 0.16 km/h.  
2.4. Kalibracija dinamometra s valjcima  
2.4.1. Sustav mjerenja sile  
To čnost i linearnost mjernog pretvara ča sile mora biti najmanje ± 10 N za sve izmjerene priraste. To 
treba provjeriti nakon po četne instalacije, nakon ve ćeg održavanja i unutar 370 dana prije ispitivanja.  
2.4.2. Kalibracija dinamometra zbog parazitskog gubitka  
Parazitske otpore dinamometra potrebno je izmjeriti te ažurirati ako neka od izmjerenih vrijednosti 
odstupa od trenutne krivulje gubitaka za više od 9,0 N. To se potvr đuje nakon po četne montaže, nakon 
ve ćeg održavanja te unutar 35 dana prije samog ispitivanja.  
2.4.3. Verifikacija simulacije cestovnog otpora bez vozila  
Rad dinamometra treba provjeriti nakon po četne instalacije obavljanjem ispitivanja inercijskog uspora ­
vanja bez optere ćenja, nakon ve ćeg održavanja i unutar 7 dana prije ispitivanja. Aritmeti čki prosjek 
pogreške pri mjerenju sile inercijskog usporavanja mora biti manji od 10 N ili 2 posto, ovisno o tome 
što je ve će, na svakoj referentnoj to čki brzine.  
3. Sustav za razrje đivanje ispušnih plinova  
3.1. Tehni čki zahtjevi sustava  
3.1.1. Pregled  
3.1.1.1. Koristi se sustav razrje đivanja punog protoka ispušnih plinova. Ukupni ispušni sustav vozila mora biti 
stalno razrije đen okolnim zrakom u kontroliranim uvjetima pomo ću ure đaja za uzorkovanje stalnog 
volumena. Mogu se koristiti Venturijeva cijev kriti čnog protoka (CFV) ili nekoliko Venturijevih cijevi 
kriti čnog protoka postavljenih paralelno, volumetrijska pumpa (PDP), podzvu čna Venturijeva cijev (SSV), 
ili ultrazvu čni mjera č protoka (UFM). Mjeri se ukupni obujam mješavine ispušnih plinova i zraka za 
razrje đivanje te se kontinuirano prikuplja proporcionalni uzorak te mješavine za analizu. Koli čine spojeva 
u ispušnom plinu odre đuju se iz koncentracija uzorka, korigiranih za njihov sadržaj zraka za razrje đi­
vanje i ukupni protok tijekom perioda ispitivanja.  
3.1.1.2. Sustav za razrje đivanje ispušnih plinova sastoji se od spojne cijevi, ure đaja za miješanje i tunela za 
razrje đivanje, ure đaja za kondicioniranje zraka za razrje đivanje, usisnog ure đaja i ure đaja za mjerenje 
protoka. Sonde za uzorkovanje moraju biti postavljene u tunel za razrje đivanje kao što je navedeno u 
to čkama 4.1., 4.2. i 4.3. ovog Podpriloga.  
3.1.1.3. Ure đaj za miješanje iz stavka 3.1.1.2. ovog Podpriloga mora biti komora kao što je ilustrirana na slici 
A5/3, u kojoj se kombiniraju ispušni plinovi vozila i zrak za razrje đivanje kako bi se dobila homogena 
smjesa na mjestu uzorkovanja.HR L 175/482 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2. Op ći zahtjevi  
3.2.1. Ispušni plinovi vozila moraju se razrijediti dovoljnom koli činom zraka iz okoline da se sprije či bilo 
kakva kondenzacija vode u sustavu uzorkovanja i mjerenja pri svim uvjetima koji se mogu pojaviti 
tijekom ispitivanja.  
3.2.2. Mješavina zraka i ispušnih plinova mora biti homogena na to čki na kojoj se nalaze sonde za uzorko ­
vanje (vidjeti to čku 3.3.3. ovog Podpriloga). Sonde za uzorkovanje izvla če reprezentativni uzorak razrije ­ 
đenog ispušnog plina.  
3.2.3. Sustav mora omogu ćiti mjerenje ukupnog obujma razrije đenih ispušnih plinova.  
3.2.4. Sustav uzorkovanja mora biti nepropustan za plinove. Dizajn sustava uzorkovanja s promjenjivim 
razrje đivanjem i materijala koji se koriste u njegovoj konstrukciji mora biti takav da ne utje če na 
koncentraciju bilo kojeg sastojka u razrije đenim ispušnim plinovima. Ako bilo koji dio u sustavu 
(izmjenjiva č topline, ciklonski separator, usisni ure đaj, itd.) mijenja koncentraciju bilo kojeg od 
spojeva ispušnih plinova i sustavna pogreška se ne može ispraviti, uzorkovanje za taj spoj provodi se 
u podru čju ispred tog dijela.  
3.2.5. Svi dijelovi sustava za razrje đivanje koji su u kontaktu sa sirovim ili razrije đenim ispušnim plinovima 
moraju biti tako konstruirani da svode na minimum taloženje ili izmjenu česti čne tvari i čestica u zraku. 
Svi dijelovi moraju biti izra đeni od elektri čno provodljivih materijala koji ne reagiraju s komponentama u 
ispušnom plinu te moraju biti elektri čki uzemljeni kako bi se sprije čili elektrostati čki efekti.  
3.2.6. Ako je vozilo koje se ispituje opremljeno ispušnim sustavom koji se sastoji od više ispušnih cijevi, 
povezne cijevi moraju biti spojene što je mogu će bliže vozilu, a da ne utje ču negativno na njegov rad.  
3.3. Posebni zahtjevi  
3.3.1. Povezanost s ispuhom vozila  
3.3.1.1. Po četak spojne cijevi je izlaz iz ispušne cijevi. Kraj spojne cijevi je to čka uzorkovanja, ili prva to čka 
razrje đivanja.  
Za konfiguracije s više ispušnih cijevi u kojima su sve ispušne cijevi kombinirane (spojene), po četak 
spojne cijevi je na posljednjem spoju na kojem su spojene sve ispušne cijevi. U tom slu čaju, cijev izme đu 
izlaza iz ispušne cijevi i po četak spojne cijevi mogu se ili ne moraju izolirati ili grijati.  
3.3.1.2. Povezna cijev izme đu vozila i sustava za razrje đivanje mora biti tako konstruirana da minimalizira 
gubitak topline.  
3.3.1.3. Spojna cijev mora ispunjavati sljede će zahtjeve:  
(a) Ne smije biti dulja od 3,6 m, ili kra ća od 6,1 m ako je toplinski izolirana. Unutarnji promjer ne smije 
biti ve ći od 105 mm; izolacijski materijali moraju imati debljinu od najmanje 25 mm i toplinsku 
vodljivost koja nije ve ća od 0,1 W/m  –1 K –1 na 400°C. Opcionalno, mogu će je zagrijati cijev na 
temperaturu ve ću od temperature rosišta. Može se smatrati da je to postignuto ako je cijev zagrijana 
na 70 °C;  
(b) ne smije prouzro čiti da se stati čki tlak na ispušnoj (ispušnim) cijevi (cijevima) vozila koje se ispituje 
razlikuje za više od ± 0,75 kPa pri 50 km/h ili više od ± 1,25 kPa tijekom trajanja ispitivanja od 
stati čkih tlakova zabilježenih kad ništa nije povezano na ispušne cijevi vozila. Tlak se mjeri u 
ispušnoj cijevi ili u produžetku istog promjera i što je mogu će bliže kraju ispušne cijevi. Sustavi 
za uzorkovanje koji su u stanju održavati stati čki tlak unutar ± 0,25 kPa mogu se koristiti ako pisani 
zahtjev proizvo đača upu ćen homologacijskom tijelu argumentira potrebu za manjim dopuštenim 
odstupanjem;  
(c) Nijedan dio koji povezuje cijevi ne smije biti od materijala koji bi mogli utjecati na plinovit ili čvrsti 
sastav ispušnih plinova. Kako bi se izbjeglo stvaranje bilo kakvih čestica od elasti čnih priklju čaka, 
elastomeri koji se koriste moraju biti toplinski stabilni što je više mogu će i imati minimalnu 
izloženost ispušnim plinovima. Preporu čuje se da se ne upotrebljavaju priklju čci od elastomera za 
premoš ćivanje veze izme đu ispušne cijevi vozila i priklju čne cijevi.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/483
 
3.3.2. Kondicioniranje zraka za razrje đivanje  
3.3.2.1. Zrak za razrje đivanje korišten za osnovno razrje đivanje ispušnih plinova u CVS tunelu prolazi kroz 
medij koji je u stanju smanjiti broj čestica najprobojnijih veli čina za filtarski materijal za ≤ 99,95 posto, 
ili kroz filtar koji je barem klase H13 iz EN 1822:2009. Navedeno predstavlja tehni čke zahtjeve filtra za 
učinkovito zadržavanje zra čnih čestica (HEPA). Prema potrebi, zrak za razrje đivanje može biti tretiran 
aktivnim ugljenom prije prolaska u HEPA filtar. Preporu čuje se smještanje dodatnog filtra ve ćih čestica 
prije HEPA filtra i iza filtra s aktivnim ugljenom, ako se filtar s aktivnim ugljenom koristi.  
3.3.2.2. Na zahtjev proizvo đača vozila, zrak za razrje đivanje može biti uzorkovan u skladu s dobrom inženjer ­
skom praksom da bi se odredio doprinos tunela razinama pozadinske mase čestica, koji zatim može biti 
oduzet od vrijednosti izmjerenih u razrije đenom ispušnom plinu. Pogledajte stavak 1.2.1.3. Podpriloga 6.  
3.3.3. Tunel za razrje đivanje  
3.3.3.1. Mora se omogu ćiti miješanje ispušnih plinova vozila sa zrakom za razrje đivanje. Pritom je mogu će 
koristiti ure đaj za miješanje.  
3.3.3.2. Homogenost mješavine u bilo kojem presjeku na lokaciji sonde za uzorkovanje ne smije odstupati za 
više od ± 2 posto od aritmeti čkog prosjeka vrijednosti dobivenih za najmanje pet to čaka smještenih na 
jednakim razmacima u promjeru struje plina.  
3.3.3.3.. Za uzorkovanje PM i PN emisija, tunel za razrje đivanje:  
(a) sastoji se od ravne cijevi od elektri čki vodljivog materijala koji je uzemljen;  
(b) uzrokuje turbulentno strujanje (Reynoldsov broj ≥ 4 000) i dovoljno je duga čak da se u njemu zbiva 
potpuno miješanje ispušnih plinova i zraka za razrje đivanje;  
(c) ima promjer od najmanje 200 mm;  
(d) može biti izoliran i/ili grijan.  
3.3.4. Usisni ure đaj 
3.3.4.1. Taj ure đaj može imati raspon fiksnih brzina tako da osigura dovoljan protok kako bi se sprije čila 
kondenzacija vode. Taj se rezultat dobija ako je protok:  
(a) dvaput ve ći od maksimalnog protoka ispušnog plina koji proizvode ubrzavanja voznog ciklusa; ili  
(b) dovoljan da osigura da koncentracija CO  2 u vre ći za uzorke razrije đenog ispušnog plina bude manja 
od 3 posto po obujmu za benzin i dizel, manja od 2,2 posto za UNP i manja od 1,5 posto po 
obujmu za PP/biometan.  
3.3.4.2. Uskla đenost sa zahtjevima iz stavka 3.3.4.1. ovog Podpriloga možda ne će biti potrebna ako je CVS 
sustav dizajniran da inhibira kondenzaciju tehnikama, ili kombinacijom tehnika kao što su:  
(a) smanjenje sadržaja vode u zraku za razrje đivanje (odvlaživanje zraka za razrje đivanje);  
(b) zagrijavanje zraka za razrje đivanje u CVS-u i svih komponenti prije mjernog ure đaja za razrije đeni 
protok ispušnih plinova te, opcionalno, sustava za uzorkovanje s vre ćama za uzorke te sustava za 
mjerenje koncentracija u vre ćicama s uzorcima.  
U takvim slu čajevima, odabir brzine protoka kroz CVS za ispitivanje mora biti opravdan i pokazati da se 
kondenzacija vode ne može dogoditi u bilo kojem trenutku unutar CVS-a, vre će za uzorkovanje ili 
analiti čkog sustava.HR L 175/484 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.3.5. Mjerenje obujma u sustavu primarnog razrje đivanja  
3.3.5.1. Metoda mjerenja ukupnog obujma razrije đenih ispušnih plinova primijenjena u ure đaju za uzorkovanje 
stalnog volumena mora biti takva da to mjerenje bude to čno unutar ± 2 posto u svim radnim stanjima. 
Ako ure đaj ne može kompenzirati za varijacije u temperaturi mješavine ispušnih plinova i zraka za 
razrje đivanje na mjernom mjestu, izmjenjiva č topline koristi se za održavanje temperature u rasponu ± 6 
° C specificirane radne temperature za PDP CVS, ± 11 °C za CFV CVS, ± 6 °C za UFM CVS i ± 11 °C za 
SSV CVS.  
3.3.5.2. Ako je potrebno, može se upotrijebiti neki oblik zaštite ure đaja za mjerenje obujma, npr. ciklonski 
odvaja č, filtar punog protoka, itd.  
3.3.5.3. Senzor temperature postavlja se neposredno ispred ure đaja za mjerenje obujma. Taj senzor temperature 
mora imati to čnost i preciznost od ± 1°C i vrijeme odziva od 0,1 sekunde na 62 posto dane promjene 
temperature (vrijednost mjerena u silikonskom ulju).  
3.3.5.4. Mjerenje razlike tlaka i atmosferskog tlaka provodi se ispred i, ako je potrebno, iza ure đaja za mjerenje 
obujma.  
3.3.5.5. Mjerenja tlaka moraju imati preciznost i to čnost od ± 0,4 kPa tijekom ispitivanja. Vidjeti tablicu A5/5.  
3.3.6. Opis preporu čenog sustava  
Slika A5/3 je shematski crtež sustava razrje đivanja ispušnih plinova koji udovoljava uvjetima iz ovog 
Podpriloga.  
Preporu čuju se sljede ći dijelovi:  
(a) filtar zraka za razrje đivanje, koji se može predgrijati ako je potrebno. Taj filtar sastoji se od sljede ćih 
filtara u nizu: opcionalno aktivirani filtar s aktivnim ugljenom (ulazna strana) i HEPA filtar (izlazna 
strana). Preporu čuje se smjestiti dodatni filtar za krupne čestice prije HEPA filtra i iza filtra s aktivnim 
ugljenom, ako se koristi filtar s aktivnim ugljenom. Svrha je filtra s aktivnim ugljenom smanjiti i 
stabilizirati koncentracije ugljikovodika emisija iz okoliša u zraku za razrje đivanje;  
(b) spojna cijev kojom se ispušni plinovi vozila primaju u tunel za razrje đivanje;  
(c) opcionalni izmjenjiva č topline kako je opisano u stavku 3.3.5.1 ovog Podpriloga.  
(d) ure đaj za miješanje u kojoj se plin i zrak za razrje đivanje miješaju homogeno i koji može biti 
smješten blizu vozila tako da duljina prijenosne cijevi bude smanjena na minimum.  
(e) tunel za razrje đivanje iz kojeg se uzimaju uzorci čestica;  
(f) može se koristiti neki oblik zaštite za sustav mjerenja, npr. ciklonski odvaja č, filtar punog protoka 
itd.; 
(g) usisni ure đaj s dovoljnim kapacitetom da može primiti ukupni obujam razrije đenog ispušnog plina.  
Nije nužna potpuna sukladnost s tim brojkama. Mogu se upotrebljavati dodatni sastavni dijelovi poput 
instrumenata, ventila, solenoida i prekida ča za pružanje dodatnih podataka i uskla đivanje funkcija 
sustava.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/485
 
Slika A5/3  
Sustav za razrje đivanje ispušnih plinova
  
3.3.6.1. Volumetrijska pumpa (PDP)  
3.3.6.1.1. Sustav razrje đivanja punog protoka ispušnih plinova volumetrijskom pumpom (PDP) mora zadovoljavati 
zahtjeve ovog Podpriloga doziranjem protoka plina kroz pumpu pri konstantnoj temperaturi i tlaku. 
Ukupni obujam mjeri se brojenjem okretaja kalibrirane volumetrijske pumpe. Proporcionalni uzorak 
postiže se uzorkovanjem, pri čemu su pumpa, mjera č protoka i ventil za kontrolu protoka pri 
konstantnoj brzini protoka.  
3.3.6.2. Venturijeva cijev kriti čnog protoka (CFV).  
3.3.6.2.1. Korištenje CFV sustava za razrje đivanje punog protoka ispušnih plinova temelji se na principima meha ­
nike fluida za kriti čni protok. Promjenljiva brzina protoka mješavine plina za razrje đivanje i ispušnog 
plina održava se kao brzina zvuka koja je izravno proporcionalna kvadratnom korijenu temperature 
plina. Protok se kontinuirano prati, izra čunava i integrira kroz ispitivanje.  
3.3.6.2.2. Korištenjem dodatne Venturijeve cijevi za uzorkovanje kriti čnog protoka osigurava se razmjernost 
uzoraka uzetih iz tunela za razrje đivanje. Budu ći da su i tlak i temperatura jednaki na dva ulaza sapnice, 
obujam protoka plina odvra ćenog za uzorkovanje razmjeran je ukupnome obujmu proizvedene mješa ­
vine razrije đenog ispušnog plina te su time zadovoljeni zahtjevi ovog Podriloga.  
3.3.6.2.3. CFV cijev za mjerenje mora izmjeriti volumen protoka razrije đenog ispušnog plina.  
3.3.6.3. Venturijeva cijev podzvu čnog protoka (CFV).  
3.3.6.3.1. Korištenje SSV sustava (Slika A5/4) za razrje đivanje punog protoka ispušnih plinova temelji se na 
principima mehanike protoka. Varijabilna brzina protoka mješavine razrije đenog ispušnog plina 
održava se na podzvu čnoj brzini koja se izra čunava iz fizi čkih dimenzija podzvu čne Venturijeve 
cijevi, mjerenja apsolutne temperature (T) i tlaka (P) na ulazu Venturijeve cijevi i tlaka u grlu Venturijeve 
cijevi. Protok se kontinuirano prati, izra čunava i integrira kroz ispitivanje.  
3.3.6.3.2. SSV mjeri volumen protoka razrije đenog ispušnog plina.HR L 175/486 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika A5/4  
Shema Venturijeve cijevi podzvu čnog protoka (SSV)
  
3.3.6.4. Ultrazvu čno mjerilo protoka (UFM)  
3.3.6.4.1. UFM mjerenja brzine razrije đenog ispušnog plina u sustavu cijevi CVS-a koristi princip ultrazvu čnog 
otkrivanja protoka pomo ću jednog ili više parova ultrazvu čnih odašilja ča/prijemnika montiranih u cijevi, 
kao na slici A5/5. Brzina protoka plina odre đuje se pomo ću razlike u vremenu koje je potrebno da 
ultrazvu čni signal prije đe od odašilja ča do prijamnika u smjeru uz i u smjeru niz smjer protoka. Brzina 
plina spretvara se u standardni volumni protok pomo ću kalibracijskog faktora za promjer cijevi s 
korekcijama u stvarnom vremenu za temperaturu razrije đenog plina i apsolutni tlak.  
3.3.6.4.2. Dijelovi sustava uklju čuju: 
(a) Usisni ure đaj s ugra đenom kontrolom brzine, proto čnim ventilom ili nekom drugom metodom za 
postavke brzine protoka CVS-a i za održavanje konstantnog volumnog protoka pri standardnim 
uvjetima;  
(b) UFM;  
(c) Ure đaji za mjerenje temperature i tlaka, T i P, koji su potrebni za korekciju protoka;  
(d) Opcionalni izmjenjiva č topline za kontrolu temperature razrije đenog ispušnog plina na UFM. Ako je 
ugra đen, izmjenjiva č topline mora biti u stanju kontrolirati temperaturu razrije đenog ispušnog plina 
na onu navedenu u stavku 3.3.5.1. ovog Podpriloga. Za vrijeme ispitivanja temperatura mješavine 
zraka/ispušnog plina mjerena na to čki neposredno ispred usisnog ure đaja mora biti unutar ± 6°C od 
aritmeti čke sredine radne temperature za vrijeme ispitivanja.  
Slika A5/5  
Shema ultrasoni čnog mjera ča protoka (UFM)
  
3.3.6.4.3. Sljede ći uvjeti primjenjuju se na projektiranje i uporabu tipa UFM CVS:  
(a) Brzina razrije đenog ispušnog plina mora osigurati Reynoldsov broj ve ći od 4 000 u cilju održavanja 
dosljednog turbulentnog strujanja prije ultrazvu čnog mjera ča protoka;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/487
 
(b) Ultrazvu čni mjera č protoka postavlja se u cijev konstantnog promjera s duljinom od 10 puta 
unutarnjeg promjera u podru čju ispred i 5 puta promjera u podru čju iza;  
(c) Senzor temperature (T) za razrje đene ispušne plinove postavlja se odmah prije ultrazvu čnog mjera ča 
protoka. Taj senzor mora imati to čnost i preciznost od ± 1°C i vrijeme odziva od 0,1 sekunde na 62 
posto dane promjene temperature (vrijednost mjerena u silikonskom ulju).  
(d) Apsolutni tlak (P) razrije đenog ispušnog plina mjeri se neposredno prije ultrazvu čnog mjera ča 
protoka unutar ± 0,3 kPa;  
(e) Ako izmjenjiva č topline nije postavljen ispred ultrazvu čnog mjera ča protoka, brzina protoka razrije ­ 
đenog ispuha, korigirana na standardne uvjete, mora se održavati na konstantnoj razini tijekom 
ispitivanja. To se može posti ći kontrolom usisnog ure đaja, proto čnog ventila ili drugih metoda.  
3.4. Kalibriranje CVS sustava  
3.4.1. Op ći zahtjevi  
3.4.1.1. Sustav CVS kalibrira se pomo ću preciznog mjera ča protoka i ure đaja za ograni čavanje i u intervalima 
navedenim u tablici A5/4. Protok kroz sustav mjeri se na razli čitim o čitanjima tlaka i kontrolnim 
parametrima sustava izmjerenima i povezanima s protocima. Ure đaj za mjerenje protoka (npr. kalibri ­
rana Venturijeva cijev, element za laminarno strujanje (LFE), kalibrirani turbinski mjera č), mora biti 
dinami čan i pogodan za velike brzine protoka do kojih dolazi kod uzimanja uzorka ispitivanja pri 
stalnom volumenu. Ure đaj mora biti provjereno to čan u skladu s odobrenim državnim ili me đu­
narodnim etalonom.  
3.4.1.2. U sljede ćim stavcima opisuju se metode za kalibraciju PDP, CFV, SSV i UMF jedinica pomo ću mjera ča 
laminarnog strujanja, što daje potrebnu to čnost, uz statisti čku provjeru valjanosti kalibracije.  
3.4.2. Kalibracija volumetrijske pumpe (PDP)  
3.4.2.1. U sljede ćem postupku kalibriranja daje se op ći prikaz opreme, postavki ispitivanja i razli čiti parametri 
koji se mjere za utvr đivanje brzine protoka CVS pumpe. Svi parametri povezani s pumpom mjere se 
istodobno s povezanim parametrima koji se odnose na mjerilo protoka koje je serijski spojeno s 
pumpom. Izra čunana brzina protoka (u m  3 min na ulazu pumpe za izmjereni apsolutni tlak i tempera ­
turu) nakon toga se dovodi u vezu s korelacijskom funkcijom koja uklju čuje bitne parametre za pumpu. 
Nakon toga se odre đuje linearna jednadžba odnosa brzine protoka i korelacijske funkcije. U slu čaju da 
CVS ima pogon s više razli čitih brzina, kalibriranje se mora provesti za svaki upotrijebljeni raspon.  
3.4.2.2. Taj postupak kalibriranja temelji se na mjerenju apsolutnih vrijednosti pumpe i parametara ure đaja za 
mjerenje protoka koji se odnose na brzinu protoka na svakoj to čki. Sljede ći uvjeti se moraju održavati 
kako bi se osigurala to čnost i pouzdanost krivulje kalibriranja:  
3.4.2.2.1. tlakovi pumpe moraju se mjeriti na priklju čcima pumpe umjesto na vanjskim cijevima na ulazu i izlazu 
iz pumpe. Priklju čci za tlak koji su postavljeni na gornji i donji središnji dio naglavne plo če pogona 
pumpe izloženi su stvarnim tlakovima u ku ćištu pumpe i stoga odražavaju promjene apsolutnih tlakova;  
3.4.2.2.2. Tijekom kalibriranja temperatura se mora održavati ustaljenom. Laminarni mjera č strujanja je osjetljiv na 
oscilacije ulazne temperature koje uzrokuju raspršene to čke podataka. Postupne promjene od ± 1 °C u 
temperaturi prihvatljive su dokle god nastupaju kroz razdoblje od nekoliko minuta;  
3.4.2.2.3. Na svim spojevima izme đu mjera ča protoka i CVS pumpe ne smije dolaziti do curenja.  
3.4.2.3. Tijekom ispitivanja ispušnih plinova, izmjereni parametri pumpe koriste se za izra čunavanje protoka iz 
jednadžbe kalibracije.HR L 175/488 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.4.2.4. Slika A5/6 ovog Podpriloga pokazuje primjer postavke kalibracije. Dopuštene su promjene, pod uvjetom 
da ih odobri homologacijsko tijelo kao ono koje daje usporedivu to čnost. Ako se upotrebljava postava 
prikazana na slici A5/6., unutar danih granica to čnosti moraju se na ći sljede ći podaci:  
Barometarski tlak (ispravljen), P  b ± 0.03 kPa  
Temperatura okoline, T ± 0.2 K  
Temperatura zraka pri LFE, ETI ± 0.15 K  
Podtlak iznad LFE, EPI ± 0.01 kPa  
Pad tlaka preko LFE matrice, EDP ± 0.0015 kPa  
Temperatura zraka na ulazu u CVS pumpu, PTI ± 0.2 K  
Temperatura zraka na izlazu iz CVS pumpe, PTO ± 0.2 K  
Podtlak na ulazu u CVS pumpu, PPI ± 0.22 kPa  
Vršna vrijednost na izlazu iz CVS pumpe, PPO ± 0.22 kPa  
Okretaji pumpe tijekom razdoblja ispitivanja, n ± 1 min  –1 
proteklo vrijeme za razdoblje (najmanje 250s), t ± 0.1 s  
Slika A5/6  
Konfiguracija kalibracije PDP
  
3.4.2.5. Nakon što je sustav spojen kao što je prikazano na slici A5/6, varijabilna prigušnica mora biti postav ­
ljena u velikom otvorenom položaju i CVS mora raditi 20 minuta prije po četka kalibracije.  
3.4.2.5.1. Ventil za regulaciju protoka mora se postaviti na vrijednost ograni čenu uvjetima prirasta podtlaka na 
ulazu pumpe (oko 1 kPa) kako bi se dobilo minimalno šest podatkovnih to čaka za ukupno kalibriranje. 
Sustavu mora biti dopušteno da se stabilizira 3 minute prije nego se ponovi prikupljanje podataka.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/489
 
3.4.2.5.2. Brzina protoka zraka Q  s na svakoj ispitnoj to čki izra čunava se u standardnim m  3 /min iz podataka 
mjera ča protoka korištenjem metode koju propisuje proizvo đač. 
3.4.2.5.3. Protok zraka zatim se pretvara u protok pumpe V  0 , u m  3 /okretaju pri apsolutnoj temperaturi i tlaku na 
ulazu u pumpu.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
pri čemu je:  
V 0 je brzina protoka pumpe pri T  p i P p , m  3 /rev;  
Q s je protok zraka na 101.325 kPa i 273.15 K (0 °C), m  3 /min;  
T p je ulazna temperatura pumpe, Kelvin (K);  
P p je apsolutni tlak na ulazu u pumpu, kPa;  
n je brzina pumpe, min  –1 . 
3.4.2.5.4. Da bi se u obzir uzeo uzajamni utjecaj brzine promjene tlaka na pumpi i stupanj gubitka pumpe, 
izra čunava se korelacijska funkcija x  0 izme đu brzine vrtnje pumpe n, razlike tlakova na ulazu i izlazu iz 
pumpe i apsolutnog tlaka na izlazu iz pumpe, kako slijedi:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
pri čemu je:  
x 0 je korelacijska funkcija;  
ΔP p je razlika tlaka izme đu ulaza i izlaza iz pumpe, kPa;  
P e apsolutni radni tlak (PPO + P  b ), kPa.  
Za dobivanje jednadžbi kalibriranja upotrebljava se linearna aproksimacija metodom najmanjih kvadrata 
na sljede ći na čin: 
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
gdje su B i M nagibi, a A i D  0 odsje čci pravaca.  
3.4.2.6. CVS sustav koji ima višestruke brzine mora se kalibrirati u svakoj brzini koju koristi. Krivulje kalibriranja 
dobivene za raspone moraju biti približno usporedne, a vrijednosti odsje čka D  0 moraju se pove ćavati sa 
smanjivanjem protoka pumpe.  
3.4.2.7. Vrijednosti izra čunane izrazom moraju biti unutar 0,5 % od izmjerenih vrijednosti V  0 . Vrijednosti M bit 
će razli čite od pumpe do pumpe. Kalibracija se izvodi nakon po četne instalacije i nakon ve ćih održava ­
nja.HR L 175/490 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.4.3. Kalibracija Venturijeve cijevi s kriti čnim protokom (CFV)  
3.4.3.1. Kalibracija CFV-a temelji se na jednadžbi kriti čnog protoka kroz Venturijevu cijev s kriti čnim protokom:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
pri čemu je:  
Q s je protok, m  3 /min;  
K v je koeficijent kalibracije;  
P je apsolutni tlak, kPa;  
T je apsolutna temperatura, Kelvin (K);  
Protok plina je funkcija tlaka i temperature ulaza.  
Postupkom kalibracije opisanim u stavcima 3.4.3.2. do i uklju čuju ći 3.4.3.3.3.4. ovog Podpriloga utvr ­ 
đuje se vrijednost koeficijenta kalibracije za izmjerene vrijednosti tlaka, temperature i protoka zraka.  
3.4.3.2. Potrebna su mjerenja za kalibraciju Venturijeve cijevi s kriti čnim protokom te sljede ći podaci moraju biti 
unutar granica dane preciznosti:  
Barometarski tlak (ispravljen), P  b ± 0.03 kPa,  
LFE temperatura zraka, mjerilo protoka, ETI ± 0.15 K,  
Podtlak iznad LFE, EPI ± 0.01 kPa,  
Pad tlaka preko LFE matrice, EDP ± 0.0015 kPa,  
Protok zraka, Q  s ± 0.5 posto,  
Podtlak na ulazu u CFV, PPI ± 0.02 kPa,  
Temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3. Oprema se mora postaviti u skladu sa slikom A5/7 te mora biti provjerena propusnost. Bilo kakvo 
curenje izme đu ure đaja za mjerenje protoka i Venturijeve cijevi kriti čnog protoka ozbiljno će utjecati na 
to čnost kalibracije i zbog toga se mora sprije čiti.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/491
 
Slika A5/7  
Konfiguracija kalibriranja CFV
  
3.4.3.3.1. Regulator protoka mora se postaviti na otvoreni položaj, mora se uklju čiti usisni ure đaj i pustiti da se 
sustav ustali. Trebalo bi sakupiti podatke iz svih instrumenata.  
3.4.3.3.2. Regulator protoka mora se mijenjati i mora se provesti najmanje osam o čitanja u podru čju kriti čnog 
protoka Venturijeve cijevi.  
3.4.3.3.3. Podaci zabilježeni tijekom kalibriranja moraju se upotrebljavati u sljede ćim izra čunima.  
3.4.3.3.3.1. Brzina protoka zraka, Q  s , na svakoj ispitnoj to čki izra čunava se iz podataka ure đaja za mjerenje protoka 
korištenjem metode koju propisuje proizvo đač. 
Vrijednosti koeficijenta za kalibraciju izra čunavaju se za svaku ispitnu to čku: 
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
pri čemu je:  
Q s brzina protoka, m  3 /min pri 273.15 K (0 °C) i 101.325, kPa;  
T v je temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, Kelvin (K);  
P v apsolutni tlak na ulazu u Venturijevu cijev, kPa.HR L 175/492 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.4.3.3.3.2. K  v prikazuje se kao funkcija tlaka na ulazu Venturijeve cijevi P  v . Zbog kriti čnog protoka K  v će imati 
razmjerno konstantnu vrijednost. Kako tlak pada (vakuum raste), strujanje u Venturijevoj cijevi prestaje 
biti zagušeno te se K  v smanjuje. Ove vrijednosti K  v ne koriste se za daljnje izra čune.  
3.4.3.3.3.3. U najmanje osam to čaka u kriti čnom podru čju, treba izra čunati aritmeti čki prosjek K  v i standardno 
odstupanje.  
3.4.3.3.3.4. Ako standardna devijacija prelazi 0,3 posto aritmeti čke sredine K  v moraju se poduzeti korektivne mjere.  
3.4.4. Kalibracija podzvu čne Venturijeve cijevi (SSV)  
3.4.4.1. Kalibriranje SSV-a temelji se na jednadžbi protoka kroz podzvu čnu Venturijevu cijev. Protok plina 
funkcija je ulaznog tlaka i temperature, i pada tlaka izme đu SSV ulaza i otvora.  
3.4.4.2. Analiza podataka  
3.4.4.2.1. Protok zraka Q  ssv izra čunava se pri svakom položaju regulatora (najmanje 16 položaja), u standardnim 
m 3 /s, iz podataka ure đaja za mjerenje protoka uz pomo ć metode propisane od proizvo đača. Koeficijent 
ispuštanja C  d izra čunava se iz podataka umjeravanja za svaku postavku pomo ću sljede će jednadžbe:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Ä 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ö 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
pri čemu je:  
Q SSV je protok zraka pri standardnim uvjetima (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
T je temperatura na ulazu u Venturijevu cijev, u kelvinima (K);  
d V promjer SSV otvora, m;  
r p je omjer tlaka SSV otvora prema ulaznom apsolutnom stati čkom tlaku,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D je omjer promjera SSV otvora, d  V , i unutarnjeg promjera usisne cijevi D;  
C d koeficijent ispuštanja SSV-a;  
p p apsolutni tlak na ulazu u Venturijevu cijev, kPa.  
Kako bi se odredilo podru čje podzvu čnog protoka, C  d se ispisuje kao funkcija Reynoldsove zna čajke Re 
na SSV otvoru. Reynoldsov broj na SSV otvoru izra čunava se prema sljede ćoj jednadžbi:  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ 
pri čemu je:  
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 je 25.55152 u SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/493
 
Q ssv je protok zraka pri standardnim uvjetima (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
d v promjer SSV otvora, m;  
μ apsolutna ili dinami čka viskoznost plina, kg/ms;  
b je1,458 × 10  6 (empirijska konstanta), kg/ms K  0.5 ; 
S je 110.4 (empirijska konstanta), u kelvinima (K).  
3.4.4.2.2. Budu ći da je Q  SSV ulani podatak za Re jednadžbu, izra čuni moraju zapo četi s po četnim poga đanjem za 
Q SSV ili C  d kalibrirane Venturijeve cijevi i ponavljati se dok se  SSV ne uskladi. Metoda konvergencije mora 
biti to čna do najmanje 0.1 posto.  
3.4.4.2.3. Za najmanje šesnaest to čaka u regiji podzvu čnog protoka, izra čunane vrijednosti C  d za dobivenu 
jednadžbu primjerenu krivulji kalibriranja trebaju biti unutar ± 0,5 % od izmjerenog C  d za svaku 
to čku kalibriranja.  
3.4.5. Kalibracija ultrasoni čnog mjera ča protoka (UFM)  
3.4.5.1. UFM se mora kalibrirati prema odgovaraju ćem referentnom mjera ču protoka.  
3.4.5.2. UFM se mora kalibrirati u konfiguraciji CVS-a koja će se upotrebljavati u ispitnoj stanici (razrije đene 
ispušne cijevi, naprava za usisavanje) te se mora provjeriti ima li curenja. Vidi sliku A5/8.  
3.4.5.3. Ako UFM sustav ne uklju čuje izmjenjiva č topline, grija č je potrebno montirati tako da djeluje na 
kalibracijski protok.  
3.4.5.4. Za svaku postavku CVS protoka koja će se koristiti, kalibracija se provodi pri temperaturama od sobne 
temperature do maksimuma koji se može posti ći tijekom ispitivanja vozila.  
3.4.5.5. Preporu čeni postupak proizvo đača mora biti proveden za kalibraciju elektronskih dijelova (senzori 
temperature (T) i tlaka (P)) od UFM.  
3.4.5.6. Mjerenja za kalibraciju protoka ultrazvu čnog mjera ča protoka su nužna a sljede ći podaci (u slu čaju da se 
koristi element za laminarno strujanje) moraju se na ći u granicama to čnosti danih:  
Barometarski tlak (ispravljen), P  b ± 0.03 kPa,  
LFE temperatura zraka, mjerilo protoka, ETI ± 0.15 K,  
Podtlak iznad LFE, EPI ± 0.01 kPa,  
Pad tlaka kroz (EDP) LFE matricu ± 0.0015 kPa,  
Protok zraka, Q  s ± 0.5 posto,  
Podtlak na ulazu u UFM, P  act ± 0.02 kPa,  
Temperatura na ulazu u UFM, T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7. Postupak  
3.4.5.7.1. Oprema se mora postaviti u skladu sa slikom A5/8 te mora biti provjerena propusnost. Bilo kakvo 
curenje izme đu ure đaja protoka za mjerenje i UFM ozbiljno će utjecati na to čnost kalibracije.HR L 175/494 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika A5/8  
Konfiguracija kalibracije UFM
  
3.4.5.7.2. Pokre će se usisni ure đaj. Njegova brzina i / ili položaj ventila protoka moraju biti prilago đeni kako bi 
osigurao zadani protok za validaciju i stabilizirao sustav. Trebalo bi sakupiti podatke iz svih instrume ­
nata.  
3.4.5.7.3. Za UFM sustave bez izmjenjiva ča topline, grija č mora raditi da pove ća temperaturu zraka za kalibraciju, 
omogu ći joj da se stabilizira i zabilježi podatke iz svih instrumenata. Temperatura se pove ćava u 
razumnim koracima sve dok se ne postigne maksimalna o čekivana temperatura razrije đenog ispušnog 
plina tijekom ispitivanja emisija.  
3.4.5.7.4. Grija č se nakon toga isklju čuje, a brzina usisnog ure đaja i/ili proto čni ventil podešava se na sljede ću 
postavku toka koji će se koristiti za ispitivanje emisija vozila, nakon čega se ponavlja slijed kalibracije.  
3.4.5.8. Podaci zabilježeni tijekom kalibriranja moraju se upotrebljavati u sljede ćim izra čunima. Brzina protoka 
zraka, Q  s , na svakoj ispitnoj to čki izra čunava se iz podataka ure đaja za mjerenje protoka korištenjem 
metode koju propisuje proizvo đač. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
pri čemu je:  
Q s je brzina protoka zraka pri standardnim uvjetima (101.325 kPa, 273.15 K (0 °C)), m  3 /s; 
Q reference  je brzina protoka kroz kalibracijski mjera ča protoka zraka pri standardnim uvjetima (101.325 
kPa, 273.15 K (0 °C)), m  3 /s; 
K v je koeficijent kalibracije.  
Za UFM sustave bez izmjenjiva ča topline, K  v mora biti prikazan kao funkcija T  act . 
Najve ća razlika u K  v ne smije prelaziti 0,3 posto aritmeti čka sredina K  v vrijednosti svih mjerenja 
napravljenih na razli čitim temperaturama.  
3.5. Postupak verifikacije sustava  
3.5.1. Op ći zahtjevi  
3.5.1.1. Ukupna to čnost sustava CVS uzorkovanja i analiti čkog sustava odre đuje se uvo đenjem poznate mase 
jednog plinskog spoja emisija u sustav dok ga se koristi u normalnim uvjetima ispitivanja i kasnije 
analiziranjem i izra čunom plinskih spojeva prema jednadžbi Podpriloga 7. Za metodu CFO opisana u 
stavku 3.5.1.1.1. ovog Podpriloga i gravimetrijsku metodu opisanu u stavku 3.5.1.1.2. ovog Podpriloga 
se zna da daju dovoljnu to čnost.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/495
 
Najve će dopušteno odstupanje izme đu koli čine uvedenog plina i koli čine mjerenog plina je 2 %.  
3.5.1.1.1. Metoda otvora kriti čnog protoka (CFO)  
CFO metoda mjerenja konstantnog protoka čistoga plina (CO, CO  2 , ili C  3 H 8 ) pomo ću ure đaja s otvorom 
kriti čnog protoka  
3.5.1.1.1.1. Poznata masa čistog uglji čnog monoksida, uglji čnog dioksida ili propan plina se uvodi u CVS sustav kroz 
kalibrirani kriti čni otvor. Ako je tlak na ulazu dovoljno visok, brzina protoka q, koja se ograni čava 
pomo ću otvora kriti čnog protoka, neovisna je o tlaku na izlazu iz otvora (kriti čni protok). CVS sustav 
radi u normalnim ispitivanjima emisija ispušnih plinova. Potrebno je ostaviti dovoljno vremena za 
naknadnu analizu podataka. Plin prikupljen u vre ćicu za uzorak analizira se pomo ću uobi čajene 
opreme (to čka 4.1. ovoga Podpriloga), a rezultati se usporediti prema koncentraciji poznatih uzoraka 
plina. Ako su odstupanja ve ća od 2 posto, uzrok kvara mora se mora odrediti i ispraviti.  
3.5.1.1.2. Gravimetrijska metoda  
Gravimetrijska metoda mjeri koli činu čistog plina (CO, CO  2 , ili C  3 H 8 ). 
3.5.1.1.2.1. Težina malog cilindra ispunjenog čistim uglji čnim monoksidom, uglji čnim dioksidom ili propanom mora 
se utvrditi s preciznoš ću od ± 0,01 g. CVS sustav radi pod normalnim uvjetima za ispitivanje ispušnih 
plinova dok se čisti plin ubrizgava u sustav u vremenom koje je dovoljno za naknadnu analizu podataka. 
Koli čina uklju čenog čistog plina odre đuje se diferencijalnim vaganjem. Plin nakupljen u vre ćici za 
uzorkovanje analizira se pomo ću opreme koja se obi čno koristi za analizu ispušnih plinova na na čin 
opisan u stavku 4.1. ovog Podpriloga. Rezultati se zatim uspore đuju na prethodno izra čunane brojke 
koncentracija. Ako nastupe odstupanja ve ća od 2 posto, mora se utvrditi i ispraviti uzrok neispravnosti.  
4. Oprema za mjerenje emisija  
4.1. Oprema za mjerenje plinovitih emisija  
4.1.1. Pregled sustava  
4.1.1.1. Za analizu mora biti sakupljen kontinuirano proporcionalan uzorak razrije đenih ispušnih plinova i zraka 
za razrje đivanje  
4.1.1.2. Masene plinovite emisije moraju se odrediti iz koncentracija proporcionalnog uzorka i ukupnog volu ­
mena izmjerenog tijekom ispitivanja. Koncentracije uzorka moraju se ispraviti da bi se uzele u obzir 
odgovaraju će koncentracije spoja u zraku za razrje đivanje.  
4.1.2. Zahtjevi za sustav za uzorkovanje  
4.1.2.1. Uzorak razrije đenih ispušnih plinova uzima se iz podru čja ispred ure đaja za usisavanje.  
4.1.2.1.1. S iznimkom stavka 4.1.3.1. (Sustav za uzorkovanje ugljikovodika), stavak 4.2. (Oprema za mjerenje PM) 
te stavak 4.3. (PN mjerna oprema) ovog Podpriloga, uzorak razrije đenih ispušnih plinova može se uzeti 
iza ure đaja za kondicioniranje (ako ih ima).  
4.1.2.2. Brzina protoka u vre ćice za uzorke mora se podesiti tako da omogu ćava ulaz volumena zraka za 
razrje đivanje i razrije đenog ispušnog plina u CSV vre ćice koji je dovoljan za mjerenje koncentracija i 
ne prelazi 0,3 % brzine protoka razrije đenih ispušnih plinova, osim se ako volumen vre ćice za uzorke 
ispušnog plina ne dodaje integriranom volumenu CVS-a.  
4.1.2.3. Uzorak zraka za razrje đivanje mora se uzeti u blizini ulaza za zrak za razrje đivanje (nakon filtra ako je 
ugra đen). 
4.1.2.4. Uzorak zraka za razrje đivanje ne smije biti zaga đen ispušnim plinovima iz zone miješanja.  
4.1.2.5. Koli čina zraka za razrje đivanje koja se uzorkuje mora biti usporediva onoj koja se koristi za razrije đene 
ispušne plinove.HR L 175/496 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.1.2.6. Materijali koji se koriste za operacije uzorkovanja moraju biti takvi da ne mijenjaju koncentraciju spojeva 
emisija.  
4.1.2.7. Kako bi se uklonile krute čestice iz uzorka mogu se koristiti filtri.  
4.1.2.8. Svi ventili koji se koriste za usmjeravanje ispušnih plinova moraju biti brzo podesivi i brzo djeluju ći. 
4.1.2.9. Brzo-spojni priklju čci, nepropusni za plin, samo-brtveni na strani vre će, mogu se koristiti izme đu 
trosmjernih ventila i vre ća za uzorkovanje. Ostali se sustavi mogu koristiti za odvo đenje uzoraka u 
analizator (npr. trosmjerni zaporni ventili).  
4.1.2.10. Skladištenje uzoraka  
4.1.2.10.1. Uzorci plina moraju se sakupljati u vre ćice za uzorkovanje dovoljnog kapaciteta da ne spre čavaju protok 
uzorka;  
4.1.2.10.2. Materijal vre ćice mora biti takav da ne utje če na sama mjerenja niti na kemijski sastav uzoraka plinova 
više od ± 2 posto nakon 30 minuta (npr.: laminirani polietilen/poliamidni filmovi ili fluorinirani poli- 
ugljikovodici.  
4.1.3. Sustavi uzorkovanja  
4.1.3.1. Sustav uzorkovanja ugljikovodika (grijani plamenoionizacijski detektor, HFID)  
4.1.3.1.1. Sustav za uzorkovanje ugljikovodika mora se sastojati od grijane sonde za uzorkovanje, cijevi, filtara i 
crpke. Uzorak treba uzeti ispred izmjenjiva ča topline (ako postoji). Sonda za uzorkovanje mora biti 
instalirana na istoj udaljenosti od ulaza ispušnih plinova kao i sonda za uzrokovanje čestica, tako da 
jedna drugoj ne prije če uzorkovanje. Mora imati najmanji unutarnji promjer od 4 mm.  
4.1.3.1.2. Svi grijani dijelovi moraju se održavati na temperaturi od 190 °C ± 10°C sustavom grijanja.  
4.1.3.1.3. Aritmeti čka sredina koncentracija mjerenih ugljikovodika se odre đuje integracijom podataka sekundu po 
sekundu podijeljeno trajanjem faze ili ispitivanja.  
4.1.3.1.4. Grijana linija za uzorkovanje mora biti opremljena s grijanim filtrom F  H čija je efikasnost odvajanja bilo 
kojih krutih čestica veli čine ≥0,3 μm iz kontinuirane struje plina 99 %.  
4.1.3.1.5. Vrijeme kašnjenja sustava za uzorkovanje (od sonde do ulaza u analizator) ne smije biti ve će od četiri 
sekunde.  
4.1.3.1.6. Treba koristiti plamenoionizacijski detektor s konstantnim masenim protokom (izmjenjiva č topline) kako 
bi se osigurao reprezentativni uzorak, osim ako je napravljena kompenzacija nejednakog protoka CVS.  
4.1.3.2. Sustav uzorkovanja NO ili NO  2 (gdje je primjenjivo)  
4.1.3.2.1. Kontinuirani protok uzorka razrije đenog ispušnog plina dostavlja se analizatoru.  
4.1.3.2.2. Aritmeti čka sredina koncentracija NO i NO  2 se odre đuje integracijom podataka sekundu po sekundu 
podijeljeno trajanjem faze ili ispitivanja.  
4.1.3.2.3. Kontinuirano mjerenje NO ili NO  2 mora se koristiti s konstantnim protokom (izmjenjiva č topline) 
sustava kako bi se osigurao reprezentativni uzorak, osim ako se vrše kompenzacije za razli čiti CVS 
volumni protok.  
4.1.4. Analizatori  
4.1.4.1. Op ći uvjeti za analizu plinova  
4.1.4.1.1. Analizatori moraju imati mjerno podru čje kompatibilno sa zahtijevanom preciznoš ću za mjerenje 
koncentracije spojeva u ispušnom plinu.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/497
 
4.1.4.1.2. Ako nije druga čije odre đeno, pogreške mjerenja ne smiju biti ve će od ± 2 posto (intrinzi čna greška 
analizatora) bez obzira na referentne vrijednosti za plinova za kalibraciju.  
4.1.4.1.3. Uzorci okolnog zraka moraju se mjeriti istim analizatorom s istim rasponom.  
4.1.4.1.4. Ne smije se koristiti nikakav ure đaj za sušenje plina prije analizatora osim ako je pokazano da nema 
utjecaja na sadržaj spojeva u struji plina.  
4.1.4.2. Analiza uglji čnog monoksida (CO) i uglji čnog dioksida (CO  2 ): 
4.1.4.2.1. Analizatori moraju biti nedisperzivnog infracrvenog apsorpcijskog (NDIR) tipa  
4.1.4.3. Analiza ugljikovodika (HC) za sva goriva osim dizelskih  
4.1.4.3.1. Analizator mora biti plamenoionizacijski detektor (FID) kalibriran propan plinom izraženim kao ekvi ­
valent atoma ugljika (C  1 ) 
4.1.4.4. Analiza ugljikovodika (HC) za dizel gorivo i po želji za druga goriva  
4.1.4.4.1. Analizator mora biti grijani plamenoionizacijski detektor s ventilima, cjevovodima, itd, zagrijava se na 
190 ° C ± 10 °C. Mora biti kalibriran propan plinom izraženim kao ekvivalent atoma ugljika (C  1 ). 
4.1.4.5. Analiza metana (CH  4 ) 
4.1.4.5.1. Analizator je ili plinski kromatograf u kombinaciji s plamenoionizacijskim detektorom (FID), ili plame ­
noionizacijski detektor (FID) u kombinaciji s odvaja čem nemetana (NMC-FID), kalibririran metanom ili 
propanom izraženim kao ekvivalent atoma ugljika (C  1 ). 
4.1.4.6. Analiza dušikovog oksida (NO  x ) 
4.1.4.6.1. Analizatori moraju imati kemiluminiscentnu (CLA) ili ne-disperzivnu UV apsorpciju rezonancije (UV).  
4.1.5. Opisi preporu čenog sustava  
4.1.5.1. Slika A5/9. je shematski prikaz sustava za uzorkovanje emisija plina.HR L 175/498 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika A5/9  
Shema sustava za razrje đivanje punog protoka ispušnih plinova
  
4.1.5.2. Primjeri dijelova sustava su navedeni dolje.  
4.1.5.2.1. Dvije sonde za uzorkovanje za kontinuirano uzorkovanje zraka za razrje đivanje i razrije đene mješavine 
plin/zrak.  
4.1.5.2.2. Filtar za odvajanje krutih čestica iz struja plina uzetih za analizu.  
4.1.5.2.3. Pumpe i upravlja č toka kako bi se osigurao stalan i ujedna čen tok uzoraka razrije đenog ispušnog plina i 
zraka za razrje đivanje koji se uzimaju tijekom ispitivanja sondama za uzimanje uzoraka i protok uzoraka 
plina moraju biti takvi da, na kraju svakog ispitivanja, koli čina uzoraka bude dovoljna za analizu.  
4.1.5.2.4. Brzo-djeluju ći ventili (V) za skretanje postojanog protoka plinovitih uzoraka u vre ćice za uzorkovanje ili 
u vanjski odušak.  
4.1.5.2.5. Nepropusni brzo djeluju ći spojni elementi izme đu brzo djeluju ćih ventila i vre ćica za uzorkovanje 
Spojnica se mora automatski zatvoriti na strani vre ćice za uzorkovanje; Kao alternativa, mogu se koristiti 
druge metode transporta uzoraka u analizator (npr. troputne zaporne slavine).  
4.1.5.2.6. Vre će za uzorkovanje razrije đenih ispušnih plinova i zraka za razrje đivanje tijekom ispitivanja.  
4.1.5.2.7. Venturijeva cijev za uzorkovanje kriti čnog protoka za uzimanje proporcionalnih uzoraka razrije đenog 
ispušnog plina (samo za CFV-CVS sustave).  
4.1.5.3. Dodatne komponente potrebne za uzimanje uzoraka ugljikovodika pomo ću plamenoionizacijskog detek ­
tora (FID) kao što je prikazano na slici A5/10.  
4.1.5.3.1. Grijana sonda za uzorkovanje u tunelu za razrje đivanje se nalazi u istoj vertikalnoj ravnini kao i sonde 
za uzorkovanje čestica.  
4.1.5.3.2. Grijani filter se nalazi iza to čke uzorkovanja i prije HFID-a.  
4.1.5.3.3. Zagrijani ventili za odabir izme đu spremnika s plinom za kalibriranje i HFID modula.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/499
 
4.1.5.3.4. Na čini integriranja i bilježenja trenuta čnih koncentracija ugljikovodika,  
4.1.5.3.5. Grijana linije uzorkovanja i grijane komponente iz grijane sonde na HFID.  
Slika A5/10  
Komponente potrebne za prikupljanje ugljikovodika pomo ću HFID
  
4.2. Oprema za mjerenje PM  
4.2.1. Specifikacija  
4.2.1.1. Pregled sustava  
4.2.1.1.1. Jedinica za uzorkovanje čestica mora se sastojati od sonde za uzorkovanje (PSP) koja se nalazi u tunelu 
za razrje đivanje, cijevi za prijenos čestica (PTT), drža ča filtra (FH), crpke, regulatora protoka i mjernih 
jedinica. Pogledajte slike A5/11, A5/12 i A5/13.  
4.2.1.1.2. Mogu će je koristiti PCF ure đaj za predrazvrstavanje čestica prema veli čini (npr. ciklonski ili impaktor). U 
tom slu čaju preporu čuje se ugradnja tog sustava ispred nosa ča filtra.HR L 175/500 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika A5/11  
Alternativna konfiguracija sonde za uzorkovanje česti čne tvari
  
4.2.1.2. Op ći zahtjevi  
4.2.1.2.1. Sonda za uzorkovanje za protok ispitnih plinova za česti čnu tvar raspore đuje se u tunelu za razrje đivanje 
tako da se reprezentativni protok plinova za uzorak može uzeti iz homogene smjese zraka/ispušne 
smjese i to ispred izmjenjiva ča topline (ako ih ima).  
4.2.1.2.2. Protok uzorka čestica mora biti proporcionalan ukupnom masenom protoku razrije đenog ispušnog plina 
u tunelu za razrje đivanje s dopuštenim odstupanjem ± 5 od uzorka protoka čestica. Verifikacija razmjer ­
nosti uzorkovanja čestica obavlja se tijekom puštanja u rad sustava i po potrebi od strane homologacij ­
skog tijela.  
4.2.1.2.3. Uzorkovani razrije đeni ispušni plin mora se održavati na temperaturi iznad 20 ° C i ispod 52 ° C u 
podru čju od 20 cm ispred ili iza prednje strane filtra za uzorkovanje ispušnih čestica. Dopušteno je 
grijanje i izolacija komponenti sustava za uzorkovanje čestica kako bi se to postiglo.  
U slu čaju da se ograni čenje od 52°C prekora či za vrijeme ispitivanja kada se periodi čne regeneracije ne 
doga đaju, ili se pove ćava protok CVS-a ili se primjenjuje dvostruko razrje đivanje (uz pretpostavku da je 
brzina protoka CVS-a ve ć dovoljna, tako da ne uzrokuje kondenzacija unutar CVS-a, vre ća za uzorko ­
vanje ili analiti čkog sustava).  
4.2.1.2.4. Uzorak čestica mora se sakupljati na jednostrukom filtru postavljenom unutar drža ča u struji ispušnog 
plina koji se uzorkuje.  
4.2.1.2.5. Svi dijelovi sustava za razrje đivanje i sustava za uzorkovanje od ispušne cijevi do drža ča filtra, koji su u 
kontaktu sa sirovim i razrije đenim ispušnim plinovima, moraju biti tako konstruirani da svode na 
minimum taloženje ili promjenu čestica. Svi dijelovi moraju biti izra đeni od elektri čno provodljivih 
materijala koji ne reagiraju s komponentama u ispušnom plinu te moraju biti elektri čki uzemljeni 
kako bi se sprije čili elektrostati čki efekti.  
4.2.1.2.6. Ako nije mogu će nadoknaditi varijacije u brzini protoka, mora postojati izmjenjiva č topline i ure đaj za 
nadziranje temperature kako je navedeno u stavcima 3.3.5.1. Ili 3.3.6.4.2. ovog Podpriloga kako bi 
osigurao da je brzina protoka u sustavu bude konstantna i te da brzina uzorkovanja u skladu s tim bude 
razmjerna.  
4.2.1.2.7. Temperature koje su potrebne za mjerenje PM moraju se izmjeriti s to čnoš ću od ± 1 ° C, a vrijeme 
odziva (t  10 – t  90 ) od 15 sekundi ili manje.  
4.2.1.2.8. Protok uzorka iz tunela za razrje đivanje mora se izmjeriti s to čnoš ću od ± 2,5 posto od o čitanja ili ± 1,5 
posto punog opsega, ovisno što je od toga manje.  
Gore navedena to čnost protoka uzorka u CVS traktu primjenjiva je i u slu čaju dvostrukog razrje đenja. 
Prema tome, mjerenje i kontrola sekundarnog strujanja zraka za razrje đivanje i stope razrije đenosti 
ispušnog protoka kroz filter moraju imati visoku to čnost.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/501
 
4.2.1.2.9. Svi podatkovni kanali potrebni za mjerenje PM moraju biti prijavljeni frekvencijom od 1 Hz ili ve ćom 
Obi čno oni uklju čuju: 
(a) Temperatura razrije đenog ispušnog plina na filtru za uzorkovanje čestica;  
(b) Brzina protoka kod uzorkovanja;  
(c) Brzina protoka zraka za sekundarno razrje đivanje (ako se koristi sekundarno razrje đivanje);  
(d) Temperatura zraka za sekundarno razrje đivanje (ako se koristi sekundarno razrje đivanje);  
4.2.1.2.10. Za sustave s dvostrukim razrje đivanjem, to čnost razrije đenog ispušnog plina prenesenog iz V  ep tunela za 
razrje đivanje iz stavka 3.3.2. pod-Aneksa 7 u jednadžbi se ne mjeri izravno, ve ć se odre đuje mjerenjem 
diferencijalnog protoka.  
To čnost mjera ča protoka za mjerenje i kontrolu dvostruko razrije đenog ispušnog plina koji prolazi kroz 
filtre za uzorkovanje čestica, a za mjerenje / nadzor zraka za sekundarno razrje đivanje mora biti 
dovoljna, tako da diferencijalni volumen V  ep zadovoljava zahtjeve uzorkovanja vezane uz to čnost i 
proporcionalno uzorkovanje za jedno razrje đivanje.  
U CSV traktu za razrje đivanje, sustavima za mjerenje brzine protoka razrije đenog ispušnog plina, sustavu 
za CSV uzorkovanje u vre ćice ili sustavima za analizu ne smije do ći do pojave kondenzata ispušnog 
plina. Isti zahtjev primjenjuje se i na sustave s dvostrukim razrje đivanjem.  
4.2.1.2.11. Svaki mjera č protoka koji se koristi u sustavu za uzorkovanje i dvostruko razrje đivanje mora se 
podvrgnuti verifikaciji linearnosti kako to traži proizvo đač. 
Slika A5/12  
Sustav za uzorkovanje česti čne tvari
HR L 175/502 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika A5/13  
Dvostruki sustav uzorkovanja česti čne tvari
  
4.2.1.3. Posebni zahtjevi  
4.2.1.3.1. Sonde za uzorkovanje  
4.2.1.3.1.1. Sonda za uzorkovanje mora klasificirati čestice po veli čini prema performansama navedenim u stavku 
4.2.1.3.1.4. ovog Podpriloga. Preporu čuje se da se takvo djelovanje postiže sondom s oštrim rubom i 
otvorom koji je usmjeren ravno prema struji zajedno s pred-klasifikatorom (ciklonski, impaktor itd.). 
Odgovaraju ća sonda za uzorkovanje, kakva je prikazana na slici A5/11, može se alternativno upotrijebiti 
uz uvjet da ona postiže pred-klasifikaciju nazna čenu u stavku 4.2.1.3.1.4. Podpriloga.  
4.2.1.3.1.2. Sonda za uzorkovanje postavlja se najmanje 10 promjera tunela iza ulaza ispušnih plinova u tunel i 
mora imati unutarnji promjer od najmanje 8 mm.  
Ako se iz jedne sonde izvla či više od jednog uzorka istovremeno, protok koji se uzima iz te sonde mora 
biti podijeljen u jednake pod-protoke kako bi se izbjeglo dobivanje pogrešnih rezultata.  
Ako se koriste višestruke sonde, svaka sonda mora biti s oštrim rubovima i otvorom usmjerenim u 
pravcu struje. Sonde moraju biti jednoliko raspore đene oko središnje uzdužne osi tunela za razrje đivanje, 
a razmak me đu sondama mora biti najmanje 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Udaljenost od vrška sonde do drža ča filtra mora biti najmanje pet promjera sonde, ali ne smije prelaziti 
2 000 mm.  
4.2.1.3.1.4. Pred-klasifikator (tj. ciklonski, impaktor itd.) mora biti smješten ispred sklopa drža ča filtra. za predkla ­
sifikator, 50 % granica isklju čivanja je pri promjeru čestica od 2.5 μm do 10 μm pri brzini volumnog 
protoka odabranoj za uzorkovanje krutih čestica (PM). Ure đaj za predrazvrstavanje mora omogu ćiti da 
najmanje 99 % masene koncentracije čestica veli čine 1 μm koje ulaze u ure đaj za predrazvrstavanje (PCF) 
pro đe kroz izlaz iz tog ure đaja, pri brzini volumnog protoka odabranoj za uzorkovanje krutih čestica.  
4.2.1.3.2. Cijev za prijenos čestica (PTT)  
4.2.1.3.2.1. PTT cijev (cijev za provo đenje krutih čestica) mora biti što ravnija, s krivinama najve ćeg mogu ćeg 
polumjera.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/503
 
4.2.1.3.3. Sekundarno razrje đivanje  
4.2.1.3.3.1. Kao opcija postoji mogu ćnost razrje đivanja uzorka izuzetog iz CVS sustava u svrhu mjerenja krutih 
čestica u drugoj fazi, a podložna je sljede ćim zahtjevima:  
4.2.1.3.3.1.1. Zrak za razrje đivanje korišten za osnovno razrje đivanje ispušnih plinova u CVS tunelu prolazi kroz 
medij koji je u stanju smanjiti čestice u najprobojnijim veli činama čestica materijala filtra za ≥ 99,95 
posto ili kroz filtar koji je najmanje razred H13 iz EN 1822:2009. Prema izboru, zrak za razrje đivanje 
može biti tretiran aktivnim ugljenom prije prolaska u HEPA filtar. Preporu čuje se smjestiti dodatni 
hrapavi filtar čestica prije HEPA filtra i iza filtra s aktivnim ugljenom, ako se isti koristi.  
4.2.1.3.3.1.2. Zrak za sekundarno razrje đivanje treba ubrizgati u PTT što bliže izlazu razrije đenog ispušnog plina iz 
tunela za razrje đivanje.  
4.2.1.3.3.1.3. Vrijeme zadržavanja od to čke sekundarnog razrije đenog ubrizgavanja zraka u lice filtra mora biti 
najmanje 0,25 sekundi, ali ne dulje od 5 sekundi.  
4.2.1.3.3.1.4. Ako je dvostruko razrije đeni uzorak se vra ća na CVS, mjesto povratka uzorka mora biti odabrano tako 
da se ne ometa va đenje ostalih uzoraka iz CVS.  
4.2.1.3.4. Pumpa za uzorkovanje i mjera č protoka  
4.2.1.3.4.1. Jedinica za mjerenje uzorka protoka plina sastoji se od pumpi, regulatora protoka plina i jedinica za 
mjerenje protoka.  
4.2.1.3.4.2. Temperatura protoka plina na mjera ču protoka ne može varirati za više od ± 3 ° C, osim:  
(a) Kada mjera č protoka uzorka prati u stvarnom vremenu i kontrola protoka radi frekvencijom od 1 Hz 
ili brže;  
(b) Tijekom regeneracije ispitivanja na vozilima opremljenim ure đajima za post-tretiranje s periodi čnom 
regeneracijom.  
Ako je promjena volumena protoka kao rezultat preoptere ćenja filtra neprihvatljiva, ispitivanje treba 
obustaviti. Kod ponavljanja, protok se mora smanjiti.  
4.2.1.3.5. Filtar i drža č filtra  
4.2.1.3.5.1. iza filtra u smjeru strujanja mora se postaviti ventil. Ventil treba otvoriti i zatvoriti u roku od 1 sekunde 
od po četka i kraja ispitivanja.  
4.2.1.3.5.2. Pri ispitivanju brzina na površini plinskog filtra podešava se na po četnu vrijednost u rasponu od 20 cm/s 
do 105 cm/s. Brzinu je potrebno postaviti na po četku ispitivanja kako ne bi prešla vrijednost od 105 
cm/s u trenutku kada sustav za razrje đivanje radi s protokom uzorkovanja proporcionalnim brzini 
protoka CVS-a.  
4.2.1.3.5.3. Potrebni su filtri od staklene vune presvu čeni fluorougljikom ili fluorouglji čni membranski filtri.  
Svi filtri moraju imati 0,3 μm DOP (dioktilftalata) ili PAO (polialfaolefina) CS 68649-12-7 ili CS 68037- 
01-4 u činkovitosti prikupljanja od najmanje 99 posto pri brzini plina na površini filtra od najmanje 5,33 
cm/s, izmjerenoj u skladu s jednim od sljede ćih standarda:  
(a) SAD Norma ispitne metode Ministarstva obrane, MIL-STD-282 Metoda 102,8: prodiranje maglice 
DOP-a kroz aerosolni filtar;  
(b) SAD Norma ispitne metode Ministarstva obrane, MIL-STD-282 Metoda 502.1.1: DOP-Penetracija 
dima spremnika gas-maski;  
(c) Institut za znanost okoliša i tehnologiju, IEST-RP-CC021: Ispitivanje medija HEPA i ULPA filtra.HR L 175/504 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.2.1.3.5.4. Sklop drža ča filtra mora biti tako konstruiran da tok bude ravnomjerno raspodijeljen preko površine 
filtra na kojoj se stvara mrlja. Filtar mora biti okruglog presjeka radne površine od najmanje 1 075 mm  2 . 
4.2.2. Komora (ili prostorija) za vaganje i specifikacije analiti čke vage  
4.2.2.1. Uvjeti komore (ili sobe) za vaganje  
(a) Temperatura komore (ili prostorije) za vaganje u kojoj se filtri čestica kondicioniraju i mjere mora se 
održavati unutar 22 °C ± 2 °C (22 °C ± 1 °C ako je mogu će) za cijelo vrijeme kondicioniranja i 
mjerenja.  
(b) Vlažnost se održava na to čki rosišta od 10,5 °C i relativnoj vlažnosti od 45 % ± 8 %.  
(c) Ograni čena odstupanja od specifikacija za temperaturu i vlagu komore (ili prostorije) za vaganje 
dozvoljena su uz uvjet da njihovo ukupno trajanje ne prelazi 30 minuta u bilo kojem periodu 
kondicioniranja filtra.  
(d) Razine one čišćuju ćih tvari okoline u okolini komore za vaganje (ili prostorije) koji bi se spustile na 
filtre čestica uzorkovanja tijekom njihove stabilizacije mora se svesti na minimum.  
(e) Za vrijeme operacije vaganja nisu dozvoljena nikakva odstupanja od navedenih uvjeta.  
4.2.2.2. Linearni odgovor analiti čke vage  
Analiti čka vaga koja se koristi za odre đivanje težine filtara mora zadovoljiti kriterije za verifikaciju 
linearnosti iz tablice A5/1 primjenjuju ći linearnu regresiju. To podrazumijeva preciznost od najmanje 
2 ug i rezoluciju od najmanje 1 ug (1 znamenka = 1 ug). Moraju se ispitati najmanje 4 jednako 
raspore đene referentne težine. Nulta vrijednost mora biti unutar ± 1 μig. 
Tablica A5/1  
Kriteriji za verifikaciju analiti čke vage  
Sustav za mjerenje  Odsje čak a0  Nagib a1  Standardna 
pogreška SEE  Koeficijent 
odre đenja r  2 
Mjerenje težine česti čne tvari  ≤ 1 μg 0.99 ± 1.01  ≤ 1posto maks.  ≥ 0,998  
4.2.2.3. Uklanjanje u činaka stati čkog elektriciteta  
Efekti stati čkog elektriciteta moraju se poništiti. Postupak se obavlja uzemljenjem vage tako da se stavi na 
antistati čku podlogu i neutralizacijom filtra za čestice prije vaganja korištenjem polonijskog neutraliza ­
tora ili ure đaja sli čnog djelovanja. Alternativno, svo đenje djelovanja stati čkog elektriciteta na nulu može 
se posti ći izjedna čavanjem stati čkog naboja.  
4.2.2.4. Ispravljanje uzgona  
Težine referentnog filtra i filtra za uzorkovanje moraju se korigirati zbog njihovog uzgona u zraku. 
Korekcija za uzgon je funkcija gusto će filtra za uzorkovanje, gusto će zraka i gusto će kalibracijske mase 
vage te ne vrijedi za uzgon same česti čne tvari.  
Ako gusto ća materijala filtra nije poznata, koriste se sljede će gusto će: 
(a) Filtar od staklenih vlakana presvu čen teflonom: 2 300 kg/m  3 ; 
(b) PTFE membranski filtar: 2 144 kg/m  3 ; 
(c) Membranski filtar presvu čen teflonom sa nosivim prstenom od poli(4-metilpentena): 920 kg/m  3 .HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/505
 
Za kalibracijske utege od nehr đaju ćeg čelika, koristi se gusto ća od 8 000 kg/m  3 . Ako je materijal 
kalibracijskog utega razli čit, njegova gusto ća mora biti poznata i korištena. Treba slijediti Me đunarodnu 
preporuku OIML R111-1 izdanje 2004(E) (ili jedanako) iz Me đunarodne organizacije za zakonsko 
mjeriteljstvo o kalibriranju utega.  
Koristi se sljede ća jednadžba:  
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
pri čemu je:  
Pe f korigirana masa uzorka čestica, mg;  
Pe uncorr  nekorigirana masa uzorka čestica, mg  
ρ a gusto ća zraka, kg/m  3 
ρ w gusto ća kalibracijskog utega vage, kg/m  3 
ρ f gusto ća filtra za uzorkovanje čestica, kg/m  3 
Gusto ća zraka ρ a izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b ukupni atmosferski tlak, kPa  
T a temperatura zraka u okolini vage, u kelvinima (K);  
M mix je molarna masa zraka u uravnoteženom okruženju, 28,836 g mol  –1 ; 
R je molarna plinska konstanta, 8.3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. Oprema za mjerenje PM  
4.3.1. Specifikacija  
4.3.1.1. Pregled sustava  
4.3.1.1.1. Sustav uzorkovanja čestica sastoji se od sonde ili mjesta uzorkovanja za uzimanje uzorka iz homogeno 
mješovitog toka u sustavu razrje đivanja, odvaja ča hlapljivih čestica (VPR) ispred broja ča čestica (PNC) i 
odgovaraju će prijenosne cijevi. Vidi sliku A5/14.  
4.3.1.1.2. Preporu čuje se da se postavi pred-klasifikator čestica po veli čini (PCF) (npr. ciklonski, impaktor itd.) 
ispred ulaza u VPR. 50 % predrazvrstanih čestica mora imati promjer izme đu 2.5 μm i 10 μm pri brzini 
volumnog protoka odabranoj za uzorkovanje krutih čestica. PCF mora omogu ćiti da najmanje 99 posto 
masene koncentracije 1 μm čestica koje ulaze u PCF pro đe kroz izlaz iz PCF-a s volumnim protokom 
odabranim za uzorkovanje čestica.HR L 175/506 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Sonda za uzorkovanje djeluje kao odgovaraju ći ure đaj za klasifikaciju veli čine, kao što je prikazano na 
slici A5/11, i prihvatljiva je alternativa upotrebi PCF-a.  
4.3.1.2. Op ći zahtjevi  
4.3.1.2.1. To čka uzimanja uzoraka mora se smjestiti unutar sustava za razrje đivanje. U slu čaju da se koristi 
dvostruki sustav razrje đivanja, to čka uzorkovanja čestica mora se nalaziti u sustavu primarnog razrje đi­
vanja.  
4.3.1.2.1.1. Vrh sonde za uzorkovanje ili PSP i PTT, zajedno čine sustav prijenosa čestica (PTS). Sustav za prijenos 
čestica (PTS) provodi uzorak iz tunela za razrje đivanje do ulaza u VPR. Sustav za prijenos čestica mora 
zadovoljiti sljede će uvjete:  
(a) Sonda za uzorkovanje postavlja se najmanje 10 promjera tunela iza ulaza ispušnih plinova, i mora 
biti orijentirana suprotno toku plina u tunelu sa svojom osi na vrhu paralelno s osi tunela za 
razrje đivanje.  
(b) Sonda za uzorkovanje mora biti ispred bilo kojeg ure đaja za kondicioniranje (npr. izmjenjiva ča 
topline);  
(c) Sonda za uzorkovanje mora biti smješten unutar tunela za razrje đivanje, tako da se uzorak uzima iz 
homogene smjese razrije đenih/ispušnih plinova.  
4.3.1.2.1.2. Uzorak plina izvu čen kroz sustav za prijenos čestica (PTS) mora zadovoljiti sljede će uvjete:  
(a) U slu čaju da se koristi sustav za razrje đivanje punog protoka, protok mora imati Reynoldsov broj 
(Re) manji od 1 700;  
(b) U slu čaju da se koristi dvostruki sustav razrje đivanja, protok mora imati Reynoldsov broj manji od 
1 700 u PTT-u, tj. iza sonde ili to čke za uzorkovanje;  
(c) Vrijeme je zadržavanja u sustavu za prijenos čestica ≤ 3 sekunde.  
4.3.1.2.1.3. Bilo koja druga konfiguracija sustava za prijenos čestica (PTS) za koju se može predo čiti ekvivalentno 
prodiranje čestica pri 30 nm smatra se prihvatljivom.  
4.3.1.2.1.4. Izlazna cijev (OT) koja odvodi razrije đeni uzorak od VPR-a do ulaza u broja č čestica (PNC) mora imati 
sljede ća svojstva:  
(a) Unutarnji promjer ≥ 4mm;  
(b) Vrijeme zadržavanja protoka uzorka plina kroz izlaznu cijev je ≤ 0,8 sekundi.  
4.3.1.2.1.5. Bilo koja druga konfiguracija izlazne cijevi (OT) za koju se može predo čiti ekvivalentno prodiranje 
čestica pri 30 nm smatra se prihvatljivom.  
4.3.1.2.2. VPR mora uklju čivati ure đaje za razrje đivanje uzorka i za odvajanje hlapljivih čestica.  
4.3.1.2.3. Svi dijelovi sustava za razrje đivanje i sustava za uzorkovanje od ispušne cijevi do broja ča čestica (PNC), 
koji su u dodiru sa sirovim i razrije đenim ispušnim plinom, moraju biti konstruirani tako da smanje 
taloženje čestica na najmanju mjeru. Svi dijelovi moraju biti izra đeni od elektri čno provodljivih materijala 
koji ne reagiraju s komponentama u ispušnom plinu te moraju biti elektri čki uzemljeni kako bi se 
sprije čili elektrostati čki efekti.  
4.3.1.2.4. Sustav za uzorkovanje čestica mora uklju čivati dobru praksu skupljanja aerosola, koja uklju čuje izbje ­
gavanje oštrih lukova i naglih promjena presjeka, upotrebljava glatke unutarnje površine i smanjuje na 
minimum dužinu linije za uzorkovanje. Postupne promjene presjeka su dozvoljene.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/507
 
4.3.1.3. Posebni zahtjevi  
4.3.1.3.1. Uzorak čestica ne smije prolaziti kroz crpku prije prolaza kroz broja č čestica (PNC).  
4.3.1.3.2. Preporu čuje se pred-klasifikator čestica po veli čini. 
4.3.1.3.3. Jedinica za pretkondicioniranje uzorka mora:  
(a) Biti u mogu ćnosti razrijediti uzorak u jednom ili više stupnjeva da se dobije koncentracija broja 
čestica ispod gornjeg praga broja ča čestica (PNC) u na činu rada brojanja pojedina čne čestice i 
temperature plina ispod 35 °C na ulazu u broja č čestica (PNC);  
(b) Uklju čiti inicijalni grijani stupanj za razrje đivanje koji daje na izlazu uzorak temperature ≥ 150 °C i ≤ 
350 °C ± 10 °C, te razrje đuje najmanje s faktorom razrje đenja 10;  
(c) Regulira grijane faze na stalne nazivne radne temperature unutar raspona od ≥ 150 °C i ≤ 400 °C ± 
10 °C;  
(d) Ukazati jesu li ili nisu zagrijavani stupnjevi na svojim to čnim radnim temperaturama.  
(e) Biti dizajniran tako da se postigne solidna efikasnost penetracije čestica od najmanje 70 posto za 
čestice od 100 nm promjera elektri čne mobilnosti;  
(f) Posti ći faktor smanjenja koncentracije čestica f  r (d i ) za čestice promjera elektri čne mobilnosti 30 nm i 
50 nm, koji nije viši od 30 % odnosno 20 %, i nije ve ći od 5 % od onoga za čestice promjera 
elektri čne mobilnosti 100 nm, za VPR u cjelini.  
Faktor smanjenja koncentracije čestica u svakoj veli čini čestica f  r (d i ) izra čunava se primjenom sljede će 
jednadžbe:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
pri čemu je:  
N in (d i ) koncentracija broja čestica u podru čju ispred za čestice promjera d  i , 
N out (d i ) koncentracija broja čestica u izlaznoj struji za čestice promjera d  i , 
d i je promjer čestice elektri čne mobilnosti (30, 50 ili 100 nm).  
N in (d i ) I N  out (d i ) mora biti korigiran za iste uvjete.  
Aritmeti čki prosjek smanjenja koncentracije čestica u danoj postavci razrje đivanja  f r izra čunava se 
primjenom sljede će jednadžbe:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Preporu čuje se da se VPR kalibrira i provjerava kao kompletna jedinica.HR L 175/508 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(g) Biti projektiran u skladu s dobrom inženjerskom praksom kako bi se osiguralo da su faktori 
redukcije koncentracije čestica stabilni tijekom ispitivanja;  
(h) Tako đer postizati > 99,0 posto isparavanja 30 nm tetrakontanskih (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) čestica, uz 
koncentraciju na ulazu ≥ 10 000 po cm  3 , pomo ću zagrijavanja i smanjenja parcijalnog tlaka u 
tetrakontanu.  
4.3.1.3.4. Broja č čestica mora:  
(a) Raditi u radnom stanju punog protoka;  
(b) Imati preciznost brojanja ± 10 % u podru čju od 1 po cm  3 do gornjeg praga broja ča čestica u na činu 
rada brojanja pojedina čnih čestica prema odgovaraju ćem sljedivom standardu. Kod mjerenja koncen ­
tracija ispod 100 po cm  3 s izra čunanim prosjekom kroz produženi period uzorkovanja može se 
zahtijevati da se dokaže to čnost broja ča čestica PNC s velikom dozom statisti čke pouzdanosti;  
(c) Imati rezoluciju od najmanje 0,1 čestica po cm  3 u koncentracijama ispod 100 po cm  3 ; 
(d) Imati linearni odgovor na koncentracije broja čestica na cjelokupnom mjerenju raspon u na činu rada 
brojanja pojedina čnih čestica;  
(e) Imati u čestalost dojave podataka jednaku ili ve ću od frekvencije od 0,5 Hz;  
(f) Imati odzivno vrijeme t  90 preko cijelog mjernog podru čja koncentracija manji od 5 sekundi;  
(g) Uklju čivati funkciju korigiranja koincidencije do najviše 10 % korekcija, a može iskoristiti interni 
faktor kalibriranja, kako je odre đeno u stavku 5.7.1.3. ovog Podpriloga, ali ne će koristiti nijedan 
drugi algoritam za korekciju ili definiranje u činkovitosti brojanja;  
(h) Imati u činkovitost brojanja čestica za razli čite veli čine čestica prema podacima u tablici A5/2.  
Tablica A5/2  
Učinkovitost brojanja PNC-a  
Veli čina čestica promjer elektri čne mobilnosti (nm)  U činkovitost brojanja broja ča čestica (u postotcima)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Ako broja č čestica (PNC) koristi radnu teku ćinu, ona se mora mijenjati onoliko često koliko je propisao 
proizvo đač instrumenta.  
4.3.1.3.6. Ukoliko se ne održavaju na poznatoj konstantnoj razini na mjestu na kojem se kontrolira protok kroz 
PNC, tlak i / ili temperatura na ulazu u PNC mjere se u svrhu korigiranja mjerenja koncentracije broja 
čestica u standardnim uvjetima.  
4.3.1.3.7. Zbroj vremena zadržavanja u PTS-u, VPR-u i OT-u plus vrijeme odziva t  90 broja ča čestica ne smije biti 
ve ći od 20 sekundi.  
4.3.1.4. Opis preporu čenog sustava  
Sljede ći stavak sadrži preporu čeni praksu za mjerenje PN Me đutim, sustavi koji zadovoljavaju specifika ­
ciju izvedbe u to čkama 4.3.1.2. i 4.3.1.3. ovog Podpriloga su prihvatljivi.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/509
 
Slika A5/14  
Preporu čeni sustav za uzorkovanje čestica
  
4.3.1.4.1. Opis sustava za uzorkovanje  
4.3.1.4.1.1. Sustav za uzorkovanje čestica mora se sastojati od vrha sonde za uzorkovanje ili to čke za uzorkovanje 
čestica u sustavu razrje đivanja, PTT-a, PCF-a i VPR-a, ispred PNC jedinice.  
4.3.1.4.1.2. VPR uklju čuje ure đaje za razrje đenje uzorka (razrje điva či čestica broja čestica: PND  1 i PND  2 ) i isparavanja 
čestica (cijev za isparavanje, ET).  
4.3.1.4.1.3. Sonda za uzorkovanje čestica iz ispitnog protoka plina postavlja se unutar trakta za razrje đivanje tako da 
uzima reprezentativan uzorak protoka plina iz homogene mješavine zraka i ispušnih plinova.  
5. Kalibracijski intervali i postupci  
5,1. Razmaci kalibriranja  
Tablica A5/3  
Intervali kalibracije instrumenata  
Provjere instrumenata  Interval  Kriterij  
Linearizacija (kalibracija) analiza ­
tora plina  Svakih 6 mjeseci  ± 2 posto od o čitane vrijednosti  
Srednji raspon  Svakih 6 mjeseci  ± 2 posto  
CO NDIR:CO  2 /H 2 O interferencija  Mjese čno -1 do 3 ppm  
Provjera NO  x konvertera  Mjese čno > 95 posto  
Provjera prekida ča CH  4 godišnje  98 posto etana  
Odgovor FID CH  4 godišnje  Vidi stavak 5.4.3. ovog Podpri ­
loga  
FID protok zraka/goriva  Kod ve ćeg održavanja  Prema proizvo đaču instrumenta  
Laserski infracrveni spektrometri 
(modulirani infracrveni analiza ­
tori visoke rezolucije uskog 
raspona): Provjera interferencije  godišnje ili kod ve ćeg održava ­
nja Prema proizvo đaču instrumentaHR L 175/510 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Provjere instrumenata  Interval  Kriterij  
QCL  godišnje ili kod ve ćeg održava ­
nja Prema proizvo đaču instrumenta  
Metode GC  Vidi stavak 7.2. ovog Podpriloga  Vidi stavak 7.2. ovog Podpriloga  
LC metode  godišnje ili kod ve ćeg održava ­
nja Prema proizvo đaču instrumenta  
Fotoakustika  godišnje ili kod ve ćeg održava ­
nja Prema proizvo đaču instrumenta  
Linearnost mikrogramske vage  godišnje ili kod ve ćeg održava ­
nja Vidi stavak 4.2.2.2. ovog Podpri ­
loga  
PNC (broja č broja čestica)  Vidi stavak 5.7.1.1. ovog 
Podpriloga  Vidi stavak 5.7.1.3. ovog Podpri ­
loga  
VPR (odvaja č hlapljivih čestica)  Vidi stavak 5.7.2.1. ovog 
Podpriloga  Vidi stavak 5.7.2. ovog Podpri ­
loga  
Tablica A5/4  
Intervali kalibriranja za ure đaj za uzorkovanje stalnog volumena (CVS)  
CVS  Interval  Kriterij  
Protok CVS  Nakon remonta  ± 2 posto  
Razrije đeni protok  godišnje  ± 2 posto  
Temperaturni senzori  godišnje  ± 1 °C  
Senzori pritiska  godišnje  ± 0.4 kPa  
Provjera injekcije  Tjedno  ± 2 posto  
Tablica A5/5  
Intervali kalibracije podataka o okolišu  
Klima  Interval  Kriterij  
Temperatura  godišnje  ± 1 °C  
Rosa vlage  godišnje  ± 5 posto RH  
Tlak u okolini  godišnje  ± 0.4 kPa  
Rashladni ventilator  Nakon remonta  u skladu sa stavkom 1.1.1. ovog 
Podpriloga  
5.2. Postupci kalibracije analizatora  
5.2.1. Svaki analizator mora se kalibrirati kako je navedeno od strane proizvo đača ili barem onoliko često 
koliko je navedeno u tablici A5/3.  
5.2.2. Svako normalno korišteno radno podru čje mora biti linearizirano prema sljede ćem postupku:  
5.2.2.1. Krivulja linearizacije analizatora odre đuje se s najmanje pet to čaka linearizacije raspore đenih koliko god 
je ravnomjerno mogu će. Normalna koncentracija u odnosu na najvišu koncentraciju plina za kalibraciju 
mora biti više od 80 posto pune skale.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/511
 
5.2.2.2. Zahtijevana koncentracija plina za kalibriranje može se dobiti pomo ću razdjelnika plina, koji razrje đuje 
pro čišćenim N  2 ili pro čišćenim sinteti čkim zrakom.  
5.2.2.3. Krivulja kalibracije izra čunava se metodom najmanjih kvadrata. Ako je rezultiraju ći polinomni stupanj 
ve ći od tri, broj to čaka kalibracije mora biti barem jednak tom polinomnom stupnju uve ćanom za 2.  
5.2.2.4. Krivulja kalibriranja ne smije se razlikovati za više od 2 % od nazivne vrijednosti svakoga plina za 
kalibriranje.  
5.2.2.5. Je li pra ćenje linearizacije ispravno provedeno može se provjeriti iz krivulje linearizacije i to čaka lineari ­
zacije. Moraju se nazna čiti razli čiti karakteristi čni parametri analizatora, posebno:  
(a) Analizator i dio plina;  
(b) autonomija;  
(c) Datum linearizacije.  
5.2.2.6. Ako se homologacijsko tijelo uvjeri da alternativne tehnologije (npr. ra čunala, elektronski kontrolirani 
prekida č raspona, itd) daju jednaku to čnost, mogu se koristiti te alternative.  
5,3. Postupak potvr đivanja namještanja na nulu i verifikacija kalibriranja analizatora  
5.3.1. Svaki se uobi čajeno korišteni radni raspon treba provjeriti prije svake analize u skladu s to čkama 5.3.1.1. 
i 5.3.1.2. ovog Podpriloga  
5.3.1.1. Kalibracija se provjerava korištenjem nultog plina i korištenjem plina za kalibraciju prema to čki 
1.2.14.2.3. Podpriloga 6,  
5.3.1.2. Nakon ispitivanja, nulti plin i isti kalibracijski plin upotrebljavaju se za ponovne provjere u skladu sa 
stavkom 1.2.14.2.4. Podpriloga 6.  
5,4. Postupak provjere odziva ugljikovodika FID  
5.4.1. Optimalizacija odziva detektora  
Plamenoionizacijski detektor (FID) mora se podešavati kako je naveo proizvo đač instrumenta. Propan u 
zraku koristi se u naj češ ćem radnom rasponu.  
5.4.2. Kalibracija analizatora ugljikovodika (HC)  
5.4.2.1. Analizator se kalibrira korištenjem propana u zraku i pro čišćenog sinteti čkog zraka.  
5.4.2.2. Utvr đuje se kalibracijska krivulja kao što je opisano u stavku 5.2.2. ovog Podpriloga.  
5.4.3. Faktori odziva razli čitih ugljikovodika i preporu čene grani čne vrijednosti  
5.4.3.1. Faktor odziva R  f za odre đene vrste ugljikovodika omjer je FID C  1 očitanja i koncentracije plina u 
cilindru, izražen u ppm C  1 . 
Koncentracija ispitnoga plina mora biti na razini koja daje reakciju od oko 80 % punog raspona otklona, 
za radni raspon. Koncentracija mora biti poznata do to čnosti od ± 2 % s obzirom na gravimetrijski 
standard iskazan obujmom. Osim toga, cilindar plina mora se pretkondicionirati 24 sata na temperaturi 
izme đu 20 i 30 °C.  
5.4.3.2. Odzivni se faktori odre đuju pri uvo đenju analizatora u upotrebu i nakon ve ćih servisnih intervala. Plinovi 
koje bi trebalo koristiti za ispitivanje i preporu čeni odzivni faktori su:HR L 175/512 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Propilen i pro čišćeni zrak:  0,90 < R f< 1,10  
Toluen i pro čišćeni zrak:  0,90 < R f< 1,10  
Te se vrijednosti odnose na R  f odzivni faktor (Rf) 1,00 za propan i pro čišćeni zrak.  
5.5. Postupak ispitivanja u činkovitosti konvertera NO  x 
5.5.1. Pomo ću ispitnog postava prikazanog na slici A5/15 i postupka opisanog u nastavku, ozonatorom se 
ispituje u činkovitost pretvornika za pretvorbu NO  2 u NO na sljede ći na čin: 
5.5.1.1. Analizator se mora kalibriratii u naj češ ćem radnom podru čju prema specifikacijama proizvo đača pomo ću 
nultog plina i plina za kalibriranje ( čiji je sadržaj NO oko 80 % radnog podru čja, a koncentracija NO  2 u 
plinskoj mješavini mora biti manja od 5 % koncentracije NO). NOx analizator mora biti u NO na činu 
rada, tako kalibracijski plin ne prolazi kroz pretvara č Nazna čena koncentracija mora biti uklju čena u sva 
relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
5.5.1.2. Preko T-spojnice toku plina za kalibriranje neprekidno se dodaje kisik ili sinteti čki zrak, sve dok se ne 
postigne prikazana koncentracija koja je oko 10 % manja od koncentracije za kalibriranje navedene u 
stavku 5.5.1.1. ovog Podpriloga. Nazna čena koncentracija (c) mora biti uklju čena u sva relevantna 
izvješ ća o ispitivanju. Ozonator je tijekom cijelog procesa isklju čen. 
5.5.1.3. Ozonator se tada uklju či tako da proizvede dovoljno ozona kako bi se koncentracija NO smanjila na 
20 % (najmanja vrijednost 10 %) koncentracije pri kalibriranju navedene u stavku 5.5.1.1. gore. Nazna ­ 
čena koncentracija (d) mora biti uklju čena u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
5.5.1.4. Analizator NO  x nakon toga se prebacuje na na čin rada NO  x , pri čemu mješavina plinova (koja se sastoji 
od NO, NO  2 , O  2 i 2 ) sada prolazi kroz pretvara č. Nazna čena koncentracija (a) mora biti uklju čena u sva 
relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
5.5.1.5. Ozonator se sada isklju čuje. Mješavina plinova opisana u stavku 5.5.1.2. ovog Podpriloga mora pro ći 
kroz pretvara č u detektor. Nazna čena koncentracija (b) mora biti uklju čena u sva relevantna izvješ ća o 
ispitivanju.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/513
 
Slika A5/15  
Konfiguracija ispitivanja u činkovitosti konvertera  x
 
5.5.1.6. S isklju čenim ozonatorom protok kisika ili nultog zraka je isto zatvoren. O čitanje NO  2 analizatora tada 
ne smije biti više od 5 % iznad vrijednosti dane u stavku 5.5.1.1. ovog Podpriloga.  
5.5.1.7. Postotak u činkovitosti NO  x pretvara ča može se izra čunati koncentracijama a, b, c i d odre đenima u 
stavcima 5.5.1.2. do i uklju čuju ći 5.5.1.5. ovog Podpriloga pomo ću sljede će jednadžbe:  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
5.5.1.7.1. U činkovitost konvertera ne smije biti manja od 95 posto. U činkovitost konvertera ispituje se frekven ­
cijom definiranom u tablici A5/3.  
5.6. Kalibracija mikrogramske vage  
5.6.1. Kalibracija mikrogramske vage koja se koristi za vaganje filtra za uzorkovanje čestica mora biti sljediva 
do državnog i me đunarodnog etalona. Vaga mora biti u skladu sa zahtjevima linearnosti koji su navedeni 
u stavku 4.2.2.2. ovog Podpriloga. Instrumenti za verifikaciju linearnosti kalibriraju se barem svakih 12 
mjeseci ili nakon popravka ili promjene sustava što može utjecati na kalibraciju.  
5.7. Kalibracija i provjera sustava za uzorkovanje čestica  
Primjer metoda kalibracije/dokazivanja valjanosti je dostupan na adresi:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpFCP.html.  
5.7.1. Kalibracija PNC-a  
5.7.1.1. Homologacijsko tijelo mora osigurati postojanje certifikata kalibriranja za broja č čestica (PNC) kojim se 
dokazuje sukladnost sa standardom kojem se može u ći u trag unutar razdoblja od 13 mjeseci prije 
ispitivanja. Izme đu kalibriranje potrebno je ili nadzirati u činkovitost broja ča čestica ili svakih 6 mjeseci 
zamijeniti uložak broja ča čestica. Pogledajte slike A5/16 i A5/17. U činkovitost broja ča čestica može se 
nadzirati usporedbom s referentnim broja čem čestica ili s bar dva druga broja ča čestica. Ako PNC izmjeri 
koncentraciju broja čestica unutar ± 10 % od aritmeti čke sredine koncentracija dobivenih od referentnog 
PNC-a, ili grupe od dva ili više PNC-a, PNC se smatra pouzdanim. U suprotnom je potrebno izvršiti 
održavanje PNC-a. Ako se PNC uspore đuje s dva ili više drugih broja ča, dopušteno je koristiti referentno 
vozilo koje radi uzastopce u razli čitim ispitnim ćelijama s vlastitim PNC-om.HR L 175/514 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika A5/16  
Nominalni godišnji slijed PNC-a
  
Slika A5/17  
Produženi godišnji slijed PNC-a (u slu čaju da se potpuna kalibracija PNC odgodi)
  
5.7.1.2. Broja č čestica (PNC) mora tako đer biti ponovo kalibriran i mora biti izdan novi certifikat nakon svakog 
ve ćeg održavanja.  
5.7.1.3. Kalibriranje mora biti sljedivo do državnog ili me đunarodnog etalona za metodu kalibriranja uspo ­
redbom o čitanja kalibriranog PNC-a s o čitanjima:  
(a) kalibriranog elektrometra aerosola kada istodobno uzorkuju elektrostati čki klasificirane čestice za 
kalibriranje; ili,  
(b) drugog PNC-a koji je izravno kalibriran gore opisanom metodom.  
5.7.1.3.1. U stavku 5.7.1.3. (a) ovog Podpriloga, kalibracija se obavlja korištenjem najmanje šest standardnih 
koncentracija ravnomjerno raspore đenih koliko god je to mogu će kroz mjerno podru čje broja ča 
čestica (PNC).  
5.7.1.3.2. U stavku 5.7.1.3. (b) ovog Podpriloga, kalibracija se obavlja korištenjem najmanje šest standardnih 
koncentracija iz mjernog podru čja broja ča čestica (PNC). Najmanje tri to čke moraju biti na koncen ­
tracijama ispod 1000 po cm  3 , a ostale koncentracije moraju biti linearno raspore đene izme đu 1000 po 
cm  3 i maksimuma mjernog podru čja broja ča čestica (PNC) kada on radi u na činu rada brojanja pojedine 
čestice.  
5.7.1.3.3. U stavcima 5.7.1.3.(a) i 5.7.1.3.(b) ovog Podpriloga odabrane to čke obuhva ćaju nazivnu nultu koncen ­
traciju koja se dobiva priklju čivanjem HEPA filtra razreda najmanje H13 prema EN 1822:2008, ili 
istovrijednog u činka, na ulaz svakog instrumenta. Bez faktora kalibriranja koji je primijenjen na kali ­
brirani broja č čestica (PNC), izmjerene koncentracije moraju biti unutar ± 10 posto standardne koncen ­
tracije za svaku koncentraciju, s izuzetkom nulte to čke, u protivnom se kalibrirani broja č čestica mora 
odbaciti. Izra čunava se i bilježi gradijent linearne regresije najmanjih kvadrata dvaju nizova podataka. 
Faktor kalibriranja jednak odgovaraju ćem gradijentu primjenjuje se na broja č čestica (PNC) koji se 
kalibrira. Linearnost odziva izra čunava se kao kvadrat Pearsonovog koeficijenta korelacije umnožaka 
(r) dvaju nizova podataka i mora biti jednak ili ve ći od 0,97. Kod izra čunavanja gradijenta i r  2 linearna 
regresija mora biti usmjerena kroz ishodište (nulta koncentracija na oba instrumenta).  
5.7.1.4. Kalibriranje mora tako đer uklju čivati provjeru, u skladu sa zahtjevima iz stavka 4.3.1.3.4. to čke (h) ovog 
Podpriloga, otkrivanja u činkovitosti PNC-a s česticama promjera elektri čne mobilnosti 23 nm. Provjera 
učinkovitosti brojanja s česticama od 41 nm ne zahtijeva se.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/515
 
5.7.2. Kalibracija/validacija VPR-a  
5.7.2.1. Kalibriranje faktora umanjenja koncentracije čestica za VPR kroz cijelo podešavano podru čje razrje đenja 
pri fiksnim nazivnim radnim temperaturama mora se zahtijevati kod nove jedinice i nakon ve ćeg 
održavanja. Zahtjev za periodi čnu validaciju faktora smanjenja koncentracije čestica za VPR-a ograni čen 
je na provjeru pri jednoj postavi, onoj koja se obi čno koristi za mjerenje kod vozila opremljenih filtrom 
za čestice. Homologacijsko tijelo mora osigurati postojanje potvrde o kalibraciji ili validaciji za VPR u 
roku od 6 mjeseci prije ispitivanja emisija. Ako VPR uklju čuje alarme za pra ćenje temperature, dopušta 
se 13-mjese čno razdoblje validacije.  
Preporu čuje se da se VPR kalibrira i validira kao kompletna jedinica.  
VPR mora biti provjeren za faktor redukcije koncentracije čestica s krutim česticama promjera elektri čne 
mobilnosti 30 nm, 50 nm i 100 nm. Faktori redukcije koncentracije čestica f  r (d) za čestice promjera 
elektri čne mobilnosti 30 nm i 50 nm, ne smiju biti ve ći od 30 posto odnosno 20 posto, i nije manji od 
5 posto od onoga za čestice promjera elektri čne mobilnosti 100 nm. Za potrebe provjere valjanosti, 
aritmeti čka srednja vrijednost faktora redukcije koncentracije čestica mora biti unutar ± 10 posto od 
aritmeti čkog prosje čnog faktora smanjenja  f r koncentracija čestica utvr đenog primarnom kalibracijom 
VPR-a.  
5.7.2.2. Ispitni aerosol za ta mjerenja moraju biti čestice promjera elektri čne mobilnosti 30, 50 i 100 nm i 
minimalna koncentracija 5 000 čestica po cm  3 na ulazu u VPR. Kao opcija, poludisperzija aerosola sa 
srednjim promjerom elektri čne mobilnosti od 50 nm može se koristiti za provjeru valjanosti. Ispitivani 
aerosol mora biti termi čki stabilan na radnoj temperaturi VPR-a. Koncentracija broja čestica mjeri se u 
podru čju ispred i iza komponenata.  
Faktor smanjenja koncentracije čestica u svakoj monodisperzivnoj veli čini čestica f  r (d i ) izra čunava se 
primjenom sljede će jednadžbe:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
pri čemu je:  
N in (d i ) koncentracija broja čestica u podru čju ispred za čestice promjera d  i , 
N out (d i ) koncentracija broja čestica u izlaznoj struji za čestice promjera d  i , 
d i je promjer čestice elektri čne mobilnosti (30, 50 ili 100 nm).  
N in (d i ) I N  out (d i ) mora biti korigiran za iste uvjete.  
Faktor aritmeti čkog prosjeka smanjenja koncentracije čestica u svakoj postavci razrje đivanja  f r izra čunava 
se primjenom sljede će jednadžbe:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Ako se koristi poludisperzija 50 nm aerosola za validaciju, faktor aritmeti čke redukcije prosje čne koncen ­
tracije čestica  f v na postavki redukcije koja se koristi za provjeru valjanosti izra čunava se pomo ću 
sljede će jednadžbe:  
f v ¼ N in 
N outHR L 175/516 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
pri čemu je:  
N in koncentracija broja čestica u podru čju ispred;  
N out koncentracija broja čestica u izlaznoj struji;  
5.7.2.3. VPR mora dokazati odvajanje ve će od 99 % čestica tetrakontana (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) za promjer elektri čne 
mobilnosti najmanje 30 nm kod ulazne koncentracije ≥ 10 000 cm  3 , kada radi kod svoje minimalne 
postave razrje đenja i na radnoj temperaturi koju je preporu čio proizvo đač. 
5.7.3. Postupci provjere PN sustava za mjerenje  
5.7.3.1. Jednom mjese čno protok u broja č čestica mora dati izmjerenu vrijednost unutar 5 % nazivnog protoka 
broja ča čestica kada se provjerava kalibriranim mjera čem protoka.  
5.8. To čnost ure đaja za miješanje  
U slu čaju da je plinski razdjelnik se koristi za obavljanje kalibriranja kako je definirano u stavku 5.2. 
ovog Podpriloga, to čnost ure đaja za miješanje mora biti takav da se koncentracije razrije đenih plinova za 
kalibriranje mogu odrediti u granicama od ± 2 posto. Krivulja kalibriranja mora se verificirati provjerom 
sredine raspona kao što je opisano u stavku 5.3. ovog Podpriloga. Kalibracija plina s koncentracijom 
ispod 50 posto raspona analizatora mora biti unutar 2 posto njegove ovjerene koncentracije.  
6. Referentni plinovi  
6.1. Čisti plinovi  
6.1.1. Sve vrijednosti u ppm zna če V-ppm (vpm)  
6.1.2. Sljede ći čisti plinovi moraju biti na raspolaganju, ako je potrebno, za kalibriranje i rad:  
6.1.2.1. Dušik:  
Čisto ća: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0.1 ppm NO, < 0.1 ppm NO  2 , < 0.1 ppm N  2 O, 
< 0.1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. Sinteti čki zrak:  
Čisto ća: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0.1 ppm NO; sadržaj kisika izme đu 18 i 21 
posto volumenski;  
6.1.2.3. kisik:  
Čisto ća: > 99.5 posto vol. O  2 ; 
6.1.2.4. Vodik (i smjesa koja sadrži helij ili dušik):  
Čisto ća: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; sadržaj vodika je izme đu 39 i 41 posto volumenski;  
6.1.2.5. Uglji čni monoksid:  
Minimalna čisto ća 99,5 posto;  
6.1.2.6. propan:  
Minimalna čisto ća 99,5 posto.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/517
 
6.2. Kalibracija plinova  
6.2.1. Stvarna koncentracija plina za kalibraciju mora biti unutar ± 1 posto navedenih vrijednosti kao što je 
navedeno dolje.  
Mješavine plinova koji imaju sljede će sastave mora biti dostupna sa skupnim specifikacijama plina u 
skladu sa stavcima 6.1.2.1. ili 6.1.2.2. ovog Podpriloga:  
(a) C  3 H 8 u sinteti čkom zraku (pogledajte stavak 6.1.2.2. ovog Podpriloga);  
(b) CO u dušiku;  
(c) CO  2 u dušiku;  
(d) CH  4 u sinteti čkom zraku;  
(e) NO u dušiku (koli čina NO  2 sadržana u tom plinu za kalibraciju ne smije prelaziti 5 % sadržaja NO).HR L 175/518 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Podprilog 6.  
Postupci ispitivanja i uvjeti ispitivanja tipa 1  
1. Postupci ispitivanja i uvjeti ispitivanja  
1.1 Opis ispitivanjâ  
1.1.1. Za odre đivanje emisije plinovitih sastojaka, česti čnih tvari, broja čestica, masene emisije CO  2 , potrošnje 
goriva, potrošnje elektri čne energije i autonomije elektri čnog vozila u primjenjivom WLTP ispitnom 
ciklusu koristi se ispitivanje tipa 1.  
1.1.1.1. Ispitivanja se provode u skladu s metodom opisanom u stavku 1.2. ovog Podpriloga ili stavku 3. Podpri ­
loga 8. za potpuno elektri čna, hibridna elektri čna i hibridna vozila s komprimiranim vodikovim gorivnim 
ćelijama. Ispušni plinovi, česti čne tvari i čestice moraju se uzorkovati i analizirati po propisanim meto ­
dama.  
1.1.2. Broj ispitivanja odre đuje se prema dijagramu na slici A6/1. Grani čna vrijednost je maksimalna dopuštena 
vrijednost za odgovaraju će kriterije one čišćuju ćih tvari kako je navedeno u Prilogu I. Uredbe (EZ) 
br 715/2007.  
1.1.2.1. Dijagram toka na slici A6/1 primjenjuje se samo na cijele važe će WLTP ispitne cikluse, a ne na pojedine 
faze.  
1.1.2.2. Rezultati ispitivanja su vrijednosti nakon primjene korekcija Ki i ATCT zasnovanih na promjeni energije 
REESS-a.  
1.1.2.3. Odre đivanje ukupnih vrijednosti ciklusa  
1.1.2.3.1. Ako se za vrijeme bilo kojeg ispitivanja prije đe dozvoljena granica za kriterijske emisije, vozilo se odbija.  
1.1.2.3.2. Ovisno o tipu vozila, proizvo đač mora dostaviti podatke o primjenjivoj vrijednosti masene emisije CO  2 u 
cijelom ciklusu, potrošnje elektri čne energije, potrošnje goriva za NOVC-FCHV, kao i za PER i AER prema 
tablici A6/1.  
1.1.2.3.3. Deklarirana vrijednost potrošnje elektri čne energije za OVC-HEV-ove u radnom stanju s baterijskim 
pogonom ne odre đuje se prema slici A6/1. To se uzima kao vrijednost homologacije tipa ako je progla ­ 
šena vrijednost CO  2 prihva ćena kao homologacijska vrijednost. Ako to nije slu čaj, izmjerena vrijednost 
potrošnje elektri čne energije treba uzeti kao vrijednost homologacije..  
1.1.2.3.4. Ako su nakon prvog ispitivanja su ispunjeni svi kriteriji u retku 1. važe će tablice A6/2, sve vrijednosti koju 
je odredio proizvo đač moraju se prihvatiti kao homologacijske vrijednosti. Ako nije ispunjen bilo koji od 
kriterija u retku 1. primjenjive tablice A6/2, drugo se ispitivanje obavlja s istim vozilom.  
1.1.2.3.5. Nakon drugog ispitivanja, ra čuna se aritmeti čka sredina rezultata dva ispitivanja. Ako su svi kriteriji u retku 
2. važe će tablice A6/2 ispunjeni tim rezultatima aritmeti čkog prosjeka, sve vrijednosti koju je odredio 
proizvo đač moraju se prihvatiti kao homologacijske vrijednosti. Ako nije ispunjen bilo koji od kriterija u 
retku 2. primjenjive tablice A6/2, tre će se ispitivanje obavlja s istim vozilom.  
1.1.2.3.6. Nakon tre ćeg ispitivanja, ra čuna se aritmeti čka sredina rezultata tri ispitivanja. Za sve parametre koji 
ispunjavaju odgovaraju će kriterije u retku 3. važe će tablice A6/2, deklarirana vrijednost uzima se kao 
homologacijska vrijednost. Za sve parametre koji ne ispunjavaju odgovaraju će kriterije u retku 3. važe će 
tablice A6/2, deklarirana vrijednost uzima se kao homologacijska vrijednost.  
1.1.2.3.7. U slu čaju da bilo koji od kriterija za tu namjenu u tablici A6/2 nije ispunjen nakon prvog ili drugog 
ispitivanja, na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela, vrijednosti mogu biti ponovno 
deklarirane kao ve će vrijednosti emisija ili potrošnje, ili kao niže vrijednosti za elektri čne raspone, kako bi 
se smanjio potreban broj ispitivanja za odobrenje.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/519
 
1.1.2.3.8. Odre đivanje dCO2  1 , dCO2  2 i dCO2  3 . 
1.1.2.3.8.1. Ne dovode ći u pitanje zahtjeve iz stavka 1.1.2.3.8.2, sljede će vrijednosti za dCO2  1 , dCO2  2 i dCO2  3 koriste 
se u odnosu na kriterije za broj ispitivanja u tablici A6/2:  
dCO2  1 = 0.990  
dCO2  2 = 0.995  
dCO2  3 = 1.000  
1.1.2.3.8.2. Ako se ispitivanje na baterijski pogon tipa 1 za OVC-HEV vozila sastoji od dva ili više primjenjivih WLTP 
ispitnih ciklusa te je vrijednost dCO2x ispod 1,0, vrijednost dCO2x mijenja se vrijednoš ću 1,0.  
1.1.2.3.9. Ako se rezultat ispitivanja ili prosjek ispitnih rezultata uzima i potvr đuje kao homologacijska vrijednost, za 
potrebe daljnjih izra čuna ovaj rezultat se naziva „deklariranom vrijednosti”.  
Tablica A6/1  
Primjenjivi propisi za deklarirane vrijednosti jednog proizvo đača (ukupne vrijednosti ciklusa)  ( 1 ) 
Tip vozila  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100km)  Potrošnja elektri čne 
energije (  3 ) 
(Wh/km)  Potpuno elektri čni 
raspon / Autono ­
mija potpuno elek ­
tri čnog vozila (  3 ) 
(km)  
Vozila ispitana u skladu s 
Podprilogom 6 (ICE)  M CO2 
Stavak 3. Podpri ­
loga 7.  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC CS 
Stavak 4.2.1.2.1. 
Podpriloga 8.  — —  
NOVC-HEV  M CO2,CS  
Stavak 4.1.1. 
Podpriloga 8.  — —  —  
OVC-HEV  CD M CO2,CD  
Stavak 4.1.2. 
Podpriloga 8.  — EC AC,CD  
Stavak 4.3.1. 
Podpriloga 8.  AER Stavak 
4.4.1.1. Podpri ­
loga 8.  
CS M CO2,CS  
Stavak 4.1.1. 
Podpriloga 8.  — —  —  
PEV  —  —  EC WLTC  
Stavak 4.3.4.2. 
Podpriloga 8.  PER  WLTC  
Stavak 4.4.2. 
Podpriloga 8.  
( 1 ) Deklarirana vrijednost je ona vrijednost na koju su primijenjene potrebne korekcije (npr. korekcija Ki i ostale regio ­
nalne korekcije) 
( 2 ) Zaokruživanje xxx.xx 
( 3 ) Zaokruživanje xxx.xHR L 175/520 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika A6/1  
Dijagram toka za broj ispitivanja tipa 1
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/521
 
Tablica A6/2  
Kriteriji za broj ispitivanja  
Za vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem, NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove ispitivanje tipa 1 s 
dopunjavanjem baterije  
Ispitivanje  Parametar za prosudbu  Kriteriji emisije  M  CO2 
Redak 1  Prvo ispitiva ­
nje Prvi rezultati ispitivanja  ≤ Regulacijsko ogr ­
ani čenje × 0.9  ≤ Deklarirana vrijed ­
nost × dCO2  1 
Redak 2  Drugo ispiti ­
vanje  Aritmeti čki prosjek od 
prvog i drugog ispitnog 
rezultata  ≤ Regulacijsko ogr ­
ani čenje × 1.0 (  1 ) ≤ Deklarirana vrijed ­
nost × dCO2  2 
Redak 3  Tre će ispitiva ­
nje Aritmeti čki prosjek tri rezul ­
tata ispitivanja  ≤ Regulacijsko ogr ­
ani čenje × 1.0 (  1 ) ≤ Deklarirana vrijed ­
nost × dCO2  3 
( 1 ) Svaki rezultat ispitivanja tako đer mora ispunjavati regulatorno ograni čenje.  
Za OVC-HEV-ove, ispitivanje na baterijski pogon tipa 1.  
Ispitivanje  Parametar za prosudbu  Kriterijske emisije  M  CO2,CD  AER  
Redak 1  Prvo 
ispitiva ­
nje Prvi rezultati ispitiva ­
nja ≤ Regulacijsko og ­
rani čenje × 0.9 (  1 ) ≤ Deklarirana vri ­
jednost × dCO2  1 ≥ Deklarirana vri ­
jednost × 1,0  
Redak 2  Drugo 
ispitiva ­
nje Aritmeti čki prosjek 
od prvog i drugog 
ispitnog rezultata  ≤ Regulacijsko og ­
rani čenje × 1.0 (  2 ) ≤ Deklarirana vri ­
jednost × dCO2  2 ≥ Deklarirana vri ­
jednost × 1,0  
Redak 3  Tre će 
ispitiva ­
nje Aritmeti čki prosjek 
tri rezultata ispitiva ­
nja ≤ Regulacijsko og ­
rani čenje × 1.0 (  2 ) ≤ Deklarirana vri ­
jednost × dCO2  3 ≥ Deklarirana vri ­
jednost × 1,0  
( 1 ) Vrijednost „0,9” mijenja se vrijednoš ću „1,0” za ispitivanja na baterijski pogon (eng.  charge depleting , CD) tipa 1 za 
OVC-HEV vozila samo ako se ispitivanje na baterijski pogon sastoji od dva ili više primjenjivih WLTC ciklusa. 
( 2 ) Svaki rezultat ispitivanja mora ispunjavati regulatorno ograni čenje.  
Za PEV  
Ispitivanje  Parametar za prosudbu  Potrošnja elektri čne 
energije  PER 
Redak 1  Prvo ispitiva ­
nje Prvi rezultati ispitivanja  ≤ Deklarirana vrijed ­
nost × 1,0  ≥ Deklarirana vrijed ­
nost × 1,0  
Redak 2  Drugo ispiti ­
vanje  Aritmeti čki prosjek od prvog 
i drugog ispitnog rezultata  ≤ Deklarirana vrijed ­
nost × 1,0  ≥ Deklarirana vrijed ­
nost × 1,0  
Redak 3  Tre će ispiti ­
vanje  Aritmeti čki prosjek tri rezul ­
tata ispitivanja  ≤ Deklarirana vrijed ­
nost × 1,0  ≥ Deklarirana vrijed ­
nost × 1,0  
Za NOVC-FCHV  
Ispitivanje  Parametar za prosudbu  FC  CS 
Redak 1  Prvo ispitivanje  Prvi rezultati ispitivanja  ≤ Deklarirana vrijednost 
× 1,0  
Redak 2  Drugo ispitivanje  Aritmeti čki prosjek od prvog i drugog 
ispitnog rezultata  ≤ Deklarirana vrijednost 
× 1,0  
Redak 3  Tre će ispitivanje  Aritmeti čki prosjek tri rezultata ispitivanja  ≤ Deklarirana vrijednost 
× 1,0HR L 175/522 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.1.2.4. Odre đivanje vrijednosti specifi čnih za fazu  
1.1.2.4.1. Vrijednost specifi čna za fazu za CO  2 
1.1.2.4.1.1. Nakon prihva ćanja deklarirane vrijednosti masene emisije CO  2 za cijeli ciklus, aritmeti čka sredina dobi ­
venih ispitnih vrijednosti specifi čnih za pojedine faze u g/km množi se s faktorom prilagodbe CO2_AF 
kako bi se kompenzirala razlika izme đu deklarirane vrijednosti i ispitnih rezultata. Ova ispravljena vrijed ­
nost je homologacijska vrijednost za CO  2 . 
CO2  A F ¼ Declared value 
Phase combined value  
pri čemu je: 
Phase combined value  ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
pri čemu je:  
CO2  ave  L je aritmeti čki prosjek rezultata masene emisije CO  2 za rezultat L faze ispitivanja, g/km;  
CO2  ave  M je aritmeti čki prosjek rezultata masene emisije CO  2 za rezultat M faze ispitivanja, g/km;  
CO2  ave  H je aritmeti čki prosjek rezultata masene emisije CO  2 za rezultat H faze ispitivanja, g/km;  
CO2  ave  exH je aritmeti čki prosjek rezultata masene emisije CO  2 za rezultat exH faze ispitivanja, g/km;  
D L teoretska prije đena udaljenost faze L, km;  
D M teoretska prije đena udaljenost faze M, km;  
D H teoretska prije đena udaljenost faze H, km;  
D exH teoretska prije đena udaljenost faze exH, km;  
1.1.2.4.1.2. Ako deklarirana vrijednost masene emisije CO  2 za cijeli ciklus nije prihva ćena, homologacijske vrijednosti 
masene emisije CO  2 za odre đene faze izra čunavaju uzimanjem aritmeti čke sredine svih ispitnih rezultata za 
odnosnu fazu.  
1.1.2.4.2. Vrijednost specifi čna za fazu za potrošnju goriva  
1.1.2.4.2.1. Vrijednost potrošnje goriva izra čunava se pomo ću vrijednosti masene emisije CO  2 za odre đenu fazu 
pomo ću jednadžbi u stavku 1.1.2.4.1. ovog Podpriloga i aritmeti čkih sredina emisija.  
1.1.2.4.3. Potrošnja energije specifi čna za odre đenu fazu, PER i AER.  
1.1.2.4.3.1. Potrošnja energije specifi čna za odre đenu fazu i elektri čni raspon specifi čan za odre đenu fazu izra čunavaju 
se uzimanjem aritmeti čke sredine ispitnih rezultata za odre đenu fazu bez faktora prilagodbe.  
1.2. Uvjeti ispitivanja tipa 1  
1.2.1. Pregled  
1.2.1.1. Ispitivanje tipa 1 sastoji se od propisanih redoslijeda pripreme dinamometra, napajanja gorivom, kondi ­
cioniranja i radnih stanja.  
1.2.1.2. Ispitivanje tipa 1 sastoji se od rada vozila na dinamometru s valjcima u odgovaraju ćem WLTC-u za 
interpolacijsku porodicu. Proporcionalni dio razrije đenih ispušnih emisija kontinuirano se prikuplja za 
naknadnu analizu uporabom ure đaja za uzorkovanje stalnog volumena.  
1.2.1.3. Pozadinska koncentracija mjeri se za sve sastavne elemente emisija za koje se provode mjerenja emisija. Za 
ispitivanje ispušnih plinova to zahtijeva uzorkovanje i analizu zraka za razrje đivanje.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/523
 
1.2.1.3.1. Mjerenje pozadinskih čestica  
1.2.1.3.1.1. Ako proizvo đač zahtijeva oduzimanje vrijednosti zraka za razrje đivanje ili mase pozadinskih čestica u 
tunelu za razrje đivanje iz rezultata mjerenja emisija, te pozadinske vrijednosti utvr đuju se u skladu s 
postupcima navedenima u stavcima 1.2.1.3.1.1.1. do 1.2.1.3.1.1.3. ovog Podpriloga.  
1.2.1.3.1.1.1. Maksimalna dopustiva korekcija pozadinskih čestica je masa na filtru koja je istovrijedna vrijednosti od 
1 mg/km pri ispitnoj brzini protoka.  
1.2.1.3.1.1.2. Ako masa pozadinskih čestica prije đe ovu granicu, potrebno je oduzeti zadanu vrijednost od 1 mg/km.  
1.2.1.3.1.1.3. Ako oduzimanje pozadinskog doprinosa daje negativan rezultat, smatra se da je razina pozadinskih čestica 
jednaka nuli.  
1.2.1.3.1.2. Razina mase pozadinskih čestica u zraku za razrje đivanje utvr đuje se provo đenjem filtriranog zraka za 
razrje đivanje kroz filtar pozadinskih čestica. Taj se zrak uzima u izlaznoj struji, neposredno iza to čke na 
kojoj se nalaze filtri za zrak za razrje đivanje. Razine pozadinskih čestica izražene u μ/m 3 utvr đuju se kao 
pomi čni aritmeti čki prosjek od najmanje 14 mjerenja s u čestaloš ću mjerenja od najmanje jednom tjedno.  
1.2.1.3.1.3. Razina mase pozadinskih čestica u tunelu za razrje đivanje utvr đuje se provo đenjem filtriranog zraka za 
razrje đivanje kroz filtar pozadinskih čestica. Uzima se iz iste to čke kao i uzorak česti čnih tvari. Ako se za 
ispitivanje koristi sekundarno razrje đivanje, sekundarni sustav za razrje đivanje se aktivira u svrhu mjerenja 
pozadinskih čestica. Na dan ispitivanja dopušteno je provesti jedno mjerenje, bilo prije ili nakon ispitivanja.  
1.2.1.3.2. Odre đivanje broja pozadinskih čestica  
1.2.1.3.2.1. Ako proizvo đač zahtijeva korekciju pozadine, te razine pozadinske utvr đuju se kako slijedi:  
1.2.1.3.2.1.1. Pozadinska vrijednost se ili ra čuna ili mjeri. Maksimalna dopustiva korekcija pozadinskih čestica povezana 
je s maksimalnim dopustivim stupnjem propuštanja mjernog sustava za brojenje čestica (0,5 čestica po 
cm  3 ) proporcionalno prilago đena prema faktoru redukcije koncentracije čestica, PCRF i brzini protoka 
CVS-a korištenim u stvarnom ispitivanju;  
1.2.1.3.2.1.2. I homologacijsko tijelo i proizvo đač umjesto izra čunanih mogu zatražiti korištenje stvarnih izmjerenih 
vrijednosti pozadinskih čestica.  
1.2.1.3.2.1.3. Ako oduzimanje pozadinskog doprinosa daje negativan rezultat, smatra se da je rezultat PN jednak nuli.  
1.2.1.3.2.2. Razina broja pozadinskih čestica u zraku za razrje đivanje utvr đuje se uzorkovanjem filtriranog zraka za 
razrje đivanje. Taj se zrak uzima neposredno iza to čke na kojoj se nalaze filtri za zrak za razrje đivanje u 
mjerni sustav za brojanje čestica. Razine pozadinskih čestica izražene u broju čestica po cm  3 utvr đuju se 
kao pomi čni aritmeti čki prosjek od najmanje 14 mjerenja s u čestaloš ću mjerenja od najmanje jednom 
tjedno.  
1.2.1.3.2.3. Razina broja pozadinskih čestica u tunelu za razrje đivanje utvr đuje se uzorkovanjem filtriranog zraka za 
razrje đivanje. Uzima se iz iste to čke kao i uzorak PN. Ako se za ispitivanje koristi sekundarno razrje điva ­
nje, sekundarni sustav za razrje đivanje se aktivira u svrhu mjerenja pozadinskih čestica. Na dan ispitivanja 
smije se provesti jedno mjerenje, bilo prije ili poslije ispitivanja, pomo ću stvarnog faktora PCRF i brzine 
protoka u CVS-u.HR L 175/524 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.2.2. Op ća oprema ispitne stanice  
1.2.2.1. Parametri koji se mjere  
1.2.2.1.1. Sljede će se temperature mjere s to čnoš ću ± 1,5 °C:  
(a) zraka ispitne stanice;  
(b) temperature sustava za razrje đivanje i uzorkovanje kako se zahtijeva za sustave mjerenja emisija 
odre đene u Podprilogu 5.  
1.2.2.1.2. Atmosferski tlak mora biti mjerljiv s rezolucijom od ± 0,1 kPa.  
1.2.2.1.3. Specifi čna vlažnost mora biti mjerljiva s rezolucijom od ± 1 g H  2 O/kg suhog zraka.  
1.2.2.2. Ispitna ćelija i podru čje kondicioniranja  
1.2.2.2.1. Ispitna ćelija  
1.2.2.2.1.1. Ispitna ćelija mora imati zadanu vrijednost temperature od 23 °C. Tolerancija stvarne vrijednosti mora biti 
± 5 °C. Temperatura zraka i vlažnost mjere se na izlazu rashladnog ventilatora ispitne ćelije minimalnom 
frekvencijom 1 Hz. Za temperature na po četku ispitivanja, pogledajte stavku 1.2.8.1. u Podprilogu 6.  
1.2.2.2.1.2. Apsolutna vlažnost (H) zraka u ispitnoj stanici ili zraka koji se usisava u motor takva je da vrijedi:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O==kg suhog zrakaÞÞ 
1.2.2.2.1.3. Vlažnost se mjeri kontinuirano minimalnom frekvencijom od 1 Hz.  
1.2.2.2.2. Podru čje kondicioniranja  
Podru čje kondicioniranja mora imati zadanu vrijednost temperature od 23 °C uz toleranciju stvarne 
vrijednosti od ± 3 °C za 5-minutni pomi čni aritmeti čki prosjek bez sustavnog odstupanja od zadane 
vrijednosti. Temperatura se mjeri kontinuirano minimalnom frekvencijom od 1 Hz.  
1.2.3. Ispitno vozilo  
1.2.3.1. Op ćenito  
Ispitno vozilo mora biti u skladu u svim svojim komponentama s proizvodnom serijom, ili, ako se vozilo 
razlikuje od serijske proizvodnje, puni opis mora biti uklju čen u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju. Pri 
odabiru ispitnog vozila, proizvo đač i homologacijsko tijelo se dogovoraju o tome koje je vozilo repre ­
zentativni model za interpolacijsku porodicu.  
Za mjerenje emisija primjenjuje se cestovni otpor kako je utvr đen ispitivanjem vozila H. U slu čaju 
cestovnog otpora porodice matrice, za mjerenje emisija primjenjuje se cestovni otpor izra čunan za 
vozilo H  M u skladu sa stavkom 5.1. Podpriloga 4.  
Ako se na zahtjev proizvo đača koristi metoda interpolacije (vidi stavak 3.2.3.2. Podpriloga 7.), dodatna 
mjerenja emisija obavljaju se s cestovnim otporom kako je utvr đen s ispitnim vozilom L. Ispitivanja na 
vozilima H i L trebala bi biti provedena s istim ispitnim vozilom, a ispitivanja se provode s najkra ćim 
kona čnim prijenosnim omjerom unutar interpolacijske porodice. U slu čaju cestovnog otpora porodice 
matrice, dodatna mjerenja emisija obavljaju se uz cestovni otpor izra čunan za vozilo L  M u skladu sa 
stavkom 5.1. Podpriloga 4.  
1.2.3.2. Raspon interpolacije CO  2 
Metoda interpolacije koristi se samo ako je razlika u vrijednostima CO  2 izme đu ispitnih vozila L i H 
izme đu minimalno 5 i maksimalno 30g/km ili 20 % emisije CO  2 iz vozila H, ovisno o tome koja 
vrijednost je niža.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/525
 
Na zahtjev proizvo đača i s odobrenjem homologacijskog tijela interpolacijski pravac se može ekstrapolirati 
do maksimalno 3g/km iznad vrijednosti emisije CO  2 za vozilo H i/ili ispod emisije CO  2 za vozilo L. Ovaj 
dodatak vrijedi samo unutar apsolutnih granica gore navedenog interpolacijskog raspona.  
Ovaj stavak ne primjenjuje se za razliku u CO  2 izme đu vozila H  M i L  M porodice po matrici cestovnog 
otpora.  
1.2.3.3. Razra đivanje  
Vozilo se dostavlja u dobrom mehani čkom stanju. Vozilo mora biti uhodano i prije ispitivanja prije ći 
izme đu 3 000 i 15 000 kilometara. Motor, mjenja č i vozila se upotrebljavaju u skladu s preporukama 
proizvo đača. 
1.2.4. Postavke  
1.2.4.1. Postavke dinamometra i verifikacija obavljaju se u skladu s Podprilogom 4.  
1.2.4.2. Rad dinamometra  
1.2.4.2.1. Pomo ćni ure đaji moraju biti isklju čeni ili deaktivirati tijekom rada dinamometra, osim ako je potreban 
njihov rad.  
1.2.4.2.2. Na čin rada vozila na dinamometru, ako postoji, aktivira se pomo ću uputa proizvo đača (npr. uporaba tipki 
upravlja ča vozila u posebnom nizu, uporaba radioni čkog testera proizvo đača, uklanjanje osigura ča). 
Proizvo đač mora osigurati homologacijskom tijelu popis deaktiviranih ure đaja i opravdanje za deaktivira ­
nje. Na čin rada na dinamometru mora biti odobren od strane homologacijskog tijela, a korištenje na čina 
rada na dinamometru mora biti uklju čeno u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
1.2.4.2.3. Na čin rada na dinamometru ne smije aktivirati, modulirati, odgoditi ili deaktivirati rad bilo kojeg dijela koji 
utje če na emisije i potrošnju goriva pod uvjetima ispitivanja. Svaki ure đaj koji utje če na rad dinamometra s 
valjcima mora biti postavljen kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje.  
1.2.4.2.4. Ako se ispitno vozilo ispituje u na činu rada s pogonom na dva kota ča (2WD), ispitno vozilo se ispituje na 
dinamometru s valjcima s jednom osovinom koji ispunjava uvjete navedene u stavku 2 Podpriloga 5. Na 
zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela, vozilo se može ispitivati na dinamometru s 
valjcima s dvije osovine.  
1.2.4.2.5. Ako se ispitno vozilo ispituje u na činu rada koji u WLTP uvjetima radi djelomi čno ili stalno u na činu rada 
s pogonom na sva četiri kota ča (4WD) tijekom primjenjivog ciklusa, ispitno vozilo se ispituje na dinamo ­
metru s valjcima s dvostrukom osovinom koji ispunjava uvjete navedene u stavku 2.3. Podpriloga 5.  
Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela, vozilo se može ispitivati na dinamometru s 
valjcima s jednom osovinom.  
a) Ispitno vozilo se pretvara u stalni 2WD pogon za sve na čine ispitivanja;  
b) proizvo đač predo čava homologacijskom tijelu dokaze o tome da su vrijednosti emisije CO  2 i potrošnje 
goriva i/ili elektri čne energije konvertiranog vozila jednake ili ve će vrijednostima nekonvertiranog vozila 
koje se ispituje na dinamometru s valjcima s dvostrukom osovinom.  
1.2.4.3. Ispušni sustav vozila ne smije imati nikakvih propuštanja, pošto to može utjecati na koli činu sakupljenog 
plina.  
1.2.4.4. Postavke pogonskog sklopa i kontrola vozila moraju biti onakve kakve su propisane od strane proizvo đača 
za serijsku proizvodnju.HR L 175/526 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.2.4.5. Gume moraju biti onog tipa koji je proizvo đač vozila naveo kao originalnu opremu. Tlak u gumama se 
može pove ćati i do 50 posto u odnosu na tlak naveden u stavku 4.2.2.3. Podpriloga 4. Isto tlaka u 
gumama mora se koristiti za postavljanje dinamometra i za sva naknadna ispitivanja. Tlak guma mora biti 
uklju čen u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju:  
1.2.4.6. Referentno gorivo  
1.2.4.6.1. Za ispitivanje se koristi odgovaraju će referentno gorivo opisano u Prilogu IX. ovoj Uredbi.  
1.2.4.7. Priprema ispitnog vozila  
1.2.4.7.1. Vozilo se tijekom ispitivanja postavlja približno vodoravno kako bi se izbjegla bilo kakva neuobi čajena 
raspodjela goriva.  
1.2.4.7.2. Po potrebi, proizvo đač dostavlja dodatni pribor i adaptere koji su potrebni za postizanje pražnjenja goriva 
na najnižoj mogu ćoj to čki u spremniku (spremnicima) koji su ugra đeni u vozilo i za osiguravanje saku ­
pljanja uzoraka ispušnih plinova.  
1.2.4.7.3. za uzorkovanje mase čestica tijekom ispitivanja kada je ure đaj s regeneracijom u stabilnom stanju opte ­
rećenja (tj. vozilo nije u stanju regeneracije), preporu čuje se da je vozilo prešlo > 1/3 kilometraže izme đu 
planiranih regeneracija ili da je ure đaj s periodi čnom regeneracijom bio podvrgnut istovrijednom optere ­ 
ćenju izvan vozila.  
1.2.5. Pripremna ispitivanja  
1.2.5.1. Preliminarni ciklusi ispitivanja mogu se provesti ako to zatraži proizvo đač kako bi mogao slijediti dijagram 
brzine unutar propisanih granica.  
1.2.6. Pretkondicioniranje ispitnog vozila  
1.2.6.1. Spremnik (ili spremnici) goriva pune se specificiranim ispitnim gorivom. Ako postoje će gorivo u sprem ­
niku ili (spremnicima) ne odgovara specifikacijama iz stavka 1.2.4.6. ovog Podpriloga, postoje će gorivo se 
ispušta prije punjenja. Sustav za kontrolu emisija nastalih isparavanjem ne pro čišćuje i ne optere ćuje na 
neuobi čajen na čin. 
1.2.6.2. REESSs punjenje  
Prije ciklusa ispitivanja pretkondicioniranja, REESS mora biti napunjen do kraja. Na zahtjev proizvo đača, 
punjenje može biti izostavljeno prije predkondicioniranja. REESS ne će biti ponovno punjen prije službenog 
ispitivanja.  
1.2.6.3. Ispitno vozilo mora biti preba čeno u ispitnu ćeliju i obavljaju se operacije navedene u stavcima 1.2.6.3.1. 
do i uklju čuju ći 1.2.6.3.9.  
1.2.6.3.1. Ispitno vozilo postavlja se, bilo vožnjom ili guranjem, na dinamometar i radi kroz važe ći WLTC. Vozilo ne 
mora biti hladno i može se koristiti za podešavanje optere ćenja dinamometra.  
1.2.6.3.2. Dinamometar se podešava u skladu sa stavcima 7. i 8. Podpriloga 4.  
1.2.6.3.3. Za vrijeme pretkondicioniranja temperatura ispitne ćelije mora biti jednaka onoj definiranoj za ispitivanje 
tipa 1 (stavak 1.2.2.2.1. ovog Podpriloga).  
1.2.6.3.4. Tlak u gumama pogonskih kota ča podešava se u skladu sa stavkom 1.2.4.5. ovog Podpriloga.  
1.2.6.3.5. Izme đu ispitivanja na prvom referentnom plinovitom gorivu i drugom referentnom plinovitom gorivu za 
vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja koja rade na UNP ili PP/biometan ili su opremljena tako da 
se mogu pogoniti i s benzinskim gorivom ili UNP-om ili s prirodnim plinom/biometanom, prije ispitivanja 
na drugom plinovitom referentnom gorivu potrebno je ponovno pretkondicionirati vozilo.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/527
 
1.2.6.3.6. Za pretkondicioniranje se vozi primjenjivi WLTC ciklus. Pokretanje motora i vožnja izvode se u skladu sa 
stavkom 1.2.6.4. ovog Podpriloga.  
Dinamometar se podešava u skladu sa Podprilogom 4.  
1.2.6.3.7. Na zahtjev proizvo đača ili homologacijskog tijela mogu će je provesti dodatne WLTC cikluse kako bi se 
vozilo i njegovi sustavi za kontrolu doveli u stabilizirano stanje.  
1.2.6.3.8. Opseg tog prekondicioniranja mora biti zabilježen u svim relevantnim izvješ ćima o ispitivanju.  
1.2.6.3.9. U ispitnoj stanici gdje postoji mogu ćnost da ispitivanje vozila s niskom razinom emisija čestica kontami ­
nira materijal koji je preostao iz prethodnog ispitivanja vozila s visokom razinom emisija čestica, u svrhu 
pretkondicioniranja opreme za uzorkovanje preporu čuje se da se vozilo s niskom razinom emisija 
podvrgne ujedna čenom 20-minutnom voznom ciklusu na 120 km/h. Dulji rad ili ve ća brzina dopušteni 
su za pretkondicioniranje opreme za uzorkovanje, ako je potrebno. Mjerenja pozadinskih čestica u tunelu 
za razrje đivanje provode se nakon pretkondicioniranja tunela i prije svakog sljede ćeg ispitivanja vozila.  
1.2.6.4. Postupak pokretanja pogonskog sklopa zapo činje pomo ću ure đaja namijenjenih za tu svrhu prema 
uputama proizvo đača. 
Osim ako nije druga čije nazna čeno, za vrijeme ispitivanja nije dopušteno prebacivanje na čina rada pokre ­
nuto izvan vozila.  
1.2.6.4.1. Ako iniciranje postupka pokretanja pogonskog sklopa nije uspješno, npr. ako se motor ne pokrene na 
očekivan na čin ili ako vozilo javi pogrešku pokretanja, ispitivanje se poništava te je potrebno ponoviti 
pretkondicioniranje i pokrenuti novo ispitivanje.  
1.2.6.4.2. Prvi ciklus po činje s po četkom postupka pokretanja pogonskog sklopa.  
1.2.6.4.3. Kada se kao gorivo upotrebljava UNP ili PP/biometan, dopušteno je pokrenuti motor na benzin pa 
automatski prebaciti na UNP ili PP/biometan nakon unaprijed odre đenog razdoblja koje voza č ne može 
mijenjati.  
1.2.6.4.4. Za vrijeme faza mirovanja/praznog hoda vozila potrebno je pritisnuti ko čnice odgovaraju ćom silom kako 
bi se sprije čilo okretanje pogonskih kota ča. 
1.2.6.4.5. Za vrijeme ispitivanja vrijednost brzine se mjeri u odnosu prema vremenu ili se prikupljaju podaci o brzini 
pomo ću sustava za prikupljanje podataka frekvencijom ne manjom od 1 Hz, kako bi se mogla procijeniti 
stvarna brzina vožnje.  
1.2.6.4.6. Stvarno prije đena udaljenost vozila mora biti uklju čena u sve relevantne ispitne listove za svaku WLTC 
fazu.  
1.2.6.5. Uporaba mjenja ča 
1.2.6.5.1. Manualni mjenja č 
Moraju se slijediti upute o promjeni stupnja prijenosa navedene u Podprilogu 2. Vozila koja se ispituju 
prema Podprilogu 8 moraju se voziti u skladu sa stavkom 1.5. tog Podpriloga.  
Vozila koja ne mogu posti ći vrijednosti ubrzanja i maksimalne brzine zahtijevane za primjenjivi WLTC 
postupak moraju voziti s papu čicom akceleratora pritisnutom do kraja sve dok ponovno ne uspiju pratiti 
zahtijevani dijagram brzine. Nepoštivanje dijagrama brzine u ovim okolnostima ne poništava ispitivanje. 
Devijacije iz ciklusa vožnje moraju biti uklju čene u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
1.2.6.5.1.1. Primjenjuju se tolerancije dane u stavku 1.2.6.6. ovog Podpriloga.  
1.2.6.5.1.2. Promjena stupnja prijenosa mora se zapo četi i završiti u vremenu od ± 1,0 sekunde od propisane to čke 
promjene stupnja prijenosa.HR L 175/528 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.2.6.5.1.3. Spojka se mora pritisnuti u vremenu od ± 1,0 sekunde od propisane radne to čke spojke.  
1.2.6.5.2. Automatski mjenja č 
1.2.6.5.2.1. Vozila opremljena automatskim mjenja čem ispituju se u zadanom po četnom na činu rada. Papu čica akce ­
leratora mora se koristiti tako da to čno slijedi dijagram brzine vozila.  
1.2.6.5.2.2. Vozila opremljena automatskim mjenja čem s na činima rada koje bira voza č moraju zadovoljiti ograni čenja 
kriterijskih emisija u svim automatskim na činima promjene stupnja prijenosa koji se koriste za vožnju 
prema naprijed. Proizvo đač mora predo čiti odgovaraju ći dokaz homologacijskom tijelu. Na temelju tehni ­ 
čkog dokaza koji pruža proizvo đač i odobrenja homologacijskog tijela ne moraju se uzimati u obzir na čini 
vožnje za posebne, ograni čene svrhe koje bira voza č (npr. na čin rada održavanja, na čin rada puzanja - 
sporog prilaženja).  
1.2.6.5.2.3. Proizvo đač homologacijskom tijelu predstavlja dokaze o postojanju na čina rada koji zadovoljava zahtjeve 
navedene u stavku 3.5.9 ovog Priloga. U suglasnosti s homologacijskim tijelom, za odre đivanje kriterijskih 
emisija, emisije CO  2 i potrošnje goriva mogu će je koristiti zadani po četni na čin rada vozila. Neovisno o 
postojanju zadanog po četnog na čina rada, kriteriji ograni čenja emisija moraju se ispuniti u svim 
razmatranim na činima rada s automatskom promjenom stupnja prijenosa za vožnju prema naprijed na 
na čin opisan u stavku 1.2.6.5.2.2. ovog Podpriloga.  
1.2.6.5.2.4. Ako vozilo nema zadani po četni na čin rada ili ako homologacijsko tijelo nije suglasno s odabirom 
prevladavaju ćeg na čina rada, ispituju se njegove kriterijske emisije, emisije CO  2 i potrošnja goriva u 
najboljem i najgorem na činu rada. Najbolji i najgori na čin rada se identificiraju priloženim dokazima o 
emisiji CO  2 i potrošnji goriva u svim na činima rada. Emisije CO  2 i potrošnja goriva su aritmeti čke sredine 
rezultata ispitivanja u oba na čina rada. Rezultati ispitivanja za oba na čina rada moraju biti uklju čeni u sva 
relevantna izvješ ća ispitivanja: Neovisno o korištenju najboljeg i najgoreg na čina rada za ispitivanje, kriteriji 
ograni čenja emisija moraju biti ispunjeni u svim razmatranim na činima rada s automatskom promjenom 
stupnja prijenosa za vožnju prema naprijed na na čin opisan u stavku 1.2.6.5.2.2. ovog Podpriloga.  
1.2.6.5.2.5. Primjenjuju se tolerancije dane u stavku 1.2.6.6. ovog Podpriloga.  
Nakon po četnog pokretanja nije dozvoljeno korištenje selektora u bilo kojem trenutku ispitivanja. Po četno 
pokretanje izvodi se 1 sekundu prije prvog ubrzanja.  
1.2.6.5.2.6. Vozila s automatskim mjenja čem s ru čnim na činom rada ispituju se u skladu sa stavkom 1.2.6.5.2. ovog 
Podpriloga.  
1.2.6.6. Tolerancije dijagrama brzine  
Izme đu stvarne brzine vozila i propisane brzine vozila za primjenjiv ispitni ciklus dopuštene su niže 
navedene tolerancije. Tolerancije se ne smiju prikazati voza ču: 
(a) Gornja grani čna vrijednost: 2,0 km/h više od najviše to čke dijagrama unutar ± 1,0 sekunde od zadane 
vremenske to čke; 
(b) Donja grani čna vrijednost: 2,0 km/h niže od najniže to čke dijagrama unutar ± 1,0 sekunde od zadanog 
vremena.  
Vidi sliku A6/2.  
Tolerancije brzine ve će od propisanih mogu se prihvatiti pod uvjetom da nisu prije đene na dulje od 1 
sekundu u bilo kojem trenutku ispitivanja.  
Po ispitivanju je dopušteno maksimalno deset takvih odstupanja.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/529
 
Slika A6/2  
Tolerancije dijagrama brzine
  
1.2.6.7. Ubrzavanja  
1.2.6.7.1. Vozilo mora raditi s odgovaraju ćom kontrolom papu čice akceleratora potrebnom za to čno pra ćenje 
dijagrama brzine.  
1.2.6.7.2. Vozilo mora voziti glatko, slijediti reprezentativne to čke promjena stupnja prijenosa, brzine i postupke.  
1.2.6.7.3. Kod ru čnog mjenja ča papu čica akceleratora mora se otpustiti za vrijeme svake promjene stupnja prijenosa, 
a izmjenu stupnja prijenosa potrebno je izvesti u najkra ćem mogu ćem roku.  
1.2.6.7.4. Ako vozilo ne može pratiti dijagram brzine, vozi se maksimalnom raspoloživom snagom sve dok brzina 
vozila ponovno ne postigne odnosnu ciljnu vrijednost.  
1.2.6.8. Usporavanja  
1.2.6.8.1. Za vrijeme usporavanja u ciklusu voza č ne pritiš će papu čicu akceleratora i ne smije ru čno isklju čiti spojku 
sve do to čke specificirane u stavku 4. to čki (c) Podpriloga 2.  
1.2.6.8.1.1. Ako vozilo usporava brže od propisanog u dijagramu brzine, potrebno je upravljati papu čicom akcelera ­
tora na na čin da vozilo to čno slijedi dijagram brzine.  
1.2.6.8.1.2. Ako vozilo usporava presporo za pra ćenje namjeravanog usporavanja, potrebno je pritisnuti ko čnice na 
na čin kojim će se osigurati to čno pra ćenje dijagrama brzine.  
1.2.6.9. Neo čekivani prestanak rada motora  
1.2.6.9.1. Ako motor neo čekivano prestane s radom poništava se pretkondicioniranje ili ispitivanje tipa 1.  
1.2.6.10. Nakon završetka ciklusa motor je potrebno isklju čiti. Vozilo se ne smije ponovno pokretati sve do po četka 
ispitivanja za koje je vozilo pretkondicionirano.  
1.2.7. Kondicioniranje  
1.2.7.1. Nakon pretkondicioniranja i prije ispitivanja ispitno vozilo se mora držati u podru čju s uvjetima okoliša 
navedenim u stavku 1.2.2.2.2. ovog Podpriloga.HR L 175/530 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.2.7.2. Vozilo se mora kondicionirati minimalno 6 sati i maksimalno 36 sati, s otvorenim ili zatvorenim 
poklopcem motora. Ako to nije isklju čeno specifi čnim odredbama za odre đeno vozilo, mogu će je prisilno 
hla đenje vozila do zadane vrijednosti temperature. Ako se hla đenje ubrzava ventilatorima, ventilatore je 
potrebno smjestiti tako da se postigne maksimalno homogeno hla đenje pogonskog sklopa, motora i 
sustava za naknadnu obradu ispušnih plinova.  
1.2.8. Ispitivanje emisija ispušnih plinova i potrošnje goriva (ispitivanje tipa 1)  
1.2.8.1. Temperatura ispitne ćelije na po četku ispitivanja mora iznositi 23 °C s tolerancijom od ± 3 °C, mjerena 
minimalnom frekvencijom od 1 Hz. Temperatura motornog ulja i rashladnog sredstva, ako isti postoje u 
vozilu, mora biti u ± 2 °C od zadane vrijednosti od 23 °C.  
1.2.8.2. Ispitno vozilo se mora gurati na dinamometar.  
1.2.8.2.1. Pogonski kota či vozila moraju se namjestiti na dinamometar bez pokretanja motora.  
1.2.8.2.2. Tlak u gumama pogonskih kota ča mora biti namješten u skladu s odredbama stavka 1.2.4.5. ovog 
Podpriloga.  
1.2.8.2.3. Poklopac pretinca motora mora biti zatvoren.  
1.2.8.2.4. Spojna cijev ispuha mora se pri čvrstiti na ispušnu cijev (ispušne cijevi) vozila odmah nakon pokretanja 
motora.  
1.2.8.3. Pokretanje pogonskog sklopa i vožnja  
1.2.8.3.1. Postupak pokretanja pogonskog sklopa pokre će se pomo ću ure đaja namijenjenih za tu svrhu prema 
uputama proizvo đača. 
1.2.8.3.2. Vozilo se vozi na na čin opisan u stavcima 1.2.6.4. do i uklju čuju ći 1.2.6.10. ovog Podpriloga tijekom 
primjenjivog WLTC ciklusa na na čin opisan u Podprilogu 1.  
1.2.8.4. Za svaku fazu WLTC ciklusa potrebno je izmjeriti RCB podatke, na na čin definiran u Dodatku 2 ovog 
Podpriloga.  
1.2.8.5. Stvarnu brzina vozila potrebno je uzorkovati mjernom frekvencijom od 10 Hz, a elemente dijagrama 
vožnje, opisane u stavku 7. Podpriloga 7., potrebno je izra čunati i dokumentirati.  
1.2.9. Uzorkovanje plinova  
Uzorci plinova prikupljaju se u vre ćice za uzorke. Sastavne elemente plina mogu će je analizirati na kraju 
ispitivanja ili ispitne faze, ili kontinuirano analizirati i integrirati dobivene vrijednosti za vrijeme cijelog 
trajanja ciklusa.  
1.2.9.1. Prije svakog ispitivanja potrebno je poduzeti sljede će korake.  
1.2.9.1.1. Pro čišćene i zrakoprazne vre ćice s uzorcima spajaju se na ispuh sustava za razrje đivanje i sustava za 
prikupljanje zraka za razrje đivanje.  
1.2.9.1.2. Mjernim instrumentima mora se rukovati u skladu s uputama proizvo đača. 
1.2.9.1.3. Mora se provesti predzagrijavanje ili predhla đenje izmjenjiva ča topline CVS sustava (ako je ugra đen) unutar 
njegovih granica radne ispitne temperature, na na čin opisan u stavku 3.3.5.1. Podpriloga 5.  
1.2.9.1.4. Komponente kao što su to, primjerice, vodovi za uzorke, filtri, hladnjaci i pumpe, potrebno je zagrijati ili 
ohladiti sve do postizanja zahtijevane stabilizirane radne temperature.  
1.2.9.1.5. Brzine protoka CVS-a postavljaju se u skladu sa stavkom 3.3.4. Podpriloga 5, a brzine protoka za uzorke 
potrebno je postaviti na odgovaraju će vrijednosti.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/531
 
1.2.9.1.6. Svi elektroni čki integrirani ure đaji postavljaju se na nulu ili se mogu ponovno postaviti na nulu prije 
po četka svih faza ciklusa.  
1.2.9.1.7. Za sve analizatore za kontinuirano mjerenje plina potrebno je odabrati odgovaraju će radne raspone. Iste je 
mogu će mijenjati za vrijeme ispitivanja samo ako se izmjena izvodi promjenom kalibriranja preko kojeg se 
primjenjuje digitalna rezolucija instrumenta. Poja čanja analognog radnog poja čala analizatora ne smiju se 
prebacivati za vrijeme ispitivanja.  
1.2.9.1.8. Svi analizatori za kontinuirano mjerenje plina moraju se postaviti na nulu i kalibrirati pomo ću plinova na 
na čin da su zadovoljeni zahtjevi navedeni u stavku 6 Podpriloga 5.  
1.2.10. Uzorkovanje za odre đivanje krutih čestica  
1.2.10.1. Prije svakog ispitivanja potrebno je provesti korake opisane u stavcima 1.2.10.1.1. do i uklju čuju ći 
1.2.10.1.2.3. ovog Podpriloga.  
1.2.10.1.1. Odabir filtra  
1.2.10.1.1.1. Za cijeli primjenjivi WLTC ciklus ispitivanja koristi se samo jedan filtar čestica za uzorkovanje, bez 
rezervnog filtra. Kako bi se nadoknadile lokalne varijacije ciklusa, mogu će je koristiti jedan filtar za 
prve tri faze i dodatni filtar za četvrtu fazu.  
1.2.10.1.2. Priprema filtra  
1.2.10.1.2.1. Najmanje 1 sat prije ispitivanja filtar je potrebno staviti u Petrijevu zdjelicu kako bi se sprije čila kontami ­
nacija prašinom i omogu ćila izmjena zraka te postaviti u komoru (ili sobu) za vaganje za stabilizaciju.  
Na kraju stabilizacijskog razdoblja potrebno je izvagati filtar. Izmjerena težina koristi se u svim rele ­
vantnim izvješ ćima o ispitivanju. Filtar se zatim pohranjuje u zatvorenu Petrijevu zdjelicu ili zabrtvljeni 
spremnik filtra dok ne bude potreban za ispitivanje. Filtar se mora upotrijebiti u roku od 8 sati od 
njegovog va đenja iz komore (ili prostorije) za vaganje.  
Filtar se mora vratiti u prostoriju za stabilizaciju unutar 1 sata od završetka ispitivanja i kondicionirati 
barem 1 sat prije vaganja.  
1.2.10.1.2.2. Filtar za uzorkovanje čestica potrebno je pažljivo montirati na nosa č filtra. Filtar se smije dodirivati 
isklju čivo pincetom ili kliještima. Grubo rukovanje filtrom uzrokovat će grešku u odre đivanju težine. 
Sklop nosa ča filtra mora se smjestiti u vod uzorka u kojem nema protoka.  
1.2.10.1.2.3. Preporu čuje se provjera mikrogramske vage prije svake sesije vaganja, unutar 24 sata od vaganja uzorka, 
vaganjem jednog referentnog predmeta težine oko 100 mg. Taj je predmet potrebno izvagati tri puta i u 
ispitna izvješ ća uklju čiti aritmeti čki osrednjen rezultat. Ako je aritmeti čki osrednjen rezultat vaganja unutar 
granica od ± 5 μg od rezultata prijašnje sesije vaganja, sesija vaganja i vaga smatraju se valjanima.  
1.2.11. Uzorkovanje PM-a  
1.2.11.1. Prije svakog ispitivanja moraju se provesti koraci opisani u stavcima 1.2.11.1.1. do i uklju čuju ći 1.2.11.1.2. 
ovog Podpriloga.  
1.2.11.1.1. Sustav za razrje đivanje čestica i mjernu opremu potrebno je pokrenuti i pripremiti za uzorkovanje.  
1.2.11.1.2. Ispravan rad PNC-a i VPR-a kao dijelova sustava za uzorkovanje čestica potrebno je potvrditi u skladu s 
postupcima navedenim u stavcima 1.2.11.1.2.1. do 1.2.11.1.2.4. ovog Podpriloga.  
1.2.11.1.2.1. Provjera propuštanja pomo ću filtra odgovaraju ćih performansi pri čvrš ćenog na izlaz cijelog PN mjernog 
sustava, VPR-a i PNC-a, mora dati mjerenu koncentraciju manju od 0,5 čestica po cm  3 .HR L 175/532 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.2.11.1.2.2. Svakodnevna nulta provjera na PNC-u pomo ću filtra odgovaraju ćih performansi na izlazu PNC-a mora dati 
koncentraciju ≤ 0,2 čestice po cm  3 . Nakon skidanja filtra PNC mora prikazivati pove ćanje mjerene koncen ­
tracije od barem 100 čestica po cm  3 pri uzorkovanju okolnog zraka te dati vrijednost ≤ 0,2 čestice po cm  3 
nakon zamjene filtra.  
1.2.11.1.2.3. Potrebno je potvrditi da je mjerni sustav ozna čio da je cijev za isparavanje, ako je ugra đena u sustav, 
postigla svoju ispravnu radnu temperaturu.  
1.2.11.1.2.4. Potrebno je potvrditi da je mjerni sustav ozna čio da je ure đaj za razrje đivanje PND  1 postigao svoju 
ispravnu radnu temperaturu.  
1.2.12. Uzorkovanje tijekom ispitivanja  
1.2.12.1. Potrebno je pokrenuti sustav za razrje đivanje, pumpe za uzorke i sustav za prikupljanje podataka.  
1.2.12.2. Potrebno je pokrenuti PM i PN sustave uzorkovanja.  
1.2.12.3. Broj čestica se mjeri kontinuirano. Prosje čne se koncentracije odre đuju integracijom signala analizatora 
tijekom ispitnog ciklusa.  
1,2. 12,4. Uzorkovanje zapo činje prije inicijacije postupka pokretanja pogonskog sklopa i završava na kraju ciklusa.  
1.2.12.5. Prebacivanje uzoraka  
1.2.12.5.1. Plinovite emisije  
1.2.12.5.1.1. Uzorkovanje iz razrije đenog ispušnog plina i zraka za razrje đivanje prebacuje se iz jednog para vre ćica za 
uzorke na sljede ći par vre ćica za uzorke na kraju svake faze primjenjivog WLTC ciklusa vožnje.  
1.2.12.5.2. Česti čna tvar  
1.2.12.5.2.1. Primjenjuju se zahtjevi izneseni u stavku 1.2.10.1.1.1. ovog Podpriloga.  
1.2.12.6. Prije đena udaljenost izmjerena dinamometrom mora biti uklju čena u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju 
za svaku fazu.  
1.2.13. Dovršetak ispitivanja  
1.2.13.1. Motor mora biti isklju čen odmah nakon kraja zadnjeg dijela ispitivanja.  
1.2.13.2. Potrebno je isklju čiti ure đaj za uzorkovanje stalnog volumena, CVS ili drugi usisni ure đaj ili odspojiti cijev 
za ispušne plinove s ispušne cijevi ili ispušnih cijevi vozila.  
1.2.13.3. Vozilo se može ukloniti s dinamometra.  
1.2.14. Postupci nakon ispitivanja  
1.2.14.1. Provjera analizatora plina  
1.2.14.1.1. Provjerava se o čitanje nultog plina i kalibracije plina na analizatorima rabljenima za kontinuirano razrije ­ 
đeno mjerenje. Ispitivanje se smatra prihvatljivim ako je razlika rezultata prije i poslije ispitivanja manja od 
dva posto vrijednosti raspona plina.  
1.2.14.2. Analiza vre će 
1.2.14.2.1. Ispušni plinovi i zrak za razrje đivanje sadržani u vre ćicama za uzorke moraju se analizirati u najkra ćem 
mogu ćem roku. Ispušni plinovi se u svakom slu čaju moraju analizirati najkasnije 30 minuta od kraja faze 
ciklusa.  
Potrebno je uzeti u obzir vrijeme reaktivnosti plina sastavnih elemenata plina u vre ćici s uzorkom.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/533
 
1.2.14.2.2. Prije analize, čim je to mogu će potrebno je pomo ću odgovaraju ćeg nultog plina postaviti na nulu raspon 
analizatora za svaki sastojak.  
1.2.14.2.3. Krivulje kalibriranja analizatora potrebno je postaviti pomo ću plinova za kalibriranje nominalnih koncen ­
tracija 70 do 100 % raspona.  
1.2.14.2.4. Nulta postavka analizatorâ nakon toga se ponovo provjerava: ako se bilo koje o čitanje razlikuje za više od 
2 % od raspona podešenog u skladu sa stavkom 1.2.14.2.2. ovog Podpriloga, potrebno je ponoviti 
postupak za taj analizator.  
1.2.14.2.5. Uzorci se zatim analiziraju.  
1.2.14.2.6. Nakon analize to čke nule i kalibracije ponovno se provjeravaju pomo ću istih plinova. Ispitivanje se smatra 
prihvatljivim ako je razlika manja od 2 posto vrijednosti kalibracijskog plina..  
1.2.14.2.7. Brzine protoka i tlakovi razli čitih plinova koji se mjere analizatorom moraju biti jednake onima koje su 
korištene za vrijeme postupka kalibriranja analizatora.  
1.2.14.2.8. Sadržaj svakog izmjerenog sastojka mora se, nakon stabilizacije mjernog ure đaja, uklju čiti u sva relevantna 
izvješ ća o ispitivanju.  
1.2.14.2.9. Vrijednosti mase i broja svih emisija, gdje je to primjenjivo, izra čunavaju se u skladu s Podprilogom 7.  
1.2.14.2.10. Kalibriranja i provjere potrebno je izvršiti ili:  
(a) Prije i poslije analize svakog para vre ćica s uzorcima; ili,  
(b) Prije i nakon dovršenog ispitivanja.  
U slu čaju (b), kalibriranja i provjere potrebno je izvršiti na svim analizatorima za sve raspone korištene za 
vrijeme ispitivanja.  
U oba slu čaja, (a) i (b), mora se koristiti isti raspon analizatora za odgovaraju će vre ćice s okolnim zrakom i 
ispušnim plinom.  
1.2.14.3. Vaganje uzorka filtra čestica  
1.2.14.3.1. Filtar za uzorkovanje česti čne tvari mora se vratiti u komoru (ili prostoriju) za vaganje ne kasnije od 1 sata 
nakon završetka ispitivanja. Mora se kondicionirati barem jedan sat u Petrijevoj zdjelici, koja je zašti ćena 
od prašine i omogu ćava izmjenu zraka, te nakon toga izvagati. Bruto masa filtra mora biti uklju čena u sva 
relevantna izvješ ća o ispitivanju.  
1.2.14.3.2. Najmanje dva nekorištena referentna filtra važu se u roku od 8 sati od vaganja filtara uzorka, ali je bolje da 
se to izvede istodobno. Referentni filtri moraju biti jednake veli čine i od istog materijala kao i filtar uzorak.  
1.2.14.3.3. Ako se specifi čna težina bilo kojeg referentnog filtra promijeni za više od ± 5 μg izme đu mjerenja filtra za 
uzorke, tada se filtar za uzorke i referentni filtri ponovno kondicioniraju u komori (ili prostoriji) za vaganje 
i zatim ponovno važu.  
1.2.14.3.4. Mora se u činiti usporedba vaganja referentnog filtra izme đu specifi čnih težina i niza srednjih vrijednosti 
specifi čnih težina tog referentnog filtra. Pomi čni aritmeti čki prosjek se izra čunava iz specifi čnih težina 
dobivenih od trenutka kada su referentni filtri stavljeni u komoru (prostoriju) za vaganje. Razdoblje za 
izra čun prosjeka je najmanje jedan dan, ali ne više od 15 dana.HR L 175/534 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.2.14.3.5. Višekratno ponovo kondicionirani i ponovo vagani filtar uzorci i referentni filtri su dozvoljeni u razdoblju 
do 80 sati nakon mjerenja plinova iz ispitivanja emisija. Ako, prije ili u vrijeme isteka od 80 sati više od 
polovice broja referentnih filtara udovoljava kriterij ± 5 μg, može se smatrati valjanim vaganje filtra uzorka. 
Ako, u trenutku isteka 80 sati, od dva referentna filtra koja su upotrijebljena jedan filtar ne zadovoljava 
kriterij ± 5 μg, vaganje filtra uzorka se može smatrati valjanim uz uvjet da je suma apsolutnih diferencija 
izme đu specifi čnih i srednjih vrijednosti niza srednjih vrijednosti dvaju referentnih filtara manja ili jednaka 
10 μg. 
1.2.14.3.6. U slu čaju da manje od polovice referentnih filtara zadovoljava kriterij ± 5 μg filtar uzorak se mora odbaciti, 
a ispitivanje emisija ponoviti. Sve se referentne filtre mora odbaciti i zamijeniti unutar 48 sati. U svim se 
ostalim slu čajevima referentne filtre mora zamijeniti najmanje svakih 30 dana i to tako da ni jedan filtar 
uzorak ne bude izmjeren bez usporedbe s referentnim filtrom koji prisutan u komori (ili prostoriji) za 
mjerenje nije bio najmanje jedan dan.  
1.2.14.3.7. Ako nije udovoljeno kriterijima stabilnosti komore (ili prostorije) za vaganje iznesenim u stavku 4.2.2.1 
Podpriloga 5., ali vaganje referentnog filtra zadovoljava gore navedene kriterije, tada proizvo đač vozila po 
svom izboru može prihvatiti težine filtara uzorka ili poništiti ispitivanja, stabilizirati kontrolni sustav 
komore (ili prostorije) za vaganje te ponoviti ispitivanja.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/535
 
Podprilog 6.  
Dodatak 1.  
Postupak ispitivanja emisija za sva vozila opremljena sustavom s periodi čnom regeneracijom  
1. Op ćenito  
1.1. Ovim Dodatkom definiraju se specifi čne odredbe koje se odnose na ispitivanje vozila opremljenog sustavima s 
periodi čnom regeneracijom definiranim u stavku 3.8.1. ovog Priloga.  
Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela, proizvo đač može razviti alternativnu metodu za 
dokazivanje istovjetnosti, uklju čuju ći temperaturu filtra, veli činu optere ćenja i udaljenost vožnje. Ovo se može 
izvesti na ispitnoj napravi za motor ili na dinamometru s valjcima.  
Kao alternativu izvo đenju ispitnih postupaka definiranih u ovom Dodatku, za izra čun CO  2 i potrošnje goriva 
mogu će je koristiti fiksnu vrijednosti faktora K  i = 1,05.  
1.2. Za vrijeme ciklusa s regeneracijom ne primjenjuju se standardi u pogledu emisije ispušnih plinova. Ako se 
periodi čna regeneracija javlja barem jednom u ispitivanju tipa I1 i ako se ve ć prethodno pojavila barem jednom 
za vrijeme pripreme vozila, nije potrebno provoditi posebni ispitni postupak. U tom slu čaju ovaj Dodatak se ne 
primjenjuje.  
1.3. Odredbe ovog Dodatka primjenjuju se samo za mjerenja mase čestica, a ne za mjerenja broja čestica.  
1.4. Na proizvo đačev zahtjev i pod uvjetom da je homologacijsko tijelo to odobrilo, postupak ispitivanja specifi čan 
za sustave s periodi čnom regeneracijom ne će se primjenjivati na ure đaj s regeneracijom ako proizvo đač 
nadležnom homologacijskom tijelu dostavi podatke koji pokazuju da emisije u ciklusima kada nastupa rege ­
neracija ostaju ispod gornjih grani čnih vrijednosti za tu kategoriju vozila.  
1.5. Na zahtjev proizvo đača i uz suglasnost homologacijskog tijela mogu će je isklju čiti fazu ekstra velike brzine 
ciklusa za odre đivanje faktora regeneracije K_i za vozila razreda 2 i razreda 3.  
2. Postupak ispitivanja  
Vozilo može biti opremljeno prekida čem kojim se može sprije čiti ili dopustiti proces regeneracije pod uvjetom 
da ta operacija ne utje če na izvorno kalibriranje motora. Sprje čavanje regeneracije dopušteno je samo za vrijeme 
učitavanja regeneracijskog sustava i tijekom ciklusa pretkondicioniranja. Isto nije dozvoljeno tijekom mjerenja 
emisija za vrijeme faze regeneracije. Ispitivanje emisije se vrši s nepromijenjenom kontrolnom jedinicom proiz ­
vo đača originalne opreme (OEM). Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela. za vrijeme 
odre đivanja vrijednosti K  i mogu će je koristiti „inženjersku kontrolnu jedinicu” koja nema utjecaja na originalne 
kalibracije motora.  
2.1. Mjerenja emisije ispušnih plinova izme đu dva WLTC-a s regeneracijama  
2.1.1. Prosje čne emisije izme đu regeneracija i tijekom punjenja regenerativnog ure đaja utvr đuju se iz aritmeti čke 
sredine nekoliko približno jednako udaljenih (ako ih je više od dva) ispitivanja tipa 1. Druga je mogu ćnosti 
da proizvo đač dostavi podatke iz kojih je vidljivo da su emisije izme đu regeneracija stalne (± 15 posto) na 
WLTC. U tom se slu čaju smiju rabiti emisije izmjerene tijekom ispitivanja tipa 1. U svakom drugom slu čaju 
potrebno je završiti mjerenja emisija za barem dva ciklusa tipa 1. jedno odmah nakon regeneracije (prije novog 
punjenja) i jedno što je mogu će bliže prije regenerativne faze. Sva mjerenja emisija moraju se provesti u skladu s 
ovim Podprilogom, a sve izra čune potrebno je izvršiti u skladu sa stavkom 3. ovog Dodatka.  
2.1.2. Proces punjenja i utvr đivanje faktora K  i obavljaju se tijekom voznog ciklusa tipa 1 na dinamometru s valjcima ili 
na ispitnoj napravi za motor primjenom istovrijednog ispitnog ciklusa. Ti ciklusi mogu te ći kontinuirano (tj. bez 
potrebe za gašenjem motora izme đu ciklusa). Nakon bilo kojeg broja završenih ciklusa vozilo se može maknuti 
s dinamometra s valjcima i ispitivanje se može nastaviti kasnije.HR L 175/536 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.1.3. Broj ciklusa D izme đu dva WLTC ciklusa u kojima nastupe regeneracije, broj ciklusa u kojima se provode 
mjerenja emisija n i svako mjerenje emisija za svaki spoj i M ′ sij u svakom ciklusu j moraju biti navedeni u svim 
izvješ ćima o ispitivanju.  
2.2. Mjerenje emisija tijekom regeneracija  
2.2.1. Priprema vozila, ako je potrebna, za ispitivanje emisija tijekom faze regeneracije, može se obaviti provedbom 
ciklusa pretkondicioniranja iz stavka 1.2.6. ovog Podpriloga ili istovrijednih ciklusa ispitivanja motora na ispitnoj 
napravi, ovisno o odabranom postupku punjenja iz stavka 2.1.2. ovog Podpriloga.  
2.2.2. Uvjeti utvr đeni za ispitivanje i vozilo za ispitivanje tipa 1 koje je opisano u ovom Prilogu primjenjuju se prije 
obavljanja prvog važe ćeg ispitivanja emisija.  
2.2.3. Regeneracija ne smije nastupiti tijekom pripreme vozila. To se može osigurati na jedan od sljede ćih na čina: 
2.2.3.1. Ugradnjom „lažnog” regenerativnog sustava ili djelomi čnog sustava za cikluse pretkondicioniranja;  
2.2.3.2. bilo kojom drugom metodom dogovorenom izme đu proizvo đača i homologacijskog tijela.  
2.2.4. Ispitivanje emisije ispušnih plinova prilikom pokretanja hladnog motora s procesom regeneracije mora se 
provesti prema primjenjivom WLTC postupku.  
2.2.5. Ako proces regeneracije zahtijeva više od jednog WLTC ciklusa, potrebno je završiti svaki WLTC ciklus. 
Dozvoljeno je koristiti jedan filtar za uzorkovanje česti čne tvari za više ciklusa potrebnih za završavanje rege ­
neracije.  
2.2.5.1. Ako je potrebno više od jednog WLTC ciklusa, naknadni WLTC ciklusi se voze odmah, bez isklju čivanja motora, 
sve dok se ne postigne potpuna regeneracija. U slu čaju da broj vre ćica za plinovite emisije potrebnih za 
višestruke cikluse premašuje raspoloživi broj vre ćica za uzorke, vrijeme potrebno za postavljanje novog ispiti ­
vanja mora biti što je to mogu će kra će. Za vrijeme ovog razdoblja ne smije se isklju čivati motor.  
2.2.6. Vrijednosti emisije M  ri za vrijeme regeneracije za svaki spoj i izra čunavaju se u skladu sa stavkom 3 ovog 
Dodatka. Broj primjenjivih ispitnih ciklusa mjerenih za potpuno regeneraciju mora biti naveden u svim važe ćim 
izvješ ćima o ispitivanju.  
3. Izra čuni 
3.1. Izra čun emisija ispušnih plinova i CO  2 i potrošnje goriva za jedan regenerativni sustav 
M si ¼ P  n 
j¼1 M ′ sij 
n for n ã 1 
M ri ¼ P  d 
j¼1 M ′ rij 
d for d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
gdje se za svaki spoj i razmatra:  
M ′ sij su masene emisije spoja g/km;i za vrijeme ispitnog ciklusa j bez regeneracije, g/km;  
M ′ rij su masene emisije spoja i za vrijeme ispitnog ciklusa j, g/km (ako je d > 1, prvo WLTC ispitivanje je 
hladno, a sljede ći ciklusi su zagrijani);HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/537
 
M si srednje masene emisije spoja  i bez regeneracije, g/km;  
M ri srednje masene emisije spoja  i za vrijeme regeneracije, g/km;  
M pi srednje masene emisije spoja  i, g/km;  
n je broj ispitnih ciklusa, izme đu ciklusa u kojima se javlja regeneracija, za vrijeme kojih su izvedena 
mjerenja emisija na tipu 1 WLTC-a, ≥ 1; 
d je broj dovršenih primjenjivih ciklusa ispitivanja potrebnih za regeneraciju  
D broj dovršenih primjenjivih ciklusa ispitivanja izme đu dva ciklusa gdje se pojavljuju regeneracije.  
Izra čun je M  pi grafi čki prikazan na slici A6. Dodatak 1/1.  
Slika A6. Dodatak 1/1  
Parametri izmjereni tijekom ispitivanja emisija i izme đu ciklusa u kojima je nastupila regeneracija 
(shematski primjer, emisije tijekom „D” mogu se pove ćati ili smanjiti)
  
3.1.1. Izra čunavanje faktora regeneracije K  i za svaku razmatranu one čišćuju ću tvar (i)  
Proizvo đač može odabrati nezavisno za svaki spoj utvr đivanje otklona aditiva ili multiplikacijskih faktora.  
K i faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i pomak:  K i ¼ M  pi Ä M si 
M si , M  pi i K  i rezultati M  si , M  pi i K  i te proizvo đačev odabir vrste faktora moraju se zabilježiti. K  i rezultat mora biti 
uklju čen u svim relevantnim izvješ ćima o ispitivanju: M  si , M  pi i K  i rezultati moraju biti navedeni u svim 
relevantnim izvješ ćima o ispitivanju:  
K i mogu se utvrditi pra ćenjem završetka jedne sekvence regeneracije koja se sastoji od mjerenja prije, za vrijeme 
i poslije faze regeneracije na na čin prikazan na slici A6. Dodatak 1/1.HR L 175/538 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2. Izra čun emisija ispušnih plinova i CO  2 , te potrošnje goriva za višestruke periodi čke regenerativne sustave  
Sljede će vrijednosti potrebno je izra čunati za (a) jedan radni ciklus ispitivanja tipa 1 za kriterijske emisije i (b) za 
svaku pojedinu fazu za emisiju CO  2 i potrošnju goriva. 
M sik ¼ P  n k 
j¼1 M ′ sik;j 
n k umjesto n  j ã 1 
M rik ¼ P  d k 
j¼1 M ′ rik;j 
d k umjesto d ã 1 
M si ¼ P  x 
k¼1 M sik Ü D k P  x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P  x 
k¼1 M rik Ü d k P  x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P  x 
k¼1 D k þ M ri Ü P  x 
k¼1 d k P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P  x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i pomak:  K i ¼ M  pi Ä M si 
pri čemu je:  
M si srednje masene emisije svih faza k spoja  i bez regeneracije, g/km;  
M ri srednje masene emisije svih faza k spoja  i za vrijeme regeneracije, g/km;  
M pi srednje masene emisije svih faza k spoja  i, g/km;  
M sik srednje masene emisije faze k spoja  i bez regeneracije, g/km;  
M rik srednje masene emisije faze k spoja  i za vrijeme regeneracije, g/km;  
M ′ sik,j srednje masene emisije faze k spoja  i u g/km bez regeneracije mjerene u to čki j, gdje je 1 ≤ j ≤ n k , g/km;  
M ′ rik,j srednje masene emisije faze k spoja  i za vrijeme regeneracije (kada je j j > 1, prvi ciklus ispitivanja tipa 1 
je hladan, a sljede ći ciklusi su zagrijani) mjereno za vrijeme ispitnog ciklusa j gdje je 1 ≤ j ≤ d k , g/km;  
n k broj završenih ispitnih ciklusa faze k, izme đu dva ciklusa u kojima se doga đaju regeneracijske faze, za 
vrijeme kojih se izvode mjerenja emisija (tip 1 WLTC ispitni ciklus ili istovjetno ispitivanje motora na 
ispitnoj napravi), ≥ 2; 
d k je broj dovršenih primjenjivih ciklusa ispitivanja doga đaja k potrebnih za potpunu regeneraciju  
D k broj završenih primjenjivih ispitnih ciklusa faze k izme đu dva ciklusa u kojima se pojavila regeneracijska 
faza;  
x je broj završenih regeneracija.  
Ovaj izra čun M  pi je grafi čki prikazan na slici A6. Dodatak 1/2.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/539
 
Slika A6. Dodatak 1/2  
Parametri izmjereni tijekom ispitivanja emisija tijekom i izme đu ciklusa s regeneracijom (shematski 
primjer)
  
Izra čun K  i za višestruke periodi čne regeneracijske sustave mogu ć je jedino nakon odre đenog broja regeneracija za svaki 
sustav.  
Nakon obavljanja cijelog postupka (od A do B, vidjeti sliku A6. Dodatak 1/2) potrebno je ponovno posti ći prvobitne 
po četne uvjete A.HR L 175/540 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Podprilog 6.  
Dodatak 2.  
Ispitni postupak za nadzor sustava za dobavu elektri čne energije  
1. Op ćenito  
U slu čaju ispitivanja NOVC-HEV i OVC-HEV vozila primjenjuju se dodaci 2. i 3. Podprilogu 8.  
U ovom se Dodatku definiraju specifi čne odredbe koje se odnose na korekciju ispitnih rezultata za masene emisije 
CO  2 kao funkcije energetske bilance za sve punjive sustave za pohranu elektri čne ΔE REESS  energije (REESS).  
Korigirane vrijednosti za masene emisije CO  2 moraju odgovarati nultoj energetskog bilanci ( ΔE REESS  = 0) te ih se 
izra čunava pomo ću koeficijenta korekcije odre đenog na niže definiran na čin. 
2. Oprema i instrumenti za mjerenje  
2.1. Trenutno mjerenje  
ispražnjenost REESS-a definira se kao negativna struja.  
2.1.1. Jakost struje REESS-a se za vrijeme ispitivanja mjeri pomo ću mjernog pretvornika sa stezaljkama ili zatvorenog 
tipa. Mjerni sustav za mjerenje struje mora zadovoljavati uvjete navedene u tablici A8/1. Strujni mjerni pretvornici 
moraju biti u stanju podnijeti vršne struje prilikom pokretanja motora i uvjete temperature na mjernoj to čki. 
2.1.2. Strujni pretvornici moraju se ugraditi na bilo koju REESS jedinicu, s jednim kabelom spojenim izravno na REESS 
jedinicu, te moraju uzimati u obzir ukupnu jakost struje REESS jedinice.  
U slu čaju oklopljenih kabela potrebno je primijeniti odgovaraju će metode u skladu s odobrenjem homologacijskog 
tijela.  
Kako bi se jednostavno izmjerila jakost struje REESS-a korištenjem vanjske opreme za mjerenje, proizvo đači bi po 
mogu ćnosti trebali u vozilo ugraditi odgovaraju će, sigurne i dostupne priklju čne to čke. Ako to nije izvedivo, 
proizvo đač mora podržati homologacijsko tijelo iznalaženjem na čina za povezivanje strujnog pretvornika na 
kabele sustava za pohranu elektri čne energije (REESS-a) na gore opisani na čin. 
2.1.3. Izmjerena se struja postupno integrira tijekom vremena minimalnom frekvencijom od 20 Hz i daje izmjerenu 
vrijednost Q izraženu u ampersatima (Ah). Izmjerena se struja postupno integrira i daje izmjerenu vrijednost Q 
izraženu u ampersatima (Ah). Integraciju je mogu će provesti u sustavu za mjerenje struje.  
2.2. Podaci o vozilu u vozilu  
2.2.1. Alternativno, jakost struje REESS jedinice mogu će je odrediti pomo ću podataka iz vozila. Za korištenje ove mjerne 
metode sljede ći podaci moraju biti dostupni iz ispitnog vozila:  
(a) Integrirana vrijednost bilance punjenja od posljednjeg pokretanja u Ah;  
(b) Integrirani podaci o vrijednosti bilance punjenja o čitani iz sustava vozila i izra čunana minimalnom frekven ­
cijom uzorkovanja od 5 Hz;  
(c) Vrijednost bilance punjenja dobivena preko OBD priklju čka na na čin opisan u SAE J1962.  
2.2.2. To čnost podataka o punjenju i pražnjenju ugra đenih REESS-ova proizvo đač mora dokazati homologacijskom 
tijelu.  
Proizvo đač može definirati porodicu vozila po pra ćenju REESS-a kako bi dokazao da su podaci o punjenju i 
pražnjenju REESS-a u prikazani u vozilu to čni. To čnost podataka potrebno je dokazati na reprezentativnom vozilu.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/541
 
Sljede ći kriteriji porodice smatraju se valjanima:  
(a) Istovjetni procesi izgaranja (npr. vanjski izvor paljenja, kompresijskopaljenje, dvotaktni, četverotaktni);  
(b) Istovjetna strategija punjenja i/ili obnavljanja (softverski podatkovni modul REESS jedinice);  
(c) Raspoloživost podataka u vozilu;  
(d) Istovjetna bilanca punjenja koju je izmjerio podatkovni modul REESS jedinice;  
(e) Istovjetna simulacija bilance punjenja u vozilu.  
3. Postupak korekcije koji se temelji na promjeni energije REESS-a  
3,1. Mjerenje jakosti struje u bateriji po činje istodobno s po četkom ispitivanja i završava izravno nakon što vozilo 
preveze cjelokupni vozni ciklus.  
3.2. Bilanca elektri čne energije Q izmjerena u sustavu za opskrbu elektri čnom energijom koristi se kao mjera razlike 
energetskog sadržaja REESS-a na kraju ciklusa u usporedbi s energijom na po četku ciklusa. Bilanca elektri čne 
energije odre đuje se za cijeli WLTC ciklus za primjenjivi razred vozila.  
3.3. Odvojene vrijednosti Q  phase  upisuju se preko faza ciklusa koje je potrebno voziti za primjenjivi razred vozila.  
3.4. Korekcija masene emisije CO  2 preko cijelog ciklusa kao funkcija kriterija korekcije c.  
3.4.1. Izra čun kriterija korekcije c  
Kriterij korekcije c je omjer izme đu apsolutne vrijednosti promjene elektri čne energije ΔE REESS,j  , j i energije goriva i 
izra čunava se pomo ću sljede ćih jednadžbi: 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
pri čemu je:  
c je kriterij korekcije;  
ΔE REESS,j  je promjena elektri čne energije svih REESS-ova u trajanju razdoblja j utvr đena u skladu sa stavkom 
4.1. ovog Dodatka, Wh;  
j je, u ovom stavku, cijeli primjenjivi WLTP ispitni ciklus;  
E fuel je energija goriva prema sljede ćoj jednadžbi: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
pri čemu je:  
E fuel je energetski sadržaj potrošenog goriva unutar primjenjivog WLTP ciklusa ispitivanja, Wh;  
HV je vrijednost zagrijavanja prema tablici A6. Dodatak 2/1, kWh/l;  
FC nb je nekorigirana potrošnja goriva za ispitivanje tipa 1, bez korekcije za energetsku bilancu, odre đena u 
skladu sa stavkom 6. Podpriloga 7., l/100 km;  
d je udaljenost vožena tijekom odgovaraju ćeg WLTP ispitnog ciklusa, km;  
10 faktor konverzije u Wh.HR L 175/542 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.4.2. Korekcija se primjenjuje ako je ΔE REESS  negativno (što odgovara pražnjenju REESS-a), a korekcijski kriterij c 
izra čunan u skladu sa stavkom 3.4.1. ovog Podpriloga mora biti ve ći od primjenjive tolerancije iz Tablice A6. 
Dodatak 2/2.  
3.4.3. Korekcija se izostavlja i upotrebljavaju se nekorigirane vrijednosti ako je korekcijski kriterij c izra čunan u skladu sa 
stavkom 3.4.1. ovog Podpriloga je manji od primjenjive tolerancije prema tablici A6. Dodatak 2/2.  
3.4.4. Korekcija se može izostaviti i nekorigirane vrijednosti se mogu koristiti ako:  
(a) ΔE REESS  je pozitivna (što odgovara punjenju REESS-a), a korekcijski kriterij c izra čunan u skladu sa stavkom 
3.4.1. ovog Podpriloga je ve ći od primjenjive tolerancije prema tablici A6. Dodatak 2/2;  
(b) proizvo đač može mjerenjem dokazati homologacijskom tijelu da ne postoji veza izme đu ΔE REESS  i masene 
emisije CO  2 te izme đu ΔE REESS  i potrošnje goriva.  
Tablica A6. Dodatak 2/1  
Energetski sadržaj goriva  
Gorivo  Benzin  Dizel  
Sadržaj etanola/biodizela, postotak  E10  E85  B7  
Toplinska vrijednost (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  
Tablica A6 Dodatak 2/2  
Kriteriji RCB korekcije  
Ciklus  low + medium  low + medium + high  low + medium + high + extra 
high  
Kriterij korekcije c  0,015  0,01  0,005  
4. Primjena korekcijske funkcije  
4.1. Za primjenu korekcijske funkcije, promjena elektri čne energije ΔE REESS,j  , j u vremenskom razdoblju j za sve REESS- 
ove mora se izra čunati iz izmjerenih vrijednosti struje i nazivnog napona:  
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
pri čemu je:  
ΔE REESS,j,i  je promjena elektri čne energije REESS i tijekom razmatranog radzoblja j, Wh;  
i: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
pri čemu je:  
U REESS  nominalni napon REESS-a odre đen prema DIN EN 60050-482, V;  
I(t) j,i jakost struje REESS jedinice i u trajanju razdoblja j utvr đenog u skladu sa stavkom 2. ovog Dodatka, A;  
t 0 vrijeme na po četku razmatranog razdoblja j, s;  
t end vrijeme na kraju razmatranog razdoblja j, s;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/543
 
i indeksni broj razmatranog REESS-a;  
n ukupni broj REESS-ova;  
j indeksni broj za razmatrano razdoblje, pri čemu je razdoblje bilo koja faza primjenjivog ciklusa, kombi ­
nacija faza ciklusa i primjenjivi ukupni ciklus;  
1 
3 600  faktor konverzije iz Ws u Wh,  
4.2. Za korekciju emisije CO  2 , masena emisija, g/km, koristi se Willans faktori specifi čni za proces u tablici A6. 
Dodatak 2/3.  
4.3. Korekcija se provodi i primjenjuje za cijeli ciklus i za svaku fazu ciklusa zasebno te se mora uklju čiti u sva ispitna 
izvješ ća. 
4.4. Za ovaj specifi čni izra čun koristi se fiksna vrijednost u činkovitosti alternatora sustava za opskrbu elektri čnom 
energijom:  
η alternator ¼ 0,67 for electric power supply system REESS alternators  
4.5. Rezultiraju ća razlika masene emisije CO  2 za razmatrano razdoblje j zbog ponašanja optere ćenog alternatora pri 
punjenju REESS-a izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
pri čemu je:  
ΔM CO2,j  je rezultiraju ća razlika CO  2 masene emisije u razdoblju j, g/km;  
ΔE REESS,j  je promjena energije REESS jedinice u razmatranom razdoblju j izra čunana u skladu sa stavkom 
4.1. ovog Dodatka, Wh;  
d j je vožena udaljenost u razmatranom razdoblju j, km;  
j indeksni broj za razmatrano razdoblje, gdje je razdoblje bilo koja faza primjenjivog ciklusa, kombi ­
nacija faza ciklusa i primjenjivi ukupni ciklus;  
0,0036. je faktor konverzije od Wh do MJ;  
η alternator  je u činkovitost alternatora u skladu sa stavkom 4.4. ovog Dodatka;  
Willans  factor  je Willansov faktor za specifi čni proces sagorijevanja definiran u tablici A6. Dodatak 2/3, gCO  2 /MJ;  
4.5.1. Vrijednosti CO  2 za svaku fazu i za ukupni ciklus moraju se korigirati na sljede ći na čin: 
M CO2;p;3 ¼ M  CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M  CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
pri čemu je:  
ΔM CO2,j  je rezultat iz stavka 4.5. ovog Podpriloga za razdoblje j, g/km.HR L 175/544 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.6. Za korekciju emisije CO  2 , g/km, koristi se Willans faktori u tablici A6. Dodatak 2/2.  
Tablica A6.A Dodatak 2/3  
Willans faktori  
slobodni usis  s prednabijanjem  
Vanjsko paljenje  Benzin (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
UNP  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  
E85  l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Kompresijsko paljenje  Dizelsko gorivo 
(B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/545
 
Podprilog 6.a  
Ispitivanje radi utvr đivanja korekcijskog faktora za temperaturu okoline za odre đivanje emisija CO  2 u 
reprezentativnim lokalnim uvjetima temperatura  
1. Uvod  
U ovom podprilogu opisuje se postupak dodatnog ispitivanja radi utvr đivanja korekcijskog faktora za tempera ­
turu okoline (ATCT) za odre đivanje emisija CO  2 u reprezentativnim lokalnim uvjetima temperatura.  
1.1. Vrijednosti emisija CO  2 vozila s motorima s unutarnjim sagorijevanjem (ICE) i NOVC-HEV-ova te vrijednosti 
dopunjavanja baterije za OVC-HEV-ove potrebno je korigirati u skladu sa zahtjevima ovom Podprilogu. Vrijed ­
nost emisije CO  2 pri ispitivanju na baterijski pogon nije potrebno korigirati. Za vozila s čistim elektri čnim 
pogonom nije potrebna korekcija.  
2. Porodica po ispitivanju radi utvr đivanja korekcijskog faktora za temperaturu okoline (ATCT)  
2.1. Samo vozila koja su identi čna s obzirom na sljede će karakteristike mogu biti dio iste porodice po ATCT-u:  
(a) Arhitektura pogonskog sklopa (tj s unutarnjim izgaranjem, hibrid, gorivna ćelija ili elektri čni); 
(b) Postupak izgaranja (tj. dvotaktni, četverotaktni);  
(c) Broj i raspored cilindara;  
(d) Na čin izgaranja motora (npr. neizravno ili izravno ubrizgavanje);  
(e) Vrsta sustava hla đenja (npr. zra čno, vodeno, uljno);  
(f) Na čin usisa zraka (slobodni usis, prednabijanje);  
(g) Gorivo za koje je motor konstruiran (benzin, dizelsko gorivo, PP, UNP itd.).  
(h) Vrsta katalizatora (katalizator trostrukog djelovanja, odvaja č NOx za siromašnu smjesu, SCR, katalizator NOx 
za siromašnu smjesu ili drugi);  
(i) Je li ugra đen filtar čestica ili ne; i  
(j) Povrat ispušnih plinova (sa ili bez, s hla đenjem ili bez hla đenja);  
Dodatno, vozila moraju biti sli čna u sljede ćim karakteristikama:  
(k) Vozila se ne smiju razlikovati s obzirom na kapacitet cilindra motora za više od 30 % u usporedbi s vozilom 
s najmanjim kapacitetom; i  
(l) Izolacija odjeljka motora mora biti sli čnog tipa po pitanju materijala, koli čine i lokacije izolacije. Proizvo đači 
moraju homologacijskom tijelu dostaviti dokaze (npr. nacrte u CAD formatu) o tome da su volumen i težina 
ugra đenog izolacijskog materijala unutar tolerancije od 10 % za vrijednost referentnog vozila izmjerenu 
ATCT-om.  
2.1.1. Ako su ugra đeni aktivni spremnici topline, samo vozila koja zadovoljavaju sljede će zahtjeve smatraju se dijelom 
iste porodice po ATCT-u:  
(i) toplinski kapacitet, definiran entalpijom pohranjenom u sustavu, je unutar raspona od 0 do 10 % iznad 
entalpije ispitnog vozila; i  
(ii) proizvo đač originalne opreme (OEM) može tehni čkoj službi pružiti dokaze o tome da je vrijeme otpuštanja 
topline prilikom pokretanja motora u porodici vozila unutar raspona od 0 do 10 % ispod vremena 
potrebnog za otpuštanje topline ispitnog vozila.HR L 175/546 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.1.2. Samo vozila koja ispunjavaju kriterije u skladu sa stavkom 3.9.4 ovog Podpriloga smatraju se dijelom iste 
porodice u ATCT-u,  
3. ATCT postupak  
Ispitivanje tipa 1 definirano u Podprilogu 6. provodi se s iznimkom zahtjeva navedenih u stavcima od 3.1. do 
3.9. Podpriloga 6.a. ATCT-a.  
3.1. Uvjeti okoline za ATCT  
3.1.1. Temperatura (T  reg ) kondicioniranja i ispitivanja vozila za ATCT iznosi 14 °C.  
3.1.2. Minimalno vrijeme kondicioniranja (t  soak_ATCT  ) za ATCT je 9 sati.  
3.2. Ispitna ćelija i podru čje kondicioniranja  
3.2.1. Ispitna ćelija  
3.2.1.1. Ispitna ćelija mora imati zadanu vrijednost temperature jednaku T  reg . Stvarna vrijednost temperature mora biti 
unutar granica od ± 3 °C na po četku ispitivanja i unutar ± 5 °C za vrijeme ispitivanja. Temperatura zraka i 
vlažnost mjere se na izlazu ventilatora minimalnom frekvencijom od 1 Hz.  
3.2.1.2. Apsolutna vlažnost (H) zraka u ispitnoj stanici ili zraka koji se usisava u motor takva je da vrijedi:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kg suhog zrakaÞ 
3.2.1.3. Temperatura i vlažnost zraka mjeri se na izlazu rashladnog ventilatora vozila frekvencijom od 1 Hz.  
3.2.2. Podru čje kondicioniranja  
3.2.2.1. Zadana vrijednost temperature podru čja kondicioniranja mora biti jednaka T  reg , a vrijednost stvarne temperature 
smije odstupati ± 3 °C za 5-minutni pomi čni aritmeti čki prosjek i ne smije imati sustavno odstupanje od zadane 
vrijednosti. Temperatura mora biti mjerena kontinuirano minimalnom frekvencijom od 1 Hz.  
3.2.2.2. Lokacija temperaturnog senzora u podru čju kondicioniranja mora biti takva da mjeri okolnu temperaturu oko 
vozila i provjerena od strane tehni čke službe.  
Senzor mora biti barem 10 cm udaljen od zidova podru čja kondicioniranja i mora biti zašti ćen od izravnog 
strujanja zraka.  
Uvjeti strujanja zraka u sobi za kondicioniranje u blizini vozila moraju predstavljati prirodni konvekcijski protok 
reprezentativan za dimenziju sobe (konvekcija se ne smije prisilno izazvati).  
3.3. Ispitno vozilo  
3.3.1. Vozilo koje se ispituje mora biti reprezentativno za porodicu vozila za koju su utvr đeni ATCT podaci (na na čin 
opisan u stavku 2.3. ovog Podpriloga).  
3.3.2. Iz porodice po ATCT-u odabire se interpolacijska porodica s najmanjim obujmom motora (vidjeti stavak 2. ovog 
Podpriloga), a ispitno vozilo mora biti u konfiguraciji ‚vozila H’ te porodice.  
3.3.3. Ako je primjenjivo, iz porodice po ATCT-u odabire se vozilo s najnižom entalpijom aktivnog spremnika topline 
i s najsporijim toplinskim odzivom aktivnog spremnika topline.  
3.3.4. Ispitno vozilo mora zadovoljiti uvjete navedene u stavku 1.2.3. Podpriloga 6.  
3.4. Postavke  
3.4.1. Postavke cestovnog otpora i dinamometra moraju biti kako je opisano u Podprilogu 4.;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/547
 
Kako bi se uzela u obzir razlika gusto će zraka pri temperaturi od 14 °C i gusto će zraka pri temperaturi od 20 °C, 
potrebno je podesiti dinamometar s valjcima na na čin opisan u stavcima 7. i 8. Podpriloga 4, s iznimkom da se 
kao ciljni koeficijent C  t koristi vrijednost f  2_TReg  iz sljede će jednadžbe.  
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
pri čemu je:  
f 2 koeficijent drugog reda cestovnog otpora, na referentnim uvjetima, N/(km/h)  2 . 
T ref referentna temperatura cestovnog otpora kako je navedena u stavku 3.2.10. ovog Dodatka, °C;  
T reg lokalna temperatura, kako je definirana u stavku 3.1.1., °C.  
U slu čaju da je raspoloživa valjana postavka dinamometra s valjcima za ispitivanje na 23 °C prilago đava se 
koeficijent drugog reda dinamometra s valjcima, C  d , prema sljede ćoj jednadžbi:  
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5. Pretkondicioniranje  
3.5.1. Ispitno vozilo mora biti pretkondicionirano u skladu sa stavkom 1.2.6. Podpriloga 6. Na zahtjev proizvo đača, 
pretkondicioniranje se može poduzeti u T  reg . 
3.6. Postupak kondicioniranja  
3.6.1. Nakon pretkondicioniranja i prije ispitivanja vozila moraju biti u prostoru kondicioniranja s uvjetima okolne 
temperature opisanima u stavku 3.2.2. ovog Podpriloga.  
3.6.2. Prijenos vozila iz podru čja pretkondicioniranja u podru čje kondicioniranja mora se izvesti na najbrži mogu ći 
na čin i trajati najviše 10 minuta.  
3.6.3. Vozilo se potom drži u prostoru kondicioniranja tako da je vrijeme od kraja pretkondicioniranja do po četka 
ATCT-a jednako vrijednosti t  soak_ATCT  s tolerancijom od dodatnih 15 minuta. Na zahtjev proizvo đača i uz 
suglasnost homologacijskog tijela, vrijednost t  soak_ATCT  mogu će je produljiti za najviše 120 minuta. U tom se 
slu čaju to produženo vrijeme koristi za hla đenje na na čin opisan u stavku 3.9. ovog Podpriloga.  
3.6.4. Kondicioniranje se obavlja bez upotrebe ventilatora za hla đenje i sa svim dijelovima vozila pozicioniranim u 
normalni položaj za parkiranje. Mora se zabilježiti vrijeme izme đu kraja pretkondicioniranja i po četka ATCT-a.  
3.6.5. Prijenos iz podru čja kondicioniranja u ispitnu ćeliju mora se provesti na najbrži mogu ći na čin. Vozilo ne smije 
biti izloženo temperaturi razli čitoj od temperature T  reg na dulje od 10 minuta.  
3.6.6. Ako to ispitno vozilo služi kao referentno vozilo za porodicu po ATCT-u, mora se provesti dodatno kondicio ­
niranje na 23 °C na na čin opisan u stavku 3.9.  
3.7. ATCT  
3.7.1. Ispitni ciklus je primjenjivi WLTC ciklus opisan u Podprilogu 1 za taj razred vozila.  
3.7.2. Slijede se postupci za izvo đenje ispitivanja emisije ispušnih plinova opisani u Podprilogu 6, s iznimkom uvjeta 
okoline za ispitnu ćeliju koji moraju biti istovjetni onima opisanim u stavku 3.2.1. ovog Podpriloga.HR L 175/548 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3,8. Izra čun i dokumentacija  
3.8.1. Faktor korekcije porodice,  FCF , izra čunava se na sljede ći na čin: 
FCF ¼ M  CO2;Treg=M CO2,23°  
pri čemu je:  
M CO2,23°  masene emisije CO  2 tijekom cijelog WLTC ciklusa ispitivanja tipa 1 vozila H pri temperaturi od 
23 °C, nakon koraka 3 tablice A7/1 Podpriloga 7., ali bez daljnjih korekcija, g/km;  
M CO2,Treg  masene emisije CO  2 tijekom cijelog WLTC ciklusa ispitivanja na lokalnoj temperaturi nakon koraka 
3 tablice A7/1 Podpriloga 7., ali bez daljnjih korekcija, g/km;  
FCF mora biti uklju čen u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju:  
3.8.2. Vrijednosti CO  2 za svako vozilo u istoj porodici po ATCT-u (kako su definirane u stavku 3. ovog Podpriloga) 
izra čunavaju se pomo ću sljede ćih jednadžbi:  
M CO2;c;5 ¼ M  CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M  CO2;p;4 Ü FCF  
pri čemu je:  
M CO2,c,4  i M  CO2,p,4  masene emisije CO  2 tijekom cijelog WLTC ciklusa, c, i faza ciklusa, p, dobivene u pret ­
hodnom koraku izra čuna, g/km;  
M CO2,c,5  i M  CO2,p,5  masene emisije CO  2 tijekom cijelog WLTC ciklusa, c, i faza ciklusa, p, uklju čuju ći ATCT 
korekciju, i koriste se za sve daljnje korekcije ili daljnje izra čune, g/km;  
3.9. Odredba o hla đenju vozila  
3.9.1. Za ispitno vozilo koje služi kao referentno vozilo za porodicu po ATCT-u i za sva vozila H interpolacijskih 
porodica unutar porodice po ATCT-u, kona čna temperatura rashladnog sredstva motora mjeri se nakon vožnje u 
odgovaraju ćem ispitivanju tipa 1 pri temperaturi od 23 °C te nakon kondicioniranja na 23 °C tijekom t  soak_ATCT  
uz toleranciju od dodatnih 15 minuta.  
3.9.1.1. U slu čaju da je vrijeme t  soak_ATCT  produljeno u odgovaraju ćem ATCT testu, uzima se isto vrijeme kondicioniranja 
uz toleranciju od dodatnih 15 minuta.  
3.9.2. Postupak hla đenja potrebno je provesti odmah po završetku ispitivanja tipa 1, s maksimalnom odgodom od 10 
minuta. Mjereno vrijeme kondicioniranja je vrijeme izme đu mjerenja kona čne temperature i završetka ispitivanja 
tipa 1 pri 23 °C i potrebno ga je navesti u svim ispitnim izvješ ćima.  
3.9.3. Prosje čna temperatura podru čja kondicioniranja u posljednjih 3 sata procesa kondicioniranja oduzima se od 
mjerene kona čne temperature rashladnog sredstva motora na kraju vremena kondicioniranja nazna čenog u 
stavku 3.9.1. To se naziva Δ T_ATCT  . 
3.9.4. Ako dobiveni Δ T_ATCT  nije u rasponu od - 2 °C do + 4 °C od temperature referentnog vozila, ta interpolacijska 
porodica ne smatra se članom iste porodice po ATCT-u.  
3.9.5. Za sva vozila u porodici po ATCT-u temperatura rashladnog sredstva mjeri se na istom mjestu u rashladnom 
sustavu. Ta lokacija mora biti što je to mogu će bliža motoru, tako da temperatura rashladnog sredstva što je 
bliže mogu će predstavlja temperaturu motora.  
3.9.6. Mjerenja temperature podru čja kondicioniranja moraju se provesti u skladu sa stavkom 3.2.2.2. ovog Podpriloga.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/549
 
Podprilog 7.  
Izra čuni 
1. Op ći zahtjevi  
1.1. Izra čuni koji se odnose specifi čno na hibridna vozila, potpuno elektri čna vozila i vozila s gorivnim ćelijama 
opisani su u Podprilogu 8.  
Detaljni izra čun opisan je u stavku 4. Podpriloga 8.  
1.2. Izra čuni opisani u ovog Podpriloga primjenjuju se za vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem (ICE).  
1.3. Zaokruživanje rezultata ispitivanja  
1.3.1. Prijelazni koraci u izra čunima ne zaokružuju se.  
1.3.2. Kona čni rezultati emisijskih kriterija zaokružuju se u jednom koraku na onaj broj mjesta desno od 
decimalne to čke koji je naveden u primjenjivom standardu emisije plus jedna dodatna zna čajna znamenka.  
1.3.3. Vrijednost korekcije NO  x KH zaokružuje se na dva decimalna mjesta.  
1.3.4. Faktor razrje đivanja DF zaokružuje se na dva decimalna mjesta.  
1.3.5. Za informacije koje se ne mogu prona ći u standardima primjenjuje se dobra inženjerska prosudba.  
1.3.6. Zaokruživanje rezultata emisije CO  2 i potrošnje goriva opisano je u stavku 1.4. ovog Podpriloga.  
1.4. Detaljan opis izra čuna kona čnih rezultata ispitivanja za vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem  
Rezultati se izra čunavaju redom navedenim u tablici A7/1. Svi primjenjivi rezultati u stupcu „Izlaz” moraju 
se zabilježiti. U stupcu „Postupak” navedeni su stavci koji se koriste za izra čun ili sadrže dodatne izra čune.  
Za svrhe ove Tablice upotrebljava se sljede ća nomenklatura jednadžbi i rezultata:  
c cijeli primjenjivi ciklus;  
p svaka faza primjenjivog ciklusa;  
i svaki primjenjivi element emisija prema kriterijima, bez CO  2 ; 
CO  2 Emisije CO  2. 
Tablica A7/1  
Postupak za izra čun kona čnih ispitnih rezultata  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak 
br. 
Prilog 6.  Neobra đeni rezul ­
tati ispitivanja  Masene emisije 
Podprilog 7., stavci 3. do i uklju ču­
jući 3.2.2.  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  1.HR L 175/550 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak 
br. 
Izlazni korak 
1 M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Izra čun kombinirahih vrijednosti 
ciklusa: 
M i;c;2 ¼ P  
p M i;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P  
p M CO2;p;1 Ü d p P  
p d p 
pri čemu je: 
M i/CO2,c,2  su rezultati emisija preko 
ukupnog ciklusa; 
d p su prevezene udaljenosti faza 
ciklusa, p.  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  2. 
Izlazni 
koraci 1 i 2  M CO2,p,1  , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  RCB korekcija 
Podprilog 6. – Dodatak 2.  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  3. 
Izlazni 
koraci 2 i 3  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  Postupak ispitivanja emisija za sva 
vozila opremljena sustavom s perio ­
dičnom regeneracijom, K  i . 
Podprilog 6. – Dodatak 1.  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
ili, 
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
i 
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
ili, 
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 Aditivni 
pomak ili multiplikativni faktor koji 
se koristiti u skladu s Ki odre điva ­
njem. 
Ako K  i nije primjenjivo:  
M i;c;4 ¼ M  i;c;2 
M CO2;c;4 ¼ M  CO2;c;3 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  4a 
Izlazni 
koraci 3 i 4a  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Ako K  i je primjenjivo, uskladiti fazne 
vrijednosti CO  2 prema kombiniranoj 
vrijednosti ciklusa: 
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 Ü AF  Ki 
za svaku fazu ciklusa p; 
pri čemu je: 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Ako K  i nije primjenjivo:  
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 M CO2,p,4  , g/km.  4bHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/551
 
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak 
br. 
Izlazni korak 
4 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
M CO2,p,4  , g/km.  ATCT korekcija u skladu sa stavkom 
3.8.2. Podpriloga 6.a. 
Faktori pogoršanja izra čunani u 
skladu s Dodatkom VII. i primije ­
njeni na vrijednosti kriterijskih emisi ­
ja. M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  5. 
„Rezul ­
tat 
jednog 
ispiti ­
vanja“  
Izlazni korak 
5 Za svako ispitivanje: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  Izra čunavanje prosjeka ispitivanja i 
deklarirana vrijednost. 
Podprilog 6., stavci 1.1.2. do i uklju ­ 
čuju ći 1.1.2.3.  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  6. 
Izlazni korak 
6 M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  Uskla đivanje vrijednosti faza. 
Podprilog 6, stavak 1.1.2.4. 
i: 
M CO2;c;7 ¼ M  CO2;c;declared  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  7. 
Izlazni 
koraci 6 i 7  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  Izra čun potrošnje goriva. 
Podprilog 7. – Dodatak 6. 
Izra čun potrošnje goriva provodi se 
za primjenjivi ciklus i njegove faze 
odvojeno. U tu svrhu: 
(a) koristi se primjenjiva faza ili 
ciklus vrijednosti CO  2 ; 
(b) upotrebljavaju se kriteriji emisija 
preko cijelog ciklusa. 
i: 
M i;c;8 ¼ M  i;c;6 
M CO2;c;8 ¼ M  CO2;c;7 
M CO2;p;8 ¼ M  CO2;p;7 FC c,8 , l/100km; 
FC p,8 , l/100km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km.  8. 
“rezul ­
tati 
ispiti ­
vanja 
Tipa 1 
za ispi ­
tano 
vozilo”  
Korak 8.  Za svako ispitano 
vozilo H i L: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100km; 
FC p,8 , l/100km.  ako je ispitno vozilo L ispitano uz 
ispitno vozilo H, rezultiraju ća vrijed ­
nost kriterija emisije je viša od dvije 
dobivene vrijednosti i ozna čava se s 
M i,c . 
U slu čaju kombiniranih THC+NOx 
emisija, koristi se najviša vrijednost 
zbroja koji se odnosi bilo na VH ili 
na VL. 
U suprotnom, ako nije ispitano 
vozilo L, M i;c ¼ M  i;c;8 
Za CO  2 i potrošnju goriva (FC) 
koriste se vrijednosti dobivene u 
koraku 8, vrijednosti emisije CO  2 se 
zaokružuju na dvije decimale, a 
vrijednosti potrošnje goriva (FC) na 
tri decimale.  M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100km; 
FC p,H , l/100km; 
I ako je ispitivano 
vozilo L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100km; 
FC p,L , l/100km.  9. 
“Rezul ­
tat 
inter ­
pola ­
cijske 
poro ­
dice“ 
kona č­
ni 
rezult ­
at 
krite ­
rijske 
emisijeHR L 175/552 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak 
br. 
Korak 9.  M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100km; 
FC p,H , l/100km; 
I ako je ispitivano 
vozilo L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100km; 
FC p,L , l/100km.  Izra čuni potrošnje goriva i emisije 
CO  2 za pojedina čna vozila u interpo ­
lacijskoj porodici po CO  2 . 
Podprilog 7. – stavak 3.2.3. 
Emisije CO  2 moraju se izraziti u 
gramima po kilometru (g/km), 
zaokruženo na najbliži cijeli broj; 
Vrijednosti potrošnje goriva zaokru ­ 
žuju se na jednu decimalu, izražene 
u (l/100km).  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100km; 
FC p,ind , l/100km.  10. 
„rezult ­
at 
pojedi ­
na čnog 
vozila“ 
Kona č­
ni 
rezult ­
at CO  2 
i FC  
2. Utvr đivanje volumena razrije đenog ispušnog plina  
2.1. Izra čun volumena za ure đaj za razrje đivanje promjenjivog kapaciteta koji radi pri stalnoj ili promjenjivoj 
brzini protoka.  
2.1.1. Volumni protok se prati i mjeri kontinuirano. Ukupni volumen mjeri se za vrijeme ispitivanja.  
2.2. Izra čun volumena za ure đaj za razrje đivanje promjenjivog kapaciteta pomo ću volumetrijske pumpe  
2.2.1. Volumen se izra čunava prema sljede ćoj jednadžbi: 
V ¼ V 0 Ü N 
pri čemu je:  
V je obujam razrije đenog ispušnog plina izražen u litrama po ispitivanju (prije ispravka),  
V 0 je volumen plina koji dozira volumetrijska pumpa u uvjetima ispitivanja, u litrama po okretaju 
pompe;  
N je broj okretaja po ispitivanju.  
2.2.1.1. Ispravak obujma na standardne uvjete  
Volumen razrije đenog ispušnog plina, V, korigira se prema standardnim uvjetima prema sljede ćoj 
jednadžbi: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
pri čemu je:  
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B je barometarski tlak u ispitnoj prostoriji u kPa,  
P 1 je podtlak na ulazu volumetrijske pumpe u odnosu na barometarski tlak okoline, kPA,  
T p je aritmeti čka prosje čna temperatura razrije đenog ispušnog plina koji ulazi u volumetrijsku pumpu 
tijekom ispitivanja, u kelvinima (K).HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/553
 
3. Masene emisije  
3.1. Op ći zahtjevi  
3.1.1. S pretpostavkom zanemarivanja efekata stla čivosti, svi plinovi uklju čeni u procese usisa, sagorijevanja i 
ispuha mogu se smatrati idealnim prema Avogadrovoj teoriji.  
3.1.2. Masa, M plinovitog sastojka koju emitira vozilo za vrijeme ispitivanja odre đuje se množenjem volumne 
koncentracije predmetnog plina i volumena razrije đenog ispušnog plina s obzirom na sljede će gusto će u 
referentnim uvjetima okoline od 273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa:  
Uglji čni monoksid (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
Uglji čni dioksid (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Ugljikovodici:  
Za benzin (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033  ) ρ ¼ 0,646g =l 
Za dizel (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007  ) ρ ¼ 0,625g =l 
za LPG (C  1 H 2.525  ) ρ ¼ 0,649g =l 
za NG/biometan (CH  4 ) ρ ¼ 0,716g =l 
Za etanol (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385  ) ρ ¼ 0,934g =l 
Dušikovi oksidi (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l 
Gusto ća za izra čune mase NMHC-a jednaka je gusto ći ukupnih ugljikovodika pri 273,15 K (0 °C) i 
101,325 kPa te ovisi o gorivu. Gusto ća za izra čun mase propana (vidjeti stavak 3.5. Podpriloga 5) 
iznosi 1,967 g/l pri standardnim uvjetima.  
Ako vrsta goriva nije navedena u ovom stavku, gusto ća tog goriva izra čunava se pomo ću jednadžbe dane u 
stavku 3.1.3. ovog Podpriloga.  
3.1.3. Op ća jednadžba za izra čun ukupne gusto će ugljikovodika za svako referentno gorivo sa srednjim sastavom 
C X H Y O Z je kako slijedi:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
pri čemu je:  
ρ THC gusto ća ukupnih ugljikovodika i ne-metanskih plinova ugljikovodici, g/l;  
MW  C je molarna masa ugljika (12.011 g/mol);  
MW  H je molarna masa vodika (1.008 g/mol);  
MW  O je molarna masa kisika (15.999 g/mol);  
V M molarni volumen idealnog plina na 273.15 K (0 °C) i 101.325 kPa (22.413 l/mol);  
H/C je odnos vodika i ugljika za specifi čno gorivo  X H Y O Z ; 
O/C je odnos kisika i ugljika za specifi čno gorivo C  X H Y O Z .HR L 175/554 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2. Izra čuni masenih emisija  
3.2.1. Masene emisije plinovitih sastojak ispušnih plinova po fazi ciklusa izra čunavaju se prema sljede ćim 
jednadžbama: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase  
pri čemu je:  
M i je masena emisija sastojka i po jednom ispitivanju ili fazi, g/km;  
V mix je volumen razrije đenog ispušnog plina po ispitivanju ili fazi, izražen u litrama po jednom ispitiva ­
nju/fazi ispitivanja i korigiran prema standardnim uvjetima (273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa);  
ρ i je gusto ća sastojka i u gramima po litri pri standardnim uvjetima temperature i tlaka (273,15 K 
(0 °C) i 101,325 kPa);  
KH je faktor korekcije vlažnosti primjenjiv samo na masene emisije oksida dušika, NO  2 i NO  x , po 
jednom ispitivanju ili fazi ispitivanja;  
C i koncentracija one čišćuju će tvari  i po ispitivanju ili fazi u razrije đenom ispušnom plinu izražena u 
ppm i korigirana za koli činu spoja  i sadržanu u zraku za razrje đivanje,  
d je udaljenost koja je vožena u WLTC ispitivanju, km;  
n je broj faza primjenjivog WLTC  
3.2.1.1. Koncentracija plinovitog spoja u razrije đenom ispušnom plinu korigira se za koli činu plinovitog spoja u 
zraku za razrje đivanje kako slijedi: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
pri čemu je:  
C i koncentracija one čišćuju će tvari  i u razrije đenom ispušnom plinu izražena u ppm i korigirana za 
koli činu one čišćuju će tvari i sadržanu u zraku za razrje đivanje,  
C e je izmjerena koncentracija plinovitog sastojka i u razrije đenom ispušnom plinu, ppm;  
C d koncentracija plinovitog sastojka  i u zraku za razrje đivanje, ppm;  
DF je faktor razrje đivanja.  
3.2.1.1.1. Faktor razrje đivanja DF izra čunava se pomo ću jednadžbe za predmetno gorivo:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za benzin (E10)  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za dizel (B7)  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za UNP  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za PP/biometan  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za etanol (E85)  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 za vodikHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/555
 
U odnosu na jednadžbu za vodik:  
C H2O koncentracija H  2 O u razrije đenom ispušnom plinu sadržanom u vre ćama za uzorkovanje, 
izražena u postotku obujma;  
C H2O-DA  koncentracija H  2 O u razrije đenom zraku, postotak volumena;  
C H2 koncentracija H  2 u razrije đenom ispušnom plinu sadržanom u vre ćama za uzorkovanje, ppm.  
Ako vrsta goriva nije navedena u ovom stavku, faktor DF za to gorivo izra čunava se pomo ću jednadžbe 
dane u stavku 3.2.1.1.2. ovog Podpriloga.  
Ako proizvo đač koristi faktor DF koji pokriva nekoliko faza, on izra čunava DF uzimanjem srednje koncen ­
tracije plinovitih sastojaka za predmetne faze.  
Srednja koncentracija plinovitog spoja ra čuna se prema sljede ćoj jednadžbi:  
C i ¼ P  n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P  n 
phase¼1 V mix;phase  
pri čemu je:  
C i je glavna koncentracija plinskog spoja;  
C i,phase  je koncentracija svake faze;  
V mix,phase  je V  mix odgovaraju će faze;  
3.2.1.1.2. Op ća jednadžba za izra čun faktora razrje đivanja DF za svako referentno gorivo sa aritmeti čki osrednjenim 
sastavom C  x H y O z je kako slijedi: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
pri čemu je: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 koncentracija CO  2 u razrije đenom ispušnom plinu sadržanom u vre ćama za uzorkovanje, izražena 
u postotku obujma;  
C HC je koncentracija HC u razrije đenom ispušnom plinu sadržanom u vre ćama za uzorkovanje, ppm 
jednaka vrijednost ugljika.  
C CO je koncentracija CO u razrije đenom ispušnom plinu sadržanom u vre ćama za uzorkovanje, ppm.  
3.2.1.1.3. Mjerenje metana  
3.2.1.1.3.1. Za mjerenja metana pomo ću GC-FID izra čunava se NMHC prema sljede ćoj jednadžbi: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
pri čemu je:  
C NMHC  je korigirana koncentracija NMHC-a u razrije đenom ispušnom plinu, ppm ekvivalent ugljika;HR L 175/556 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
C THC koncentracija THC-a u razrije đenom ispušnom plinu, ppm ekvivalent ugljika i korigirana 
iznosom THC-a sadržanim u zraku za razrje đivanje;  
C CH4 je koncentracija C  CH4 u razrije đenom ispušnom plinu, ppm ekvivalent ugljika i korigirana 
iznosom CH  4 sadržanim u zraku za razrje đivanje;  
Rf CH4 je odzivni faktor FID-a prema metanu kako je definirano u stavku 5.4.3.2. Podpriloga 5.  
3.2.1.1.3.2. Za mjerenja metana pomo ću NMC-FID-a, izra čun NMHC-a ovisi o plinu / metodi za kalibriranje koji se 
upotrebljavaju za prilagodbu nule/kalibriranje.  
Kada se za mjerenje THC (bez NMC) upotrebljava FID, on se kalibrira smjesom zraka/propana ili na 
uobi čajeni na čin. 
Za kalibraciju FID-a u nizu s NMC-om dopuštene su sljede će metode.  
(a) plin za kalibraciju koji se sastoji od propana/zraka zaobilazi NMC;  
(b) plin za kalibraciju koji se sastoji od metana/zraka prolazi kroz NMC.  
Preporu čuje se kalibracija metana FID-a metanom/zrakom kroz NMC.  
U slu čaju (a) koncentracije CH  4 i NMHC-a izra čunavaju se pomo ću sljede ćih jednadžbi: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Ako je vrijednost r  h < 1,05, ista se može izostaviti iz gornje jednadžbe za C  CH4 . 
U slu čaju (b) koncentracije CH  4 i NMHC-a izra čunavaju se pomo ću sljede ćih jednadžbi: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
pri čemu je:  
C HC(w/NMC)  je koncentracija HC s uzorkovnim plinom koji te če kroz NMC, ppm  
C HC(w/oNMC)  je koncentracija HC s uzorkovnim plinom koji obilazi NMC, ppm  
r h je faktor odziva metana odre đen u skladu sa stavkom 5.4.3.2. Podpriloga 5;  
E M učinkovitost metana odre đena u skladu sa stavkom 3.2.1.1.3.3.1. ovog Podpriloga;  
E E učinkovitost etana odre đena u skladu sa stavkom 3.2.1.1.3.3.2. ovog Podpriloga;  
ako je r  h < 1.05 može se izostaviti iz jednadžbi u gore navedenom slu čaju (b) za C  CH4 i C  NMHC  .HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/557
 
3.2.1.1.3.3. U činkovitost konverzije odvaja ča nemetana (NMC)  
NMC se koristi za uklanjanje nemetanskih ugljikovodika iz uzorka plina oksidacijom svih ugljikovodika 
osim metana. U idealnom slu čaju, pretvorba za metan iznosi 0 %, a za druge ugljikovodike koje predstavlja 
etan 100 %. Za to čno mjerenje NMHC-a utvr đuju se dvije u činkovitosti koje se potom upotrebljavaju za 
izra čun emisija NMHC-a.  
3.2.1.1.3.3.1. U činkovitost pretvaranja metana, E  M 
Plin za kalibriranje metana/zraka propušta se kroz FID, pri čemu se NMC zaobilazi odnosno ne zaobilazi, a 
dvije se koncentracije bilježe. U činkovitost se odre đuje uporabom sljede će jednadžbe: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
pri čemu je:  
C HC(w/NMC)  je koncentracija HC-a s C  4 koji te če kroz NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  je koncentracija HC-a s C  4 koji zaobilazi NMC, ppm C;  
3.2.1.1.3.3.2. U činkovitost pretvaranja etana, E  E 
Plin za kalibriranje etana/zraka propušta se kroz FID, pri čemu se NMC zaobilazi odnosno ne zaobilazi, a 
dvije se koncentracije bilježe. U činkovitost se odre đuje uporabom sljede će jednadžbe: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
pri čemu je:  
C HC(w/NMC)  je koncentracija HC-a s C  2 H 6 koji te če kroz NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  je koncentracija HC-a s C  2 H 6 koji zaobilazi NMC, ppm C;  
Ako je u činkovitost pretvorbe etana za NMC ve ća ili jednaka 0,98, vrijednost E  E se postavlja na 1 za sve 
naknadne izra čune.  
3.2.1.1.3.4. Ako je FID metana kalibriranje pomo ću reza ča tada je E  M 0. 
Jednadžba za izra čun C  H4 u stavku 3.2.1.1.3.2. (slu čaj (b)) ovog Podpriloga postaje: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
Jednadžba za izra čun C  NMHC  u stavku 3.2.1.1.3.2. (slu čaj (b)) ovog Podpriloga postaje: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
Gusto ća koja se rabi za izra čune mase NMHC-a jednaka je gusto ći ukupnih ugljikovodika pri 273,15 K 
(0 °C) i 101,325 kPa te ovisi o gorivu.  
3.2.1.1.4. Izra čun aritmeti čki osrednjene koncentracije ponderirane prema protoku  
Sljede ća metoda izra čuna primjenjuje se isklju čivo za CVS sustave koji nisu opremljeni izmjenjiva čem 
topline ili za CVS sustave s izmjenjiva čem topline koji nisu sukladni sa stavkom 3.3.5.1. Podpriloga 5.HR L 175/558 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Kada brzina protoka CVS-a, qvcvs, varira tijekom ispitivanja više od ± 3 % od aritmeti čki osrednjene 
vrijednosti brzine protoka, za sva kontinuirana mjerenja razrje đenja, uklju čuju ći i PN, koriste se aritmeti čki 
osrednjene vrijednosti ponderirane prema protoku; 
C e ¼ P  n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
pri čemu je:  
C e je aritmeti čki osrednjena vrijednost koncentracije ponderirana prema protoku;  
qvcvs(i) je brzina protoka CVS-a u vremenu  t ¼ i Ü Δt, m  3 /min;  
C(i) je koncentracija u vremenu t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt interval uzorkovanja, s;  
V Ukupni volumen CVS, m  3 . 
3.2.1.2. Izra čunavanje korektivnog faktora za vlažnost pri ispitivanju NO  x 
Radi korigiranja utjecaja vlažnosti na rezultate dušikovih oksida primjenjuju se sljede ći izra čuni: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
pri čemu je: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
i: 
H specifi čna vlažnost, grami vodene pare po kilogramu suhi zrak;  
R a relativna vlažnost okolnog zraka, u postotcima;  
P d tlak pare zasi ćene mješavine pri tlaku okoline, kPa;  
P B atmosferski tlak u prostoriji, kPa.  
Faktor KH ra čuna se za svaku fazu ispitnog ciklusa.  
Okolna temperatura i relativna vlažnost definiraju se kao aritmeti čka sredina kontinuirano mjerenih vrijed ­
nosti za vrijeme trajanja svake faze.  
3.2.2. Odre đivanje masene emisije ugljikovodika (HC) iz motora s kompresijskim paljenjem  
3.2.2.1. Za izra čun masene emisije ugljikovodika za motore s kompresijskim paljenjem izra čunava se aritmeti čka 
sredina koncentracije ugljikovodika pomo ću sljede će jednadžbe:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/559
 
pri čemu je: 
R t 2 
t 1 C HC dt je integral zabilježenih vrijednosti zagrijanog FID analizatora za vrijeme ispitivanja (od (t  1 do 
t 2 ); 
C e je koncentracija ugljikovodika izmjerena u razrije đenom ispušnom plinu u ppm C  i i zamjenjuje 
se za C  HC u svim odnosnim jednadžbama.  
3.2.2.1.1. Koncentracija HC-a u zraku za razrje đivanje odre đuje se iz vre ćica sa zrakom za razrje đivanje. Korekcija se 
provodi u skladu sa stavkom 3.2.1.1. ovog Podpriloga.  
3.2.3. Izra čuni potrošnje goriva i emisije CO  2 za pojedina čna vozila u interpolacijskoj porodici  
3.2.3.1. Izra čuni potrošnje goriva i emisije CO  2 bez korištenja interpolacijske metode  
Vrijednost emisije CO  2 , odre đena u skladu sa stavkom 3.2.1. ovog Podpriloga i vrijednost potrošnje goriva 
izra čunana u skladu sa stavkom 6. ovog Podpriloga pripisuju se svim pojedinim vozilima interpolacijske 
porodice, a metoda interpolacije tada nije primjenjiva.  
3.2.3.2. Izra čuni potrošnje goriva i emisije CO  2 korištenjem interpolacijske metode  
Vrijednosti emisije CO  2 i potrošnje goriva za svako pojedino vozilo u interpolacijskoj porodici može se 
izra čunati putem interpolacijske metode navedene u stavcima 3.2.3.2.1. do 3.2.3.2.5. ovog Podpriloga.  
3.2.3.2.1. Potrošnja goriva i emisije CO  2 ispitnih vozila L i H  
Masa emisija CO  2 , M  CO  2 ÄL , i M  CO  2 ÄH i njene faze p,  M  CO  2 ÄL;p i M  CO2ÄH;p , ispitnih vozila L i H, korištena 
za izra čune u nastavku uzima se iz koraka 9 Tablice A7/1.  
Vrijednosti potrošnje goriva se tako đer uzimaju iz koraka 9 Tablice A7/1 i ozna čavaju se s FC  L,p i FC  H,p . 
3.2.3.2.2. Izra čun cestovnog otpora za pojedina čno vozilo  
3.2.3.2.2.1. Masa pojedina čnog vozila  
Ispitne mase vozila H i L koriste se kao ulazne vrijednosti interpolacijske metode.  
TM  ind , u kg, je ispitna masa pojedina čnog vozila u skladu sa stavkom 3.2.25. ovog Dodatka.  
Ako se za ispitna vozila L i H koristi ista ispitna masa, vrijednost TM  ind potrebno je podesiti na masu 
ispitnog vozila H za interpolacijsku metodu.  
3.2.3.2.2.2. Otpor kotrljanja pojedina čnog vozila,  
Stvarne vrijednosti otpora kotrljanja za odabrane gume na ispitnom vozilu L, RR  L , i ispitnom vozilu H, 
RR  H , koriste se kao ulazne vrijednosti za interpolacijsku metodu. Pogledajte stavak 4.2.2.1. Podpriloga 4.  
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini vozila L ili H imaju razli čite vrijednosti otpora kotrljanja, 
ponderirana srednja vrijednost otpora kotrljanja ra čuna se prema sljede ćoj jednadžbi: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
pri čemu je:  
RR  x,FA je otpor kotrljanja guma na prednjoj osovini, kg/t;  
RR  x,RA je otpor kotrljanja guma na stražnjoj osovini, kg/t;  
mp  x,FA je omjer mase vozila na prednjoj osovini vozila H;  
x predstavlja vozila L, H ili pojedina čno vozilo.HR L 175/560 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Za gume montirane na pojedina čno vozilo, vrijednost otpora kotrljanja postavlja se na vrijednost klase 
RR  ind za primjenjivu klasu otpora kotrljanja gume, prema tablici A4/1 Podpriloga 4.  
Ako gume imaju razli čite vrijednosti klase otpora kotrljanja na prednjoj i stražnjoj osovini, koristi se 
ponderirana srednja vrijednost izra čunana prema jednadžbi u ovom stavku.  
Ako su na ispitna vozila L i H montirane iste gume, vrijednost RR  ind za interpolacijsku metodu potrebno je 
postaviti na RR  H . 
3.2.3.2.2.3. Aerodinami čki otpor pojedina čnog vozila,  
Aerodinami čki otpor mjeri se u zra čnom tunelu prema zahtjevima iz stavka 3.2. Podpriloga 4., potvr đenim 
od strane homologacijskog tijela, za svaku komponentu dodatne opreme i oblike nadogradnje vozila koji 
utje če na stvaranje aerodinami čkog otpora.  
Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela mogu će je koristiti alternativnu metodu (npr. 
simulaciju, zra čni tunel ne zadovoljava zahtjeve kriterija u Podprilogu 4) za odre đivanje Δ(C D ×A  f ), ako su 
pritom zadovoljeni sljede ći uvjeti:  
(a) Alternativna metoda odre đivanja otpora mora zadovoljavati zahtjeve to čnosti za Δ(C D ×A  f ) od ± 0,015 
m 2 te dodatno, ako se koristi metoda simulacije, potrebna je detaljna potvrda metode ra čunalne 
dinamike fluida (CFD), kako bi se prikazao profil stvarnog protoka zraka oko nadogradnje, uklju čuju ći 
i red veli čine brzina protoka, sila ili tlakova koji odgovara validacijskim ispitnim rezultatima;  
(b) Alternativna metoda se smije koristiti isklju čivo za one dijelove vozila koji uzrokuju aerodinami čki 
otpor (npr. kota či, oblik nadogradnje, rashladni sustav) za koje je dokazana i potvr đena istovjetnost;  
(c) Dokaz istovjetnosti mora se unaprijed predo čiti homologacijskom tijelu za svaku cestovnu porodicu 
vozila ako se koristi matemati čka metoda, ili svake četiri godine ako se koristi mjerna metoda, te se u 
svakom slu čaju mora temeljiti na mjerenjima u zra čnom tunelu koja ispunjavaju kriterije ovog Dodatka;  
(d) Ako je Δ(C D × A  f ) opcije više nego dvostruko ve ća od vrijednosti u opciji za koji je predo čen dokaz, 
aerodinami čki otpor se ne smije utvr đivati pomo ću alternativne metode; i  
(e) Ako se simulacijski model izmijeni, nužna je ponovna validacija modela. Δ(C D ×A  f ) LH je razlika 
umnoška koeficijenta aerodinami čkog otpora i čeone površine ispitnog vozila H i istog umnoška za 
vozilo L, te se mora uklju čiti u sva izvješ ća o ispitivanju, m  2 . 
Δ(C D ×A  f ) ind je razlika umnoška koeficijenta aerodinami čkog otpora i čeone površine ispitnog vozila L i 
istog umnoška za pojedina čno vozilo koja nastaje zbog dodatne opreme i oblika nadogradnje vozila 
koje se razlikuju od onih na ispitnom vozilu L, m  2 ; 
Ove razlike u aerodinami čkom otporu, Δ(C D ×A  f ), moraju se utvrditi s to čnoš ću od 0,015 m  2 . 
Δ(C D ×A  f ) ind može se izra čunati u skladu sa sljede ćom jednadžbom uz održavanje to čnosti od 0,015 m  2 i za 
zbroj komponenata dodatne opreme i razli čitih oblika nadogradnje: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
pri čemu je:  
C D je koeficijent aerodinami čnog otpora;  
A f je čeona površina vozila, m  2 ;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/561
 
n je broj komponenti dodatne opreme na pojedina čnom vozilu koje se razlikuju od ispitnog 
vozila L.  
ΔðC D Ü A f Þ i je razlika umnoška koeficijenta aerodinami čkog otpora i čeone površine koja nastaje zbog 
pojedine zna čajke na vozilu i, koja je pozitivna za komponentu dodatne opreme koja dodaje 
aerodinami čki otpor u odnosu na ispitno vozilo L i obrnuto, m  2 ; 
Zbroj svih razlika  ΔðC D Ü A f Þ i izme đu ispitnih vozila L i H mora odgovarati ukupnoj razlici izme đu 
ispitnih vozila L i H, te se ozna čava s Δ(C D ×A  f ) LH . 
Pove ćanje ili smanjenje umnoška koeficijenta aerodinami čkog otpora i čeone površine vozila izraženo kao 
Δ(C D ×A  f ) za sve komponente dodatne opreme i oblike nadogradnje u interpolacijskoj porodici koje:  
(a) ima utjecaj na aerodinami čki otpor vozila i  
(b) treba se uklju čiti u interpolaciju  
ukklju čuje se u sva relevantna izvješ ća o ispitivanju:  
Aerodinami čki otpor vozila H primjenjuje se na cijelu interpolacijsku porodicu te se Δ(C D ×A  f ) LH postavlja 
na nulu ako:  
(a) se ispitivanjem u zra čnom tunelu ne može s to čnoš ću utvrditi Δ(C D ×A  f ); ili  
(b) nema komponenti dodatne opreme koje utje ču na aerodinami čki otpor ispitnih vozila H i L koje je 
potrebno uklju čiti u interpolacijsku metodu.  
3.2.3.2.2.4. Izra čun cestovnog otpora za pojedina čna vozila u interpolacijskoj porodici  
Koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 (definirani u Podprilogu 4.) za ispitna vozila H i L ozna čavaju se s 
f 0,H i f 1,H , f 2,H i f 0,L , f 1,H i f 2,H . Prilago đena krivulja cestovnog otpora za ispitno vozilo L definira se na 
sljede ći na čin: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Primjenom regresijske metode najmanjih kvadrata u rasponu referentnih to čaka brzine, prilago đeni koefi ­
cijenti cestovnog otpora  f ä 
0;L i f ä 
2;L odre đuju se za  F L ðvÞ s linearnim koeficijentom  f ä 
1;L podešenim na f  1,H . 
Koeficijenti cestovnog otpora f  0,ind  , f 1,ind  i f 2,ind  za pojedina čno vozilo u interpolacijskoj porodici ra čunaju 
se pomo ću sljede ćih jednadžbi: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
ili ako je ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, primjenjuje se jednadžba za  f 0;ind dolje: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH ÞHR L 175/562 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
ili ako je  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, primjenjuje se jednadžba za  F 2;ind dolje: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
pri čemu je: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
Za porodicu po matrici cestovnog otpora koeficijenti cestovnog otpora f  0 , f 1 i f 2 za pojedina čno vozilo 
ra čunaju se u skladu s jednadžbama iz stavka 5.1.1. Podpriloga 4.  
3.2.3.2.3. Izra čun ciklusne potrošnje energije  
Ciklusna potrošnja energije primjenjivog WLTC ispitivanja E  k i potrošnja energije svih faza primjenjivog 
ciklusa E  k,p izra čunavaju se u skladu s postupkom opisanim u stavku 5. ovog Podpriloga, za sljede će setove, 
k, cestovnog otpora i masa:  
k=1:  f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(ispitno vozilo L)  
k=2:  f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(ispitno vozilo H)  
k=3:  f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(pojedina čno vozilo u interpolacijskoj porodici)  
3.2.3.2.4. Izra čun vrijednosti emisije CO  2 za pojedina čno vozilo u interpolacijskoj porodici pomo ću interpolacijske 
metode  
Za svaku fazu ciklusa p primjenjivog ciklusa vrijednosti masene emisije CO  2 u g/km za pojedina čno vozilo 
ra čunaju se prema sljede ćoj jednadžbi: 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Masa emisije CO  2 u g/km u cijelom ciklusu za pojedina čno vozilo ra čuna se pomo ću sljede će jednadžbe: 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
Vrijednosti  1,p , E 2,p i E  3,p , te E  1 , E 2 i E  3 definirane su u stavku 3.2.3.2.3. ovog Podpriloga.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/563
 
3.2.3.2.5. Izra čun vrijednosti potrošnje goriva FC za pojedina čno vozilo u interpolacijskoj porodici pomo ću inter ­
polacijske metode  
Za svaku fazu ciklusa p primjenjivog ciklusa vrijednosti potrošnje goriva u l/100 km za pojedina čno vozilo 
ra čunaju se prema sljede ćoj jednadžbi:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Potrošnja vozila, l/100 km, potpunog ciklusa za pojedina čno vozilo ra čuna se pomo ću sljede će jednadžbe: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Vrijednosti E  1,p , E 2,p i E  3,p te E  1 , E 2 i E  3 definirane su u stavku 3.2.3.2.3. ovog Podpriloga.  
3.2.4. Izra čuni potrošnje goriva i emisije CO  2 za pojedina čna vozila u porodici po matrici cestovnog otpora  
Vrijednosti emisije CO  2 i potrošnje goriva za svako pojedina čno vozilo u porodici po matrici cestovnog 
otpora može se izra čunati putem interpolacijske metode navedene u stavcima 3.2.3.2.3. do 3.2.3.2.5. ovog 
Podpriloga. Gdje je to primjenjivo referentne vrijednosti za vozilo L i/ili H zamjenjuju se referentnim 
vrijednostima za vozilo L  M i/ili H  M . 
3.2.4.1. Odre đivanje potrošnje goriva i emisije CO  2 vozila L  M i H  M 
Masena emisija CO  2 M CO2 za vozila L  M i H  M odre đuje s prema izra čunima u stavku 3.2.1. ovog Podpriloga 
za pojedina čne faze ciklusa p primjenjivog WLTC ciklusa ispitivanja i ozna čavaju se kao  M  CO  2 –LM;p i 
M CO  2 –HM ;p . Potrošnja goriva za pojedina čne faze ciklusa primjenjivog WLTC ispitivanja odre đuje se u 
skladu sa stavkom 6. ovog Podpriloga i ozna čava se kao FC  LM,p , i FC  HM,p  . 
3.2.4.1.1. Izra čun cestovnog otpora za pojedina čno vozilo  
Sila cestovnog otpora izra čunava se u skladu s postupkom opisanim u stavku 5.1. Podpriloga 4.  
3.2.4.1.1.1. Masa pojedina čnog vozila  
Ispitne mase vozila H  M i L  M odabrane u skladu sa stavkom 4.2.1.4. Podpriloga 4 koriste se za ulazne 
vrijednosti.  
TM  ind , u kg, je ispitna masa pojedina čnog vozila prema definiciji ispitne mase u stavku 3.2.25. ovog 
Dodatka.  
Ako se za vozila L  M i H  M koristi ista ispitna masa, vrijednost TM  ind je potrebno podesiti na masu vozila H  M 
za metodu porodice po matrici cestovnog otpora.  
3.2.4.1.1.2. Otpor kotrljanja pojedina čnog vozila,  
Vrijednosti otpora kotrljanja za vozila L  M , RR  LM i vozila H  M , RR  HM , odabrane u skladu sa stavkom 4.2.1.4. 
Podpriloga 4 koriste se kao ulazne vrijednosti.  
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini vozila L  M ili H  M imaju razli čite vrijednosti otpora kotrljanja, 
ponderirana srednja vrijednost otpora kotrljanja ra čuna se prema sljede ćoj jednadžbi: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA ÞHR L 175/564 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
pri čemu je:  
RR  x,FA je otpor kotrljanja guma na prednjoj osovini, kg/t;  
RR  x,RA je otpor kotrljanja guma na stražnjoj osovini, kg/t;  
mp  x,FA je omjer mase vozila na prednjoj osovini;  
x predstavlja vozila L, H ili pojedina čno vozilo.  
Za gume montirane na pojedina čno vozilo, vrijednost otpora kotrljanja RR  ind postavlja se na vrijednost 
klase za primjenjivu klasu otpora kotrljanja gume prema tablici A4/1 Podpriloga 4.  
Ako gume na prednjoj i stražnjoj osovini imaju razli čite vrijednosti klase otpora kotrljanja, koristi se 
ponderirana srednja vrijednost izra čunana prema jednadžbi u ovom stavku.  
Ako se za vozila L  M i H  M koristi isti otpor kotrljanja, vrijednost RR  ind je potrebno podesiti na RR  HM za 
metodu porodice po matrici cestovnog otpora.  
3.2.4.1.1.3. Čeona površina pojedina čnog vozila  
Vrijednosti za čeonu površinu vozila L  M , A  fLM i vozila H  M , A  fHM , odabrane u skladu sa stavkom 4.2.1.4. 
Podpriloga 4 koriste se kao ulazne vrijednosti.  
A f,ind , m  2 , je čeona površina pojedina čnog vozila.  
Ako se za vozila L  M i H  M koristi ista čeona površina, vrijednost A  f,ind je potrebno podesiti prema čeonoj 
površini vozila H  M za metodu porodice po matrici cestovnog otpora.  
3.3. PM  
3.3.1. Izra čun 
PM se izra čunava prema sljede ćim jednadžbama: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d 
ako se ispušni plinovi ispuhuju izvan tunela;  
i: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
ako se ispušni plinovi vra ćaju u tunel;  
pri čemu je:  
V mix obujam razrije đenih ispušnih plinova (vidjeti stavak 2. ovog Priloga) u standardnim uvjetima,  
V ep volumen razrije đenog ispušnog plina koji struji kroz filtar za uzorkovanje krutih čestica pod 
standardnim uvjetima;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/565
 
P e masa česti čnih tvari prikupljenih na jednom ili na više filtara za uzorkovanje, mg;  
d je udaljenost vožena u odgovaraju ćem ispitnom ciklusu, km.  
3.3.1.1. Ako se koristi korekcija za masu pozadinske česti čne tvari iz sustava za razrje đivanje, ona se odre đuje u 
skladu sa stavkom 1.2.1.3.1. Podpriloga 6. U tom slu čaju masa česti čne tvari (mg/km) ra čuna se pomo ću 
sljede ćih jednadžbi:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
ako se ispušni plinovi ventiliraju van tunela;  
i: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
ako se ispušni plinovi vra ćaju u tunel;  
pri čemu je:  
V ap je volumen protoka zraka kroz filtar za uzorkovanje česti čne tvari u tunelu pod standardnim 
uvjetima;  
P a masa česti čne tvari iz zraka za razrje đivanje, ili iz pozadinskog zraka u tunelu za razrje đivanje, 
utvr đena prema jednoj od metoda navedenih u stavku 1.2.1.3.1. Podpriloga 6;  
DF je faktor razrje đivanja odre đena u skladu sa stavkom 3.2.1.1.1. ovog Podpriloga;  
Ako primjena korekcije pozadinskih čestica daje negativni rezultat, smatra se da je vrijednost korekcije nula 
mg/km.  
3.3.2. Izra čun česti čne tvari pomo ću metode dvostrukog razrje đenja 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
pri čemu je:  
V ep je volumen razrije đenih ispušnih plinova koji teku kroz filtar za uzorkovanje čestica pod stan ­
dardnim uvjetima,  
V set je volumen dvostruko razrije đenog ispušnog plina koji prolazi kroz filtre za uzorkovanje česti čne 
tvari u standardnim uvjetima;  
V ssd volumen sekundarnog zraka za razrje đivanje pod standardnim uvjetima.HR L 175/566 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Ako se sekundarni razrije đeni uzorak plina za PM mjerenje ne vra ća u tunel, volumen CVS-a izra čunava se 
kao za jedno razrje đivanje, npr.: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
pri čemu je:  
V mix indicated  izmjerena koncentracija razrije đenih ispušnih plinova u sustavu za razrje đivanje nakon 
ekstrakcije uzorka česti čne tvari pod standardnim uvjetima.  
4. Odre đivanje PN-a  
4.1. PN se izra čunava prema sljede ćoj jednadžbi:  
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
pri čemu je:  
PN broj emitiranih čestica, čestica po kilometru;  
V volumen razrije đenog ispušnog plina u litrama po ispitivanju (nakon primarnog razrje đivanja, samo u 
slu čaju dvostrukog razrje đivanja) i korigiran prema standardnim uvjetima (273,15 K (0 °C) i 101,325 
kPa);  
k kalibracijski faktor za ispravljanje PNC mjerenja prema razini referentnog instrumenta ako ovo nije 
primijenjeno unutar PNC jedinice. Ako se kalibracijski faktor primjenjuje unutar PNC-a, on iznosi 1;  
C s korigirana koncentracija broja čestica iz razrije đenog ispušnog plina izražena kao aritmeti čka sredina 
broja čestica po kubi čnom centimetru iz ispitivanja emisije ispušnih plinova uklju čuju ći puno trajanje 
ciklusa vožnje. Ako rezultati srednje volumne koncentracije  C s PNC-a nisu mjereni u standardnim 
uvjetima (273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa), koncentracije je potrebno korigirati za te uvjete  C s ; 
C b zrak za razrje đivanje ili koncentracija pozadinskih čestica iz tunela za razrje đivanje, dopuštena od 
strane homologacijskog tijela, u česticama po kubi čnom centimetru, korigirana za slu čajnosti i uskla ­ 
đena sa standardnim uvjetima (273,15 K (0 °C) i 101,325 kPa);  
f r faktor redukcije srednje vrijednosti koncentracije čestica za VPR pri postavki razrje đivanja korištenoj 
za ispitivanje;  
f rb faktor redukcije srednje vrijednosti koncentracije čestica za VPR pri postavki razrje đivanja korištenoj 
za mjerenje pozadinskih čestica;  
d udaljenost vožena u odgovaraju ćem primjenjivom ispitnom ciklusu, km.  
C izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
C ¼ P  n 
i¼1 C i 
n 
pri čemu je:  
C i diskretna mjera koncentracije broja čestica u ispuhu razrije đenog plina iz PNC-a; čestica po cm  3 
korigirana na slu čajnosti;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/567
 
n ukupan broj izvršenih mjerenja koncentracije diskretnog broja čestica tijekom primjenjivog ispitnog 
ciklusa i izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
n ¼ t Ü f 
pri čemu je:  
t vrijeme trajanja primjenjivog ispitnog ciklusa, s;  
f frekvencija bilježenja podataka na broja ču čestica, Hz.  
5. Izra čun ciklusne potrošnje energije  
Ako nije druga čije odre đeno, izra čun se temelji na dijagramu ciljne brzine datom u diskretnim vremenskim 
to čkama uzorkovanja.  
Za potrebe izra čuna svaka vremenska to čka uzorkovanja interpretira se kao vremensko razdoblje. Ako nije 
druga čije odre đeno, trajanje Δt ovih razdoblja iznosi 1 sekundu.  
Ukupna potražnja za energijom za cijeli ciklus ili za specifi čnu fazu ciklusa izra čunava se zbrajanjem preko 
E i odgovaraju ćeg vremena ciklusa izme đu t  start i t end prema sljede ćoj jednadžbi: 
E ¼ X  t end 
t start E i 
pri čemu je:  
E i ¼ F i Ü d i ako F  i> 0 
E i ¼ 0 ako F  i Ï 0 
i: 
t start vrijeme po četka primjenjivog ispitnog ciklusa ili faze, s;  
t end vrijeme po četka završetka ispitnog ciklusa ili faze, s;  
E i zahtjev za energijom tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), Ws;  
F i pokreta čka snaga tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), N;  
d i prije đena udaljenost tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), m. 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Í v i þ v iÄ1 
2 Î 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
pri čemu je:  
F i pokreta čka snaga tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), N;  
v i ciljna brzina u vremenu t  i , km/h;HR L 175/568 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
TM ispitna masa, kg  
a i ubrzanje tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), m/s  2 ; 
f 0 , f 1 , f 2 koeficijenti cestovnog otpora za razmatrano ispitno vozilo (TM  L , TM  H ili TM  ind ) u N, N/(km/h) i 
N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemu je:  
d i prije đena udaljenost tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), m;  
v i ciljna brzina u odre đenom vremenu t  i , km/h;  
t i vrijeme, s. 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemu je:  
a i ubrzanje tijekom vremenskog razdoblja (i-1) do (i), m/s  2 ; 
v i ciljna brzina u odre đenom vremenu t  i , km/h;  
t i vrijeme, s.  
6. Izra čun potrošnje goriva  
6.1. Zahtijevane karakteristike goriva za izra čun vrijednosti potrošnje goriva uzimaju se iz Dodatka IX.  
6.2. Vrijednosti potrošnje goriva ra čunaju se iz emisije ugljikovodika, uglji čnog monoksida i uglji čnog dioksida 
pomo ću rezultata u koraku 6 za kriterijske emisije i koraku 7 za CO  2 iz tablice A7/1.  
6.2.1. Op ća jednadžba iz stavka 6. to čke 12. koja koristi omjere H/C i O/C koristi se za izra čun potrošnje goriva.  
6.2.2. Za sve jednadžbe u stavku 6. ovog Podpriloga:  
FC je potrošnja goriva za specifi čnu vrstu goriva, l/100km (ili u m  3 na 100 km za prirodni plin ili u 
kg/100 km za vodik);  
H/C je odnos vodika i ugljika specifi čnog goriva C  X H Y O Z ; 
O/C je odnos kisika i ugljika specifi čnog goriva C  X H Y O Z ; 
MW  C je molarna masa ugljika (12.011 g/mol);  
MW  H je molarna masa vodika (1.008 g/mol);  
MW  O je molarna masa kisika (15.999 g/mol);HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/569
 
ρ fuel je gusto ća ispitnog goriva, kg/l. Za plinovita goriva, gusto ća goriva pri 15 °C;  
HC su emisije ugljikovodika, g/km;  
CO su emisije uglji čnog monoksida, g/km;  
CO  2 su emisije uglji čnog dioksida, g/km;  
H 2 O su emisije vode, g/km;  
H 2 su emisije vodika, g/km;  
p 1 je tlak plina u spremniku za gorivo prije primjenjivog ispitnog ciklusa, Pa;  
p 2 je tlak plina u spremniku za gorivo nakon primjenjivog ispitnog ciklusa, Pa;  
T 1 je temperatura u spremniku za gorivo prije primjenjivog ispitnog ciklusa, K;  
T 2 je temperatura u spremniku za gorivo nakon primjenjivog ispitnog ciklusa, K;  
Z 1 je faktor stla čivosti plinovitog goriva pri p  1 i T  1 ; 
Z 2 je faktor stla čivosti plinovitog goriva pri p  2 i T  2 ; 
V je unutarnji volumen spremnika plinovitog goriva, m  3 
d je teoretska duljina primjenjive faze ili ciklusa, km.  
6.3. Rezervirano  
6.4. Rezervirano  
6.5. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koje kao gorivo upotrebljava benzin (E10): 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo koristi UNP (prirodni plin): 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Ako se sastav kod ispitivanja primijenjenog goriva razlikuje od sastava pretpostavljenog kod izra čunavanja 
normalizirane potrošnje, može se na zahtjev proizvo đača primijeniti popravni faktor cf, kako slijedi, 
koriste ći sljede ću jednadžbu: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 ÞâHR L 175/570 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Korekcijski faktor cf, koji se može primijeniti, odre đuje se pomo ću sljede će jednadžbe: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual  
pri čemu je:  
n actual  je stvarni omjer H/C upotrijebljenog goriva.  
6.7. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo upotrebljavaju PP/biometan: 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Rezervirano  
6.9. Rezervirano  
6.10. Za vozilo s motorom na kompresijsko paljenje koja kao gorivo upotrebljava dizelsko gorivo (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.11. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo upotrebljava etanol (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Potrošnja goriva za bilo koje ispitno gorivo može se izra čunati pomo ću sljede će jednadžbe: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Za vozilo s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo koristi vodik: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
Uz odobrenje homologacijskog tijela te za vozila pogonjena plinovitim ili teku ćim vodikom proizvo đač 
može odabrati izra čun potrošnje goriva pomo ću dolje navedene jednadžbe za potrošnju goriva ili pomo ću 
metode koja koristi standardni protokol, kakav je, primjerice, SAE J2572. 
FC ¼ 0,1 Ü ð0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Þ 
Faktor stla čivosti dobiva se prema sljede ćoj tablici:  
Tablica A7/2  
Faktor stla čivosti Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bara)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/571
 
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
113  1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133  1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153  1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173  1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193  1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213  1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233  1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248  1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  
263  1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278  1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293  1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308  1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323  1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338  1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353  1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
U slu čaju da potrebne ulazne vrijednosti za p i T nisu navedene u tablici, faktor stla čivosti dobiva se 
linearnom interpolacijom me đu faktorima stla čivosti navedenih u tablici, izabiru ći one koji su najbliži 
traženoj vrijednosti.  
7. Izra čun elemenata dijagrama vožnje  
7.1. Op ći zahtjevi  
Propisana brzina izme đu vremenskih to čaka u Tablicama A1/1 do A1/12 odre đuje se metodom linearne 
interpolacije frekvencijom od 10 Hz.  
U slu čaju do kraja pritisnute papu čice akceleratora, za izra čune elemenata dijagrama vožnje u tim razdob ­
ljima rada umjesto stvarne brzine vozila mora se koristiti propisana brzina.  
7.2. Izra čun elemenata dijagrama vožnje  
Sljede ći indeksi se izra čunavaju u skladu sa SAE J2951 (izmijenjeno u sije čnju 2014.):  
(a) ER: indeks energije  
(b) DR: indeks prije đene udaljenosti  
(c) EER: indeks energetske ekonomi čnosti  
(d) ASCR: indeks apsolutne promjene brzine  
(e) IWR: indeks inercijskog rada  
(f) RMSSE: kvadratna sredina pogreške mjerenja brzineHR L 175/572 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Podprilog 8.  
Potpuno elektri čna, hibridna elektri čna i vozila na gorivne ćelije s komprimiranim vodikom  
1. Op ći zahtjevi  
Za ispitivanje NOVC-HEV-ova, OVC-HEV-ova i NOVC-FCHV-ova Dodatak 2. i Dodatak 3. ovom Podprilogu 
zamjenjuju Dodatak 2. Podprilogu 6.  
Osim ako nije druga čije nazna čeno u ovom Podprilogu, svi zahtjevi ovog Podpriloga primjenjuju se i na 
vozila koja nemaju i na ona koja imaju na čine rada koje bira voza č. Osim ako nije druga čije nazna čeno u 
ovom Podprilogu, svi zahtjevi i postupci opisani i definirani u Podprilogu 6. primjenjuju se na NOVC-HEV, 
OVC-HEV, NOVC-FCHV i PEV vozila.  
1.1. Jedinice, to čnost i rezolucija elektri čnih parametara  
Parametri, jedinice i to čnost mjerenja prikazani su u tablici A8/1.  
Tablica A8/1  
Parametri, jedinice i to čnost mjerenja  
Parametar  Jedinice  To čnost  Rezolucija  
Elektri čne energija (  1 ) Wh  ± 1 posto  0.001 kWh (  2 ) 
Elektri čna struja  A  ± 0,3 % FSD ili 
± 1 % o čitanja (  3 ) ( 4 ) 0.1 A  
Elektri čni napon  V  ± 0,3 % FSD ili 
± 1 % o čitanja (  3 ) 0.1 V  
( 1 ) Oprema: stati čnog mjera ča aktivne energije. 
( 2 ) Vatmetar istosmjerne struje klase 1 prema IEC 62053-21 ili ekvivalentan 
( 3 ) Ovisno što je ve će. 
( 4 ) Frekvencija integracije struje 20 Hz ili ve ća 
1.2. Ispitivanje emisija i potrošnje goriva  
Parametri, jedinice i to čnost mjerenja moraju biti jednaki onima koji se zahtijevaju za klasi čne motore s 
unutarnjim sagorijevanjem.  
1.3. Jedinice i preciznost kona čnih rezultata  
Jedinice i njihova preciznost za komunikaciju kona čnih rezultata moraju slijediti pokazatelje dane u tablici 
A8/2. U svrhu izra čuna iz stavka 4. ovog Podpriloga primjenjuju se nezaokružene vrijednosti.  
Tablica A8/2  
Jedinice i preciznost kona čnih rezultata  
Parametar  Jedinice  Komunikacija kona čnih rezultata ispiti ­
vanja  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), E 
AER  city , R  CDA ( 1 ), R  CDC km Zaokruženo na najbliži cijeli broj  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  za HEVs  … l/100 km  Zaokruženo na prvu decimalu  
FC CS(,p)  ( 2 ) za FCHV vozila  (kg/100 km)  Zaokruženo na drugu decimaluHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/573
 
Parametar  Jedinice  Komunikacija kona čnih rezultata ispiti ­
vanja  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 , ponderirano  g/km  Zaokruženo na najbliži cijeli broj.  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Zaokruženo na najbliži cijeli broj.  
E AC kWh  Zaokruženo na prvu decimalu  
( 1 ) br. pojedina čnog parametra vozila 
( 2 ) (p) zna či razmatrano razdoblje koje može biti faza, kombinacija faza ili cijeli ciklus  
1.4. Klasifikacije vozila  
Sva OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV i NOVC-FCHV vozila klasificiraju se kao vozila razreda 3. Primjenjiv ispitni 
ciklus za ispitnu proceduru ispitivanja tipa 1 utvr đuje se u skladu sa stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga na 
temelju odgovaraju ćeg referentnog ispitnog ciklusa na na čin opisan u stavku 1.4.1. ovog Podpriloga.  
1.4.1. Referentni ciklus ispitivanja  
1.4.1.1. Referentni ispitni ciklus za vozila razreda 3 odre đen je u stavku 3.3. Podpriloga 1.  
1.4.1.2. Za PEV vozila mogu će je primijeniti postupak usporavanja u skladu sa stavcima 8.2.3. i 8.3. Podpriloga 1. na 
ispitne cikluse u skladu sa stavkom 3.3. Podpriloga 1. zamjenom vrijednosti nazivne snage vrijednoš ću vršne 
snage. U tom slu čaju ciklus za koji je primijenjeno usporavanje postaje referentni ispitni ciklus.  
1.4.2. Primjenjivi ciklus ispitivanja  
1.4.2.1. Primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja  
Referentni ispitni ciklus u skladu sa stavkom 1.4.1. ovog Podpriloga je primjenjivi WLTP ispitni ciklus 
(WLTC) za postupak ispitivanja tipa 1.  
Ako se primjenjuje stavak 9. Podpriloga 1. temeljem referentnog ispitnog ciklusa opisanog u stavku 1.4.1. 
ovog Podpriloga, ovaj modificirani ispitni ciklus postaje primjenjivi WLTP ispitni ciklus (WLTC) za ispitni 
postupak tipa 1.  
1.4.2.2. Primjenjivi WLTP ciklus gradskog ispitivanja  
Ispitni ciklus WLTP za gradsku vožnju (WLTC  city ) za za vozila razreda 3 odre đen je u stavku 3.5. Podpri ­
loga 1.  
1.5. OVC-HEV, NOVC-HEV i PEV vozila s ru čnim mjenja čem 
Vozila se moraju voziti u skladu s uputama proizvo đača, na na čin opisan u priru čnicima proizvo đača za 
vozila u proizvodnji i nazna čen na instrumentu za tehni čku izmjenu stupnja prijenosa.  
2. Priprema REESS jedinica i sustava gorivnih ćelija  
2.1. Za sva OVC-HEV, NOVC-HEV, NOVC-FCHV i PEV vozila primjenjuju se sljede će odredbe:  
(a) Ne dovode ći u pitanje zahtjeve iz stavka 1.2.3.3. Podpriloga 6, vozila ispitana prema ovog Podpriloga 
moraju se voziti najmanje 300 km s vlastitim ugra đenim REESS jedinicama;  
(b) U slu čaju da REESS jedinice rade iznad normalnog raspona radnih temperatura, operater mora slijediti 
postupke preporu čene od strane proizvo đača vozila kako bi se temperatura REESS jedinica održala u 
normalnom radnom rasponu temperatura. Proizvo đač mora dokazati kako sustav upravljanja toplinom 
REESS jedinice nije onemogu ćen ili smanjen u svom obimu.  
2.2. Za NOVC-FCHV vozila, ne dovode ći u pitanje zahtjeve iz stavka 1.2.3.3. Podpriloga 6., vozila ispitana u 
skladu s ovim Podprilogom moraju se prethodno voziti najmanje 300 km s vlastitim ugra đenim sustavom 
gorivnih ćelija.HR L 175/574 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3. Postupak ispitivanja  
3.1. Op ći zahtjevi  
3.1.1. Za sva OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV i NOVC-FCHV vozila gdje je to primjenjivo, primjenjuje se sljede će: 
3.1.1.1. Vozila se ispituju prema primjenjivim ispitnim ciklusima opisanim u stavku 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.1.1.2. Ako vozilo ne može slijediti primjenjivi ciklus ispitivanja unutar tolerancija dijagrama brzine u skladu sa 
stavkom 1.2.6.6. Podpriloga 6., papu čica akceleratora se, ukoliko nije druga čije navedeno, pritiš će do kraja 
dok se ponovno ne uspije pratiti zahtijevani dijagram brzine.  
3.1.1.3. Postupak pokretanja pogonskog sklopa pokre će se pomo ću ure đaja namijenjenih za tu svrhu prema 
uputama proizvo đača. 
3.1.1.4. Za OVC-HEV, NOVC-HEV i PEV vozila uzorkovanje emisije ispušnih plinova i mjerenje potrošnje energije 
zapo činje za svaki primjenjiv ciklus ispitivanja prije ili na po četku poticanja postupka pokretanja vozila i 
završava na kraju svakog primjenjivog ciklusa ispitivanja.  
3.1.1.5. Za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove, sastav emisije plinova analizira se u svakoj pojedina čnoj fazi ispitivanja. 
Dozvoljeno je propuštanje analize faze za one faze u kojima nema rada motora sa sagorijevanjem.  
3.1.1.6. Broj čestica analizira se za svaku pojedina čnu fazu, a česti čna tvar za svaki primjenjiv ciklus ispitivanja.  
3.1.2. Prisilno hla đenje, kako je opisano u stavku 1.2.7.2. Podpriloga 6. primjenjuje se samo za ispitivanje s 
dopunjavanjem baterija tipa 1 za OVC-HEV-ove, u skladu sa stavkom 3.2. ovog Podpriloga i za ispitivanje 
NOVC-HEV-ove, u skladu sa stavkom 3.3. ovog Podpriloga.  
3.2. OVC-HEV  
3.2.1. Vozilo se ispituje u radnom stanju s baterijskim pogonom (CD stanje) i radnom stanju s dopunjavanjem 
baterije (CS stanje). (  
3.2.2. Vozila mogu biti ispitivana prema četiri mogu ća slijeda ispitivanja:  
3.2.2.1. Mogu ćnost 1: Ispitivanje na baterijski pogon tipa 1 bez naknadnog ispitivanja s dopunjavanjem baterije 
tipa 1.  
3.2.2.2. Mogu ćnost 2: Ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 bez naknadnog ispitivanja na baterijski pogon 
Tipa 1.  
3.2.2.3. Mogu ćnost 3: Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem s dopunjavanjem baterije Tipa 
1.. 
3.2.2.4. Mogu ćnost 4: Ispitivanje s dopunjavanje baterije Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem na baterijski pogon 
Tipa 1.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/575
 
Slika A8/1  
Mogu ći slijed ispitivanja u slu čaju ispitivanja OVC-HEV
  
3.2.3. Na čin rada koji može odabrati voza č postavlja se kako je opisano u sljede ćem redoslijedu ispitivanja (Opcija 
1 do Opcija 4).  
3.2.4. Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 bez naknadnog ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1 (Opcija 1)  
Redoslijed ispitivanja u skladu s Opcijom 1, opisan u stavcima 3.2.4.1. do 3.2.4.7. ovog Podpriloga, kao i 
odgovaraju će stanje napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8. dodatak 1/1 u Dodatku 1. ovom 
Podprilogu.  
3.2.4.1. Pretkondicioniranje  
Vozilo se priprema u skladu s postupcima iz stavka 2.2. Dodatka 4. ovog Podpriloga.  
3.2.4.2. Uvjeti ispitivanja  
3.2.4.2.1. Ispitivanje se provodi s potpuno napunjenim REESS-om, u skladu sa zahtjevima punjenja opisanima u stavku 
2.2.3. Dodatka 4. ovom Podprilogu i s vozilom koje radi u radnom stanju s baterijskim pogonom kako je 
definirano u stavku 3.3.5. ovog Priloga.  
3.2.4.2.2. Odabir na čina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, na čin ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 
odabire se u skladu sa stavkom 2. Dodatka 6. ovom Podprilogu.  
3.2.4.3. Postupak ispitivanja na baterijski pogon tipa 1  
3.2.4.3.1. Postupak ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 sastoji se od nekoliko uzastopnih ciklusa, a iza svakog od njih 
slijedi razdoblje kondicioniranja u trajanju ne ve ćem od 30 minuta dok se ne postigne radno stanje s 
dopunjavanjem baterije.HR L 175/576 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.4.3.2. Tijekom kondicioniranja izme đu pojedinih primjenjivih ciklusa ispitivanja, pogonski sustav se deaktivira, a 
REESS se ne puni iz vanjskog izvora elektri čne energije. Kontrolno-mjerni ure đaji za mjerenje elektri čne 
energije svih REESS-ova i za odre đivanje elektri čnog napona svih REESS-ova, u skladu s Dodatkom 3. ovom 
Podprilogu ne isklju čuju se izme đu faza u ciklusu ispitivanja. U slu čaju mjerenja ampermetrom, integracija 
ostaje aktivna tijekom cijelog ispitivanja sve do kraja ispitivanja.  
Kad se vozilo ponovno pokrene nakon kondicioniranja, ono radi u na činu rada koji može odabrati voza č u 
skladu sa stavkom 3.2.4.2.2. ovog Podpriloga.  
3.2.4.3.3. Odstupaju ći od stavka 5.3.1. Podpriloga 5. i ne dovode ći u pitanje stavak 5.3.1.2. Podpriloga 5., analizatori 
mogu biti kalibrirani i provjereni prije i nakon ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1.  
3.2.4.4. Kraj ispitivanja na baterijski pogon tipa 1  
Smatra se da je ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 završeno kad se prvi put dostigne kriterij za prekid 
pražnjenja u skladu sa stavkom 3.2.4.5. ovog Podpriloga. Broj primjenjivih WLTP ciklusa je n+1 uklju čuju ći i 
onaj ciklus u kojem je kriterij za prekid pražnjenja prvi put dostignut.  
Primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja n definiran je kao prijelazni ciklus.  
Primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja n+1 definiran je kao potvrdni ciklus.  
Za vozila bez sposobnosti dopunjavanja baterije tijekom cijelog primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja kraj 
ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 postiže se kad se prikaže bilo koji pokazatelj za zaustavljanje vozila na 
standardnom ugra đenom zaslonu instrumenta ili kad vozilo odstupa od propisane tolerancije vožnje tijekom 
četiri uzastopne sekunde ili više. Papu čica akceleratora ne smije biti pritisnuta, a vozilo ko či do zaustavljanja 
unutar 60 sekundi.  
3.2.4.5. Kriterij za prekid pražnjenja  
3.2.4.5.1. Bez obzira je li dostignut kriterij za prekid pražnjenja za svaki voženi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, svi 
se ciklusi ocjenjuju.  
3.2.4.5.2. Kriterij za prekid pražnjenja za ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 je ispunjen kad je relativna promjena 
elektri čne energije REEC  i , izra čunana pomo ću sljede će jednadžbe, manja od 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
pri čemu je:  
REEC  i relativna promjena elektri čne energije primjenjivog ciklusa i ispitivanja kojeg razmatramo pri 
ispitivanju na baterijski pogon Tipa 1;  
ΔE REESS,i  promjena elektri čne energije svih REESS-ova za razmatrani ciklus i ispitivanja na baterijski pogon 
Tipa 1, izra čunana u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh;  
E cycle ciklusna potrošnja energije razmatranog primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja, izra čunana u skladu 
sa stavkom 5. Podpriloga 7., Ws;  
i broj razmatranog primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja;  
1 
3 600  faktor konverzije u Wh ciklusne potrošnje energije.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/577
 
3.2.4.6. Punjenje REESS i mjerenje dopunjene elektri čne energije  
3.2.4.6.1. Vozilo mora biti spojeno na elektri čnu mrežu unutar 120 minuta nakon primjenjivog ciklusa WLTP 
ispitivanja n+1 u kojem se kriterij za prekid pražnjenja za ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 ispuni 
po prvi put.  
REESS je do kraja napunjen kad je dostignut kriterij završetka punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 
4. ovom Podprilogu.  
3.2.4.6.2. Oprema za mjerenje elektri čne energije, postavljena izme đu punja ča vozila i elektri čne mreže, mjer dopu ­
njenu elektri čnu energiju E  AC dostavljenu iz elektri čne mreže, kao i njeno trajanje. Mjerenje elektri čne 
energije može biti zaustavljeno kad se dostigne kriterij definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom 
Podprilogu.  
3.2.4.7. Svaki pojedini primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja unutar ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 mora 
ispunjavati primjenjive kriterije grani čnih vrijednosti emisija, u skladu sa stavkom 1.1.2. Podpriloga 6.  
3.2.5. Ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 bez naknadnog ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 (Opcija 2)  
Slijed ispitivanja u skladu s Opcijom 2 kako je opisan u stavcima 3.2.5.1. do 3.2.5.3.3. koji su dio ovog 
Dodatka, kao i odgovaraju će stanje napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/2 u Dodatku 1. 
ovom Podprilogu.  
3.2.5.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
Vozilo mora biti pripremljeno prema postupcima u stavku 2.1. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.2.5.2. Uvjeti ispitivanja  
3.2.5.2.1. Ispitivanja se provode dok vozilo radi u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, kako je definirano u stavku 
3.3.6. ovog Dodatka.  
3.2.5.2.2. Odabir na čina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, na čin rada za ispitivanje uz dopunjavanje 
baterije Tipa 1 odabire se u skladu sa stavkom 3. Dodatka 6. ovom Podprilogu.  
3.2.5.3. Postupak ispitivanja tipa 1  
3.2.5.3.1. Vozila se ispituju u skladu s postupcima ispitivanja Tipa 1 opisanom u podprilogu 6.  
3.2.5.3.2. Ako je zahtijevano, masena emisija CO  2 korigira se u skladu s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
3.2.5.3.3. Ispitivanje u skladu sa stavkom 3.2.5.3.1. ovog Podpriloga mora ispunjavati primjenjive kriterije ograni čenja 
emisija u skladu sa stavkom 1.1.2. Podpriloga 6.  
3.2.6. Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem s dopunjavanjem baterije Tipa 1 (Opcija 3)  
Slijed ispitivanja u skladu s opcijom 3, kako je opisan u stavcima 3.2.6.1. do i uklju čivo s 3.2.6.3. ovog 
Podpriloga, kao i odgovaraju će stanje napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/3 u Dodatku 
1. ovom Podprilogu.  
3.2.6.1. Za ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 potrebno je slijediti postupak opisan u stavcima 3.2.4.1. do i 
uklju čivo s 3.2.4.5, kao i stavak 3.2.4.7. ovog Podpriloga.  
3.2.6.2. Posljedi čno, primjenjuje se postupak za ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1, opisan u stavcima 
3.2.5.1. do i uklju čivo s 3.2.5.3 ovog Podpriloga. Ne primjenjuju se stavci 2.1.1. do i uklju čivo s 2.1.2. 
Dodatka 4. ovom Podprilogu.HR L 175/578 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2.6.3. Punjenje REESS i mjerenje dopunjene elektri čne energije  
3.2.6.3.1. Vozilo mora biti priklju čeno na elektri čnu mrežu unutar 120 minuta nakon zaklju čena ispitivanja s dopu ­
njavanjem baterije Tipa 1.  
REESS je potpuno napunjen kad je dosegnut kriterij završetka punjenja definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 
4. ovom Podprilogu.  
3.2.6.3.2. Oprema za mjerenje energije, postavljena izme đu punja ča vozila i elektri čne mreže, mjeri dopunjenu elek ­
tri čnu energiju E  AC , dostavljenu iz elektri čne mreže, kao i njezino trajanje. Mjerenje elektri čne energije može 
biti zaustavljeno kad je dosegnut kriterij završetka punjenja definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. ovom 
Podprilogu.  
3.2.7. Ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1 s naknadnim ispitivanjem na baterijski pogon Tipa 1 (opcija 4)  
Slijed ispitivanja u skladu s opcijom 4, opisan u stavcima 3.2.7.1. do 3.2.7.2. ovog Podpriloga, kao i 
odgovaraju će stanje napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/4 Dodatka 1. ovom Podpri ­
logu.  
3.2.7.1. Za ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1, potrebno je slijediti postupak opisan u stavcima 3.2.5.1. do i 
uklju čivo sa 3.2.5.3. ovog Podpriloga te postupak iz stavka 3.2.6.3.1. ovog Podpriloga.  
3.2.7.2. Posljedi čno, primjenjuje se postupak za ispitivanje na baterijski pogon tipa 1 opisan u stavcima 3.2.4.2. do i 
uklju čivo sa 3.2.4.7. ovog Podpriloga.  
3.3. NOVC-HEV  
Slijed ispitivanja opisan u stavcima 3.3.1. do i uklju čivo 3.3.3. ovog Podpriloga, kao i odgovaraju će stanje 
napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/5 Dodatka 1. ovom Podprilogu.  
3.3.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
3.3.1.1. Vozila moraju biti pretkondicionirana u skladu sa stavkom 1.2.6. ovog Podpriloga.  
Dodatno zahtjevima stavka 1.2.6. razina napunjenosti za vu čni REESS kod ispitivanja s dopunjavanjem 
baterije može se postaviti sukladno preporukama proizvo đača prije pretkondicioniranja kako bi se 
provelo ispitivanje u radnom stanju s dopunjavanjem baterije.  
3.3.1.2. Ispitno vozilo se kondicionira u skladu sa stavkom 1.2.7. Podpriloga 6.  
3.3.2. Uvjeti ispitivanja  
3.3.2.1. Vozila se ispituju u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, kako je definirano u stavku 3.3.6. ovog 
Podpriloga.  
3.3.2.2. Odabir na čina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, na čin ispitivanja s dopunjavanjem baterije 
odabire se u skladu sa stavkom 3. Dodatka 6. ovom Podprilogu.  
3.3.3. Postupak ispitivanja tipa 1  
3.3.3.1. Vozila se ispituju u skladu s postupkom ispitivanja Tipa 1 opisanom u podprilogu 6.  
3.3.3.2. Ako je zahtijevano, masena emisija CO  2 se korigira u skladu s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/579
 
3.3.3.3. Ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 mora biti u skladu s ograni čenjima ispušnih emisija u skladu sa 
stavkom 1.1.2. Podpriloga 6.  
3.4. PEV  
3.4.1. Op ći zahtjevi  
Postupak ispitivanja kojim se odre đuje autonomija potpuno elektri čnog vozila i potrošnja elektri čne energije 
odabire se u skladu s procijenjenim PER-om ispitnog vozila iz tablice A8/3. U slu čaju primjene interpolacij ­
skog pristupa, primjenjiv postupak ispitivanja odabire se u skladu s PER-om vozila H unutar odre đene 
interpolacijske porodice.  
Tablica A8/3  
Postupci za odre đivanje autonomije potpuno elektri čnog vozila i potrošnje elektri čne energije  
Primjenjivi ciklus ispitivanja  Procijenjeni PER je….  Primjenjivi postupak ispitivanja  
Ciklus ispitivanja u skladu 
sa stavkom 1.4.2.1. uklju ­ 
čuje fazu ekstra visoke 
brzine  …. manje od dužine 3 primjenjiva 
ciklusa WLTP ispitivanja.  Ispitni postupak konsekutivnog ciklusa 
tipa 1 (u skladu sa stavkom 3.4.4.1. 
ovog Podpriloga).  
… jednako je ili ve će od dužine 3 
primjenjiva ciklusa WLTP ispitivanja.  Ispitni postupak skra ćenog tipa 1 (u 
skladu sa stavkom 3.4.4.2. ovog 
Podpriloga).  
Ciklus ispitivanja u skladu 
sa stavkom 1.4.2.1. ne 
uklju čuje fazu ekstra 
visoke brzine  …. je manje od dužine 4 primjenjiva 
ciklusa WLTP ispitivanja.  Ispitni postupak konsekutivnog ciklusa 
tipa 1 (u skladu sa stavkom 3.4.4.1. 
ovog Podpriloga).  
… jednako je ili ve će od dužine 4 
primjenjiva ciklusa WLTP ispitivanja.  Ispitni postupak skra ćenog tipa 1 (u 
skladu sa stavkom 3.4.4.2. ovog 
Podpriloga).  
Gradski ciklus u skladu sa 
stavkom 1.4.2.2.  … nije dostupno iznad primjenjivog 
ciklusa WLTP ispitivanja.  Ispitni postupak konsekutivnog ciklusa 
tipa 1 (u skladu sa stavkom 3.4.4.1. 
ovog Podpriloga).  
Proizvo đač prije ispitivanja homologacijskom tijelu dostavlja dokaze koji se odnose na procijenjenu auto ­
nomiju potpuno elektri čnog vozila (PER). U slu čaju primjene interpolacijskog pristupa, primjenjiv postupak 
ispitivanja odre đuje se temeljem procijenjenog PER-a vozila H iz interpolacijske porodice. PER odre đen 
primjenjenim postupkom ispitivanja mora potvrditi da je primijenjen odgovaraju ći postupak ispitivanja.  
Slijed ispitivanja za uzastopni ciklus postupka ispitivanja Tipa 1, kako je opisano u stavcima 3.4.2., 3.4.3. i 
3.4.4.1. ovog Podpriloga, stanje napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/6 Dodatka 1. 
ovom Podprilogu.  
Slijed ispitivanja za skra ćeni posupak ispitivanja Tipa 1, kako je opisano u stavcima 3.4.2., 3.4.3. i 3.4.4.2, 
kao i odgovaraju će stanje napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/7 u Dodatku 1. ovom 
Podprilogu.  
3.4.2. Pretkondicioniranje  
Vozilo mora biti pripremljeno prema postupcima iz stavka 3. Dodatka 4. ovom Podprilogu.  
3.4.3. Odabir na čina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji odabire voza č, na čin rada za ispitivanje odabire se u skladu sa 
stavkom 3. Dodatka 6. ovom Podprilogu.HR L 175/580 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.4.4. Ispitni postupci PEC tipa 1  
3.4.4.1. Uzastopni ciklus postupka ispitivanja Tipa 1  
3.4.4.1.1. Dijagram brzine i odmori  
Ispitivanje se obavlja voženjem uzastopnih primjenjivih ciklusa ispitivanja dok se ne dostigne kriterij za 
prekid pražnjenja, u skladu sa stavkom 3.4.4.1.3. ovog Podpriloga.  
Odmori voza ča i/ili operatora su dozvoljeni samo izme đu ciklusa ispitivanja i s maksimalnim vremenom 
trajanja odmora definiranim u tablici A8/4. Tijekom odmora, pogonski sustav treba biti isklju čen. 
3.4.4.1.2. Mjerenje jakosti i napona REESS-a  
Od po četka ispitivanja do dostizanja kriterija za prekid pražnjenja, elektri čna energija svih REESS-ova mjeri 
se u skladu sa Dodatkom 3. ovom Podprilogu, a elektri čni napon odre đuje se u skladu s Dodatkom 3. ovom 
Podprilogu.  
3.4.4.1.3. Kriterij za prekid pražnjenja  
Kriterij za prekid pražnjenja dostignut je kad vozilo prije đe propisanu toleranciju dijagrama brzine kako je 
definirano u stavku 1.2.6.6. Podpriloga 6. tijekom 4 uzastopne sekunde ili duže. Papu čica akceleratora ne 
smije biti pritisnuta. Vozilo mora biti zaustavljeno kako bi stajalo tijekom 60 sekundi.  
3.4.4.2. Skra ćeni postupak ispitivanja Tipa 1  
3.4.4.2.1. Dijagram brzine  
Skra ćeni postupak ispitivanja Tipa 1 sastoji se od dva dinami čka dijela (DS  1 i DS  2 ) kombinirana s dva dijela 
konstantne brzine (CSS  M i CSS  E ) kako je prikazano na slici A8/2.  
Slika A8/2  
Dijagram brzine tijekom skra ćenog postupka ispitivanja Tipa 1
  
Dinami čki dijelovi DS  1 i DS  2 se koriste za odre đivanje potrošnje energije za primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja.  
Dijelovi konstantne brzine CSS  M i CSS  E u namijenjeni za skra ćivanje trajanja ispitivanja bržim iscrpljivanjem 
REESS nego kod uzastopnog ciklusa postupka ispitivanja Tipa 1.  
3.4.4.2.1.1. Dinami čki segmenti  
Svaki dinami čki dio DS  1 i DS  2 sastoji se od primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja, u skladu sa stavkom 
1.4.2.1. iza kojeg slijedi primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa stavkom 1.4.2.2.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/581
 
3.4.4.2.1.2. Segment konstantne brzine  
Dijelovi konstantne brzine CSS  M i CSS  E trebaju biti istovjetni.. Ako se primjenjuje interpolacijski pristup, 
primjenjuje se ista konstantna brzina unutar interpolacijske porodice.  
(a) Specifikacija brzine  
Minimalna brzina dijelova konstantne brzine mora biti 100 km/h. Na zahtjev proizvo đača i s odobre ­
njem homologacijskog tijela, mogu se odabrati i segmenti s ve ćom konstantnom brzinom.  
Ubrzanje razine konstantne brzine treba biti glatko i postignuto unutar 1 minute nakon završetka 
dinami čkog dijela i, u slu čaju odmora prema tablici A8/4, nakon pokretanja postupka aktivacije pogon ­
skog sustava.  
Ako je maksimalna brzina vozila manja od zahtijevane minimalne brzine za dijelove konstantne brzine 
prema specifikaciji brzine u ovom stavku, zahtijevana brzina u dijelu konstantne brzine mora biti 
jednaka maksimalnoj brzini vozila.  
(b) Odre đivanje udaljenosti ocjenjivanja dijelova konstantne brzine (CSS  E ) i mjerenja dijelova konstantne 
brzine (CSS  M ) 
Dužina dijela konstantne brzine CSS  E odre đuje se na temelju postotka iskoristive REESS energije UBE  STP 
u skladu sa stavkom 4.4.2.1. ovog podpoglavlja. Preostala energija u vu čnom REESS nakon dijela DS  2 
dinami čke brzine mora biti jednaka ili manja od 10 posto UBE  STP . Proizvo đač nakon ispitivanja mora 
homologacijskom tijelu dostaviti dokaz da je ovaj uvjet ispunjen.  
Duljina segmenta konstantne brzine CSS  M izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
pri čemu je:  
PER  est procijenjena autonomija potpuno elektri čnog vozila razmatranog PEV, km;  
d DS1 dužina dijela dinami čke brzine 1, km;  
d DS2 dužina dijela dinami čke brzine 2, km;  
d CSSE  dužina dijela konstantne brzine, CSS  E km; 
3.4.4.2.1.3. Lomovi  
Odmori voza ča i/ili operatora dozvoljeni su samo u dijelovima konstantne brzine, kako je definirano u 
tablici A8/4.  
Tablica A8/4  
Odmori voza ča i/ili operatora  
Prije đena udaljenost (km)  Maksimalni ukupni odmor (min)  
Do 100  10  
Do 150  20  
Do 200  30HR L 175/582 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Prije đena udaljenost (km)  Maksimalni ukupni odmor (min)  
Do 300  60  
više od 300  Na temelju preporuka proizvo đača 
Napomena:  Tijekom odmora, pogonski sustav treba biti isklju čen. 
3.4.4.2.2. Mjerenje jakosti i napona REESS-a  
Od po četka ispitivanja do dostizanja završnog kriterija, elektri čna energija svih REESS-ova i elektri čni napon 
svih REESS-ova odre đuju se u skladu s Dodatkom 3. ovom Podprilogu.  
3.4.4.2.3. Kriterij za prekid pražnjenja  
Kriterij za prekid pražnjenja dostignut je kad vozilo prekora či propisanu toleranciju vožnje, kako je nave ­
deno u stavku 1.2.6.6. Podpriloga 6. tijekom 4 uzastopne sekunde ili više u drugom dijelu konstantne brzine 
CSS  E . Papu čica akceleratora ne smije biti pritisnuta. Vozilo mora biti zaustavljeno kako bi stajalo tijekom 60 
sekundi.  
3.4.4.3. Punjenje REESS i mjerenje dopunjene elektri čne energije  
3.4.4.3.1. Nakon zaustavljanja u skladu sa stavkom 3.4.4.1.3. ovog Podpriloga za postupak ispitivanja uzastopnog 
ciklusa Tipa 1 i stavkom 3.4.4.2.3. ovog Podpriloga za skra ćeni postupak ispitivanja Tipa 1, vozilo se spaja 
na elektri čnu mrežu u roku od 120 minuta.  
REESS je do kraja napunjen kad je dostignut kriterij završetka punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 
4. ovom Podprilogu.  
3.4.4.3.2. Opremom za mjerenje energije, postavljenja izme đu punja ča vozila i elektri čne mreže, mjeri se dopunjena 
elektri čna energija E  AC , dostavljena iz elektri čne mreže, kao i njeno trajanje. Mjerenje elektri čne energije 
može biti zaustavljeno kad je dostignut kriterij završetka punjenja, definiran u stavku 2.2.3.2. Dodatka 4. 
ovom Podprilogu.  
3.5. NOVC-FCHV  
Slijed ispitivanja, opisan u stavcima 3.5.1. do i uklju čivo s 3.5.3. ovog Podpriloga, kao i odgovaraju će stanje 
napunjenosti REESS-a prikazani su na slici A8 dodatak 1/5 u Dodatku 1. ovom Podprilogu.  
3.5.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
Vozila se pretkondicioniraju i kondicioniraju u skladu sa stavkom 3.3.1. ovog Podpriloga.  
3.5.2. Uvjeti ispitivanja  
3.5.2.1. Vozila se ispituju u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, kako je definirano u stavku 3.3.6. ovog 
Dodatka.  
3.5.2.2. Odabir na čina rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, na čin ispitivanja s dopunjavanjem baterije 
Tipa 1 odabire se u skladu sa stavkom 3 Dodatka 6 ovom Podprilogu.  
3.5.3. Postupak ispitivanja tipa 1  
3.5.3.1. Vozila se ispituju u skladu s postupkom ispitivanja Tipa 1 opisanim u podprilogu 6, a potrošnja goriva 
izra čunava se u skladu s Dodatkom 7. ovom Podprilogu.  
3.5.3.2. Ako je potrebno, potrošnja goriva korigira se u skladu s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/583
 
4. Izra čuni za hibridna elektri čna, potpuno elektri čna i vozila koja pokre ću gorivne ćelije s komprimiranim 
vodikom  
4.1. Izra čuni emisije plinovitih spojeva, emisije česti čnih tvari i broja emitiranih čestica  
4.1.1. Masa emisije plinovitih spojeva, česti čne tvari i broj emitiranih čestica za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove u 
radnom stanju s dopunjavanjem baterije  
Emisija česti čnih tvari PM  CS pri vožnji s dopunjavanjem baterije izra čunava se u skladu sa stavkom 3.3. 
Podpriloga 7.  
Broj emitiranih čestica PN  CS pri vožnji s dopunjavanjem baterije izra čunava se u skladu sa stavkom 4. 
Podpriloga 7.  
4.1.1.1. Postupna uputa za izra čun rezultata završnog ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1 za NOVC-HEV-ove 
i OVC-HEV-ove i  
Rezultati se izra čunavaju redoslijedom navedenim u tablici A8/5. Svi primjenjivi rezultati u stupcu „Izlaz” 
moraju se zabilježiti. Stupac „Postupak” opisuje stavke koje se koriste za izra čun ili sadrži dodatne izra čune.  
Za svrhe ove Tablice upotrebljava se sljede ća nomenklatura jednadžbi i rezultata:  
c primjenjivi potpuni ciklus ispitivanja;  
p Svaka faza primjenjivog ciklusa;  
i primjenjivi kriteriji dijelova emisije (osim CO  2 ); 
CS s dopunjavanjem baterije  
CO  2 Masena emisija CO  2 . 
Tablica A8/5  
Izra čun kona čnih vrijednosti plinovitih emisija pri vožnji s dopunjavanjem baterije  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
Podprilog 6  Neobra đeni rezul ­
tati ispitivanja  Masene emisije pri vožnji s 
dopunjavanjem baterije 
Podprilog 7., stavci 3. do i 
uklju čuju ći 3.2.2..  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  1. 
Izlaz iz koraka 
1 ove Tablice.  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Izra čun kombiniranih vrijednosti 
ciklusa pri vožnji s dopunjava ­
njem baterije: 
M i;CS;c;2 ¼ P  
p M i;CS;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P  
p M CO2;CS;p;1 P  
p d p 
pri čemu je: 
M i,CS,c,2  je rezultat masene 
emisije pri dopunjavanju baterije 
tijekom cijelog ciklusa;  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  2.HR L 175/584 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
M CO2,CS,c,2  je iznos masene 
emisije CO  2 pri dopunjavanju 
baterije tijekom cijelog ciklusa; 
d p su prevezene udaljenosti faza 
ciklusa p.  
Izlaz iz koraka 
br. 1 i 2 ove 
tablice.  M CO2,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  Korekcija promjene REESS elek ­
tri čne energije 
Podprilog 8., stavci 4.1.1.2. do i 
uklju čuju ći 4.1.1.5.  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  3. 
Izlaz iz koraka 
br. 2 i 3 ove 
tablice.  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  Korekcija emisije pri dopunja ­
vanju baterije za sva vozila koja 
su opremljena sustavima za 
periodi čnu regeneraciju K  i u 
skladu s Podprilogom 6. 
Prilogu 1. 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
ili, 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
i 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
ili, 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Aditivni pomak ili multiplika ­
tivni faktor koji se koristiti u 
skladu s odre đivanjem K  i . 
Ako K  i nije primjenjiv:  
M i;CS;c;4 ¼ M  i;CS;c;2 
M CO2;CS;c;4 ¼ M  CO2;CS;c;3 M i,CS,c,4  , g/km. 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  4a 
Izlaz iz koraka 
br. 3 i 4a ove 
tablice.  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Ako K  i je primjenjivo, uskladiti 
fazne vrijednosti CO  2 prema 
kombiniranoj vrijednosti ciklusa: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
za svaku fazu ciklusa p; 
pri čemu je:  
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Ako K  i nije primjenjivo: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  , g/km.  4bHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/585
 
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
Izlaz iz koraka 
4 ove Tablice.  M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,p,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km;  ATCT korekcija u skladu sa 
stavkom 3.8.2. Podpriloga 6.a. 
Faktori pogoršanja izra čunani i 
primijenjeni prema Prilogu VII  M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km.  5. 
„Rezultat 
jednog ispi ­
tivanja”  
Izlaz iz koraka 
5 ove Tablice.  Za svako ispitiva ­
nje: 
M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km;  Uprosje čivanje ispitivanja i 
deklarirana vrijednost prema 
stavcima 1.1.2. do i uklju čuju ći 
1.1.2.3. Podpriloga 6.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  6. 
„M iCS rezul ­
tati ispiti ­
vanja Tipa 1 
za ispitano 
vozilo”  
Izlaz iz koraka 
6 ove Tablice.  M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  Uskla đivanje vrijednosti faza. 
Podprilog 6, stavak 1.1.2.4. 
i: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M  CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  7. 
„M CO2,CS  
rezultati 
ispitivanja 
Tipa 1 za 
ispitano 
vozilo”  
Izlaz iz koraka 
br. 6 i 7 ove 
tablice.  Za svako ispitano 
vozilo H i L: 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Ako je uz ispitno vozilo H ispi ­
tano i ispitno vozilo L, nastala 
vrijednost kriterija emisije treba 
biti najve ća od dvije vrijednosti i 
tako tretirana M  i,CS,c  
U slu čaju kombiniranih 
THC+NOx emisija, koristi se 
najviša vrijednost zbroja koji se 
odnosi bilo na VH ili na VL. 
U suprotnom, ako vozilo L nije 
ispitano,  M  i;CS;c ¼ M  i;CS;c;6 
Za CO  2 , treba koristiti vrijednost 
izvu čenu iz koraka 7 ove tablice. 
Vrijednosti CO  2 zaokružuju se 
na dva decimalna mjesta.  M i,CS,c  , g/km; 
M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
I ako je ispitivano 
vozilo L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  8. 
„Interpola ­
cija rezultata 
porodice” 
kona čni 
rezultat 
kriterijske 
emisije  
Izlaz iz koraka 
8 ove Tablice.  M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
I ako je ispitivano 
vozilo L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  Izra čun masene emisije CO  2 u 
skladu sa stavkom 4.5.4.1. ovog 
Podpriloga za svako pojedino 
vozilo u interpolacijskoj poro ­
dici. 
Vrijednosti CO  2 moraju biti 
zaokružene prema tablici A8/2.  M CO2,CS,c,ind  , g/km; 
M CO2,CS,p,ind  , 
g/km;  9. 
„rezultat 
pojedina ­ 
čnog vozila” 
kona čni 
rezultat CO  2 
4.1.1.2. U slu čaju da nije primijenjena korekcija u skladu sa stavkom 1.1.4. Dodatka 2 ovom Podprilogu, treba 
koristiti sljede ću emisiju mase CO  2 pri dopunjavanju baterije:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nbHR L 175/586 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
pri čemu je:  
M CO2,CS  masena emisija CO  2 pri ispitivanju tipa 1 s dopunjavanjem baterije u skladu s tablicom A8/5, 
korakom br. 3, g/km;  
M CO2,CS,nb  nekorigirana masena emisija CO  2 ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1, nekorigirana za 
energetsku bilancu, odre đuje se u skladu s tablicom A8/5, korak 2, g/km.  
4.1.1.3. Ako je potrebna korekcija masene emisije CO  2 pri dopunjavanju baterije, u skladu sa stavkom 1.1.3. 
Dodatka 2 ovom Podprilogu ili u slu čaju da je primijenjena korekcija u skladu sa stavkom 1.1.4. 
Dodatka 2 ovom Podprilogu, koeficijent korekcije masene emisije CO  2 odre đuje se u skladu sa stavkom 
2 Dodatka 2 ovom Podprilogu. Ispravljene masene emisije CO  2 pri dopunjavanju baterije odre đuju se 
pomo ću sljede će jednadžbe:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
pri čemu je:  
M CO2,CS  masena emisija CO  2 pri ispitivanju tipa 1 s dopunjavanjem baterije u skladu s tablicom A8/5, 
korakom br. 2, g/km;  
M CO2,CS,nb  nekorigirana masena emisija CO  2 ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1, nekorigirana za 
energetsku bilancu, odre đena u skladu s tablicom A8/5, korak 2. g/km;  
EC DC,CS  potrošnja elektri čne energije tipa pri ispitivanju Tipa 1 s dopunjavanjem baterije u skladu sa 
stavkom 4.3 ovog Podpriloga, Wh/km;  
K CO2 koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , u skladu sa stavkom 2.3.2. Dodatka 2 ovom Podpri ­
logu, (g/km)(Wh/km):  
4.1.1.4. U slu čaju da koeficijent korekcije masene emisije CO  2 nije odre đen, masena emisija CO  2 specifi čna za fazu 
izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
pri čemu je:  
M CO2,CS,p  masena emisija CO  2 faze p pri ispitivanju tipa 1 s dopunjavanjem baterije u skladu s tablicom 
A8/5, korakom br. 2, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  nekorigirana masena emisija CO  2 faze p ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1, nekorigi ­
rana za energetsku bilancu, odre đena u skladu s tablicom A8/5, korak 2, g/km:  
EC DC,CS,p  potrošnja elektri čne energije u fazi p ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1, u skladu sa 
stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K CO2 koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , u skladu sa stavkom 2.3.2. Dodatka 2 ovom Podpri ­
logu, (g/km)(Wh/km):HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/587
 
4.1.1.5. U slu čaju da je koeficijent korekcije masene emisije CO  2 specifi čan za fazu odre đen, masena emisija CO  2 
specifi čna za fazu izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
ako je:  
M CO2,CS,p  masena emisija CO  2 faze p pri ispitivanju tipa 1 s dopunjavanjem baterije u skladu s tablicom 
A8/5, korakom br. 3, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  nekorigirana masena emisija CO  2 faze p ispitivanja Tipa 1 s dopunjavanjem baterije, nije 
korigirana za energetsku bilancu, odre đena u skladu s tablicom A8/5, korak 2, g/km;  
EC DC,CS,p  potrošnja elektri čne energije faze p u ispitivanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1, odre đena u 
skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K CO2,p  koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , u skladu sa stavkom 2.3.2.2. Dodatka 2 ovom 
Podprilogu, (g/km)(Wh/km);  
p indeks pojedine faze unutar primjenjivog WLTP ciklusa.  
4.1.2. Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti za OVC-HEV-ove  
Masena emisija M  CO2,CD  CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti izra čunava se 
pomo ću sljede će jednadžbe: 
M CO2;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü M CO2;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
pri čemu je:  
M CO2,CD  masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti, g/km;  
M CO2,CD,j  masena emisija CO  2 odre đena u skladu sa stavkom 3.2.1. Podpriloga 7 faze j ispitivanja na 
baterijski pogon Tipa 1, g/km;  
UF j faktor korisnosti faze j u skladu Dodatkom 5. ovom Podprilogu:  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza odvezenih do kraja prijelaznog ciklusa, u skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
U slu čaju primjene interpolacijskog pristupa, k zna či broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L. 
n veh_L  
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo H  n veh  H i, ako je primjenjivo, pojedina čno vozilo 
unutar interpolacijske porodice  n veh  ind manji od broja prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo L,  n veh_L  
potvrdni ciklus vozila H i, ako je primjenjivo, pojedina čnog vozila, uklju čuje se u izra čun. Masena emisija 
CO  2 svake faze potvrdnog ciklusa korigira se na nultu potrošnju elektri čne energije EC  DC,CD,j  = 0 uporabom 
korekcijskog koeficijenta za CO  2 u skladu s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.HR L 175/588 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.1.3. Masene emisije plinovitih spojeva, emisije česti čnih tvari i broja emitiranih čestica za OVC-HEV ponderirane 
faktorom korisnosti.  
4.1.3.1. Masene emisije plinovitih spojeva ponderirane faktorom korisnosti izra čunavaju se pomo ću sljede će 
jednadžbe:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü M i;CS 
pri čemu je:  
M i,weighted  masena emisija spoja i ponderirana faktorom korisnosti, g/km;  
i indeks razmatranog spoja u emisiji plinova;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom Podprilogu:  
M i,CD,j  masena emisija spoja u emisiji plinova i odre đenog u skladu sa stavkom 3.2.1. Podpriloga 7 faze j 
ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, g/km;  
M i,CS masena emisija plinovitog spoja i pri ispitivanju tipa 1 s dopunjavanjem baterije u skladu s 
tablicom A8/5, korakom br. 7, g/km;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj odvezenih faza do kraja prijelaznog ciklusa, u skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
U slu čaju primjene interpolacijskog pristupa, k mora biti broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa 
vozila L. n  veh_L  
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo H  n veh  H i, ako je primjenjivo, pojedina čno vozilo 
unutar interpolacijske porodice  n veh  ind manji od broja prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo L n  veh_L  
potvrdni ciklus vozila H i, ako je primjenjivo, pojedina čnog vozila, uklju čuje se u izra čun. Masena emisija 
CO  2 svake faze potvrdnog ciklusa korigira se na nultu potrošnju elektri čne energije  EC  DC;CD;j ¼ 0 uporabom 
korekcijskog koeficijenta za CO  2 u skladu s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
4.1.3.2. Broj emitiranih čestica ponderiran faktorom korisnosti izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
PN  weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü PN  CS 
pri čemu je:  
PN  weighted  broj emitiranih čestica ponderirana faktorom korisnosti, čestica po kilometru;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom Podprilogu:HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/589
 
PN  CD,j broj emitiranih čestica tijekom faze j odre đenog u skladu sa stavkom 4. Podpriloga 7. za 
ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1m, čestica po kilometru;  
PN  CS broj emitiranih čestica odre đen u skladu sa stavkom 4.1.1. ovog Podpriloga za ispitivanje s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1, čestica po kilometru;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj odvezenih faza do kraja prijelaznog ciklusa, u skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
4.1.3.3. emisije česti čne tvari ponderirane faktorom korisnosti izra čunavaju se pomo ću sljede će jednadžbe:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF  c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF  c Þ Ü PM  CS 
pri čemu je:  
PM  weighted  emisija česti čne tvari ponderirane faktorom korisnosti, mg/km;  
UF c faktor korisnosti ciklusa c, u skladu s Dodatkom 5. ovom Podprilogu;  
PM  CD,c emisija česti čnih tvari tijekom ciklusa c odre đena u skladu sa stavkom 3.3. Podpriloga 7. za 
ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1, mg/km;  
PM  CS emisija česti čne tvari pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1 u skladu sa stavkom 4.1.1. 
ovog Podpriloga, mg/km;  
c je indeksni broj razmatranog ciklusa;  
n c broj primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja voženih do kraja prijelaznog ciklusa n, u skladu sa 
stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
4.2. Izra čun potrošnje goriva  
4.2.1. Potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za OVC-HEV-ove, NOVC-HEV-ove i NOVC-FCHV-ove  
4.2.1.1. Potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove izra čunava se postupno u 
skladu s tablicom A8/6.  
Tablica A8/6  
Izra čun kona čne potrošnje goriva pri dopunjavanju baterije za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
Izlaz iz koraka br. 6 
i 7 Tablice A8/5 
ovog Podpriloga.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Izra čun potrošnje 
goriva u skladu sa 
stavkom 6. 
Podpriloga 7.  FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  1. 
„FC  CS rezultati ispi ­
tivanja Tipa 1 za 
ispitano vozilo”HR L 175/590 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
Izra čun potrošnje 
goriva provodi se 
za primjenjivi 
ciklus i njegove 
faze odvojeno. 
U tu svrhu: 
(a) koristi se 
primjenjiva 
faza ili ciklusne 
vrijednosti 
CO  2 ; 
(b) koriste se krite ­
riji emisija 
preko cijelog 
ciklusa.  
Koraka br. 1 ove 
Tablice.  Za svako ispitano 
vozilo H i L: 
FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  Za potrošnju 
goriva koriste se 
vrijednosti izve ­
dene u koraku 1 
ove tablice. 
Vrijednosti potro ­ 
šnje goriva 
zaokružuju se na 
tri decimalna 
mjesta.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
I ako je ispitivano 
vozilo L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  2. 
„Rezultat interpola ­
cijske porodice” 
kona čni rezultat 
kriterijske emisije  
Koraka br. 2 ove 
Tablice.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
I ako je ispitivano 
vozilo L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  Izra čun potrošnje 
goriva, u skladu sa 
stavkom 4.5.5.1. 
ovog Podpriloga za 
svako vozilo u 
interpolacijskoj 
porodici. 
FC vrijednosti 
moraju biti 
zaokružene prema 
tablici A8/2.  FC CS,c,ind  , l/100 
km; 
FC CS,p,ind  , l/100 
km; 3. 
„rezultat pojedi ­
na čnog vozila” 
Kona čni FC rezultat  
4.2.1.2. Potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-FCHV-ove  
4.2.1.2.1. Postupna uputa za izra čunavanje završnog ispitivanja potrošnje goriva ispitivanja pri dopunjavanju baterije 
Tipa 1 za NOVC-FCHV-ove.  
Rezultat se izra čunava redoslijedom opisanim u tablicama A8/7. Svi primjenjivi rezultati u stupcu „Izlaz” 
moraju se zabilježiti. Stupac „Postupak” opisuje stavke koje se koriste za izra čun ili sadrži dodatne izra čune.  
Za svrhe ove Tablice upotrebljava se sljede ća nomenklatura jednadžbi i rezultata:  
c: primjenjivi potpuni ciklus ispitivanja;  
p: Svaka faza primjenjivog ciklusa;  
CS: s dopunjavanjem baterijeHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/591
 
Tablica A8/7  
Izra čun kona čne potrošnje goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-FCHV-ove  
Izvor  Unos  Postupak  Izlazni  Korak br.  
Prilog 7 Podpriloga.  Nekorigirana 
potrošnja goriva 
pri dopunjavanju 
baterije 
FC CS,nb  ,kg/100 km  Potrošnja goriva 
pri dopunjavanju 
baterija u skladu sa 
stavkom 2.2.6. 
Dodatka 7. ovom 
Podprilogu  FC CS,c,1  , kg/100 
km; 1. 
Izlaz iz koraka 1 
ove Tablice.  FC CS,c,1  , kg/100 
km; Korekcija promjene 
REESS elektri čne 
energije 
Podprilog 8., stavci 
4.2.1.2.2. do i 
uklju čivo s 
4.2.1.2.3. ovog 
Podpriloga  FC CS,c,2  , kg/100 
km; 2. 
Izlaz iz koraka 2 
ove Tablice.  FC CS,c,2  , kg/100 
km; ATCT korekcija u 
skladu sa stavkom 
3.8.2. Podpriloga 
6.a. 
Faktori pogoršanja 
izra čunani prema 
Prilogu VII  FC CS,c,3  , kg/100 
km; 3. 
„Rezultat jednog 
ispitivanja”  
Izlaz iz koraka 3 
ove Tablice.  Za svako ispitiva ­
nje: 
FC CS,c,3  , kg/100 
km; Uprosje čivanje 
ispitivanja i dekla ­
rirana vrijednost 
prema stavcima 
1.1.2. do i uklju ­ 
čuju ći 1.1.2.3. 
Podpriloga 6.  FC CS,c,4  , kg/100 
km; 4. 
Izlaz iz koraka 4 
ove Tablice.  FC CS,c,4  , kg/100 
km; 
FC CS,c,declared  , 
kg/100 km;  Uskla đivanje 
vrijednosti faza. 
Podprilog 6, stavak 
1.1.2.4. 
i: 
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/100 
km; 5. 
„FC  CS rezultati ispi ­
tivanja Tipa 1 za 
ispitano vozilo”  
4.2.1.2.2. U slu čaju da nije primijenjena korekcija u skladu sa stavkom 1.1.4. Dodatka 2. ovom Podprilogu, upotreb ­
ljava se sljede ća potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
pri čemu je:  
FC CS potrošnja goriva pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1, u skladu s tablicom A8/7, korak 2, 
kg/100 km;  
FC CS,nb  nekorigirana potrošnja goriva u ispitivanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1, nekorigirana za 
energetsku bilancu, u skladu s tablicom A8/7, korak 1, kg/100 km.HR L 175/592 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.2.1.2.3. Ako je potrebna korekcija potrošnje goriva, u skladu sa stavkom 1.1.3. Dodatka 2 ovom Podprilogu ili u 
slu čaju da je primijenjena korekcija u skladu sa stavkom 1.1.4. Dodatka 2 ovom Podprilogu, koeficijent 
korekcije potrošnje goriva odre đuje se u skladu sa stavkom 2. Dodatka 2. ovom Podprilogu. Korigirana 
potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije odre đuje se pomo ću sljede će jednadžbe: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
pri čemu je:  
FC CS potrošnja goriva pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1, u skladu s tablicom A8/7, korak 
2, kg/100 km;  
FC CS,nb  nekorigirana potrošnja goriva pri ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1, nekorigirana za 
energetsku bilancu, u skladu s tablicom A8/7, korak 1, kg/100 km;  
EC DC,CS  potrošnja elektri čne energije pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1, u skladu sa stavkom 
4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K fuel,FCHV  je koeficijent korekcije potrošnja goriva u skladu sa stavkom 2.3.1. Dodatka 2 ovom Podprilogu 
(kg/100 km)/(Wh/km).  
4.2.2. Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti za OVC-HEV-ove  
Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti FC  CD izra čunava se pomo ću 
sljede će jednadžbe: 
FC CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
pri čemu je:  
FC CD potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti pri baterijskom pogonu, l/100 km;  
FC CD,j potrošnja goriva za fazu j ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, odra đena u skladu sa stavkom 6, 
Podpriloga 7, l/100 km;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom Podprilogu:  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa, u skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
U slu čaju primjene interpolacijskog pristupa, k mora biti broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa 
vozila L. n  veh_L  
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo H  n veh  H i, ako je primjenjivo, pojedina čno vozilo 
unutar interpolacijske porodice  n veh  ind manji od broja prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo L n  veh_L  
potvrdni ciklus vozila H i, ako je primjenjivo, pojedina čnog vozila, uklju čuje se u izra čun. Potrošnja 
goriva svake faze potvrdnog ciklusa korigira se na nultu potrošnju elektri čne energije  EC  DC;CD;j ¼ 0 
uporabom koeficijenta korekcije potrošnje goriva u skladu s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/593
 
4.2.3. Potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za OVC-HEV  
Potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti pri ispitivanju na baterijski pogon i ispitivanju s dopu ­
njavanjem baterije Tipa 1 izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü FC  CS 
pri čemu je:  
FC weighted  potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti, l/100 km;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom Podprilogu:  
FC CD,j potrošnja goriva faze j ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, odre đenog u skladu sa stavkom 6 
Podpriloga 7, l/100 km;  
FC CS potrošnja goriva odre đena u skladu s tablicom A8/6, korak 1, l/100 km:  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa, u skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.  
U slu čaju primjene interpolacijskog pristupa, k mora biti broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa 
vozila L. n  veh_L  
Ako je broj prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo H  n veh  H i, ako je primjenjivo, pojedina čno vozilo 
unutar interpolacijske porodice  n veh  ind manji od broja prijelaznih ciklusa koje je odvezlo vozilo L n  veh_L  
potvrdni ciklus vozila H i, ako je primjenjivo, pojedina čnog vozila, uklju čuje se u izra čun. Potrošnja 
goriva svake faze potvrdnog ciklusa korigira se na nultu potrošnju elektri čne energije  EC  DC;CD;j ¼ 0 
uporabom koeficijenta korekcije potrošnje goriva u skladu s Dodatkom 2. ovom Podprilogu.  
4.3. Izra čun potrošnje elektri čne energije  
Za odre đivanje potrošnje elektri čne energije temeljene na trenutnom naponu odre đenom u skladu s 
Dodatkom 3. ovom Podprilogu, upotrebljava se sljede ća jednadžba: 
EC  DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
pri čemu je:  
EC DC,j potrošnja elektri čne energije tijekom razmatranog razdoblja j, temeljena na ispražnjenosti REESS- 
a, Wh/km;  
ΔE REESS,j  potrošnja elektri čne energije vozila svih REESS-ova za razmatrano razdoblje j, Wh;  
d j udaljenost vožena u razmatranom razdoblju j, km;  
i 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;iHR L 175/594 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
pri čemu je:  
ΔE REESS,j,i  : je promjena elektri čne energije REESS i tijekom razmatranog radzoblja j, Wh;  
i 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
pri čemu je:  
U(t)  REESS,j,i  napon REESS i tijekom razmatranog razdoblja j, odre đenog u skladu s Dodatkom 3. ovom 
Podprilogu, V;  
t 0 je vrijeme na po četku razmatranog razdoblja j, s;  
t end je vrijeme na kraju razmatranog razdoblja j, s;  
I(t) j,i elektri čna struja REESS i tiekom razmatranog razdoblja j, odre đena u skladu s Dodatkom 3. 
ovom Podprilogu, A;  
i je indeksni broj razmatranog REESS;  
n ukupni broj REESS;  
j indeks razmatranog razdoblja, gdje razdoblje može biti bilo koja kombinacija faza ili ciklusa;  
1 
3600  faktor konverzije iz Ws u Wh,  
4.3.1. Potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne 
energije dobivene iz elektroenergetske mreže za OVC-HEV-ove  
Potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne 
energije dobivene iz elektroenergetske mreže izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
EC  AC;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
pri čemu je:  
EC AC,CD  potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti na temelju 
elektri čne energije napunjene iz elektroenergetske mreže, Wh/km;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom Podprilogu;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/595
 
EC AC,CD,j  potrošnja elektri čne energije temeljena na dopunjenoj elektri čnoj energiji iz energetske mreže faze 
j, Wh/km;  
i 
EC  AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemu je:  
EC DC,CD,j  potrošnja elektri čne energije temeljena na ispražnjenosti REESS-a faze j ispitivanja na baterijski 
pogon Tipa 1 u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
E AC dopunjena elektri čna energija iz energetske mreže, u skladu sa stavkom 3.2.4.6. ovog Podpriloga, 
Wh;  
ΔE REESS,j  promjena elektri čne energije svih REESS-ova faze j u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L, n  veh_L  u skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog 
Podpriloga.  
4.3.2. Potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene iz 
elektroenergetske mreže za OVC-HEV  
Potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene iz 
elektroenergetske mreže izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
EC  AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
pri čemu je:  
EC AC,weighted  potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije 
dobivene iz elektroenergetske mreže, Wh/km;  
UF j faktor korisnosti faze j, u skladu s Dodatkom 5. ovom Podprilogu:  
EC AC,CD,j  potrošnja elektri čne energije temeljena na dopunjenoj elektri čnoj energiji iz energetske mreže u 
fazi j, u skladu sa stavkom 4.3.1. ovog Podpriloga, Wh/km;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza voženih do kraja prijelaznog ciklusa vozila L, n  veh_L  u skladu sa stavkom 3.2.4.4. 
ovog Podpriloga.HR L 175/596 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.3.3. Potrošnja elektri čne energije za OVC-HEV  
4.3.3.1. Odre đivanje potrošnje energije specifi čne za ciklus  
Potrošnja elektri čne energije temeljena na dopunjenoj energiji iz energetske mreže i ekvivalentne autonomije 
na isklju čivo elektri čni pogon izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
EC ¼ E AC 
EAER 
pri čemu je:  
EC je potrošnja elektri čne energije primjenjivog ciklusa ispitivanja WLTP temeljena na elektri čnoj energiji 
dopunjenoj iz energetske mreže i ekvivalentnoj autonomiji na isklju čivo elektri čni pogon, Wh/km;  
E AC elektri čna energija dopunjena iz energetske mreže, u skladu sa stavkom 3.2.4.6. ovog Podpriloga, 
Wh;  
EAER ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon, u skladu sa stavkom 4.4.4.1. ovog Podpri ­
loga, km.  
4.3.3.2. Odre đivanje potrošnje elektri čne energije specifi čne za fazu  
Potrošnja elektri čne energije specifi čna za fazu temeljena na elektri čnoj energiji dopunjenoj iz energetske 
mreže i ekvivalentne autonomije na isklju čivo elektri čni pogon specifi čne za fazu izra čunavaju se pomo ću 
sljede će jednadžbe: 
EC  p ¼ E AC 
EAER  p 
pri čemu je:  
EC P : je potrošnja elektri čne energije specifi čna za fazu temeljena na elektri čnoj energiji dopunjenoj iz 
energetske mreže i ekvivalentnoj autonomiji na isklju čivo elektri čni pogon, Wh/km;  
E AC : elektri čna energija dopunjena iz energetske mreže, u skladu sa stavkom 3.2.4.6. ovog Podpriloga, 
Wh;  
EAER  P : ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon specifi čna za fazu, u skladu sa stavkom 
4.4.4.2. ovog Podpriloga, km.  
4.3.4. Potrošnja elektri čne energije za PEV  
4.3.4.1. Potrošnja elektri čne energije odre đena u ovom stavku izra čunava se samo ako je vozilo moglo slijediti 
primjenjiv ciklus ispitivanja unutar tolerancije dijagrama brzine u skladu sa stavkom 1.2.6.6. Podpriloga 
6. tijekom cijelog razmatranog razdoblja.  
4.3.4.2. Odre đivanje potrošnje elektri čne energije primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja  
Potrošnja elektri čne energije primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja na temelju elektri čne energije dopunjene 
iz energetske mreže i autonomija potpuno elektri čnog vozila izra čunavaju se pomo ću sljede će jednadžbe: 
EC  WLTC ¼ E AC 
PER  WLTCHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/597
 
pri čemu je:  
EC WLTC  je potrošnja elektri čne energije primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja na temelju elektri čne energije 
dopunjene iz energetske mreže i autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi ciklus 
WLTP ispitivanja, Wh/km  
E AC elektri čna energija dopunjena iz energetske mreže, u skladu sa stavkom 3.4.4.3. ovog Podpriloga, 
Wh;  
PER  WLTC  autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi ciklusa WLTP ispitivanja izra čunana u 
skladu sa stavkom 4.4.2.1.1. ili stavkom 4.4.2.2.1. ovog Podpriloga, ovisno o postupku ispitivanja 
PEV-a koji se mora primjenjivati, u km.  
4.3.4.3. Odre đivanje potrošnje elektri čne energije primjenjivog gradskog ciklusa WLTP ispitivanja  
Potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja na temelju elektri čne energije 
dopunjene iz energetske mreže i autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi gradski ciklus WLTP 
ispitivanja izra čunava se uporabom sljede će jednadžbe: 
EC  city ¼ E AC 
PER  city 
pri čemu je:  
EC city je potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja na temelju elektri čne 
energije dopunjene iz energetske mreže i autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi 
gradski ciklus WLTP ispitivanja, Wh/km;  
E AC elektri čna energija dopunjena iz energetske mreže, u skladu sa stavkom 3.4.4.3. ovog Podpriloga, 
Wh 
PER  city autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja izra čunana u 
skladu sa stavkom 4.4.2.1.2. ili stavkom 4.4.2.2.2. ovog Podpriloga, ovisno o postupku ispitivanja 
PEV-a koji se mora primjenjivati, u km.  
4.3.4.4. Odre đivanje potrošnje elektri čne energije vrijednosti specifi čnih za fazu  
Potrošnja elektri čne energije svake pojedina čne faze na temelju elektri čne energije dopunjene iz energetske 
mreže i autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu izra čunavaju se pomo ću sljede će 
jednadžbe: 
EC  p ¼ E AC 
PER  p 
pri čemu je:  
EC p potrošnja elektri čne energije svake pojedina čne faze p na temelju elektri čne energije dopunjene iz 
energetske mreže i autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu, Wh/km  
E AC elektri čna energija dopunjena iz energetske mreže, u skladu sa stavkom 3.4.4.3. ovog Podpriloga, Wh  
PER  p autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu izra čunana u skladu sa stavkom 4.4.2.1.3. ili 
stavkom 4.4.2.2.3. ovog Podpriloga, ovisno o primijenjenom postupku ispitivanja PEV-a, u km.HR L 175/598 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.4. Izra čun autonomija na elektri čni pogon  
4.4.1. Autonomije na isklju čivo elektri čni pogon AER i AER  city za OVC-HEV  
4.4.1.1. Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon AER  
Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon AER za OVC-HEV-ove odre đuje se pomo ću ispitivanja na bate ­
rijski pogon tipa 1 opisanog u stavku 3.2.4.3. ovog Podpriloga kao dijela slijeda ispitivanja Opcije 1 i 
opisanog u stavku 3.2.6.1. ovog Podpriloga, kao dijela slijeda ispitivanja Opcije 3 voženjem primjenjivog 
ciklusa ispitivanja WLTP, u skladu sa stavkom 1.4.2.1. ovog Podpriloga. AER je definiran kao prije đena 
udaljenost od po četka ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 do trenutka kad motor s unutarnjim izgaranjem 
po činje trošiti gorivo.  
4.4.1.2. Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon u gradu AER  city 
4.4.1.2.1. Autonomija na isklju čivo elektri čni pogon u gradu AER  city za OVC-HEV-ove odre đuje se iz ispitivanja na 
baterijski pogon Tipa 1 opisanog u stavku 3.2.4.3. ovog Podpriloga kao dijela slijeda ispitivanja opcije 1 i 
navodi se u stavku 3.2.6.1. ovog Podpriloga kao dio slijeda ispitivanja opcije 3 voženjem primjenjivog 
gradskog ciklusa WLTP ispitivanja, u skladu sa stavkom 1.4.2.2. ovog Podpriloga. AER  city je definiran kao 
prije đena udaljenost od po četka ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 do trenutka kad motor s unutarnjim 
izgaranjem po čne trošiti gorivo.  
4.4.1.2.2. Kao alternativa stavku 4.4.1.2.1. ovog Podpriloga, autonomija na isklju čivo elektri čni pogon u gradu može 
se AER  city odrediti iz ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 opisanog u stavku 3.2.4.3. ovog Podpriloga 
vožnjom primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja, u skladu sa stavkom 1.4.2.1. ovog Podpriloga. U tom 
slu čaju, ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 voženjem primjenjivog gradskog ciklusa WLTP ispitivanja 
ne primjenjuje se AER  city i autonomija na isklju čivo elektri čni pogon u gradu izra čunava se pomo ću sljede će 
jednadžbe:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC  DC;city 
pri čemu je:  
UBE  city iskoristiva REESS energija odre đena iz po četka ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 opisanog u 
stavku 3.2.4.3. ovog Podpriloga voženjem primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja do trenutka kad 
motor s unutarnjim izgaranjem po čne trošiti gorivo.  
EC DC,city  ponderirana potrošnja elektri čne energije samo elektri čno voženih primjenjivih gradskih ciklusa 
WLTP ispitivanja prema ispitivanju na baterijski pogon Tipa 1 opisanom u stavku 3.2.4.3. ovog 
Podpriloga voženjem primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja, Wh/km;  
i 
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemu je:  
ΔE REESS,j  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom faze j, Wh;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza voženih od po četka ispitivanja do i isklju čuju ći fazu u kojoj motor s unutarnjim 
izgaranjem po čne trošiti gorivo;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/599
 
i 
EC  DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
pri čemu je:  
EC DC,city,j  potrošnja elektri čne energije za j-ti ispitni ciklus WLTP Tipa 1 na baterijski pogon pri vožnji samo 
na elektri čni pogon po gradu u skladu sa stavkom 3.2.4.3. ovog Podpriloga, voženjem primje ­
njivih ciklusa WLTP ispitivanja, Wh/km;  
K city,j faktor ponderiranja za j-ti ispitni ciklus WLTP Tipa 1 na baterijski pogon pri vožnji samo na 
elektri čni pogon po gradu, u skladu sa stavkom 3.2.4.3. ovog Podpriloga, voženjem primjenjivih 
ciklusa WLTP ispitivanja;  
j broj primjenjivih gradskih ciklusa WLTP ispitivanja voženih samo na elektri čni pogon koji su uzeti 
u obzir  
n city,pe  broj gradskih ciklusa WLTP ispitivanja voženih samo na elektri čni pogon;  
i 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
pri čemu je:  
ΔE REESS,city,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom prvog primjenjivog gradskog ciklusa WLTP 
ispitivanja ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, Wh;  
i 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 za j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2. Autonomija potpuno elektri čnog vozila za PEV  
Rasponi odre đeni u ovom stavku ra čunaju se samo ako je vozilo moglo slijediti primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja unutar tolerancija dijagrama brzine u skladu sa stavkom 1.2.6.6. Podpriloga 6. tijekom cijelog 
razmatranog razdoblja.  
4.4.2.1. Odre đivanje autonomije potpuno elektri čnog vozila kad se primjenjuje skra ćeni postupak ispitivanja Tipa 1  
4.4.2.1.1. Autonomija potpuno elektri čnog vozila PER  WLTC  za PEV izra čunava se iz skra ćenog ispitivanja Tipa 1, 
opisanog u stavku 3.4.4.2. ovog Podpriloga pomo ću sljede će jednadžbe:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC  DC;WLTC  
pri čemu je:  
UBE  STP je iskoristiva REESS energija odre đena od po četka skra ćenog postupka ispitivanja Tipa 1 do 
dostizanja kriterija za prekid pražnjenja, definiranog u stavku 3.4.4.2.3. ovog Podpriloga, Wh;HR L 175/600 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
EC DC,WLTC  faktor optere ćenja potrošnje elektri čne energije za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja DS  1 i DS  2 
skra čenog postupka ispitivanja Tipa 1, ispitivanja Tipa 1, Wh/km;  
i 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS  1 þ ΔE REESS ;DS  2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
pri čemu je:  
ΔE REESS ;DS  1 promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom DS  1 skra ćenog postupka ispitivanja 
Tipa 1, Wh;  
ΔE REESS ;DS  2 promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom DS  2 skra ćenog postupka ispitivanja 
Tipa 1, Wh;  
ΔE REESS ;CSS  M promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom CSS  M skra ćenog postupka ispitivanja 
Tipa 1, Wh;  
ΔE REESS ;CSS  E promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom CSS  E skra ćenog postupka ispitivanja 
Tipa 1, Wh;  
i 
EC  DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
pri čemu je:  
EC DC,WLTC,j  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja DS  j skra ćenog postupka 
ispitivanja Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Qh/km;  
k WLTC,j  faktor ponderiranja za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja DS  j skra ćenog postupka ispitivanja 
Tipa 1;  
i 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
pri čemu je:  
K WLTC,j  faktor ponderiranja za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja DS  j skra ćenog postupka ispitivanja 
Tipa 1;  
ΔE REESS,WLTC,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja iz 
DS  1 skra ćenog postupka ispitivanja Tipa 1, Wh;  
4.4.2.1.2. Autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja PER  city za PEV izra ču­
nava se pomo ću skra ćenog postupka ispitivanja Tipa 1 kako je opisano u stavku 3.4.4.2. ovog Podpriloga, 
primjenom sljede ćih jednadžbi:HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/601
 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC  DC;city 
pri čemu je:  
UBE  STP iskoristiva REESS energija, u skladu sa stavkom 4.4.2.1.1. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,city  optere ćena potrošnja energije za primjenjivi gradski ciklus WLRP ispitivanja DS  1 i DS  2 skra ćenog 
postupka ispitivanja Tipa 1, Wh/km;  
i 
EC  DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
pri čemu je:  
EC DC,city,j  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja, pri čemu je prvi 
primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja DS  1 naveden kao j=1, drugi primjenjivi gradski 
ciklus WLTP ispitivanja DS  1 naveden je kao j=2, prvi primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja 
DS  2 naveden je kao j=3, i drugi primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja DS  2 naveden je kao 
j=4 skra ćenog postupka ispitivanja tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K city,j faktor ponderiranja za primjenjivi gradski ciklus ispitivanja WLTP, pri čemu je prvi primjenjivi 
gradski ciklus ispitivanja WLTP DS  1 naveden kao j=1, drugi primjenjivi gradski ciklus ispitivanja 
WLTP DS  1 naveden kao j=2, prvi primjenjivi gradski ciklus ispitivanja WLTP DS  2 naveden kao 
j=3, a drugi primjenjivi gradski ciklus ispitivanja WLTP DS  2 naveden kao j=4,  
i 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
pri čemu je:  
ΔE REESS,city,1  promjena energije svih REESS-ova tijekom prvog primjenjivog gradskog ciklusa WKTP ispiti ­
vanja DS  1 skra ćenog postupka ispitivanja Tipa 1, Wh;  
4.4.2.1.3. Autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu PER  p za EV izra čunava se pomo ću ispitivanja Tipa 
1, opisanog u stavku 3.4.4.2. ovog Podpriloga primjenom sljede ćih jednadžbi:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC  DC;p 
pri čemu je:  
UBE  UBE iskoristiva REESS energija, u skladu sa stavkom 4.4.2.1.1. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,p  otežana potrošnja elektri čne energije za svaku pojedinu fazu DS  1 i DS  2 skra ćenog postupka 
ispitivanja Tipa 1, Wh/km;HR L 175/602 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
U slu čaju da je faza p = low, a faza p = medium, koristi se sljede će jednadžbe:  
EC  DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
pri čemu je:  
EC DC,p,j  potrošnja elektri čne energije za fazu p, gdje je prva faza p DS  1 navedena kao j=1, druga faza p DS  1 
navedena je kao j=2, prva faza p DS  2 navedena je kao j=3, a druga faza DS  2 navedena je kao j=4 
skra ćenog postupka ispitivanja Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K p,j faktor ponderiranja za fazu p, gdje je prva faza p DS  1 navedena kao j=1, druga faza p DS  1 
navedena je kao j=2, prva faza p DS  2 navedena je kao j=3, a druga faza p DS  2 navedena je kao 
j=4 skra ćenog postupka ispitivanja Tipa 1;  
i 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
pri čemu je:  
ΔE REESS,p,1  : promjena energije svih REESS-ova tijekom prve faze p DS  1 skra ćenog postupka ispitivanja Tipa 
1, Wh.  
U slu čaju da je faza p=high, a faza p=extraHigh, koristi se sljede će jednadžbe:  
EC  DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
pri čemu je:  
EC DC,p,j  potrošnja elektri čne energije za fazu p DS  j skra ćenog postupka teta Tipa 1, u skladu sa stavkom 
4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
k p,j faktor ponderiranja za fazu p DS  j skra ćenog postupka ispitivanja Tipa 1  
i 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
pri čemu je:  
ΔE REESS,p,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom prve faze p DS  1 skra ćenog postupka ispi ­
tivanja Tipa 1, Wh.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/603
 
4.4.2.2. Odre đivanje autonomija potpuno elektri čnih vozila kad se primjenjuje ispitni postupak uzastopnog ciklusa 
tipa 1  
4.4.2.2.1. Autonomija potpuno elektri čnog vozila za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja PER  WLTP  za PEV izra čunava se 
pomo ću ispitivanja Tipa 1, kako je opisano u stavku 3.4.4.1. ovog Podpriloga primjenom sljede ćih 
jednadžbi:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC  DC;WLTC  
pri čemu je:  
UBE  CCP je iskoristiva REESS energija odre đena od po četka postupka uzastopnih ciklusa ispitivanja Tipa 1 
do dostizanja kriterija za prekid pražnjenja, u skladu sa stavkom 3.4.4.1.3. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,WLTC  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja odre đenog iz potpuno odve ­
zenih primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja postupka uzastopnih ciklusa ispitivanja Tipa 1, 
Wh/km;  
i 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemu je:  
ΔE REESS,j  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom faze j uzastopnih ciklusa postupka ispitivanja 
Tipa 1, Wh;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj voženih faza od po četka do faze u kojoj je dostignut kriterij za prekid pražnjenja, uklju čuju ći 
tu fazu;  
i 
EC  DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
pri čemu je:  
EC DC,WLTC,j  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja j uzastopnih ciklusa 
postupka ispitivanja Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K WLTC,j  faktor ponderiranja za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja j uzastopnih ciklusa postupka ispi ­
tivanja Tipa 1;  
j je redni broj primjenjivog WLTP ciklusa ispitivanja;  
n WLTC  cijeli broj odveženih potpunih primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja;HR L 175/604 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
i 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
pri čemu je:  
ΔE REESS,WLTC,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom prvog primjenjivog ciklusa WLTP ispi ­
tivanja u postupku uzastopnih ispitivanja coiklusa Tipa 1, Wh.  
4.4.2.2.2. Autonomija potpuno elektri čnog vozila za gradski ciklus WLTP ispitivanja PER  city za PEV izra čunava se 
pomo ću ispitivanja Tipa 1, kako je opisano u stavku 3.4.4.1. ovog Podpriloga, primjenom sljede ćih 
jednadžbi:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC  DC;city 
pri čemu je:  
UBE  CCP iskoristiva REESS energija, u skladu sa stavkom 4.4.2.2.1. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,city  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja odre đenog iz potpuno 
odvezenih primjenjivih gradskih ciklusa WLTP ispitivanja uzastopnih ciklusa postupaka ispitivanja 
Tipa 1, Wh/km;  
i 
EC  DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC  DC;city;jÜ K city;j 
pri čemu je:  
EC DC,city,j  potrošnja elektri čne energije za primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja j uzastopnih ciklusa 
postupaka ispitivanja Tipa 1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
K city,j faktor ponderiranja primjenjivog gradskog ciklusa WLTP ispitivanja j uzastopnih ciklusa postupka 
ispitivanja Tipa 1:  
j broj primjenjivih gradskih ciklusa WLTP ispitivanja;  
n city cijeli broj potpuno primjenjivih odvezenih hradskih ciklusa WLTP ispitivanja;  
i 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
pri čemu je:  
ΔE REESS,city,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom prvog primjenjivog gradskog ciklusa WLTP 
ispitivanja uzastopnih ciklusa postupka ispitivanja Tipa 1, Wh.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/605
 
4.4.2.2.3. Autonomija potpuno elektri čnog vozila specifi čna za fazu PER  p za PEV izra čunava se pomo ću ispitivanja 
Tipa 1, kako je opisano u stavku 3.4.4.1. ovog Podpriloga, primjenom sljede ćih jednadžbi:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC  DC;p 
pri čemu je:  
UBE  CCP iskoristiva REESS energija, u skladu sa stavkom 4.4.2.2.1. ovog Podpriloga, Wh;  
EC DC,p  potrošnja elektri čne energije za razmatranu fazu p odre đenu iz potpuno odvezenih faza p 
uzastopnih ciklusa postupaka ispitivanja Tipa 1, Wh/km;  
i 
EC  DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
pri čemu je:  
EC DC,p,j  jth potrošnja elektri čne energije za razmatranu fazu p uzastopnih ciklusa postupaka ispitivanja Tipa 
1, u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;  
k p,j j-ti faktor ponderiranja za razmatranu fazu p uzastopnih ciklusa postupka ispitivanja Tipa 1;  
j je indeksni broj razmatrane faze p;  
n p cijeli broj kompletnih odvezenih WLTC faza;  
i 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
pri čemu je:  
ΔE REESS,p,1  promjena elektri čne energije svih REESS-ova tijekom prve odvezene faze p tijekom uzastopnog 
ciklusa postupka ispitivanja Tipa 1, Wh.  
4.4.3. autonomija ciklusa na baterijski pogon za OVC-HEV  
Ciklusna autonomija na baterijski pogon R  CDC odre đuje se pomo ću ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 
opisanog u stavku 3.2.4.3.. ovog Podpriloga i na njega se upu ćuje u stavku 3.2.6.1. kao dio slijeda ispitivanja 
Opcije 3. R  CDC je prije đena udaljenost od po četka ispitivanja na baterijski pogon tipa 1 do kraja prijelaznog 
ciklusa, u skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga.HR L 175/606 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.4.4. Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon za OVC-HEV  
4.4.4.1. Odre đivanje ekvivalentne autonomije na isklju čivo elektri čni pogon specifi čne za ciklus  
Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
pri čemu je:  
EAER je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon specifi čna za ciklus, km;  
M CO2,CS  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije, u skladu s tablicom A8/5, korak 7, g/km;  
M CO2,CD,avg  aritmeti čki prosjek masene emisije CO  2 pri dopunjavanju baterije, sukladno dolje navedenoj 
jednadžbi, g/km;  
R CDC je ciklusna autonomija na baterijski pogon u skladu sa stavkom 4.4.2. ovog Podpriloga, km;  
i 
M CO2;CD;avg ¼ P  k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P  k 
j¼1 d j 
pri čemu je:  
M CO2,CD,avg  aritmeti čki prosjek masene emisije CO  2 pri dopunjavanju baterije, g/km;  
M CO2,CD,j  je masena emisija CO  2 odre đena u skladu sa stavkom 3.2.1. Podpriloga 7. faze j ispitivanja na 
baterijski pogon tipa 1, g/km;  
dj prije đena udaljenost u fazi j ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, km;  
j je indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza odvezenih do kraja prijelaznog ciklusa n, u skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpri ­
loga.  
4.4.4.2. Odre đivanje ekvivalentne autonomije na isklju čivo elektri čni pogon specifi čne za ciklus  
Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon specifi čna za ciklusa izra čunava se pomo ću sljede će 
jednadžbe:  
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC  DC;CD;p 
pri čemu je:  
EAER  p je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon specifi čna za ciklus za razmatranu fazu 
p, km;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/607
 
M CO2,CS,p  masena emisija CO  2 specifi čna za promatranu fazu p ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1, 
u skladu s tablicom A8/5, korak 7, g/km;  
ΔE REESS,j  su promjene elektri čne energije svih REESS-ova tijekom razmatrane faze j, Wh;  
EC DC,CD,p  potrošnja elektri čne energije tijekom razmatrane faze p temeljena na ispražnjenosti REESS-a, 
Wh/km;  
j indeksni broj razmatrane faze;  
k broj faza odvezenih do kraja prijelaznog ciklusa n, u skladu sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga;  
i 
M CO2;CD;avg;p ¼ P  n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P  n c 
c¼1 d p;c 
pri čemu je:  
M CO2,CD,avg,p  aritmeti čki prosjek masene emisije CO  2 pri baterijskom pogonu za razmatranu fazu, g/km;  
M CO2,CD,p,c  masena emisija CO  2 odre đena u skladu sa stavkom 3.2.1. Podpriloga 7 faze p u ciklusu c 
ispitivanja na baterijski pogon TIpa 1, g/km;  
d p,c prije đena udaljenost u razmatranoj fazi p ciklusa c ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, km;  
c je redni broj razmatranog primjenjivog WLTP ispitnog ciklusa;  
p indeks pojedina čne faze unutar primjenjivog ciklusa ispitivanja WLTP;  
n c je broj primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja odvezenih do kraja prijelaznog ciklusa n, u skladu 
sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga;  
i 
E C  DC;CD;P ¼ P  nc 
c¼1 EC  DC;CD;P;C Ü d p;c P  nc 
c¼1 d p;c 
pri čemu je:  
EC DC,CD,P  potrošnja elektri čne energije razmatrane faze p temeljena na ispražnjenosti REESS-a pri ispiti ­
vanju na baterijski pogon Tipa 1, Wh/km;  
EC DC,CD,P,C  potrošnja elektri čne energije razmatrane faze p ciklusa c temeljena na ispražnjenosti REESS-a pri 
ispitivanju na baterijski pogon Tipa 1 u skladu sa stavkom 4.3. ovog Podpriloga, Wh/km;HR L 175/608 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
d p,c prije đena udaljenost u razmatranoj fazi p ciklusa c ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, km;  
c je redni broj razmatranog primjenjivog WLTP ispitnog ciklusa;  
p je indeks pojedina čne faze unutar primjenjivog ciklusa ispitivanja WLTP;  
n c broj primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja odvezenih do kraja prijelaznog ciklusa n, u skladu sa 
stavkom 3,2,4,4, ovog Podpriloga.  
Razmatrane vrijednosti faza su faza malih brzina, faza srednjih brzina, faza velikih brzina, faza vrlo velikih 
brzina te ciklus gradske vožnje.  
4.4.5. Stvarna autonomija na baterijski pogon za OVC-HEV-ove  
Stvarna autonomija na baterijski pogon izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
pri čemu je:  
R CDA stvarna autonomija na baterijski pogon, km;  
M CO2,CS  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije, u skladu s tablicom A8/5, korak 7, g/km;  
M CO2,n,cycle  masena emisija CO  2 primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja n ispitivanja na baterijski pogon 
Tipa 1, g/km;  
M CO2,CD,avg,n–1  aritmeti čki prosjek masene emisije CO  2 ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 od po četka do 
primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja, uklju čuju ći i taj ciklus (n-1), g/km;  
d c prije đena udaljenost u primjenjivom ciklusu c WLTP ispitivanja na baterijski pogon tipa 1, 
km; 
d n prije đena udaljenost u primjenjivom ciklusu n WLTP ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, 
km; 
c je redni broj razmatranog primjenjivog WLTP ispitnog ciklusa;  
n broj primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja odvezenih uklju čuju ći i prijelazni ciklus, u skladu 
sa stavkom 3.2.4.4. ovog Podpriloga;  
i 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P  nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P  nÄ1 
c¼1 d cHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/609
 
pri čemu je:  
M CO2,CD,avg,n–1  aritmeti čki prosjek masene emisije CO  2 ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1 od po četka do 
primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja, uklju čuju ći i taj ciklus (n-1), g/km;  
M CO2,CD,c  masena emisija CO  2 odre đena u skladu sa stavkom 3.2.1. Podpriloga 7 u primjenjivom 
ciklusu c WLTP ispitivanja na baterijski pogon Tipa 1, g/km;  
d c prije đena udaljenost u primjenjivom ciklusu c WLTP ispitivanja na baterijski pogon tipa 1, 
km; 
c je redni broj razmatranog primjenjivog WLTP ispitnog ciklusa;  
n broj odvezenih ciklusa WLTP ispitivanja, uklju čuju ći prijelazni ciklus, u skladu sa stavkom 
3.2.4.4. ovog Podpriloga;  
4.5. Interpolacija pojedina čnih vrijednosti vozila  
4.5.1. Interpolacijski raspon za NOVC-HEV i OVC-HEV  
Interpolacijska metoda primjenjuje se samo ako je razlika masenih emisija CO  2 M CO2,CS  izme đu ispitnih 
vozila L i H pri dopunjavanju baterije, u skladu s tablicom A8/5, korak 8, izme đu minimuma od 5 g/km i 
maksimuma od 20 h/km ili 20 posto od masene emisije CO  2 M CO2,CS  za vozilo H pri dopunjavanju baterije, 
u skladu s tablicom A8/5, koja god je od tih vrijednosti manja,  
Na zahtjev proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela, interpolacija vrijednosti pojedina čnih vozila 
unutar porodice smije se proširiti ako maksimalna ekstrapolacija nije ve ća od 3 g/km iznad masene emisije 
CO  2 vozila H pri dopunjavanju baterije i/ili nije ve ća od 3 g/km ispod masene emisije CO  2 vozila L pri 
dopunjavanju baterije. Ovo proširenje vrijedi samo unutar apsolutnih granica interpolacijskog raspona nave ­
denih u ovom stavku.  
Maksimalna apsolutna granica od 20 g/km razlike masene emisije CO  2 pri dopunjavanju baterije izme đu 
vozila L i vozila H ili 20 posto od masene emisije CO  2 pri dopunjavanju baterije vozila H, koje god je od to 
dvoje ve će, može se proširiti za 10 g/km ako je ispitano vozilo M. Vozilo M je vozilo unutar interpolacijske 
porodice s ciklusnom potrošnjom energije unutar ± 10 posto aritmeti čkog prosjeka vozila L i H.  
Linearnost masene emisije CO  2 vozila M pri dopunjavanju baterije verificira se u skladu s linearnom 
interpoliranom masenom emisijom CO  2 pri dopunjavanju baterije izme đu vozila L i H.  
Kriterij linearnosti vozila M smatra se ispunjenim ako je razlika izme đu masene emisije CO  2 vozila M pri 
dopunjavanju baterije izvedena iz mjerenja i interpolirana masena emisija CO  2 izme đu vozila L i H pri 
dopunjavanju baterije ispod 1 g/km. Ako je razlika ve ća, kriterij linearnosti smatra se zadovoljenim ako je 
razlika 3 g/km ili 3 posto interpolirane masene emisije CO  2 za vozilo M pri dopunjavanju baterije, koje god 
je manje.  
Ako je kriterij linearnosti zadovoljen, interpolacija izme đu vozila L i H primjenjiva je za sva pojedina vozila 
unutar interpolacijske porodice.  
Ako kriterij linearnosti nije zadovoljen, interpolacijsku porodicu se dijeli u dvije potporodice, jednu za vozila 
s ciklusnom potrošnjom energije izme đu vozila L i M, a drugu za vozila s ciklusnom potrošnjom energije 
izme đu vozila M i H.HR L 175/610 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Za vozila s ciklusnom potrošnjom energije izme đu one vozila L i M, svaki parameter vozila H koji je nužan 
za interpolaciju pojedinih vrijednosti OVC-HEV-ova i NOVC-HEV-ova mijenja se odgovaraju ćim parametrom 
vozila M.  
Za vozila s ciklusnom potrošnjom energije izme đu one vozila M i H, svaki parametar vozila L koji je nužan 
za interpolaciju pojedinih vrijednosti ciklusa mijenja se odgovaraju ćim parametrom vozila M.  
4.5.2. Izra čunavanje potrebe energije za razdoblje  
Potrošnja energije E  k,p i prije đena udaljenost d  c,p u razdoblju p primjenjivi za pojedina čna vozila u inter ­
polacijskoj porodici izra čunavaju se u skladu s postupkom iz stavka 5. Podpriloga 7. za nizove k koeficije ­
nata cestovnog otpora i mase u skladu sa stavkom 3.2.3.2.3. Podpriloga 7.  
4.5.3. Izra čunavanje interpolacijskog koeficijenta pojedinog vozila K  ind,p 
Interpolacijski koeficijent razdoblja K  ind,p izra čunava se za svako razmatrano razdoblje p pomo ću sljede će 
jednadžbe:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
pri čemu je:  
K ind,p koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za razdoblje p.  
E 1,p potreba energije za razmatrano razdoblje za vozilo L, u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7., Ws;  
E 2,p potreba energije za razmatrano razdoblje za vozilo H, u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7., Ws;  
3,p potreba energije za razmatrano razdoblje za pojedina čno vozilo, u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 
7., Ws;  
p indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ciklusa ispitivanja.  
U slu čaju da je razmatrano razdoblje p primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, K  ind,p se naziva K  ind . 
4.5.4. Interpolacija masene emisije CO  2 pojedinog vozila  
4.5.4.1. Pojedina čna masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove  
Masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za pojedino vozilo izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
pri čemu je:  
M CO2–ind,CS,p  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za pojedino vozilo u razmatranom razdoblju p, 
u skladu s tablicom A8/5, korak 9, g/km;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/611
 
M CO2–L,CS,p  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za vozilo L u razmatranom razdoblju p, u 
skladu s tablicom A8/5, korak 8, g/km;  
M CO2–H,CS,p  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije za vozilo H u razmatranom razdoblju p, u 
skladu s tablicom A8/5, korak 8, g/km;  
K ind,d je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ciklusa ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja su faza malih brzina, faza srednjih brzina, faza velikih brzina, faza ekstra velikih 
brzina i primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.4.2. Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čni OVC-HEV  
Masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čno vozilo izra ču­
nava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
pri čemu je:  
M CO2–ind,CD  masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čno 
vozilo, g/km;  
M CO2–L,CD  masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti za vozilo L, 
g/km;  
M CO2–H,CD  masena emisija CO  2 pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti za vozilo H, 
g/km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitiva ­
nja. 
4.5.4.3. Masena emisija CO  2 ponderirana faktorom pojedina čne korisnosti za HEV-OVC-ove  
Masena emisija CO  2 ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čno vozilo izra čunava se pomo ću sljede će 
jednadžbe: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
pri čemu je:  
M CO2–ind,weighted  masena emisija CO  2 ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čno vozilo, g/km;  
M CO2–L,weighted  masena emisija CO  2 ponderirana faktorom korisnosti za vozilo L, g/km;  
M CO2–H,weighted  masena emisija CO  2 ponderirana faktorom korisnosti za vozilo H, g/km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za primjenjivi WLTP ciklus 
ispitivanja.HR L 175/612 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.5.5. Interpolacija potrošnje goriva za pojedina čna vozila  
4.5.5.1. Pojedina čna potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove  
Potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za pojedina čno vozilo izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
pri čemu je:  
FC ind,CS,p  potrošnja goriva pri dopunjavnaju baterije za pojedina čno vozilo u razmatranom razdoblju p, u 
skladu s tablicom A8/6, korak 3, l/100 km;  
FC L,CS,p  potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za vozilo L u razmatranom razdoblju p, u skladu s 
tablicom A8/6, korak 2, l/100 km;  
FC H,CS,p  potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije za vozilo H u razmatranom razdoblju p, u skladu s 
tablicom A8/6, korak 2, l/100 km;  
K ind,p je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ciklusa ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja su faza malih brzina, faza srednjih brzina, faza velikih brzina, faza ekstra velikih 
brzina i primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.5.2. Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čni OVC-HEV  
Potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čno vozilo izra čunava 
se pomo ću sljede će jednadžbe: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ 
pri čemu je:  
FC ind,CD  potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čno vozilo, 
l/100 km;  
FC L,CD potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti za vozilo L, l/100 km;  
FC H,CD  potrošnja goriva pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti za vozilo H, l/100 km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.5.3. Potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čni OVC-HEV  
Potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čni OVC-HEV izra čunava se pomo ću sljede će 
jednadžbe: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
pri čemu je:  
FC ind,weighted  potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za pojedina čno vozilo, l/100 km;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/613
 
FC L,weighted  potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za vozilo L, l/100 km;  
FC H,weighted  potrošnja goriva ponderirana faktorom korisnosti za vozilo H, l/100 km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitiva ­
nja. 
4.5.6. Interpolacija potrošnje elektri čne energije za pojedina čna vozila  
4.5.6.1. Potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne 
energije dobivene iz elektroenergetske mreže za pojedina čni OVC-HEV  
Potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne 
energije dobivene iz elektroenergetske mreže za pojedina čni OVC-HEV izra čunava se pomo ću sljede će 
jednadžbe: 
EC  AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC  AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
pri čemu je:  
EC AC–ind,CD  potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti na 
temelju elektri čne energije dobivene iz elektroenergetske mreže za pojedina čno vozilo, Wh/km;  
EC AC–L,CD  potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti na 
temelju elektri čne energije dobivene iz elektroenergetske mreže za vozilo L, Wh/km;  
EC AC–H,CD  potrošnja elektri čne energije pri baterijskom pogonu ponderirana faktorom korisnosti na 
temelju elektri čne energije dobivene iz elektroenergetske mreže za vozilo H, Wh/km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.6.2. Potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene iz 
elektroenergetske mreže za pojedina čne OVC-HEV-ove  
Potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije dobivene iz 
elektroenergetske mreže za pojedina čno vozilo izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
EC  AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC  AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
pri čemu je:  
EC AC–ind,weighted  potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije 
dobivene iz elektroenergetske mreže za pojedina čno vozilo, Wh/km;  
EC AC–L,weighted  potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije 
dobivene iz elektroenergetske mreže za vozilo L, Wh/km;  
EC AC–H,weighted  potrošnja elektri čne energije ponderirana faktorom korisnosti na temelju elektri čne energije 
dobivene iz elektroenergetske mreže za vozilo H, Wh/km;  
K ind je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za primjenjivi WLTP ciklus 
ispitivanja.HR L 175/614 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
4.5.6.3. Pojedina čna potrošnja elektri čne energije OVC-HEV-ova i PEV-ova  
Potrošnja elektri čne energije za pojedina čno vozilo, u skladu sa stavkom 4.3.3. ovog Podpriloga, u slu čaju 
OVC-HEV-a i u skladu sa stavkom 4.3.4. ovog Podpriloga, u slu čaju PEV-a izra čunava se sukladno sljede ćoj 
jednadžbi: 
EC  ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC  H;p Ä EC  L;p Þ 
pri čemu je:  
EC ind,p je potrošnja elektri čne energije pojedinog vozila za razmatrano razdoblje p, Wh/km;  
EC L,p je potrošnja elektri čne energije vozila L za razmatrano radzoblje p, Wh/km;  
EC H,p je potrošnja elektri čne energije vozila H za razmatrano radzoblje p, Wh/km;  
K ind,p je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ciklusa ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja su faza malih brzina, faza srednjih brzina, faza velikih brzina, faza ekstra velikih 
brzina, primjenjivi WTLP ciklus ispitivanja gradskom vožnjom i primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.7. Interpolacija elektri čnih raspona za pojedina čna vozila  
4.5.7.1. Pojedina čna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon za OVC-HEV  
Ako je sljede ći kriterij 
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
pri čemu je:  
AER  L : autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila L za primjenjivi ciklus ispitivanja WLTP, km;  
AER  H : autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila H za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, km;  
R CDA,L  : stvarna autonomija na baterijski pogon vozila L, km;  
R CDA,H  : stvarna autonomija na baterijski pogon vozila H, km;  
zadovoljen, autonomija na isklju čivo elektri čni pogon za pojedina čno vozilo izra čunava se pomo ću sljede će 
jednadžbe prema sljede ćoj jednadžbi: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
pri čemu je:  
AER  ind,p autonomija na isklju čivo elektri čni pogon pojedinog vozila za razmatrano razdoblje p, Wh/km;  
AER  L,p autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila L za razmatrano razdoblje p, km;  
AER  H,p autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila H za razmatrano razdoblje p, km;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/615
 
K ind,p koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za razdoblje p.  
p indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ciklusa ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja moraju biti primjenjivi gradski ciklus WLTP ispitivanja i primjenjivi ciklus WLTP 
ispitivanja.  
Ako kriterij definiran u ovom stavku nije ispunjen, AER odre đen za vozilo H primjenjiv je za sva vozila 
unutar interpolacijske porodice.  
4.5.7.2. Autonomija pojedina čnog potpuno elektri čnog vozila (PEV)  
Autonomija potpuno elektri čnog vozila za pojedina čno vozilo izra čunava sei prema sljede ćoj jednadžbi: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
pri čemu je:  
PER  ind,p autonomija potpuno elektri čnog vozila pojedinog vozila za razmatrano razdoblje p, Wh/km;  
PER  L,p autonomija potpuno elektri čnog vozila L za razmatrano razdoblje p, km;  
PER  H,p autonomija potpuno elektri čnog vozila H za razmatrano razdoblje p, km;  
K ind,p je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ciklusa ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja su faza malih brzina, faza srednjih brzina, faza velikih brzina, faza ekstra velikih 
brzina, primjenjivi WTLP ciklus ispitivanja gradskom vožnjom i primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.  
4.5.7.3. Pojedina čna ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon za OVC-HEV  
Ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon za pojedina čno vozilo izra čunava se pomo ću sljede će 
jednadžbe: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
pri čemu je:  
EAER  ind,p je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon pojedinog vozila za razmatrano 
razdoblje p, km;  
EAER  L,p je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila L za razmatrano razdoblje p, km;  
EAER  H,p je ekvivalentna autonomija na isklju čivo elektri čni pogon vozila H za razmatrano razdoblje p, km;  
K ind,p je koeficijent interpolacije za razmatrano pojedino vozilo za razdoblje p.  
p je indeks pojedinog razdoblja unutar primjenjivog ciklusa ispitivanja.  
Razmatrana razdoblja su faza malih brzina, faza srednjih brzina, faza velikih brzina, faza ekstra velikih 
brzina, primjenjivi WTLP ciklus ispitivanja gradskom vožnjom i primjenjivi WLTP ciklus ispitivanja.HR L 175/616 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Podprilog 8.  
Dodatak 1.  
Stanje napunjenosti REESS-a  
1. Sljedovi ispitivanja i REESS profili: OVC-HEV-ovi, ispitivanje na baterijski pogon i s dopunjavanjem baterije  
1,1. Redoslijed ispitivanja OVC-HEVs prema opciji 1:  
Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 bez naknadnog ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1 (A8 dod. 1/1)  
Slika A8. Dodatak 1/1  
OVC-HEV-ovi, ispitivanje na baterijski pogon tipa 1
  
1.2. Redoslijed ispitivanja OVC-HEVs prema opciji 2:  
Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 bez naknadnog ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1 (A8 dod. 1/2)  
Slika A8. Dodatak 1/2  
OVC-HEV-ovi, ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/617
 
1.3. Redoslijed ispitivanja OVC-HEVs prema opciji 3:  
Ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem s dopunjavanjem baterije Tipa 1 (A8 dod. 1/3)  
Slika A8. Dodatak 1/3  
OVC-HEV-ovi, ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem s dopunjavanjem baterije 
Tipa 1
HR L 175/618 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
1.4. Redoslijed ispitivanja OVC-HEVs prema opciji 4:  
Ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem na baterijski pogon Tipa 1  
Slika A8. Dodatak 1/4  
OVC-HEV-ovi, ispitivanje na baterijski pogon Tipa 1 s naknadnim ispitivanjem s dopunjavanjem baterije 
Tipa 1
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/619
 
2. Redoslijed ispitivanja NOVC-HEV i NOVC-FCHV  
Ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1  
Slika A8. Dodatak 1/5  
NOVC-HEV-ovi i NOVC-FCHV-ovi, ispitivanje s dopunjavanjem baterije tipa 1
  
3. Sljedovi ispitivanja PEV  
3.1. Postupak uzastopnih ciklusa  
Slika A8. Dodatak 1/6  
Uzastopni ciklusi sljedova ispitivanja PEV
HR L 175/620 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.2. Skra ćeni postupak ispitivanja  
Slika A8. Dodatak 1/7  
Skra ćen slijed postupka ispitivanja za PEV
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/621
 
Podprilog 8.  
Dodatak 2.  
Postupak korekcije koji se temelji na promjeni energije REESS jedinice  
U ovom Dodatku opisuje se postupak korekcije masene emisije CO  2 pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1 za 
NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove te potrošnju goriva za NOVC-FCHV-ove kao funkcija promjene elektri čne energije svih 
REESS-ova.  
1. Op ći zahtjevi  
1.1. SVRHA OVOG Dodatka  
1.1.1. Potrošnja goriva specifi čna za fazu za NOVC- FCHV i masena emisija CO  2 ua NOVC-HEV i OVC-HEV 
korigiraju se.  
1.1.2. U slu čaju da se primjenjuje korekcija potrošnje goriva za NOVC-FCHV-ove ili korekcija masene emisije CO  2 za 
NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove mjerene tijekom cijelog ciklusa, u skladu sa stavkom 1.1.3. ili stavkom 1.1.4. 
ovog Dodatka, stavak 4.3. ovog Podpriloga primjenjuje se za izra čunavanje promjene energije REESS-a 
ΔE REESS,CS  pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije Tipa 1. Razmatrano razdoblje j iz stavka 4.3. ovog Podpri ­
loga definirano je ispitivanjem s dopunjavanjem baterije tipa 1.  
1.1.3. Korekcija se primjenjuje ako ΔE REESS,CS  je negativno, što odgovara pražnjenju REESS i kriterij ispravljanja c 
izra čunan u stavku 1.2. je ve ći od prihvatljive tolerancije u skladu s tablicom A8 Dodatak2/1.  
1.1.4. Korekcija se može izostaviti i nekorigirane vrijednosti se mogu koristiti ako:  
(a) ΔE REESS,CS  je pozitivna, što odgovara punjenu REESS i kriterij korekcije c izra čunan u stavku 1.2. je ve ći od 
prihvatljive tolerancije u skladu s tablicom A8.stavku Dodatak 2/1;  
(b) Korekcijski kriterij c izra čunan u stavku 1.2. je manji od prihvatljive tolerancije u skladu s tablicom A8 
Dodatak 2/1;;  
(c) proizvo đač može homologacijskom tijelu mjerenjem dokazati da nema povezanosti izme đu ΔE REESS,CS  i 
masene emisije CO  2 te ΔE REESS,CS  pri dopunjavanju baterije odnosno potrošnje goriva pri dopunjavanju 
baterije.  
1.2. Kriterij korekcije c je omjer izme đu apsolutne vrijednosti promjena elektri čne energije REESS i energije goriva i 
ΔE REESS,CS  ra čuna se kako slijedi: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
pri čemu je:  
ΔE REESS,CS  promjena energije REESS-a pri dopunjavanju baterije u skladu sa stavkom 1.1.2. ovog Dodatka, 
Wh;  
E fuel,CS  energetski sadržaj potrošenog goriva pri dopunjavanju baterije u skladu sa stavkom 1.2.1. u 
slu čaju NOVC-HEV-a i OVC-HEV-a, u skladu sa stavkom 1.2.2. u slu čaju NOVC-FCHV-a, Wh;  
1.2.1. Energetski sadržaj goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove  
Energetski sadržaj potrošenog goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-HEV-ove i OVC-HEV-ove izra čunava 
se pomo ću sljede će jednadžbe: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
pri čemu je:  
E fuel,CS  energetski sadržaj potrošenog goriva pri dopunjavanju baterije primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja 
s dopunjavanjem baterije Tipa 1, Wh;HR L 175/622 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
HV vrijednost zagrijavanja prema tablici A6. Dodatak 2/1, kWh/l;  
FC CS,nb  nekorigirana potrošnja goriva pri ispitivanju Tipa 1 s dopunjavanjem baterije, nekorigirana za 
energetsku bilancu, odre đena u skladu sa stavkom 6. Podpriloga 7., uporabom vrijednosti emisije 
plinovitih spojeva u skladu s tablicom A8/5, korak 2, l/100 km;  
d CS prije đena udaljenost tijekom odgovaraju ćeg WLTP ispitnog ciklusa, km;  
10 faktor konverzije u Wh.  
1.2.2. Energija goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-FCHV-ove  
Energetski sadržaj utrošenog goriva pri dopunjavanju baterije za NOVC-FCHV-ove izra čunava se pomo ću 
sljede će jednadžbe: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  energetski sadržaj utrošenog goriva pri dopunjavanju baterije za primjenjivi WLTP ispitni ciklus Tipa 
1, Wh;  
121 niža vrijednost zagrijavanja vodika, MJ/kg;  
FC CS,nb  nekorigirana potrošnja goriva pri ispitivanju Tipa 1 s dopunjavanjem baterije, nekorigirana za 
energetsku bilancu, odre đena u skladu s tablicom A8/7, korak 1, l/100 km;  
d CS prije đena udaljenost tijekom odgovaraju ćeg WLTP ispitnog ciklusa, km;  
1 
0,36  faktor konverzije u Wh.  
Tablica A8. Dodatak 2/1  
Kriteriji korekcije  
Primjenjivi ciklus ispitivanja tipa 
1. Low + Medium  Low + Medium + High  Low + Medium + High + 
Extra High  
Omjer kriterija korekcije c  0,015.  0,01.  0,005.  
2. Izra čunavanje koeficijenata korekcije  
2.1. Koeficijent korekcije masene emisije CO  2 K CO2 , koeficijent korekcije potrošnje goriva K  fuel,FCHV  , kao i, ako to 
zahtijeva proizvo đač, koeficijent korekcije specifi čan za fazu K  CO2,p  , p i K  fuel,FCHV,p  razvija se na temelju 
primjenjivih ciklusa ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1.  
U slu čaju da je vozilo H ispitano za razvoj koeficijenta korekcije za emisiju mase CO  2 za NOVC-HEV-ove i 
OVC-HEV-ove, koeficijent se može primjenjivati unutar interpolacijske porodice.  
2.2. Koeficijent korekcije odre đuje se iz niza ispitivanja s dopunjavanjem baterije Tipa 1, u skladu sa stavkom 3. 
ovog Dodatka. Broj ispitivanja koje provodi proizvo đač mora biti jednak ili ve ći od pet.  
Proizvo đač može zahtijevati postavljanje stanja napona REESS prije ispitivanja, sukladno preporuci proizvo đača 
i kako je opisano u stavku 3 ovog Dodatka, Ova praksa se koristi samo kako bi se dobilo ispitivanje s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1 sa suprotnom oznakom ΔE REESS,CS  i uz odobrenje homologacijskog tijela.  
Niz mjerenja mora ispuniti sljede će kriterije:  
(a) Niz mora sadržavati najmanje jedan ispitivanje ΔE REESS,CS  s najmanje jednim ispitivanjem sa ΔE REESS,CS  . 
ΔE REESS,CS,n  zbroj promjena elektri čne energije svih REESS-ova za ispitivanje n izra čunan u skladu sa 
stavkom 4.3. ovog Podpriloga.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/623
 
(b) Razlika izme đu ispitivanja M  CO2,CS  s najve ćom negativnom promjenom elektri čne energije i ispitivanja s 
najve ćom pozitivnom promjenom elektri čne energije mora biti ve ća od ili jednaka 5 g/km. Ovaj se kriterij 
ne primjenjuje za odre đivanje K  fuel,FCHV  . 
U slu čaju odre đivanja K  CO2 , potreban broj ispitivanja može se smanjiti na tri ispitivanja ako su ispunjeni svi 
od sljede ćih kriterija, dodatno uz (a) i (b):  
(c) Razlika izme đu bilo M  CO2,CS  koja dva mjerenja, u odnosu na promjenu elektri čne energije tijekom ispitiva ­
nja, mora biti manja ili jednaka 10 g/km.  
(d) Dodatno uz (b), ispitivanje s najve ćom negativnom promjenom elektri čne energije i ispitivanje s najve ćom 
pozitivnom promjenom elektri čne energije ne smije biti u podru čju koje je definirano pomo ću: 
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01 , 
pri čemu je:  
E fuel energetski sadržaj potrošenog goriva izra čunan u skladu sa stavkom 1.2. ovog Dodatka, Wh.  
(e) razlika M  CO2,CS  izme đu ispitivanja s najve ćom negativnom promjenom elektri čne energije i srednjom 
to čkom i razlika M  CO2,CS  izme đu srednje to čke i ispitivanja s najve ćom pozitivnom promjenom elektri čne 
energije moraju biti sli čne i poželjno unutar raspona definiranog pomo ću (d).  
Koeficijent korekcije kojeg je odredio proizvo đač provjerava i odobrava homologacijsko tijelo prije njegove 
primjene.  
Ako niz od najmanje pet ispitivanja ne ispuni kriterij (a) ili kriterij (b) ili oba, proizvo đač mora osigurati 
dokaz homologacijskom tijelu o razlogu zbog kojeg vozilo nije u mogu ćnosti ispuniti bilo koji ili oba 
kriterija. Ako homologacijsko tijelo nije zadovoljno dokazom, može zahtijevati provedbu dodatnih ispiti ­
vanja. Ako kriteriji nakon dodatnih ispitivanja još uvijek nisu ispunjeni, homologacijsko tijelo odre đuje 
konzervativni koeficijent korekcije, temeljen na mjerenjima  
2.3. Izra čun koeficijenta korekcije K  fuel,FCHV  i K  CO2 
2.3.1. Odre đivanje koeficijenta korekcije potrošnje goriva K  fuel,FCHV  
Za NOVC-FCHV-ove koeficijent korekcije potrošnje goriva odre đen K  fuel,FCHV  vožnjom niza ispitivanja s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1, definiran je pomo ću sljede će jednadžbe: 
K fuel;FCHV ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
pri čemu je:  
K fuel,FCHV  koeficijent korekcije potrošnje, (kg/100 km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  potrošnja elektri čne energije pri dopunjavanju baterije ispitivanja n temeljena na pražnjenju 
REESS-a u skladu sa sljede ćom jednadžbom, Wh/km.  
EC DC,CS,avg  prosjek potrošnje elektri čne energije pri ispitivanju s dopunjavanjem baterije n  cs ispitivanja 
temeljen na pražnjenju REESS-a u skladu sa sljede ćom jednadžbom, Wh/km.  
FC CS,nb,n  potrošnja goriva pri ispitivanju n s dopunjavanjem baterije, koja nije korigirana za energetsku 
bilancu, u skladu s tablicom A8/7. Korak 1, kg/100 km;  
FC CS,nb,avg  aritmeti čki prosjek potrošnje goriva ispitivanja s dopunjavanjem baterije n  cs koji nije korigiran 
za energetsku bilancu, s skladu sa sljede ćom jednadžbom, kg/100 km;  
n je redni broj razmatranog ispitivanja;HR L 175/624 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
n cs je ukupni broj ispitivanja;  
i: 
EC  DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC  DC;CS;n 
i: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
i: 
EC  DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
pri čemu je:  
ΔE REESS,CS,n  promjena elektri čne energije pri ispitivanju n s dopunjavanjem baterije, u skladu sa stavkom 
1.1.2 ovog Dodatka, Wh;  
d CS,n prije đena udaljenost temeljem odgovaraju ćeg ispitivanja n s dopunjavanjem baterije Tipa 1, 
km. 
Koeficijent korekcije potrošnje goriva zaokružuje se na četiri zna čajne znamenke. Statisti čki zna čaj koeficijenta 
korekcije potrošnje goriva ocjenjuje homologacijsko tijelo.  
2.3.1.1. Dozvoljeno je primijeniti koeficijent korekcije potrošnje goriva koji je razvijen iz ispitivanja unutar cijelog 
primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja za korekciju svake pojedina čne faze.  
2.3.1.2. Ne dovode ći u pitanje zahtjeve stavka 2.2. ovog Dodatka, sukladno zahtjevu proizvo đača i nakon odobrenja 
homologacijskog tijela, mogu se razviti odvojeni koeficijenti korekcije K  fuel,FCHV,p  potrošnje goriva za svaku 
pojedinu fazu. U tom slu čaju, isti kritetiji koji su opisani u stavku 2.2. ovog Dodatka moraju biti ispunjeni u 
svakoj pojedina čnoj fazi i primjenjuje se postupak opisan u stavku 2.3.1. ovog Dodatka u svakoj pojedina čnoj 
fazi kako bi se odredio koeficijent korekcije specifi čan za svaku fazu.  
2.3.2. Odre đivanje korekcije masene emisije CO  2 K CO2 
Za OVC-HEV-ove i NOVC-HEV-ove, koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , utvr đen vožnjom u nizu 
ispitivanja K  CO2 s dopunjavanjem baterije Tipa 1, odre đen je sljede ćom jednadžbom: 
K CO2 ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
pri čemu je:  
K CO2 koeficijent korekcije masene emisije CO  2 , (g/km)/(Wh(km,  
EC DC,CS,n  potrošnja elektri čne energije pri ispitivanju n s dopunjavanjem baterije, temeljena na praž ­
njenju REESS-a u skladu sa stavkom 2.3.1. ovog Dodatka, Wh/km;  
EC DC,CS,avg  aritmeti čki prosjek potrošnje elektri čne energije ispitivanja n  cs s dopunjavanjem baterije 
temeljen na pražnjenju REESS-a u skladu sa stavkom 2.3.1. ovog Dodatka, Wh/km;  
M CO2,CS,nb,n  masena emisija CO  2 pri dopunjavanju baterije ispitivanja n koja nije korigirana za 
energetsku bilancu, izra čunana u skladu s tablicom A8/5, korak 2, g/km;  
M CO2,CS,nb,avg  aritmeti čki prosjek masene emisije CO  2 u ispitivanjima n  cs s dopunjavanjem baterije teme ­
ljenima na masenoj emisiji CO  2 , koji nije korigiran za energetsku bilancu u skladu sa 
sljede ćom jednadžbom, g/km;  
n je redni broj razmatranog ispitivanja;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/625
 
n cs je ukupni broj ispitivanja;  
i: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Koeficijent korekcije masene emisije CO  2 zaokružuje se na četiri zna čajne znamenke. Statisti čki zna čaj koefi ­
cijenta korekcije masene emisije CO  2 ocjenjuje homologacijsko tijelo.  
2.3.2.1. Dozvoljeno je primijeniti koeficijent korekcije masene emisije CO  2 razvijen iz ispitivanja tijekom cjelokupnog 
primjenjivog ciklusa WLTP za korekciju svake pojedina čne faze.  
2.3.2.2. Ne dovode ći u pitanje zahtjeve stavka 2.2. ovog Dodatka, nakon zahtjeva proizvo đača nakon odobrenja 
homologacijskog tijela, mogu se razviti odvojeni koeficijenti korekcije masene emisije CO  2 za svaku K  CO2,p  
pojedina čnu fazu. U tom slu čaju, isti kriteriji koji su opisani u stavku 2.2. ovog Dodatka moraju biti ispunjeni 
u svakoj pojedina čnoj fazi i primjenjuju se postupci opisani u stavku 2.3.2. ovog Dodatka za svaku pojedi ­
na čnu fazu kako bi se odredili koeficijenti korekcije specifi čni za fazu.  
3. Postupak ispitivanja za odre đivanje koeficijenata korekcije  
3.1. OVC-HEV  
ZA OVC-HEV koristi se jedan od sljede ćih sljedova ispitivanja, sukladno slici A8 Dodatak 2/1, kako bi se 
izmjerile sve vrijednosti koje su nužne za odre đivanje koeficijenta korekcije, u skladu sa stavkom 2 ovog 
Dodatka.  
Slika A8. Dodatak 2/1  
Sljedovi ispitivanja za OVC-HEV
  
3.1.1. Redoslijed ispitivanja Opcije 1  
3.1.1.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
Pretkondicioniranje i kondicioniranje provode se u skladu sa stavkom 2.1. Dodatka 4. ovom Prilogu.HR L 175/626 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3.1.1.2. Podešavanje REESS-a  
Prije postupka ispitivanja u skladu sa stavkom 3.1.1.3., proizvo đač može podesiti REESS. Proizvo đač dostavlja 
dokaz da su ispunjeni zahtjevi za po četak ispitivanja u skladu sa stavkom 3.1.1.3.  
3.1.1.3. Ispitni postupak  
3.1.1.3.1. Na čin rada koji može odabrati voza č za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja odabire se, u skladu sa stavkom 3. 
Dodatka 6. ovom Podprilogu.  
3.1.1.3.2. Za ispitivanje se vozi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.1.1.3.3. Osim ako nije druga čije navedeno u ovom dodatku, vozilo se ispituje sukladno postupku ispitivanja Tipa 1 
opisanom u podprilogu 6.  
3.1.1.3.4. Kako bi se pribavio niz primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja potrebnih za odre đivanje koeficijenata korekcije, 
ispitivanja može slijediti ve ći broj uzastopnih sljedova potrebnih u skladu sa stavkom 2.2. ovog Dodatka, a koji 
se sastoje od stavka 3.1.1.1. do i uklju čivo sa stavkom 3.1.1.3. ovog Dodatka.  
3.1.2. Redoslijed ispitivanja Opcije 2  
3.1.2.1. Pretkondicioniranje  
Ispitno vozilo mora biti prekondicionirano u skladu sa stavkom 2.1.1. Stavka 2.1.2. Dodatka 4 ovom Podpri ­
logu.  
3.1.2.2. Podešavanje REESS-a  
Nakon pretkondicioniranja izostavlja se kondicioniranje u skladu sa stavkom 2.1.3. Dodatka 4. ovom Podpri ­
logu i odre đuje se pauza u maksimalnom trajanju od 60 minuta, tijekom koje je dozvoljeno podešavanje 
REESS-a. Sli čno zaustavljanje primjenjuje se prije svakog ispitivanja. Odmah nakon završetka zaustavljanja, 
primjenjuju se zahtjevi stavka 3.1.2.3. ovog Dodatka.  
Prema zahtjevu proizvo đača može se provesti dodatni postupak zagrijavanja prije podešavanja REESS-a kako bi 
se osigurali sli čni po četni uvjeti za odre đivanje koeficijenta korekcije. Ako proizvo đač zahtijeva postupak 
dodatnog zagrijavanja, tijekom slijeda ispitivanja primjenjuje se istovjetan postupak zagrijavanja.  
3.1.2.3. Ispitni postupak  
3.1.2.3.1. Na čin rada koji može odabrati voza č za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja odabire se u skladu sa stavkom 3. 
Dodatka 6. ovom Podprilogu.  
3.1.2.3.2. Za ispitivanje se vozi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.1.2.3.3. Osim ako nije druga čije navedeno u ovom dodatku, vozilo se ispituje sukladno postupku ispitivanja Tipa 1 
opisanom u podprilogu 6.  
3.1.2.3.4. Kako bi se dobio niz primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja potrebnih za odre đivanje koeficijenata korekcije, 
nakon ispitivanja može slijediti više uzastopnih sljedova u skladu sa stavkom 2.2. ovog Dodatka, a koji se 
sastoje od stavaka 3.1.2.2. i 3.1.2.3. ovog Dodatka.  
3.2. NOVC-HEV i NOVC-FCHV  
Za NOVC-HEV i NOVC-FCHV primjenjuje se jedno od sljede ćih ispitivanja u skadu sa slikom A8 Dodatak 2/2 
kako bi se mjerile sve vrijednosti koje su nužne za odre đivanje koeficijenata korekcije u skladu sa stavkom 2. 
ovog Dodatka.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/627
 
Slika A8. Dodatak 2/2.  
Redoslijedi ispitivanja NOVC-HEV i NOVC-FCHV
  
3.2.1. Redoslijed ispitivanja Opcije 1  
3.2.1.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje  
Ispitno vozilo mora biti pretkondicionirano i kondicionirano u skladu sa stavkom 3.3.1. ovog Podpriloga.  
3.2.1.2. Podešavanje REESS-a  
Prije postupka ispitivanja, u skladu sa stavkom 3.2.1.3, proizvo đač može podesiti REESS. Proizvo đač mora 
dostaviti dokaz da su ispunjeni zahtjevi za po četak ispitivanja, u skladu sa stavkom 3.2.1.3.  
3.2.1.3. Ispitni postupak  
3.2.1.3.1. Na čin rada koji bira voza č odabire se u skladu sa stavkom 3. Dodatka 6. ovom Podprilogu.  
3.2.1.3.2. Za ispitivanje se vozi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.2.1.3.3. Osim ako nije druga čije navedeno u ovom dodatku, vozilo se ispiduje u skladu s postupkom ispitivanja s 
dopunjavanjem baterije Tipa 1, opisanog u Podprilogu 6.  
3.2.1.3.4. Kako bi se odredili primjenjivi ciklusi WLTP ispitivanja koji su potrebni za odre đivanje koeficijenata korekcije, 
ispitivanje može slijediti niz uzastopnih sljedova potrebnih u skladu sa stavkom 2.2. ovog Dodatka koji se 
sastoje od stavka 3.2.1.1. do i uklju čuju ći stavak 3.2.1.3. ovog Dodatka.  
3.2.2. Redoslijed ispitivanja Opcije 2  
3.2.2.1. Pretkondicioniranje  
Ispitno vozilo mora biti prekondicionirano u skladu sa stavkom 3.3.1.1. ovog Podpriloga.  
3.2.2.2. Podešavanje REESS-a  
Nakon pretkondicioniranja izostavlja se kondicioniranje u skladu sa stavkom 3.3.1.2. ovog Podpriloga i 
odre đuje se pauza u maksimalnom trajanju od 60 minuta, tijekom koje je dozvoljeno podešavanje REESS-a. 
Sli čno zaustavljanje primjenjuje se prije svakog ispitivanja. Odmah nakon završetka zaustavljanja, primjenjuju 
se zahtjevi stavka 3.2.2.3. ovog Dodatka.HR L 175/628 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Prema zahtjevu proizvo đača može se provesti dodatni postupak zagrijavanja prije podešavanja REESS-a kako bi 
se osigurali sli čni po četni uvjeti za odre đivanje koeficijenta korekcije. Ako proizvo đač zahtijeva postupak 
dodatnog zagrijavanja, tijekom slijeda ispitivanja primjenjuje se istovjetan postupak zagrijavanja.  
3.2.2.3. Ispitni postupak  
3.2.2.3.1. Na čin rada koji može odabrati voza č za primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja odabire se u skladu sa stavkom 3. 
Dodatka 6. ovom Podprilogu.  
3.2.2.3.2. Za ispitivanje se vozi primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja, u skladu sa stavkom 1.4.2. ovog Podpriloga.  
3.2.2.3.3. Osim ako nije druga čije navedeno u ovom Dodatku, vozilo se ispituje sukladno postupku ispitivanja Tipa 1 
opisanom u Podprilogu 6.  
3.2.2.3.4. Kako bi se pribavio niz primjenjivih ciklusa WLTP ispitivanja potrebnih za odre đivanje koeficijenta korekcije, 
ispitivanje može slijediti više uzastopnih sljedova potrebnih u skladu sa stavkom 2.2. ovog Dodatka koji se 
sastoje od stavka 3.2.2.2. i 3.2.2.3. ovog Dodatka.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/629
 
Podprilog 8.  
Dodatak 3.  
Odre đivanje jakosti i napona REESS-a za NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV i NOVC-FCHV  
1. Uvod  
1.1. U ovom se Dodatku odre đuje metoda i potrebni ure đaji za odre đivanje jakosti i napona REESS-a za NOVC-HEV, 
OVC-HEV, PEV i NOVC-FCHV.  
1.2. Mjerenje jakosti i napona REESS-a po činje istodobno s po četkom ispitivanja i završava izravno nakon što vozilo 
dovrši ispitivanje.  
1.3. Odre đuje se jakost i napon REESS-a za svaku fazu.  
1.4. Popis ure đaja koje koristi proizvo đač za mjerenje jakosti i napona REESS-a (uklju čuju ći proizvo đača ure đaja, broj 
modela, serijski broj, posljednji datum kalibracije (gdje je primjenjivo) tijekom:  
(a) ispitivanja Tipa 1 u skladu sa stavkom 3. ovog Podpriloga,  
(b) postupka za odre đivanje koeficijenta korekcije u skladu s Dodatkom 2. ovom Podprilogu (gdje je primjenjivo),  
(c) ATCT-a kako je opisano u Podprilogu 6.a  
mora se dostaviti homologacijskom tijelu.  
2. jakost struje REESS-a  
Ispražnjenost REESS-a definira se kao negativna struja.  
2.1. Vanjsko mjerenje jakosti struje REESS-a  
2.1.1. Jakost struje REESS-a se za vrijeme ispitivanja mjeri pomo ću mjernog pretvornika sa stezaljkama ili zatvorenog 
tipa. Trenutni sustav mjerenja mora ispunjavati zahtjeve navedene u tablici A8/1 ovog Podpriloga. Strujni mjerni 
pretvornici moraju biti u stanju podnijeti vršne struje prilikom pokretanja motora i uvjete temperature na mjernoj 
to čki. 
2.1.2. Strujni pretvornici montiraju se na bilo koju REESS jedinicu, s jednim kabelom spojenim izravno na REESS 
jedinicu, te moraju mjeriti ukupnu jakost struje REESS-a.  
U slu čaju oklopljenih kabela potrebno je primijeniti odgovaraju će metode u skladu s odobrenjem homologacijskog 
tijela.  
Kako bi se lako izmjerila jakost struje REESS-a korištenjem vanjske opreme za mjerenje, proizvo đači bi po 
mogu ćnosti trebali u vozilo ugraditi odgovaraju će, sigurne i dostupne priklju čne to čke. Ako to nije mogu će, 
proizvo đač je obavezan dati potporu thomologacijskom tijelu u spajanju pretvara ča struje na jedan od kabela koji 
su izravno spojeni na REESS na na čin opisan iznad u ovom stavku.  
2.1.3. Izlazna struja iz pretvara ča uzorkuje se minimalnom frekvencijom od 20 Hz. Izmjerena se struja postupno 
integrira i daje izmjerenu vrijednost Q izraženu u ampersatima (Ah). Integraciju je mogu će provesti u sustavu 
za mjerenje struje.  
2.2. Podaci o jakosti struje REESS-a prikazani u vozilu  
Kao alternative stavku 2.1. ovog Dodatka, proizvo đač može koristiti podatke o mjerenju jakosti struje prikazane u 
vozilu. Potrebno je dokazati to čnost tih podataka homologacijskom tijelu.HR L 175/630 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
3. napon REESS-a  
3.1. Vanjsko mjerenje napona REESS-a  
Tijekom ispitivanja opisanog u stavku 3. ovog Podpriloga, napon REESS-a mjeri se pomo ću opreme i potreba 
to čnosti navedenih u stavku 1.1. ovog Podpriloga. Za mjerenje napona REESS-a korištenjem vanjske opreme za 
mjerenje, proizvo đač pomaže homologacijskom tijelu davanjem to čaka za mjerenje napona REESS-a.  
3.2. Nominalni napon REESS-a  
Za NOVC-HEV, NOVC-FCHV i OVC-HEV, umjesto korištenja izmjerenog napona REESS-a, u skladu sa stavkom 
3.1. ovog Dodatka, može se koristiti nominalni napon REESS-a odre đen sukladno DIN EN 60050-482.  
3.3. Podaci o naponu REESS na plo či vozila  
Kao alternative stavku 3.1. i 3.2. ovog Dodatka, proizvo đač može koristiti podatke mjerenja napona prikazane na 
plo či. Potrebno je prikazati to čnost tih podataka homologacijskom tijelu.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/631
 
Podprilog 8.  
Dodatak 4.  
Pretkondicioniranje, kondicioniranje i napunjenost REESS-ova za PEV-ove i OVC-HEV-ove  
1. U ovom se Dodatku opisuju postupci ispitivanja REESS i pretkondicioniranje motora sa sagorijevanjem u 
pripremi za:  
(a) Mjerenja autonomije, mjerenja pri baterijskom pogonu i mjerenja pri dopunjavanju baterije tijekom ispiti ­
vanja OVC-HEV-ova: i  
(b) Mjerenja autonomije i potrošnje elektri čne energije tijekom ispitivanja PEV-ova.  
2. Pretkondicioniranje i kondicioniranje OVC-HEV-a  
2.1. Pretkondicioniranje i kondicioniranje ako postupak ispitivanja po činje ispitivanjem s dopunjavanjem baterije  
2.1.1. Za pretkondicioniranje motora sa sagorijevanjem, vozilo se vozi tijekom najmanje jednog primjenjivog ciklusa 
WLTP ispitivanja. Tijekom svakog voženog ciklusa pretkondicioniranja, odre đuje se ravnoteža punjenja REESS. 
Pretkondicioniranje se zaustavlja na kraju primjenjivog ciklusa WLTP ispitivanja tijekom kojeg je ispunjen kriterij 
za prekid pražnjenja, u skladu sa stavkom 3.2.4.5. ovog Podpriloga.  
2.1.2. Kao alternativa stavku 2.1.1. ovog Dodatka, na zahtjev proizvo đača i nakon odobrenja homologacijskog tijela, 
napunjenost REESS-a za ispitivanje s dopunjavanjem baterije Tipa 1 može se postaviti u skladu preporukama 
proizvo đača kako bi se provelo ispitivanje u radnom stanju s dopunjavanjem baterije.  
U tom slu čaju, primjenjuje se postupak pretkondicioniranja, kao što je onaj primjenjiv kod konvencionalnih 
vozila, opisan u stavku 1.2.6. Podpriloga 6.  
2.1.3. Kondicioniranje vozila obavlja se u skladu sa stavkom 1.2.7. Podpriloga 6.  
2.2. Pretkondicioniranje i kondicioniranje kad po čne postupak ispitivanja na baterijski pogon  
2.2.1. OVC HEV se vozi najmanje jedan primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja. Tijekom svakog voženog ciklusa pret ­
kondicioniranja, odre đuje se ravnoteža punjenja REESS. Pretkondicioniranje se zaustavlja na kraju primjenjivog 
ciklusa WLTP ispitivanja tijekom kojeg je ispunjen kriterij za prekid pražnjenja, u skladu sa stavkom 3.2.4.5. 
ovog Podpriloga.  
2.2.2. Kondicioniranje vozila obavlja se u skladu sa stavkom 1.2.7. Podpriloga 6. Prisilno hla đenje ne će se primjenjivati 
za vozila koja su pretkondicionirana za ispitivanje Tipa 1. Tijekom kondicioniranja REESS se puni primjenom 
normalnog postupka punjenja, kako je definirano u stavku 2.2.3. ovog Dodatka.  
2.2.3. Primjena uobi čajenog punjenja  
2.2.3.1. REESS se puni na sobnoj temperaturi kako je nazna čeno u stavku 1.2.2.2.2. Podpriloga 6 pomo ću ili:  
(a) punja č u vozilu ako je ugra đen, ili  
(b) vanjskog punja ča koji je preporu čio proizvo đač, upotrebljavaju ći na čin punjenja koji je propisan za uobi ­ 
čajeno punjenje;  
Postupci u ovom stavku ne uklju čuju sve vrste posebnih punjenja koja bi se mogla obaviti automatski ili ru čno, 
npr. izjedna čavaju ća ili servisna punjenja. Proizvo đač izjavljuje da tijekom ispitivanja nije bio primijenjen 
postupak posebnog punjenja.HR L 175/632 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
2.2.3.2. Kriterij za završetak punjenja  
Kriterij završetka punjenja je dostignut kad prikaz na plo či i li vanjskim instrumentima nazna či da je REESS do 
kraja napunjen.  
3. Pretkondicioniranje PEV-a  
3.1. Po četno punjenje REESS-a  
Po četno punjenje REESS sastoji se od pražnjenja REESS i primjene normalnog naboja.  
3.1.1. Pražnjenje REESS-a  
Postupak pražnjenja provodi se sukladno preporukama proizvo đača. Proizvo đač mora jam čiti da je REESS do 
kraja ispražnjen koliko je to mogu će na činom pražnjenja.  
3.1.2. Primjena uobi čajenog punjenja  
REESS se puni u skladu sa stavkom 2.2.3.1. ovog Dodatka.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/633
 
Podprilog 8.  
Dodatak 5.  
Faktori korisnosti (UF) za OVC-HEV-ove  
1. „Faktori korisnosti” su omjeri utemeljeni na statistici vožnje i autonomiji ostvarenoj u radnim stanjima s baterijskim 
pogon ili s dopunjavanjem baterije, a koji se koriste za ponderiranje emisija, emisija CO  2 i potrošnje goriva OVC-HEV- 
ova.  
Baza podataka koja se koristi za izra čunavanje faktora korisnosti iz stavka 2. pretežno je temeljena na zna čajkama u 
uporabi (npr. korištenje, dnevna prije đena udaljenost, udjeli razli čitih razreda vozila) konvencionalnih vozila. Bit će 
nužno ponovno ocijeniti UF i frekvencije punjenja studijom korisnika jednom kad se zna čajan broj OVC-HEV vozila 
bude koristio na europskom tržištu.  
2. Za izra čunavanje faktora korisnosti (UF) specifi čnog za svaku fazu upotrebljava se sljede ća jednadžba:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > > : Ä 8 
> > > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
pri čemu je:  
UF  i faktor korisnosti za fazu i.  
d i prije đena udaljenost do kraja faze i u km.  
C j j-ti koeficijent (vidjeti Tablicu A8. Dodatak 5/1).  
d n normalizirana udaljenost (vidjeti tablicu A8. Dodatak 5/1).  
k koli čina pojmova i koeficijenata u eksponentu (vidjeti tablicu A8. Dodatak 5/1).  
i broj razmatrane faze.  
j broj razmatranog pojma/koeficijenta.  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l zbroj izra čunanih faktora korisnosti do faze (i-1).  
Krivulja koja je temeljena na sljede ćim parametrima u tablici A8 Dodatak 5/1 valjana je od 0 km do normalizirane 
udaljenosti  d n pri čemu UF teži prema 1,0 (kako se može vidjeti na slici A8. Dodatak 5/1).  
Tablica A8. Dodatak 5/1  
Parametri za uporabu u jednadžbi y  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21HR L 175/634 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10.  
Krivulja prikazana dolje na slici A8/Dodatak5/1 služi samo za ilustrativne svrhe. Ona ne čini dio regulatornog teksta.  
Slika A8. Dodatak 5/1  
Krivulja faktora korisnosti temeljena na parametru jednadžbe tablice A8 Dodatak 5/1
HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/635
 
Podprilog 8.  
Dodatak 6.  
Odabir na čina rada koje može odabrati voza č 
1. Op ći zahtjevi  
1.1. Za postupak ispitivanja Tipa 1 u skladu sa stavcima 2. do 4. ovog Dodatka proizvo đač odabire na čin rada koji može 
odabrati voza č, a koji omogu ćuje vozilu da slijedi razmatrani ciklus ispitivanja unutar tolerancije dijagrama brzine u 
skladu sa stavkom 1.2.6.6. Podpriloga 6.  
1.2. Proizvo đač dostavlja dokaz homologacijskom tijelu o:  
(a) Dostupnost zadanog po četnog na čina rada pod razmatranim uvjetima;  
(b) Maksimalna brzina razmatranog vozila;  
i po potrebi:  
(c) Najbolji i najgori slu čaj me đu na činima rada odre đen prema dokazima potrošnje goriva i, ako je primjenjivo, 
masenoj emisiji CO  2 u svim na činima rada (vidjeti Podprilog 6., stavak 1.2.6.5.2.4.);  
(d) Na čin najve će potrošnje elektri čne energije;  
(e) ciklusna potrošnja energije (u skladu sa stavkom 5. Podpriloga 7., gdje je ciljna brzina zamijenjena stvarnom 
brzinom).  
1.3. Namjenski na čini rada koje može odabrati voza č, kao što je „planinski na čin” ili „na čin održavanja” koji nisu 
namijenjeni za normalan dnevni rad, nego samo za posebne ograni čene svrhe, ne će se razmatrati.  
2. OVC-HEV opremljen na činom rada koji može odabrati voza č u radnom stanju s baterijskim pogonom  
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, postavke za ispitivanje na baterijski pogon tipa 1 
odabiru se sukladno sljede ćim uvjetima.  
Dijagram toka na slici A8 Dodatak 6/1 Prikazuje odabir na čina rada u skladu sa stavkom 2. ovog Dodatka.  
2.1. Postoji li zadani po četni na čin rada koji omogu ćava vozilu da pro đe referentni ciklus ispitivanja u radnom stanju s 
baterijskim pogonom, odabire se taj na čin rada.  
2.2. Ako nema zadanog po četnog na čina rada ili ako on postoji, ali ne omogu ćava vozilu prolazak ciklusa referentnog 
ispitivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, na čin rada za ispitivanje odabire se prema sljede ćim kriterijima:  
(a) Ako postoji samo jedan na čin rada koji omogu ćava vozilu da pro đe ciklus referentnog ispitivanja u radnom 
stanju s baterijskim pogonom, odabire se taj na čin rada.  
(b) Ako nekoliko na čina rada omogu ćava prolazak ciklusa referentnog ispitivanja u radnom stanju s baterijskim 
pogonom, odabire se na čin rada koji troši najviše elektri čne energije.  
2.3. Ako nema na čina rada u skladu sa stavkom 2.1. i stavku 2.2. ovog Dodatka koji omogu čuje vozilu da slijedi ciklus 
referentnog ispitivanja, ciklus referentnog ispitivanja se modificira, u skladu sa stavkom 9. Podpriloga 1:HR L 175/636 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
(a) Ako postoji zadani po četni na čin rada koji omogu ćava vozilu prolazak ciklusa modificiranog referentnog 
ispitivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, treba odabrati taj na čin rada.  
(b) Ako nema zadanog po četnog na čina rada, ali postoje drugi na čini rada koji omogu ćavaju vozilu prolazak ciklusa 
modificiranog referentnog ispitivanja u radnom stanju s baterijskim pogonom, odabire se na čin rada s najve ćom 
potrošnjom elektri čne energije.  
(c) Ako nema na čina rada koji omogu ćava vozilu prolazak ciklusa modificiranog referentnog ispitivanja u radnom 
stanju s baterijskim pogonom, odabire se na čin rada s najve ćom ciklusnom potrošnjom energije.  
Slika A8. Dodatak 6/1  
Odabir na čina rada koji može odabrati voza č za OVC-HEV-ove u radnom stanju s baterijskim pogonom
  
3. OVC-HEV-ovi, NOVC-HEV-ovi i NOVC-FCHV-ovi opremljeni na činima rada koje može odabrati voza č u radnom 
stanju s dopunjavanjem baterije  
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č odabire se na čin rada za ispitivanje uz dopunjavanje 
baterije Tipa 1, sukladno sljede ćim uvjetima:  
Dijagram toka na slici A8 Dodatak 6/2 prikazuje odabir na čina rada u skladu sa stavkom 3. ovog Dodatka.  
3.1. Ako postoji zadani po četni na čin rada koji omogu ćava vozilu da pro đe referentni ciklus ispitivanja u radnom stanju 
s dopunjavanjem baterije, odabire se taj na čin rada.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/637
 
3.2. Ako nema zadanog po četnog na čina rada ili ako postoji zadani po četni na čin rada, ali on ne omogu ćava vozilu 
prolazak ciklusa referentnog ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, na čin rada za ispitivanje odabire 
se u skladu sa sljede ćim uvjetima:  
(a) Ako postoji samo jedan na čin rada koji vozilu omogu ćava prolazak ciklusa referentnog ispitivanja u radnom 
stanju s dopunjavanjem baterije, odabire se taj na čin rada;  
(b) Ako postoji nekoliko na čina rada koji vozilu omogu ćavaju prolazak ciklusa referentnog ispitivanja u radnom 
stanju s dopunjavanjem baterije, proizvo đača odlu čuje ho će li odabrati najgori na čin rada ili najgori na čin rada i 
najbolji na čin rada na temelju kojih se aritmeti čki izra čunava prosje čne rezultate ispitivanja.  
3.3. Ako ne postoji na čin rada u skladu sa stavcima 3.1. i 3.2. ovog Dodatka koji omogu ćuje vozilu da slijedi ciklus 
referentnog ispitivanja, ciklus referentnog ispitivanja modificira se u skladu sa stavkom 9. Podpriloga 1.;  
(a) Ako postoji zadani po četni na čin rada koji omogu ćava vozilu prolazak ciklusa modificiranog referentnog 
ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, odabire se taj na čin rada.  
(b) Ako ne postoji zadani po četni na čin rada, ali postoje drugi na čini rada koji omogu ćavaju vozilu prolazak ciklusa 
modificiranog referentnog ispitivanja u radnom stanju s dopunjavanjem baterije, odabire se najgori od tih na čina 
rada.  
(c) Ako ne postoji na čin rada koji omogu ćava vozilu prolazak ciklusa modificiranog referentnog ispitivanja u 
radnom stanju s dopunjavanjem baterije, utvr đuje se na čin rada s najve ćom ciklusnom potrošnjom energije i 
odabire taj na čin.HR L 175/638 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Slika A8. Dodatak 6/2  
Odabir na čina rada koji može odabrati voza č za OVC-HEV-ove, NOVC-HEV-ove i NOVC-FCHV-ove u radnom 
stanju s dopunjavanjem baterije
  
4. PEV-ovi opremljeni na činom rada koji može odabrati voza č 
Za vozila opremljena na činom rada koji može odabrati voza č, na čin rada za ispitivanje odabire se u skladu sa 
sljede ćim uvjetima.  
Dijagram toka na slici A8 Dodatak 6/3 prikazuje odabir na čina rada u skladu sa stavkom 3. ovog Dodatka.  
4.1. Ako postoji zadani po četni na čin rada koji omogu ćuje vozilu da slijedi ciklus referentnog ispitivanja, odabire se taj 
na čin rada.  
4.2. Ako ne postoji zadani po četni na čin rada ili ako postoji zadani po četni na čin rada, ali taj na čin rada ne omogu ćuje 
vozilu da slijedi ciklus referentnog ispitivanja, na čin rada za ispitivanje odabire se sukladno sljede ćim uvjetima.  
(a) Ako postoji samo jedan na čin rada koji omogu ćuje vozilu da slijedi ciklus referentnog ispitivanja, odabire se taj 
na čin rada.  
(b) Ako nekoliko na čina rada može slijediti ciklus referentnog ispitivanja, odabire se na čin rada s najve ćom potro ­ 
šnjom elektri čne energije.  
4.3. Ako nema na čina rada u skladu sa stavkom 4.1. i stavku 4.2. ovog Dodatka, koji vozilu omogu ćava prolazak 
referentnog ispitnog ciklusa, referentni se ispitni ciklus prilago đava u skladu sa stavkom 9 Podpriloga 1. Nastali 
ciklus ispitivanja ozna čava se kao primjenjivi ciklus WLTP ispitivanja.  
(a) Ako postoji zadani po četni na čin rada koji omogu ćuje vozilu da slijedi ciklus modificiranog referentnog ispitiva ­
nja, odabire se taj na čin rada;HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/639
 
(b) Ako nema prevladavaju ćeg na čina rada, ali postoje drugi na čini rada koji omogu ćuju vozilu da slijedi ciklus 
modificiranog referentnog ispitivanja, odabire se na čin rada s najve ćom potrošnjom elektri čne energije.  
(c) Ako ne postoji na čin rada koji omogu ćuje vozilu da slijedi ciklus modificiranog referentnog ispitivanja, odabire 
se na čin rada s najve ćom ciklusnom potrošnjom energije.  
Slika A8. Dodatak 6/3  
Odabir na čina rada koji može odabrati voza č za PEV-ove
HR L 175/640 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Podprilog 8.  
Dodatak 7.  
Mjerenje potrošnje goriva hibridnih vozila koja pokre ću komprimirane vodikove ćelije  
1. Op ći zahtjevi  
1.1. Potrošnja goriva mjeri se upotrebom gravimetrijskih metoda u skladu sa stavkom 2. ovog Dodatka.  
Po zahtjevu proizvo đača i uz odobrenje homologacijskog tijela, potrošnja goriva može se mjeriti uporabom 
metode tlaka ili metode protoka. U tom slu čaju, proizvo đač mora dostaviti tehni čke podatke koji dokazuju da 
metoda donosi ekvivalentne rezultate. Metode tlaka i protoka opisane su u ISO23828.  
2. Gravimetrijska metoda  
Potrošnja goriva mora se izra čunati mjerenjem mase spremnika za gorivo prije i nakon ispitivanja.  
2.1. Oprema i postavke  
2.1.1. Pribor mjernih instrumenata prikazan je na slici A8 Dodatak 7/1. Jedno ili više nekorištenih vozila koristi se za 
mjerenje potrošnje goriva. Spremnici izvan vozila moraju biti spojeni s dovodom goriva izme đu originalnog 
spremnika za gorivo i sustava ćelija za napajanje.  
2.1.2. Za pretkondicioniranje mogu se koristiti originalno postavljeni spremnik ili vanjski izvor vodika.  
2.1.3. Tlak dolijevanja goriva prilago đava se prema vrijednosti koju preporu čjue proizvo đač. 
2.1.4. Razlika pritiska opskrbe goriva u vodovima smanjuje se kad su vodovi preba čeni. 
Ako je utjecaj razlike tlakova o čekivan, proizvo đač i homologacijsko tijelo moraju se dogovoriti oko nužnosti 
korekcije.  
2.1.5. Precizna vaga.  
2.1.5.1. Precizna vaga koja se koristi za mjerenje potrošnje goriva mora ispunjavati specifikacije iz tablice A8, Dodatak 
7/1.  
Tablica A8. Dodatak 7/1  
Kriteriji za verifikaciju analiti čke vage  
Mjerenje  Rezolucija ( čitljivost)  Preciznost (ponovljivost)  
Precizna vaga  maksimum 0,1 g  maksimum 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Potrošnja goriva (REESS ravnoteža napona = 0) tijekom ispitivanja, po masi, standardna devijacija  
2.1.5.2. Precizna vaga mora se kalibrirati u skladu sa specifikacijama kako je navedeno od strane proizvo đača vage ili 
barem onoliko često koliko je navedeno u tablici A8. Dodatak 7/2.  
Tablica A8. Dodatak 7/2  
Intervali kalibracije instrumenata  
Provjere instrumenata  Interval  
Preciznost (ponovljivost)  godišnje i kod ve ćeg održavanja  
2.1.5.3. Moraju se osigurati odgovaraju ći na čini smanjenja utjecaja vibracija i konvekcije, kao što je podloga za prigu ­ 
šivanje ili prepreka za vjetar.HR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/641
 
Slika A8. Dodatak 7/1  
Primjer instrumentacije
  
pri čemu je:  
1. vanjski dovod goriva za pretkondicioniranje  
2. regulator tlaka  
3. originalni spremnik  
4. sustav pogonskih ćelija  
5. precizna vaga  
6. spremnik (spremnici) izvan vozila za mjerenje potrošnje goriva  
2.2. Postupak ispitivanja  
2.2.1. Masa spremnika izvan vozila mjeri se prije ispitivanja.  
2.2.2. Spremnik izvan vozila spaja se na dovod goriva vozila, kako je prikazano na slici A8 Dodatak 7/1.  
2.2.3. Ispitivanje se provodi uz opskrbu gorivom iz spremnika izvan vozila,  
2.2.4. Spremnik izvan vozila odvaja se od dovoda goriva.  
2.2.5. Mjeri se masa spremnika nakon ispitivanja.  
2.2.6. Nekorigirana potrošnja goriva FC  CS,nb  pri dopunjavanju baterije iz izmjerene mase prije i nakon ispitivanja 
izra čunava se pomo ću sljede će jednadžbe:  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100  
pri čemu je:  
FC CS,nb  nekorigirana potrošnja goriva pri dopunjavanju baterije mjerena tijekom ispitivanja, kg/100 km;  
g 1 masa spremnika na po četku ispitivanja, kg;  
g 2 masa spremnika na kraju ispitivanja, kg;  
d prije đena udaljenost tijekom ispitivanja, km.  
FC CS,nb,pHR L 175/642 Službeni list Europske unije 7.7.2017.
 
Podprilog 9.  
Odre đivanje jednakovrijednosti metode  
1. Op ći uvjet  
Prema zahtjevu proizvo đača, mogu se odobriti druge metode mjerenja od strane homologacijskog tijela, ako one 
daju jednake rezultate, u skladu sa stavkom 1.1. ovog Podpriloga. Jednakost predložene metode mora se dokazati 
homologacijskom tijelu.  
1.1. Odluka o jednakovrijednosti  
Predložena metoda smatra se jednakom ako su to čnost i preciznost jednake ili bolje od referentne metode.  
1.2. Utvr đivanje jednakovrijednosti  
Odre đivanje ekvivalentnosti metode temelji se na korelacijskoj studiji izme đu predložene i referentne metode. 
Metode koje se primjenjuju za korelacijsko ispitivanje podložne su odobrenju homologacijskog tijela.  
Osnovni principi za odre đivanje to čnosti i preciznosti predložene i referentne merode trebaju slijediti smjernice iz 
dijela 6. Dodatka 8. norme ISO 5725 „usporedba alternativnih metoda mjerenja”.  
1.3. Zahtjevi u pogledu provedbe  
RezerviranoHR 7.7.2017. Službeni list Europske unije L 175/643