DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/689

оd 17. prosinca 2019.

o dopuni Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila o nadziranju, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti” za određene bolesti s popisa i emergentne bolesti

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja” (1), a posebno njezin članak 29., članak 31. stavak 5., članak 32. stavak 2., članak 37. stavak 5., članak 39., članak 41. stavak 3., članak 42. stavak 6. i članak 280. stavak 4.,

budući da:

(1) Zakonom o zdravlju životinja utvrđuju se pravila o sprečavanju i kontroli bolesti životinja koje su prenosive na životinje ili ljude. Pravila utvrđena ovom Uredbom potrebna su kako bi se dopunila pravila utvrđena u dijelu II. poglavljima 2., 3. i 4. Zakona o zdravlju životinja koja se odnose na nadziranje, programe iskorjenjivanja i status „slobodno od bolesti” te pravila iz dijela IX. koja se odnose na prijelazne mjere u vezi s postojećim programima nadziranja ili programima iskorjenjivanja te postojećim statusom „slobodno od bolesti”.

(2) Navedena pravila suštinski su povezana s drugim pravilima koja će se primjenjivati zajedno. Radi jednostavnosti i transparentnosti te kako bi se olakšala primjena tih pravila i izbjeglo njihovo preklapanje, pravila bi trebalo utvrditi u jedinstvenom aktu umjesto u nekoliko zasebnih akata, u kojima postoji mnogo unakrsnih upućivanja i rizik od preklapanja.

(3) Nadziranje je sastavni dio svakog programa iskorjenjivanja, a u većini slučajeva status „slobodno od bolesti” rezultat je uspješnog procesa nadziranja i iskorjenjivanja. Nadalje, nadziranje je uz ostale mjere nužno kao ključni alat za održavanje statusa „slobodno od bolesti” nakon njegova dobivanja. Pravila o nadziranju, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti”, uključujući prijelazna pravila, često služe zajedničkoj svrsi i odnose se na dodatne aktivnosti subjekata, veterinara i nadležnih tijela. Stoga je primjereno ta pravila objediniti u jednoj delegiranoj uredbi.

(4) Nadziranje je ključan element učinkovite i djelotvorne politike sprečavanja i kontrole bolesti. Subjekti i nadležno tijelo trebali bi ga zajednički provoditi. Osim toga, nadziranje bi trebalo biti osmišljeno tako da ispunjava ciljeve ranog otkrivanja izbijanja bilo koje bolesti s popisa ili emergentne bolesti te potvrdi sukladnost s kriterijima za dodjelu, održavanje, suspenziju ili povlačenje statusa „slobodno od bolesti”.

(5) Nadležno tijelo trebalo bi uspostaviti opći sustav nadziranja za bolesti s popisa i emergentne bolesti kopnenih životinja na temelju obavijesti i istraga o pojavi bolesti u ciljanoj populaciji životinja.

(6) Opće zahtjeve nadziranja za kopnene životinje trebalo bi dopuniti detaljnijim zahtjevima ovisno o očekivanom rezultatu nadziranja. Trebalo bi ih osmisliti tako da budu primjenjivi za različite konkretne svrhe, primjerice za programe nadziranja u Uniji, neobvezne programe iskorjenjivanja bolesti, dokazivanje statusa „slobodno od bolesti” i mjere kontrole bolesti, u kontekstu odobravanja određenih objekata i premještanja životinja i proizvoda životinjskog podrijetla.

(7) Za osmišljavanje općih zahtjeva nadziranja za akvatične životinje primjenjuje se sličan, iako ne identičan, pristup kao za kopnene životinje. Svi objekti akvakulture moraju provoditi osnovni sustav nadziranja na temelju obavijesti i istrage o pojavi bolesti kod ciljane populacije životinja. Osim toga, nadziranje za bolesti s popisa i emergentne bolesti akvatičnih životinja mora obuhvaćati određene mjere kontrole bolesti ako je takve mjere potrebno poduzeti u objektima akvakulture.

(8) Osim osnovnih zahtjeva nadziranja koji se primjenjuju na sve objekte akvakulture, na određene objekte akvakulture primjenjuju se posebni zahtjevi nadziranja. Te posebne mjere uključuju provedbu programa nadziranja na temelju procjene rizika od pojave i širenja bolesti akvatičnih životinja u objektu, bilo da je riječ o bolestima s popisa ili bolestima koje nisu uvrštene na popis.

(9) Posebni zahtjevi nadziranja odnose se i na provedbu programa iskorjenjivanja za određene bolesti s popisa radi dobivanja statusa „slobodno od bolesti” za određenu bolest i održavanje tog statusa nakon njegova dobivanja.

(10) Osim toga, državama članicama trebalo bi omogućiti da provode nadziranje, u obliku „programa nadziranja” za bolesti kategorije C akvatičnih životinja na razini objekta bez odabira programa iskorjenjivanja bolesti. Programi nadziranja razlikuju se od programa iskorjenjivanja po tome što se temelje na sustavu ciljanog nadziranja koji je sveobuhvatan, ali ne uključuje sve elemente programa iskorjenjivanja. Za razliku od programa iskorjenjivanja, programi nadziranja ne pružaju mogućnost dobivanja službenog statusa „slobodno od bolesti”.

(11) Posebni programi iskorjenjivanja i nadziranja utvrđeni u ovoj Uredbi služe za utemeljenje zahtjeva u pogledu zdravlja za određena premještanja životinja i proizvoda životinjskog podrijetla u Uniji i, u određenim slučajevima, životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji ulaze u Uniju.

(12) Zakonom o zdravlju životinja propisano je da se pravila za bolesti s popisa primjenjuju na vrste s popisa. Nadziranje ne mora biti relevantno za sve kategorije životinja koje pripadaju vrstama s popisa, posebno kada je riječ o divljim životinjama ili određenim kategorijama držanih životinja. Stoga bi se u ovoj Uredbi trebala utvrditi pravila za određivanje relevantnih ciljanih populacija životinja za potrebe nadziranja. Osim toga, trebalo bi biti moguće proširiti ciljanu populaciju životinja na držane vrste koje nisu uvrštene na popis kako bi se osiguralo rano otkrivanje emergentnih bolesti.

(13) Nadalje, odstupanja bi također trebala omogućiti dodatno ograničenje ciljanih populacija kopnenih životinja za određene posebne svrhe nadziranja, odnosno: i. programe nadziranja u Uniji; ii. obvezne ili neobvezne programe iskorjenjivanja; i iii. zahtjeve u pogledu zdravlja životinja koji se temelje na nadziranju za premještanja unutar Unije ili ulazak u Uniju.

(14) Dijagnostičke metode te prikupljanje uzoraka u svrhu njihove primjene, tehnike, validacija i tumačenje izrazito su tehničke prirode i podliježu čestim izmjenama kao posljedica razvoja znanstvenih normi. Stoga bi u pravilima o dijagnostičkim metodama trebalo na fleksibilan način odrediti koje bi metode trebalo koristiti i na koji način kako bi se osiguralo da pravila budu u skladu s tim razvojem. U području bolesti životinja postoje različiti izvori znanstvenih normi za dijagnostičke metode. Stoga je važno odrediti hijerarhijski redoslijed prema kojem bi se trebale razmatrati metode, uzimajući u obzir opća načela za uzorkovanje, analize, testove i dijagnoze koja su utvrđena u Uredbi (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

(15) Kako bi se osigurala optimalna upotreba svih resursa i izbjegla nepotrebna administrativna opterećenja i troškovi za subjekte i nadležna tijela, otkrivanje bolesti s popisa i emergentnih bolesti trebalo bi se oslanjati na izvore informacija prikupljene tijekom službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti koje nisu primarno namijenjene za nadziranje tih bolesti.

(16) Potvrđivanje bolesti u skladu s definicijom slučaja odgovornost je nadležnog tijela te bi trebalo biti praćeno odgovarajućim istragama kako bi se potvrdila ili isključila prisutnost bolesti na koju se sumnja. Te su istrage relevantne u slučajevima kada se zbog potvrde bolesti pokreću mjere kontrole bolesti te u određenim drugim okolnostima ovisno o posljedicama potvrde bolesti. Stoga je važno da se u ovoj Uredbi utvrde dodatne okolnosti u kojima je potrebno potvrditi bolest.

(17) Od bitne su važnosti definicije sumnje na bolest i potvrde bolesti s popisa i, ako je relevantno, emergentne bolest. Te definicije omogućuju subjektima, veterinarima i drugim dionicima uključenima u nadziranje da utvrde okolnosti u kojima je potrebno obavijestiti nadležno tijelo i u kojima nadležno tijelo treba primijeniti mjere kontrole bolesti. Stoga je potrebno propisati opće kriterije za definiciju sumnje na bolest i potvrde bolesti te, prema potrebi, utvrditi posebne definicije prema bolestima, ovisno o njihovim posebnim karakteristikama.

(18) Program nadziranja u Uniji jest program nadziranja koji je relevantan za Uniju u cjelini. Potreban je kako bi se postigla veća usklađenost nadziranja određenih bolesti u cijeloj Uniji koje izazivaju posebnu zabrinutost u pogledu javnog zdravlja i zdravlja ljudi. Stoga je potrebno utvrditi kriterije koje moraju ispuniti bolesti koje dolaze u obzir za program nadziranja u Uniji.

(19) U Odluci Komisije 2010/367/EU (3) utvrđeni su minimalni zahtjevi za programe nadziranja influence ptica kod peradi i divljih ptica te su u njezinim prilozima navedene tehničke smjernice. Ovom bi Uredbom trebalo utvrditi slične tehničke smjernice u prilogu. Međutim, razina detaljnosti odredbi ove Uredbe je niža kako bi se osigurala dobra prilagodljivost promjenama situacije u pogledu nadziranja influence ptica. Stoga su tehnički zahtjevi u pogledu programa nadziranja influence ptica u Uniji isključivo usmjereni na ciljeve, područje primjene i metodološka načela koje treba slijediti.

(20) U Zakonu o zdravlju životinja utvrđena su pravila za primjenu obveznih i neobveznih programa iskorjenjivanja bolesti kategorije B i C u državama članicama. Te bolesti, ili skupine tih bolesti, imaju vlastite karakteristike. Njihovo iskorjenjivanje trebalo bi se temeljiti na posebnoj strategiji kontrole bolesti za predmetnu bolest. Ta bi strategija trebala obuhvaćati barem sljedeće: i. nadziranje koje je potrebno provesti kako bi se kao konačni cilj postigao status „slobodno od bolesti”; ii. vremenski okvir; iii. definiranje populacije životinja koja se podvrgava programu iskorjenjivanja; iv. područje na kojem će se provoditi program iskorjenjivanja; i v. posebne mjere za sprečavanje i kontrolu bolesti koje će se primjenjivati na bolest u fazi iskorjenjivanja.

(21) Ako državno područje na kojem će se provoditi program iskorjenjivanja obuhvaća vanjske granice države članice, nadležno tijelo trebalo bi poduzeti napore za uklanjanje rizika od unošenja bolesti s područja izvan njezinih granica.

(22) Svrha je programa iskorjenjivanja postizanje statusa „slobodno od bolesti” na državnom području obuhvaćenom programom. U idealnom slučaju, kada je riječ o kopnenim životinjama to bi područje trebalo obuhvaćati cijelo državno područje države članice u kojoj je bolest prisutna. Ako to nije moguće, trebalo bi odrediti minimalno prihvatljivo područje. Pri utvrđivanju minimalne površine u obzir bi trebalo uzeti iskustvo stečeno u prijašnjim programima iskorjenjivanja te omogućiti fleksibilnost ovisno o posebnim karakteristikama bolesti.

(23) Kvalitativne i kvantitativne ciljeve programa trebalo bi utvrditi nadležno tijelo. Konačni ciljevi trebali bi se temeljiti na kriterijima za dodjelu statusa „slobodno od bolesti”, dok srednjoročni ciljevi mogu obuhvaćati i druge aktivnosti ili mjere važne za postizanje statusa „slobodno od bolesti”, pri čemu ti ciljevi odražavaju razvoj u provedbi programa.

(24) Nadležno tijelo trebalo bi odrediti razdoblje primjene programa iskorjenjivanja. U slučaju neobveznih programa iskorjenjivanja bolesti kategorije C, utvrđuje se najdulje razdoblje primjene programa kako bi se spriječio nerazmjeran i dugotrajan poremećaj premještanja unutar Unije. Međutim, nadležno tijelo može započeti program iskorjenjivanja prije nego što ga odobri Komisija, ali u toj fazi ne smije uvoditi ograničenja premještanja u Uniji. Trebalo bi predvidjeti i mogućnost da države članice u opravdanim situacijama od Komisije zatraže produljenje ovog razdoblja.

(25) Strategija iskorjenjivanja određenih bolesti može se temeljiti na dodjeli statusa „slobodno od bolesti” na razini objekata. Posebne mjere za svaku bolest trebale bi biti grupirane i u njima bi trebale biti definirane obveze subjekata i nadležnih tijela.

(26) Ciljanu populaciju životinja koju treba uključiti u program iskorjenjivanja bolesti trebalo bi utvrditi ovisno o tome o kojoj je bolesti riječ. Mogućnost da nadležno tijelo u program uključi određene dodatne populacije životinja također bi trebalo utvrditi ovisno o tome o kojoj je bolesti riječ.

(27) Za dobivanje i održavanje statusa objekta slobodnog od bolesti prvenstveno je odgovoran subjekt i on je primarni korisnik prednosti povezanih sa statusom „slobodno od bolesti”. Stoga bi za dodjelu i održavanje statusa „slobodno od bolesti” subjekt trebao ispunjavati određene obveze.

(28) Nakon što subjekt ispuni opće i posebne kriterije za svaku bolest za postizanje statusa „slobodno od bolesti”, na nadležnom je tijelu da taj status dodijeli. Ako subjekt više ne ispunjava posebne kriterije, nadležno tijelo mora suspendirati ili povući taj status.

(29) Nadalje, obveze subjekata i nadležnih tijela u kontekstu programa iskorjenjivanja trebalo bi, prema potrebi, detaljno urediti uzimajući u obzir posebni profil bolesti. Posebni zahtjevi za svaku bolest tehničke su prirode i utvrđeni su zasebno za svaku bolest u prilozima ovoj Uredbi.

(30) U Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (4) infekcija bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis i infekcija kompleksom Mycobacterium tuberculosis uvrštene su na popis za obvezne programe iskorjenjivanja, a enzootska leukoza goveda, infekcija virusom bolesti Aujeszkoga, infekcija rinotraheitisom goveda/zaraznim pustularni vulvovaginitisom i virusnim proljevom goveda za neobvezne programe iskorjenjivanja. Za te bi se bolesti programi iskorjenjivanja trebali temeljiti na dodjeli statusa „slobodno od bolesti”.

(31) Programima iskorjenjivanja koji se temelje na odobravanju statusa „slobodno od bolesti” na razini objekta trebali bi biti obuhvaćeni svi objekti u kojima se drže životinje iz ciljane populacije životinja. Međutim, nadležno tijelo trebalo bi imati mogućnost da određene posebne vrste objekata i klaonica isključi iz programa iskorjenjivanja pod uvjetom da su provedene odgovarajuće mjere za umanjivanje rizika.

(32) U slučaju programa iskorjenjivanja koji se temelje na dodjeli statusa „slobodno od bolesti” na razini objekta, nadležno tijelo trebalo bi imati mogućnost dodijeliti različiti zdravstveni status različitim epidemiološkim jedinicama.

(33) U slučaju kopnenih životinja, zahtjevi za dokazivanje statusa objekta slobodnog od bolesti utemeljeni su na odsutnosti zaraze uz primjenu režima testiranja i nadziranja, uvjetima za uvođenje životinja i zametnih proizvoda u objekte te, prema potrebi, ograničavanju upotrebe cjepiva. Ako više nisu ispunjeni uvjeti za održavanje statusa „slobodno od bolesti”, primjenjuju se određeni zahtjevi za suspenziju, povlačenje i ponovnu dodjelu tog statusa. Zbog njihove tehničke prirode, detaljni zahtjevi za svaku bolest i popis dijagnostičkih metoda koje se moraju primjenjivati za dodjelu i održavanje statusa utvrđeni su u prilozima.

(34) Uvjeti za dodjelu, održavanje, suspendiranje i povlačenje statusa „slobodno od bolesti” na razini objekta prije početka primjene ove Uredbe bili su utvrđeni u sljedećim pravilima Unije: Direktivi Vijeća 64/432/EEZ (5) za brucelozu goveda i tuberkulozu goveda te Direktivi Vijeća 91/68/EEZ (6) za brucelozu ovaca i koza. Zakonom o zdravlju životinja te su odredbe stavljene izvan snage. Osim toga, Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2018/1629 (7) definicija uzročnika bolesti koji uzrokuju brucelozu i tuberkulozu goveda usklađena je s Kodeksom o zdravlju kopnenih životinja Svjetske organizacije za zdravlje životinja (8) (OIE) („Kodeks o zdravlju kopnenih životinja”). Sada obuhvaća infekciju bakterijama Brucella abortus, Brucella melitensis i Brucella suis te infekciju kompleksom Mycobacterium tuberculosis. Stoga je primjereno revidirati tehničke zahtjeve koji se odnose na status tih bolesti radi usklađivanja s Kodeksom o zdravlju kopnenih životinja uzimajući u obzir iskustvo stečeno u prethodnim programima iskorjenjivanja tih bolesti.

(35) U slučaju programa iskorjenjivanja bolesti za kopnene životinje na temelju dodjele statusa „slobodno od bolesti” na razini objekta, u slučaju sumnje na bolest ili potvrde bolesti nadležno tijelo trebalo bi provesti mjere za sprečavanje njezina širenja. Te se mjere trebaju prvenstveno provoditi u objektu u kojem se drži životinja kod koje se sumnja na bolest, međutim, nadležno tijelo trebalo bi imati i mogućnost proširiti mjere na druge životinje ili objekte ako postoji rizik od širenja bolesti.

(36) Pri primjeni mjera kontrole bolesti kao odgovor na sumnju ili potvrđivanje bolesti, nadležno tijelo trebalo bi uvesti određene zabrane premještanja životinja. Međutim, nadležno tijelo trebalo bi imati i mogućnost dopustiti premještanje određenih životinja iz objekta u kojem se drži životinja kod koje se sumnja na bolest ili kod koje je bolest potvrđena, uzimajući u obzir uvjete dobrobiti životinja te s ciljem olakšavanja održivosti mjera kontrole bolesti.

(37) Nakon potvrde bolesti, trebalo bi ukloniti barem sve životinje kod kojih je potvrđena bolest. Pritom bi nadležno tijelo trebalo imati mogućnost odlučiti hoće li životinje biti uklonjene tako što će biti zaklane, što znači da će njihovo meso biti namijenjeno ulasku u prehrambeni lanac, ili tako što će biti usmrćene, što znači da njihovo meso neće biti namijenjeno za tu svrhu.

(38) Za određene bolesti koje se mogu širiti putem zaraženih proizvoda životinjskog podrijetla ili zaraženih predmeta ili koje bi mogle utjecati na javno zdravlje nadležno tijelo trebalo bi u zaraženim objektima uvesti mjere za sprečavanje širenja tih bolesti putem tih proizvoda ili predmeta. Stoga bi u ovoj Uredbi trebalo utvrditi mjere za umanjivanje tih rizika.

(39) U slučaju kopnenih životinja, nakon dobivanja statusa objekta slobodnog od bolesti trebalo bi, radi učinkovitosti programa, omogućiti postupno smanjenje razine aktivnosti nadziranja nakon određenog razdoblja kontinuirane slobode od bolesti u tom objektu.

(40) Enzootska leukoza goveda (ELG) podlijegala je obveznom iskorjenjivanju na temelju pravila Unije koja su se primjenjivala prije početka primjene ove Uredbe. Ta je bolest sada kategorizirana za neobvezno iskorjenjivanje u skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2018/1882.

(41) Pravila Unije koja su se primjenjivala prije početka primjene ove Uredbe sadržavala su ustaljena i učinkovita načela i kriterije za priznavanje, održavanje, suspenziju i ponovnu dodjelu službenog statusa „slobodno od ELG-a”. Mnoge su države članice uspješno primijenile ta pravila tijekom provedbe prijašnjih programa iskorjenjivanja ELG-a. Ta su pravila revidirana u odnosu na Kodeks o zdravlju kopnenih životinja i uključena u ovu Uredbu.

(42) Države članice ili zone koje su već nekoliko godina bile slobodno od ELG-a te su stoga postigle stabilno stanje zdravlja životinja, slobodno od te bolesti, trebale bi i dalje dokazivati odsutnost zaraze. Nadziranje na temelju procjene rizika primjereno je sredstvo za osiguravanje ranog otkrivanja u slučaju ponovnog unošenja bolesti te za dokazivanje slobode od ELG-a. Države članice stoga bi trebale uspostaviti odgovarajući sustav nadziranja od datuma početka primjene ove Uredbe.

(43) Unijina pravila koja su se primjenjivala prije početka primjene ove Uredbe sadržavala su dodatna jamstva za trgovinu svinjama unutar Unije u pogledu infekcije virusom bolesti Aujeszkoga. Više država članica uspješno je primijenilo ova pravila i iskorijenilo infekciju virusom BA-a u populaciji svinja koje se drže na njihovu području. Strategija kontrole infekcije virusom BA-a u ovoj Uredbi uzima u obzir Kodeks o zdravlju kopnenih životinja i kriterije koji su se pokazali uspješnima u iskorjenjivanju infekcije virusom BA-a.

(44) Pravila u ovoj Uredbi koja se odnose na zarazni rinotraheitis goveda/zarazni pustularni vulvovaginitis (ZRG/ZPV) temelje se na Odluci Komisije 2004/558/EZ (9) koja sadržava odredbe o dodatnim jamstvima za trgovinu govedima unutar Zajednici. Ta pravila uključuju zahtjeve za dobivanje, održavanje i ponovno dobivanje statusa „slobodno od goveđeg herpesvirusa 1 (BHV-1)” na razini objekta. Pravila su razvijena uzimajući u obzir norme iz Kodeksa o zdravlju kopnenih životinja i stručno mišljenje EFSA-e (10).

(45) Pravila Unije koja su se primjenjivala prije početka primjene ove Uredbe ne sadržavaju odredbe o virusnom proljevu goveda (VPG), izuzev odredbi koje se odnose na trgovinu zametnim proizvodima. U Provedbenoj uredbi (EU) 2018/1882 VPG je sada uvršten na popis kao bolest kategorije C za neobvezno iskorjenjivanje. Stoga su u ovoj Uredbi utvrđene odredbe o programima iskorjenjivanja i dodjeli i održavanju statusa „slobodno od bolesti” u pogledu VPG-a.

(46) U Kodeksu o zdravlju kopnenih životinja nedostaje poglavlje o VPG-u, kriterijima za dodjelu statusa „slobodno od VPG-a” i povezanim premještanjima životinja. Međutim, poglavlje o VPG-u dostupno je u Priručniku o dijagnostičkim testovima i cjepivima za kopnene životinje OIE-a. Ti su dijagnostički standardi uzeti u obzir pri izradi odredbi o VPG-u u ovoj Uredbi.

(47) U Provedbenoj uredbi (EU) 2018/1882 infekcija virusom bjesnoće uvrštena je na popis kao bolest kategorije B. Stoga ova Uredba sadržava odredbe o obveznim programima iskorjenjivanja i dodjeli i održavanju statusa „slobodno od bolesti” u pogledu infekcije virusom bjesnoće.

(48) Divlje lisice glavni su rezervoar infekcije virusom bjesnoće u EU-u. Stoga je primjereno da mjere u programima iskorjenjivanja budu prvenstveno usmjerene na populaciju divljih lisica. Međutim, na tu su bolest prijemljive sve druge vrste sisavaca te su za nju na popis u Provedbenoj uredbi (EU) 2018/1882 uvrštene mnoge druge životinjske vrste. Ako postoji rizik za zdravlje ljudi i životinja, nadležna bi tijela u program iskorjenjivanja trebala uključiti druge populacije životinja.

(49) U slučaju programa iskorjenjivanja zaraze bjesnoćom strategija kontrole bolesti prvenstveno se temelji na cijepljenju relevantne ciljane populacije životinja te drugim važnim aktivnostima kao što su nadziranje, provedba mjera kontrole bolesti, nadziranje premještanja kućnih ljubimaca i praćenje djelotvornosti cijepljenja. Odredbe o cijepljenju su zbog svoje vrlo tehničke prirode utvrđene u prilogu.

(50) U Provedbenoj uredbi (EU) 2018/1882 infekcija virusom bolesti plavog jezika (serotipovi 1–24) (infekcija virusom BPJ-a) uvrštena je na popis kao bolest kategorije C za neobvezni program iskorjenjivanja. To podrazumijeva promjenu politike kontrole te bolesti jer je u Direktivi Vijeća 2000/75/EZ (11), koja se primjenjuje do početka primjene ove Uredbe, propisano njezino hitno iskorjenjivanje. U ovoj su Uredbi utvrđene nove odredbe kako bi se u obzir uzeo novi status te bolesti.

(51) U slučaju infekcije virusom BPJ-a strategija kontrole bolesti prvenstveno se temelji na cijepljenju relevantne ciljane populacije životinja te drugim aktivnostima kao što su nadziranje, provedba mjera kontrole bolesti, nadziranje premještanja životinja i zametnih proizvoda i smanjivanje izloženosti vektorima.

(52) U svojem mišljenju (12) o kontroli, nadziranju i premještanju životinja u slučaju infekcije virusom BPJ-a, EFSA navodi da je za uspjeh iskorjenjivanja nužno da cijepljenjem bude obuhvaćeno najmanje 95 % prijemljivih goveda i ovaca tijekom razdoblja od najmanje 5 godina. Stoga se očekuje da programi iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a uključuju akciju cijepljenja, iako bi ovom Uredbom trebalo predvidjeti fleksibilnost kako bi se u obzir uzela specifična situacija svakog slučaja.

(53) Država članica ili njezina zona koja je slobodna od infekcije virusom BPJ-a ili u kojoj se provodi program iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a trebala bi biti zaštićena od unošenja bilo kojeg serotipa virusa BPJ-a pri premještanju držanih životinja ili zametnih proizvoda. Stoga bi odredbe o programima iskorjenjivanja trebale sadržavati zahtjeve za unošenje držanih životinja ili zametnih proizvoda u države članice ili zone država članica koje su slobodne od infekcije virusom BPJ-a ili u kojima se provodi program iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a. To bi se trebalo odražavati i u kriterijima za održavanje statusa „slobodno od bolesti”. Isto bi se načelo trebalo primjenjivati na premještanja životinja kroz države članice ili zone država članica koje su slobodne od infekcije virusom BPJ-a ili u kojima se provodi program iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a.

(54) Osim toga, zbog raznolikosti lokalnih prilika koje mogu prevladavati, nadležno tijelo trebalo bi imati mogućnosti dopustiti unošenje životinja ili zametnih proizvoda na temelju ad hoc zahtjeva, pod uvjetom da se tim unošenjem ne ugrožava zdravstveni status u odredištu. Stoga je primjereno ovom Uredbom propisati zahtjeve i uvjete na temelju kojih se može odobriti takvo unošenje. Ti bi se zahtjevi trebali temeljiti na statusu životinja ili zametnih proizvoda, neovisno o državi članici ili zoni podrijetla.

(55) Program iskorjenjivanja bolesti kategorije B ili bolesti kategorije C akvatičnih životinja u obzir bi trebao uzeti vrstu zahtjeva nadziranja koji su potrebni za dobivanje i održavanje statusa „slobodno od bolesti”, osobitosti područja i populacije životinja koje treba obuhvatiti programom te srednjoročne i konačne ciljeve programa. Program iskorjenjivanja trebao bi sadržavati mjere kontrole koje se trebaju provesti u zaraženim objektima za akvatične životinje.

(56) Program iskorjenjivanja bolesti akvatičnih životinja trebao bi uključivati srednjoročne i konačne ciljeve koji će se koristiti pri procjeni napretka u postizanju statusa „slobodno od bolesti”. Ako je to relevantno, pri određivanju tih ciljeva u obzir bi trebalo uzeti rizik koji divlje životinje predstavljaju za uspjeh programa iskorjenjivanja. Pri utvrđivanju srednjoročnih i konačnih ciljeva programa posebno bi u obzir trebalo uzeti svaku mogućnost odstupanja od predloženog razdoblja primjene od šest godina.

(57) U slučaju akvatičnih životinja, populacija koju treba uključiti u program iskorjenjivanja sastoji se od vrsta koje su uvrštene na popis iz Provedbene uredbe (EU) 2018/1882. Međutim, nadležno tijelo trebalo bi imati mogućnost iz programa isključiti vrste koje su na popis u Provedbenoj uredbi (EU) 2018/1882 uvrštene kao vektori, ako je provelo procjenu rizika na temelju koje je utvrđeno da je rizik koji te životinje predstavljaju zanemariv.

(58) Nadležno tijelo trebalo bi imati mogućnost uključiti dodatne populacije akvatičnih životinja ako te životinje predstavljaju znatan rizik za zdravstveni status. Osim toga, trebalo bi imati mogućnost iz programa iskorjenjivanja isključiti određene objekte niskog rizika ako se njihovim isključivanjem ne ugrožava uspješan završetak programa.

(59) Ako je država članica odlučila sudjelovati u programu iskorjenjivanja bolesti kategorije C, subjekti moraju ispuniti uvjete za unošenje životinja koje pripadaju vrstama s popisa, prijaviti sumnju na bolest s popisa, ispuniti mjere kontrole bolesti u slučaju sumnje ili potvrde bolesti te poduzeti sve ostale mjere koje zahtijeva nadležno tijelo, uključujući cijepljenje.

(60) Ako u državi članici, zoni ili kompartmentu koji su slobodni od bolesti ili u kojima se provodi program iskorjenjivanja postoji sumnja na prisutnost bolesti s popisa kod akvatičnih životinja ili je potvrđena prisutnost tih bolesti, nadležno tijelo treba poduzeti odgovarajuće mjere kontrole bolesti. Ta bi pravila stoga trebalo utvrditi u ovoj Uredbi. Ta pravila uključuju uspostavljanje zone ograničenja ako je u objektu koji sudjeluje u programu iskorjenjivanja ili u objektu koji je proglašen slobodnim od bolest potvrđena prisutnost bolesti s popisa. To uključuje i minimalne zahtjeve koji se primjenjuju na geografsko razgraničenje zone ograničenja i čimbenike koji na to utječu.

(61) Nakon potvrde bolesti s popisa kod akvatičnih životinja u državi članici, zoni ili kompartmentu koji su slobodni od bolesti ili u kojima se provodi program iskorjenjivanja, nadležno tijelo provodi stroge kontrole u zaraženim objektima i u drugim objektima smještenima u zoni ograničenja. Priroda kontrole i razina fleksibilnosti koje nadležno tijelo primjenjuje na premještanja utvrđeni su u ovoj Uredbi. Ako se primjenjuje fleksibilnost, ona mora biti ograničena na situacije u kojima nije ugrožen zdravstveni status akvatičnih životinja u objektu odredištu ili na putu prema tom odredištu.

(62) Ako u objektu dođe do izbijanja bolesti kod akvatičnih životinja i taj objekt započne ili nastavi provoditi program iskorjenjivanja, važno je ukloniti akvatične životinje koje su uginule, na umoru ili pokazuju kliničke znakove u razdoblju koje je odredilo nadležno tijelo te u skladu s Uredbom (EZ) 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (13). Na taj se način bolest može uspješno kontrolirati.

(63) Zakonom o zdravlju životinja propisano je da Komisija mora izraditi detaljna pravila za dodjelu statusa „slobodno od bolesti” državi članici, zonama i kompartmentima. Ta bi pravila trebala sadržavati posebne kriterije za svaku bolest za dokazivanje odsutnosti bolesti kod ciljane populacije životinja te opće kriterije kojima se podupire djelotvorna kontrola zdravstvenog statusa ciljane populacije životinja.

(64) Opći kriteriji obuhvaćaju obuhvat područja, nadziranje, biosigurnost, mjere kontrole bolesti i dosljednu provedbu drugih operativnih pravila utvrđenih u Zakonu o zdravlju životinja u pogledu zahtjeva za registraciju i odobrenje objekata, sljedivost životinja i premještanje.

(65) U ovoj se Uredbi utvrđuju posebni kriteriji za svaku bolest na temelju odsutnosti bolesti s popisa ili na temelju nesposobnosti preživljavanja uzročnika ili vektora. Te bi kriterije trebalo utvrditi na fleksibilan način kako bi se nadležnom tijelu omogućilo da opravda slučajeve dobivanja statusa „slobodno od bolesti” na temelju posebne situacije. Stoga su u ovoj Uredbi utvrđeni opći zahtjevi kako bi se odredilo na temelju čega države članice mogu tražiti dodjelu statusa „slobodno od bolesti” za svoje cijelo državno područje ili njegovu zonu ili, u slučaju životinja akvakulture, za kompartmente.

(66) U ovoj se Uredbi utvrđuju posebni kriteriji za svaku bolest na temelju rezultata programa iskorjenjivanja te na temelju povijesnih podataka i podataka o nadziranju. Ti se kriteriji temelje na rezultatima nadziranja, provedbi mjera za sprečavanje unošenja bolesti i uvjetima za upotrebu cjepiva.

(67) Zbog njihove tehničke prirode ti su kriteriji utvrđeni u prilozima i grupirani prema bolestima s kriterijima za zadržavanje statusa „slobodno od bolesti”.

(68) Primjereno je u ovoj Uredbi utvrditi modernizirane zahtjeve za dodjelu i održavanje statusa „slobodno od bolesti” uzimajući u obzir pravila Unije koja su se primjenjivala prije početka primjene ove Uredbe, Kodeks o zdravlju kopnenih životinja i Kodeks o zdravlju akvatičnih životinja OIE-a te, u slučaju da odredbe još ne postoje, najnovije dostupne znanstvene spoznaje.

(69) U Provedbenoj uredbi (EU) 2018/1882 infestacija grinjom Varroa spp. uvrštena je na popis kao bolest kategorije C za neobvezno iskorjenjivanje. Ovom se Uredbom utvrđuju odredbe za postizanje i održavanje statusa „slobodno od infestacije grinjom Varroa spp.”.

(70) U Provedbenoj uredbi (EU) 2018/1882 infekcija virusom newcastleske bolesti uvrštena je na popis kao bolest kategorije za hitne mjere iskorjenjivanja. Stoga ova Uredba ne sadržava odredbe o programu iskorjenjivanja infekcije virusom newcastleske bolesti. Međutim, nadležno tijelo trebalo bi moći dodijeliti status „slobodno od infekcije virusom newcastleske bolesti bez cijepljenja” na temelju povijesnih podataka i podataka o nadziranju.

(71) U slučaju akvatičnih životinja moguće su dvije različite vrste kompartmenta. Neovisni kompartmenti posluju na temelju strogo definiranih uvjeta kojima se osigurava poslovanje neovisno o zdravstvenom statusu okolnih voda. Ovisni kompartmenti pak ovise o zdravstvenom statusu okolnih voda i stoga posluju pod fleksibilnijim uvjetima. Međutim, ovisni kompartmenti se uspostavljaju tek nakon što je nadležno tijelo procijenilo niz epidemioloških čimbenika i donijelo sve potrebne mjere ublažavanja rizika koje su potrebne kako bi se spriječilo unošenje bolesti u kompartment.

(72) U slučaju akvatičnih životinja, a s obzirom na manji rizik u slučaju pojedinih objekata koji nisu ovisni o okolnim vodama, u ovoj su Uredbi utvrđene posebne odredbe za neovisne kompartmente koji po prvi put započinju djelatnosti akvakulture ili koji ponovno pokreću djelatnosti akvakulture nakon prekida proizvodnje. U tim slučajevima treba odmah proglasiti status „slobodno od bolesti” pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti. Utvrđene su i odredbe za neovisne kompartmente u kojima je došlo do izbijanja bolesti. Kako bi se osiguralo da je izbijanje bolesti uspješno riješeno čišćenjem, dezinfekcijom i mirovanjem nakon depopulacije, prije proglašenja statusa „slobodno od bolesti” trebalo bi testirati uzorak životinja korištenih za repopulaciju.

(73) Ako više nisu ispunjeni uvjeti za održavanje statusa „slobodno od bolesti” zbog sumnje na bolest ili potvrde bolesti, nadležno tijelo trebalo bi primijeniti mjere kontrole bolesti. Te bi mjere trebalo primjenjivati tijekom različitih faza kontrole bolesti od trenutka pojave sumnje na izbijanje bolesti do razrješavanja slučaja i ponovne dodjele statusa „slobodno od bolesti”.

(74) Ako nadležno tijelo otkrije povredu uvjeta koje je potrebno ispuniti za održavanje statusa „slobodno od bolesti” u državi članici, zoni ili kompartmentu, trebalo bi provesti mjere kako bi se situacija ispravila. Nadležno tijelo trebalo bi imati mogućnosti suspendirati status „slobodno od bolesti” ako je povredu moguće riješiti na zadovoljavajući način te stoga od Komisije nije potrebno tražiti povlačenje statusa „slobodno od bolesti”.

(75) Ako država članica želi dobiti status „slobodno od bolesti” za određenu bolest s popisa u odnosu na akvatične životinje za svoje cijelo državno područje ili zonu koja čini više od 75 % njezina državnog područja ili koju dijeli s drugom državom članicom ili trećom zemljom, Komisiji treba podnijeti zahtjev za odobrenje. U svim drugim slučajevima primjenjuje se sustav samoproglašenja.

(76) Samoproglašenje zone ili kompartmenta slobodnog od bolesti akvatičnih životinja za zone i kompartmente osim onih koje je odobrila Komisija provodi se u skladu sa sustavom osmišljenim kako bi se zajamčila transparentnost postupka i državama članicama olakšalo i po mogućnosti omogućilo brže proglašenje statusa „slobodno od bolesti”. Cijeli se postupak dovršava elektroničkim putem, osim ako su neka druga država članica ili Komisija izrazile zabrinutost koju nije moguće otkloniti na zadovoljavajući način. U slučaju da je izražena zabrinutost koju nije moguće otkloniti na zadovoljavajući način, deklaracija o proglašenju podnosi se Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje.

(77) Ova Uredba sadržava odredbe o odobravanju statusa „slobodno od bolesti” državi članici ili njezinoj zoni. Ta se pravila mogu razlikovati od pravila koja su bila na snazi prije početka primjene ove Uredbe. Potrebna su odgovarajuća prijelazna pravila kako bi s osigurao neometan prijelaz s postojećeg sustava odobravanja statusa „slobodno od bolesti” na nove zahtjeve.

(78) Radi ujednačene primjene zakonodavstva Unije o nadziranju, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti” te radi osiguravanja njegove jasnoće i transparentnosti, Odluku Komisije 2000/428/EZ (14), Odluku Komisije 2002/106/EZ (15), Odluku Komisije 2003/422/EZ (16), Odluku Komisije 2006/437/EZ (17), Uredbu Komisije (EZ) br. 1266/2007 (18), Odluku Komisije 2008/896/EZ (19) i Provedbenu odluku Komisije (EU) 2015/1554 (20) trebalo bi zamijeniti ovom Uredbom.

(79) Zakon o zdravlju životinja primjenjuje se od 21. travnja 2021. U skladu s tim, pravila utvrđena ovom Uredbom trebala bi se također primjenjivati od tog datuma,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

DIO I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1. Predmet i područje primjene 1. Ovom se Uredbom dopunjuju pravila o nadziranju, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti” za određene bolesti s popisa i emergentne bolesti kopnenih, akvatičnih i drugih životinja kako su utvrđena u Uredbi (EU) 2016/429. 2. U dijelu II. poglavlju 1. ove Uredbe utvrđuju se pravila o nadziranju bolesti iz članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/429 i emergentnih bolesti kako su definirane u članku 6. stavku 2. te uredbe u pogledu: (a) osmišljavanja nadziranja, uključujući ciljanu populaciju životinja i dijagnostičke metode; (b) potvrde bolesti i definicije slučaja; (c) programa nadziranja u Uniji. 3. U dijelu II. poglavlju 2. ove Uredbe utvrđuju se pravila o programima iskorjenjivanja bolesti kopnenih životinja iz članka 9. stavka 1. točaka (b) i (c) Uredbe (EU) 2016/429 u pogledu: (a) strategije kontrole bolesti, područja, populacija životinja, ciljeva i razdoblja primjene; (b) obveza subjekata i nadležnih tijela; (c) mjera kontrole bolesti u slučaju sumnje i potvrde bolesti. 4. U dijelu II. poglavlju 3. ove Uredbe utvrđuju se pravila o programima iskorjenjivanja bolesti akvatičnih životinja iz članka 9. stavka 1. točaka (b) i (c) Uredbe (EU) 2016/429 u pogledu: (a) strategije kontrole bolesti, državnog područja, populacija životinja, ciljeva i razdoblja primjene; (b) obveza subjekata i nadležnih tijela; (c) mjera kontrole bolesti u slučaju sumnje i potvrde bolesti. 5. U dijelu II. poglavlju 4. ove Uredbe utvrđuju se pravila o statusu „slobodno od bolesti” u pogledu određenih bolesti kopnenih i akvatičnih životinja iz članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/429 u pogledu: (a) kriterija za odobravanje statusa „slobodno od bolesti” državama članicama i zonama; (b) kriterija za odobravanje statusa „slobodno od bolesti” kompartmentima u kojima se drže životinje akvakulture; (c) kriterija za održavanje statusa „slobodno od bolesti”; (d) suspenzije, povlačenje i ponovne dodjele statusa „slobodno od bolesti”. 6. U dijelu III. ove Uredbe utvrđuju se prijelazne i završne odredbe u pogledu: (a) odobrenja statusa „slobodno od bolesti” državama članicama, zonama i kompartmentima koji su priznati kao slobodni od bolesti na temelju propisa koji su bili na snazi prije početka primjene ove Uredbe; (b) odobrenja programa iskorjenjivanja državama članicama, zonama i kompartmentima koji imaju odobren program iskorjenjivanja ili program nadziranja na temelju propisa koji su bili na snazi prije početka primjene ove Uredbe.

Članak 2. Definicije Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: 1. „bolest kategorije E”: znači bolest s popisa koju je potrebno nadzirati unutar Unije, kako je navedeno u članku 9. stavku 1. točki (e) Uredbe (EU) 2016/429; 2. „ciljana populacija životinja” znači populacija životinja vrsta s popisa koja se definira prema vrstama i, prema potrebi, prema kategorijama, i koja je relevantna za aktivnosti nadziranja, programe iskorjenjivanja ili status „slobodno od bolesti”; 3. „dodatna populacija životinja” znači populacija držanih ili divljih životinja vrsta s popisa koja je podvrgnuta neobveznim mjerama za sprečavanje, nadziranje i kontrolu bolesti koje su nužne za dobivanje ili održavanje statusa „slobodno od bolesti” za ciljanu populaciju životinja; 4. „bolest kategorije A”: znači bolest s popisa koja se inače ne pojavljuje u Uniji i za koju se moraju poduzeti hitne mjere iskorjenjivanja čim bude otkrivena, kako je navedeno u članku 9. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) 2016/429; 5. „bolest kategorije B”: znači bolest s popisa koja se mora kontrolirati u svim državama članicama s ciljem njezina iskorjenjivanja u cijeloj Uniji, kako je navedeno u članku 9. stavku 1. točki (b) Uredbe (EU) 2016/429; 6. „bolest kategorije C”: znači bolest s popisa koja je relevantna za neke države članice i za koju su potrebne mjere kako bi se spriječilo njezino širenje u dijelove Unije koji su službeno slobodni od bolesti ili u kojima postoje programi iskorjenjivanja dotične bolesti s popisa, kako je navedeno u članku 9. stavku 1. točki (c) Uredbe (EU) 2016/429; 7. „govedo” ili „životinja vrste goveda” znači životinja koja pripada vrstama kopitara i papkara iz rodova Bison, Bos (uključujući podrodove Bos, Bibos, Novibos, Poephagus) i Bubalus (uključujući podrod Anoa) te potomstvo dobiveno križanjem tih vrsta; 8. „ovca” ili „životinja vrste ovca” znači životinja koja pripada vrstama kopitara i papkara iz roda Ovis te potomstvo dobiveno križanjem tih vrsta; 9. „koza” ili „životinja vrste koza” znači životinja koja pripada vrstama kopitara i papkara iz roda Capra te potomstvo dobiveno križanjem tih vrsta; 10. „putujući cirkus” znači izložba ili sajam koji uključuje životinje ili predstave sa životinjama i namijenjen je premještanju između država članica; 11. „predstava sa životinjama” znači predstava sa životinjama koje se drže za potrebe izložbe ili sajma i mogu biti dio cirkusa; 12. „svinja” ili „životinja vrste svinja” znači životinja vrste kopitara i papkara iz porodice Suidae navedene na popisu u Prilogu III. Uredbi (EU) 2016/429; 13. „prijevozno sredstvo” znači cestovna ili željeznička vozila, plovila i zrakoplovi; 14. „pas” znači držana životinja vrste Canis lupus; 15. „mačka” znači držana životinja vrste Felis silvestris; 16. „pitoma vretica” znači držana životinja vrste Mustela putorius furo; 17. „područje sezonski slobodno od virusa BPJ-a” znači cijelo državno područje države članice ili njezina zona u kojima je nadležno tijelo utvrdilo privremeni status „slobodno od infekcije virusom bolesti plavog jezika (serotipovi 1–24)” („infekcija virusom BPJ-a”), u skladu s člankom 40. stavkom 3. na temelju razdoblja bez vektora i dokaza odsutnosti bolesti kod životinjskih vrsta s popisa; 18. „objekt zaštićen od vektora” znači dio ili svi prostori objekta koji su zaštićeni od napada vektora vrsta Culicoides odgovarajućim fizičkim sredstvima i načinima upravljanja, pri čemu status objekta zaštićenog od vektora odobrava nadležno tijelo u skladu s člankom 44.; 19. „brod s bazenima” znači plovilo koje se upotrebljava u akvakulturi i koje je opremljeno spremnikom ili bazenom za skladištenje i prijevoz žive ribe u vodi; 20. „mirovanje” znači postupak koji se poduzima u svrhu kontrole bolesti pri čemu se iz objekta uklanjaju životinje akvakulture koje pripadaju vrstama s popisa i, ako je izvedivo, voda; 21. „razdoblje prihvatljivosti” znači razdoblje prije nego što nadležno tijelo podnese zahtjev za status „slobodno od bolesti” ili, ako je relevantno, prije elektroničke objave privremene deklaracije iz članka 83. stavka 1. točke (a); 22. „vrste koje nisu uvrštene na popis” znači vrsta životinja ili skupina vrsta životinja koje nisu navedene u Prilogu Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2018/1882 za određenu bolest; 23. „jato” znači sva perad ili ptice u zatočeništvu istog zdravstvenog statusa koje se drži u istoj nastambi ili u istom ograđenom prostoru i čine jednu epidemiološku jedinicu; u slučaju farmskog držanja peradi, to su sve ptice koje dijele isti zračni prostor. 24. „DIVA cijepljenje (razlikovanje inficiranih od cijepljenih životinja)” znači cijepljenje cjepivima koja u kombinaciji s odgovarajućim serološkim dijagnostičkim metodama omogućuju otkrivanje zaraženih životinja u cijepljenoj populaciji; 25. „životinje obuhvaćene DIVA cijepljenjem” znači životinje koje su cijepljene u okviru DIVA cijepljenja; 26. „odobreni objekt za zametne proizvode” znači centar za prikupljanje sjemena, tim za prikupljanje zametaka, tim za proizvodnju zametaka, objekt za obradu zametnih proizvoda ili centar za pohranu zametnih proizvoda, koji su odobreni u skladu s člankom 97. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/429; 27. „sjeme” znači neobrađeni, pripravljeni ili razrijeđeni ejakulat jedne ili više životinja; 28. „jajne stanice” znači haploidni stadiji oogeneze, uključujući sekundarne oocite i jajne stanice; 29. „zametak” znači početni razvojni stadij životinje u kojem se može prenijeti u ženku primateljicu; 30. „razdoblje bez vektora” znači razdoblje neaktivnosti vektora vrsta Culicoides na definiranom području, utvrđeno u skladu s dijelom II. poglavljem 1. odjeljkom 5. Priloga V.; 31. „pčele” znači životinje vrste Apis mellifera; 32. „perad za rasplod” znači perad stara 72 sata ili više koja je namijenjena proizvodnji jaja za valenje; 33. „nasumično godišnje nadziranje” znači nadziranje koje se sastoji od najmanje jednog ispitivanja ciljane populacije životinja, organiziranog tijekom godine, za koje se uzorak bira metodama uzorkovanja na temelju vjerojatnosti.

DIO II.

NADZIRANJE, PROGRAMI ISKORJENJIVANJA, STATUS „SLOBODNO OD BOLESTI”

POGLAVLJE 1.

Nadziranje

Odjeljak 1.

Osmišljavanje nadziranja, ciljana populacija životinja i dijagnostičke metode

Članak 3. Osmišljavanje nadziranja 1. Nadležno tijelo osmišljava nadziranje za bolesti s popisa i emergentne bolesti kopnenih životinja i drugih životinja uzimajući u obzir: (a) opće zahtjeve nadziranja utemeljene na: i. obavješćivanju o bolesti propisanom člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/429; ii. odgovarajućim veterinarskim istraživanjima povećanih uginuća i drugih znakova ozbiljnih bolesti ili znatnog pada proizvodnje bez utvrđenog uzroka; iii. istrazi koju provodi nadležno tijelo u slučaju sumnje na bolest kategorije E ili, ako je relevantno, emergentnu bolest; iv. ciljanoj populaciji životinja za nadziranje kako je predviđeno člankom 4.; v. doprinosu službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti kako je predviđeno člankom 7.; (b) posebne zahtjeve nadziranja: i. u programu nadziranja u Uniji; ii. kao dio obveznih ili neobveznih programa iskorjenjivanja; iii. za dokazivanje i održavanje statusa „slobodno od bolesti”; iv. kao dio mjera kontrole bolesti; v. u kontekstu odobrenja određenih objekata; vi. za premještanja kopnenih životinja unutar Unije ili njihov ulazak u Uniju. 2. Nadležno tijelo osmišljava nadziranje za bolesti s popisa i emergentne bolesti akvatičnih životinja, uzimajući u obzir: (a) opće zahtjeve nadziranja utemeljene na: i. obavješćivanju o bolesti propisanom člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/429; ii. odgovarajućim veterinarskim istraživanjima povećanih uginuća i drugih znakova ozbiljnih bolesti ili znatnog pada proizvodnje bez utvrđenog uzroka; iii. istrazi koju provodi nadležno tijelo u slučaju sumnje na bolest kategorije E ili, ako je relevantno, emergentnu bolest; iv. ciljanoj populaciji životinja za nadziranje kako je predviđeno člankom 4.; v. doprinosu službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti kako je predviđeno člankom 7.; vi. mjerama kontrole bolesti; (b) posebne zahtjeve nadziranja: i. kao dio programa nadziranja na temelju procjene rizika iz dijela I. poglavlja 1. Priloga VI. koji uključuje rangiranje rizika i redovite veterinarske posjete kako je predviđeno u dijelu I. poglavljima 2. i 3. Priloga VI.; ii. kao dio programâ iskorjenjivanja predviđenih u dijelu II. poglavljima od 1. do 6. Priloga VI.; iii. za dokazivanje i održavanje statusa „slobodno od bolesti”; iv. za dokazivanje, u skladu s programima nadziranja predviđenima u dijelu III. poglavljima od 1. do 6. Priloga VI., da objekti koji ne sudjeluju u programu iskorjenjivanja iz točke ii. ili objekti koji nisu dobili status objekta slobodnog od bolesti iz točke iii. nisu zaraženi; v. za premještanja akvatičnih životinja unutar Unije ili njihov ulazak u Uniju.

Članak 4. Ciljana populacija životinja 1. Nadležno tijelo utvrđuje ciljanu populaciju životinja koja je relevantna za nadziranje iz članka 3. za svaku bolest s popisa i, ako je relevantno, za svaku emergentnu bolest te uključuje: (a) držane životinje vrsta s popisa; (b) divlje životinje vrsta s popisa ako: i. podliježu programu nadziranja u Uniji, ili obveznom ili neobveznom programu iskorjenjivanja ili nadziranja potrebnom za dodjelu ili održavanje statusa „slobodno od bolesti”; ii. nadležno tijelo smatra da one predstavljaju rizik koji može narušiti zdravstveni status drugih vrsta u državi članici, zoni ili kompartmentu; ili iii. nadziranje je potrebno radi procjene zahtjeva u pogledu zdravlja životinja za ulazak u Uniju ili premještanja unutar Unije. 2. Kako bi se osiguralo rano otkrivanje emergentne bolesti kod vrsta koje nisu navedene u stavku 1. točki (a), nadležno tijelo u ciljanu populaciju životinja uključuje držane vrste životinja koje nisu uvrštene na popis za potrebe odgovarajuće bolesti s popisa, ako se primjenjuju sljedeći kriteriji: (a) premještaju se u objekte u drugoj državi članici, zoni ili kompartmentu; i (b) zbog broja životinja ili učestalosti premještanja nadležno tijelo smatra da životinje predstavljaju rizik koji bi mogao narušiti zdravstveni status drugih držanih životinja u drugoj državi članici, zoni ili kompartmentu u slučaju pojave bolesti kod tih vrsta.

Članak 5. Isključivanje određenih držanih kopnenih životinja iz ciljane populacije životinja 1. Odstupajući od članka 4. stavka 1. točke (a) nadležno tijelo može ograničiti ciljanu populaciju životinja radi nadziranja bolesti koja nije bolest kategorija A na kategorije držanih životinja koje pripadaju vrstama s popisa koje za tu bolest podliježu: (a) programima nadziranja u Uniji; (b) obveznim ili neobveznim programima iskorjenjivanja ili nadziranju koje je potrebno za dodjelu ili održavanje statusa „slobodno od bolesti”; ili (c) zahtjevima u pogledu zdravlja životinja koji se temelje na nadziranju za premještanja unutar Unije ili ulazak u Uniju. 2. Kategorije držanih životinja iz stavka 1. mogu se temeljiti na dobi, spolu, lokaciji i vrsti proizvodnje.

Članak 6. Dijagnostičke metode 1. Nadležno tijelo osigurava usklađenost prikupljanja uzoraka, tehnika, validacije i tumačenja dijagnostičkih metoda za potrebe nadziranja sa sljedećim: (a) posebnim zakonodavstvom donesenim u skladu s Uredbom (EU) 2016/429 i relevantnim podacima i smjernicama koje su dostupne na internetskim stranicama referentnih laboratorija Europske unije i Komisije; (b) ako nisu obuhvaćeni zakonodavstvom, podacima i smjernicama iz točke (a), s prikupljanjem uzoraka, tehnikama, validacijom i tumačenjem dijagnostičkih metoda utvrđenima u Priručniku o dijagnostičkim testovima i cjepivima za kopnene životinje Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE) („Priručnik za kopnene životinje” (21), kako je izmijenjen, ili u Priručniku o dijagnostičkim testovima za akvatične životinje OIE-a („Priručnik za akvatične životinje” (22), kako je izmijenjen; (c) ako nisu obuhvaćeni točkama (a) i (b) ovog stavka, s metodama utvrđenima u članku 34. stavku 2. točki (b) i članku 34. stavku 3. Uredbe (EU) 2017/625. 2. Dijagnostičke metode za dodjelu i održavanje statusa „slobodno od bolesti” utvrđene su u: (a) odjeljku 1. Priloga III. za infekciju bakterijama Brucella abortus, Brucella melitensis i Brucella suis; (b) odjeljku 2. Priloga III. za infekciju kompleksom Mycobacterium tuberculosis (Mycobacterium bovis, M.caprae i M. tuberculosis) (MTBC); (c) odjeljku 3. Priloga III. za enzootsku leukozu goveda (ELG); (d) odjeljku 4. Priloga III. za zarazni rinotraheitis goveda/zarazni pustularni vulvovaginitis (ZRG/ZPV); (e) odjeljku 5. Priloga III. za infekciju virusom bolesti Aujeszkoga (BA); (f) odjeljku 6. Priloga III. za virusni proljev goveda (VPG); (g) dijelu II. poglavlju 1. odjeljku 5. točki 2. Priloga VI. za virusnu hemoragijsku septikemiju (VHS); (h) dijelu II. poglavlju 1. odjeljku 5. točki 2. Priloga VI. za zaraznu hematopoetsku nekrozu (ZHN); (i) dijelu II. poglavlju 2. odjeljku 5. točki 2. Priloga VI. za infekciju sojem virusa zarazne anemije lososa s delecijom visoko polimorfne regije (ISAV s delecijom VPR-a); (j) dijelu II. poglavlju 3. odjeljku 5. točki 2. Priloga VI. za infekciju s Marteilia refringens; (k) dijelu II. poglavlju 4. odjeljku 5. točki 2. Priloga VI. za infekciju s Bonamia exitiosa; (l) dijelu II. poglavlju 5. odjeljku 5. točki 2. Priloga VI. za infekciju s Bonamia ostreae; (m) dijelu II. poglavlju 6. odjeljku 5. točki 2. Priloga VI. za infekciju virusom sindroma bijelih pjega (SBP).

Članak 7. Doprinos službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti nadziranju zdravlja životinja 1. Nadležno tijelo u osmišljavanje nadziranja iz članka 3. ove Uredbe uključuje ishod službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti definiranih u članku 2. Uredbe (EU) 2017/625, ako je to relevantno. Službene kontrole i druge službene aktivnosti uključuju sljedeće: (a) ante mortem i post mortem preglede; (b) inspekcije na graničnim kontrolnim postajama; (c) službene kontrole i druge službene aktivnosti na sajmovima i nad operacijama okupljanja; (d) službene kontrole i druge službene aktivnosti tijekom prijevoza živih životinja; (e) inspekcije i uzorkovanje u objektima u vezi s javnim zdravljem; (f) sve druge službene kontrole tijekom kojih se objekti, životinje ili uzorci kontroliraju ili ispituju. 2. Kada nadležno tijelo sumnja na bolest s popisa ili na emergentnu bolest u kontekstu službenih kontrola ili drugih službenih aktivnosti iz stavka 1., ono osigurava da su o tome obaviještena sva relevantna tijela. To se mora učiniti: (a) odmah u slučaju bolesti kategorije A ili emergentne bolesti; (b) bez odlaganja za ostale bolesti.

Odjeljak 2.

Potvrda bolesti i definicije slučajeva

Članak 8. Kriteriji za službenu potvrdu bolesti s popisa, osim bolesti kategorije A, i određenih emergentnih bolesti te naknadna potvrda izbijanja bolesti 1. Nadležno tijelo u slučaju sumnje na bolesti s popisa, osim bolesti kategorije A, ili emergentnu bolest, provodi istragu kako bi se potvrdila ili isključila prisutnost te bolesti ako je potrebno: (a) utvrditi zdravstveni status države članice, njezine zone ili kompartmenta; ili (b) prikupiti potrebne podatke o pojavi bolesti u sljedeće svrhe: i. radi provedbe mjera za zaštitu zdravlja životinja ili ljudi; ii. radi provedbe zahtjeva u pogledu zdravlja životinja za premještanja životinja ili proizvoda; ili iii. radi ispunjavanja zahtjeva utvrđenih u programu nazora u Uniji. 2. Nadležno tijelo potvrđuje izbijanje bilo koje bolesti iz stavka 1. ako je klasificiralo životinju ili skupinu životinja kao potvrđeni slučaj tih bolesti u skladu s člankom 9. stavkom 2.

Članak 9. Definicije slučajeva 1. Nadležno tijelo klasificira životinju ili skupinu životinja kao slučaj sumnje na bolest s popisa ili emergentnu bolest ako: (a) se kliničkim, post mortem ili laboratorijskim ispitivanjima zaključi da klinički znakovi, post mortem promjene ili histološki nalazi upućuju na tu bolest; (b) rezultati dijagnostičke metode upućuju na vjerojatnu prisutnost bolesti u uzorku od životinje ili skupine životinja; ili (c) utvrđena je epidemiološka povezanost sa životinjama kod kojih je potvrđena bolest. 2. Nadležno tijelo klasificira životinju ili skupinu životinja kao potvrđeni slučaj bolesti s popisa ili emergentne bolesti ako je: (a) uzročnik bolesti, isključujući cjepne sojeve, izoliran u uzorku od životinje ili skupine životinja; (b) pronađen antigen ili nukleinska kiselina specifična za uzročnika bolesti koji nisu posljedica cijepljenja u uzorku od životinje ili skupine životinja koje pokazuju kliničke znakove koji upućuju na bolest ili epidemiološku povezanost sa životinjom kod koje postoji sumnja ili je potvrđena bolest; ili (c) primjenom neizravne dijagnostičke metode dobiven je pozitivan rezultat koji nije posljedica cijepljenja u uzorku od životinje ili skupine životinja koje pokazuju kliničke znakove koji upućuju na bolest ili epidemiološku povezanost sa životinjom kod koje postoji sumnja ili je potvrđena bolest. 3. Definicije sumnje na bolest i potvrde bolesti s popisa prema bolestima utvrđene su za kopnene životinje u Prilogu I., a za akvatične životinje u dijelu II. poglavljima od 1. do 6. odjeljku 5. točki 3. Priloga VI. 4. Ako ne postoje posebne definicije prema bolestima kako je predviđeno u stavku 3., kriteriji utvrđeni u stavcima 1. i 2. primjenjuju se na definiciju sumnje na bolest i potvrde bolesti s popisa i, ako je releventno, emergentne bolesti.

Odjeljak 3.

Program nadziranja u Uniji

Članak 10. Kriteriji za programe nadziranja u Uniji i njihov sadržaj 1. Bolest kategorije E podliježe programu nadziranja u Uniji u skladu s člankom 28. Uredbe (EU) 2016/429 ako ispunjava sve sljedeće kriterije: (a) predstavlja posebnu prijetnju za zdravlje životinja i vjerojatno zdravlje ljudi na cijelom području Unije s mogućim ozbiljnim gospodarskim posljedicama za poljoprivrednu zajednicu i šire gospodarstvo; (b) podložna je promjeni profila bolesti, posebno u pogledu rizika za zdravlje ljudi i životinja; (c) zaražene divlje životinje predstavljaju posebnu prijetnju za unošenje bolesti u dio ili cijelo područje Unije; (d) neophodno je nadziranjem dobiti redovito ažurirane informacije o kruženju bolesti i o karakterizaciji uzročnika bolesti, procijeniti te rizike i u skladu s tim prilagoditi mjere za umanjivanje rizika. 2. Nadležno tijelo provodi programe nadziranja u Uniji za relevantnu bolest u skladu sa sadržajem utvrđenim u Prilogu II.

Članak 11. Podaci koje treba navesti pri podnošenju programa nadziranja u Uniji i izvješćivanju o njemu 1. Pri podnošenju programa nadziranja u Uniji nadležno tijelo mora navesti barem sljedeće podatke: (a) opis epidemiološkog stanja bolesti prije datuma početka provedbe programa i podatke o epidemiološkom razvoju bolesti; (b) ciljanu populaciju životinja, epidemiološke jedinice i zone programa; (c) organizaciju nadležnog tijela, nadziranje provedbe programa, službene kontrole koje se primjenjuju tijekom provedbe programa i ulogu svih relevantnih subjekata, stručnjaka za zdravlje životinja, veterinara, laboratorija za zdravlje životinja i drugih uključenih fizičkih ili pravnih osoba; (d) opis i razgraničenje geografskih i administrativnih područja u kojima će se program provoditi; (e) pokazatelje za mjerenje napretka programa; (f) upotrijebljene dijagnostičke metode, broj testiranih uzoraka, učestalost testiranja i obrasce uzorkovanja; (g) čimbenike rizika koji se uzimaju u obzir pri osmišljavanju ciljanog nadziranja na temelju procjene rizika. 2. Pri izvješćivanju o programu nadziranja u Uniji nadležno tijelo u izvješću navodi barem sljedeće podatke: (a) opis provedenih mjera i rezultate dobivene na temelju podataka iz stavka 1. točke (b) i točaka od (d) do (f); i (b) rezultate praćenja epidemiološkog razvoja bolesti u slučaju potvrde ili sumnje na bolest.

POGLAVLJE 2.

Programi iskorjenjivanja bolesti kategorije B i C kod kopnenih životinja

Odjeljak 1.

Opće odredbe

Članak 12. Strategija kontrole bolesti za iskorjenjivanje bolesti kategorije B i C kod kopnenih životinja. 1. Pri uspostavi obveznog programa iskorjenjivanja bolesti kategorije B ili neobveznog programa iskorjenjivanja bolesti kategorije C kod kopnenih životinja, nadležno tijelo temelji te programe na strategiji kontrole bolesti koja za svaku bolest uključuje: (a) područje i populaciju životinja obuhvaćenu programom iskorjenjivanja kako su utvrđeni u članku 13. stavku 1.; (b) trajanje programa iskorjenjivanja kako je utvrđeno u članku 15., uključujući njegove konačne i srednjoročne ciljeve kako su utvrđeni u članku 14.; i (c) posebne zahtjeve za pojedine bolesti utvrđene: i. u člancima od 16. do 31. za infekciju bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis, infekciju MTBC-om, ELG-om, ZRG-om/ZPV-om, infekciju virusom BA-a i VPG-om; ii. u člancima od 32. do 36. za infekciju virusom bjesnoće (RABV); iii. u člancima od 37. do 45. za infekciju virusom BPJ-a. 2. Nadležno tijelo u program iskorjenjivanja može uključiti usklađene mjere na zajedničkoj kopnenoj ili obalnoj granici s drugim državama članicama ili trećim zemljama kako bi se osiguralo postizanje ciljeva programa i trajnost rezultata. Ako takva koordinacija nije uspostavljena, nadležno tijelo u program iskorjenjivanja uključuje, ako je to izvedivo, učinkovite mjere za umanjivanje rizika, uključujući pojačano nadziranje.

Članak 13. Obuhvaćeno područje i populacije životinja 1. Nadležno tijelo određuje područje primjene programa iskorjenjivanja, uključujući: (a) obuhvaćeno područje; i (b) ciljanu populaciju životinja i, prema potrebi, dodatne populacije životinja. 2. Područje obuhvaćeno programom iskorjenjivanja iz stavka 1. točke (a) obuhvaća: (a) cijelo područje države članice; ili (b) jednu ili više zona, pod uvjetom da svaka zona odgovara administrativnoj jedinici/jedinicama površine najmanje 2 000 km2 i uključuje barem jednu od regija utvrđenih u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) 2016/429. 3. Odstupajući od stavka 2., nadležno tijelo može definirati zone manje od 2 000 km2 uzimajući u obzir: (a) minimalnu površinu koja nije znatno manja od 2 000 km2; ili (b) postojanje prirodnih barijera relevantnih za profil bolesti.

Članak 14. Konačni i srednjoročni ciljevi 1. Nadležno tijelo u program iskorjenjivanja uključuje kvalitativne i kvantitativne konačne ciljeve koji obuhvaćaju sve posebne zahtjeve za pojedine bolesti utvrđene u članku 72. za dodjelu statusa „slobodno od bolesti”. 2. Nadležno tijelo u program iskorjenjivanja uključuje kvalitativne i kvantitativne srednjoročne godišnje ili višegodišnje ciljeve koji odražavaju napredak u ostvarenju konačnih ciljeva. Ti srednjoročni ciljevi uključuju: (a) sve posebne zahtjeve za pojedine bolesti iz stavka 1.; i (b) prema potrebi, dodatne zahtjeve koji nisu uključeni u kriterije za dodjelu statusa „slobodno od bolesti” za ocjenu napretka u iskorjenjivanju.

Članak 15. Razdoblje primjene 1. Nadležno tijelo u program iskorjenjivanja uključuje razdoblje primjene uzimajući u obzir početnu situaciju i srednjoročne ciljeve navedene u članku 14. stavku 2. 2. Za bolesti kategorije C razdoblje primjene programa iskorjenjivanja nije dulje od šest godina od datuma kada ga je prvobitno odobrila Komisija u skladu s člankom 31. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/429. U opravdanim slučajevima Komisija može na zahtjev država članica produljiti razdoblje primjene programa iskorjenjivanja za dodatno razdoblje od šest godina.

Odjeljak 2.

Zahtjevi za programe iskorjenjivanja na temelju dodjele statusa „slobodno od bolesti” na razini objekata

Članak 16. Strategija kontrole bolesti na temelju statusa „slobodno od bolesti” na razini objekta 1. Nadležno tijelo osmišljava strategiju kontrole bolesti u okviru programa iskorjenjivanja s obzirom na ciljanu populaciju životinja koja se drži u objektima za sljedeće bolesti kopnenih životinja: (a) infekcija bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis; (b) infekcija MTBC-om; (c) ELG; (d) ZRG/ZPV; (e) infekcija virusom BA-a; (f) VPG. 2. Strategije kontrole bolesti u okviru programa iskorjenjivanja iz stavka 1. temelje se na: (a) provedbi posebnih mjera za pojedine bolesti utvrđenih u člancima od 18. do 31. dok svi relevantni objekti ne dobiju status objekta slobodnog od bolesti; (b) dodjeli, suspenziji i povlačenju statusa „slobodno od bolesti” za sve relevantne objekte od strane nadležnog tijela; (c) provedbi biosigurnosnih mjera i drugih mjera za umanjivanje rizika; (d) neobveznoj provedbi programâ cijepljenja.

Članak 17. Ciljane i dodatne populacije životinja za programe iskorjenjivanja određenih bolesti 1. Nadležno tijelo primjenjuje obvezni program iskorjenjivanja za sljedeće ciljane populacije životinja: (a) za infekciju uzročnicima Brucella abortus, B. melitensis i B. suis, držana goveda, držane ovce i držane koze; (b) za infekciju MTBC-om, držana goveda. 2. Nadležno tijelo primjenjuje neobvezni program iskorjenjivanja za sljedeće ciljane populacije životinja: (a) za ELG, držana goveda; (b) za ZRG/ZPV, držana goveda; (c) za infekciju virusom BA-a, držane svinje; (d) za VPG, držana goveda. 3. Nadležno tijelo uključuje dodatne populacije životinja ako smatra da te životinje predstavljaju znatan rizik za zdravstveni status životinja iz stavaka 1. ili 2.

Članak 18. Obveze subjekata u pogledu programa iskorjenjivanja određenih bolesti 1. Subjekti koji su odgovorni za objekte u kojima se drže ciljane populacije životinja iz članka 17., a koji nisu klaonice, pridržavaju se sljedećih općih zahtjeva u pogledu bolesti i posebnih zahtjeva za pojedine bolesti za dobivanje i održavanje statusa „slobodno od bolesti” za objekte: (a) opći zahtjevi: i. nadziranje ciljanih i dodatnih populacija životinja u pogledu relevantne bolesti kako je odredilo nadležno tijelo u skladu s člankom 3. stavkom 1.; ii. u slučaju premještanja životinja koje pripadaju ciljanim populacijama životinja, osiguravanje da zdravstveni status objekata nije ugrožen zbog prijevoza ili uvođenja u objekte životinja koje pripadaju ciljanim ili dodatnim populacijama životinja ili proizvoda od njih; iii. cijepljenje držanih životinja ciljanih populacija životinja protiv relevantne bolesti; iv. mjere kontrole bolesti u slučaju sumnje na bolest ili potvrde bolesti; v. sve dodatne mjere koje nadležno tijelo smatra nužnima, koje mogu uključivati, ako je relevantno, razdvajanje životinja fizičkim mjerama zaštite i mjerama upravljanja prema njihovu zdravstvenom statusu; (b) posebni zahtjevi za pojedine bolesti utvrđeni u: i. dijelu I. poglavljima 1. i 2. Priloga IV. za infekciju bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis; ii. dijelu II. poglavlju 1. Priloga IV. za infekciju MTBC-om; iii. dijelu III. poglavlju 1. Priloga IV. za ELG; iv. dijelu IV. poglavlju 1. Priloga IV. za ZRG/ZPV; v. dijelu V. poglavlju 1. Priloga IV. za infekciju virusom BA-a; vi. dijelu VI. poglavlju 1. Priloga IV. za VPG. 2. Subjekti odgovorni za klaonice u kojima se drže i kolju životinje iz ciljanih populacija životinja iz članka 17. moraju ispunjavati opće zahtjeve iz stavka 1. točke (a) podtočaka i., iv. i v.

Članak 19. Odstupanje u pogledu dodjele statusa „slobodno od bolesti” objektima Odstupajući od članka 18. i pod uvjetom da relevantne ciljane populacije životinja ispunjavaju opće zahtjeve iz članka 18. stavka 1. točke (a), nadležno tijelo može odlučiti da se obveze subjekata za dobivanje i održavanje statusa objekta slobodnog od bolesti utvrđene u članku 18. stavku 1. ne primjenjuju na subjekte koji su odgovorni za sljedeće objekte: (a) zatvoreni objekti; (b) objekti u kojima se životinje drže samo za operacije okupljanja; (c) objekti u kojima se životinje drže samo za potrebe predstava sa životinjama; (d) putujući cirkusi.

Članak 20. Obveza nadležnog tijela u pogledu dodjele, suspenzije i povlačenja statusa „slobodnog od bolesti” 1. Nadležno tijelo dodjeljuje status „slobodno od bolesti” na razini objekta ovisno o tome ispunjavaju li subjekti koji su odgovorni za objekte zahtjeve utvrđene u članku 18. 2. Nadležno tijelo suspendira ili povlači status „slobodno od bolesti” na razini objekta ako su ispunjeni uvjeti za suspenziju ili povlačenje. Ti su uvjeti utvrđeni u: (a) dijelu I. poglavljima 1. i 2. odjeljcima 3. i 4. Priloga IV. za infekciju bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis; (b) dijelu II. poglavlju 1. odjeljku 3. i 4. Priloga IV. za infekciju MTBC-om; (c) dijelu III. poglavlju 1. odjeljcima 3. i 4. Priloga IV. za ELG; (d) dijelu IV. poglavlju 1. odjeljcima 3. i 4. Priloga IV. za ZRG/ZPV; (e) dijelu V. poglavlju 1. odjeljcima 3. i 4. Priloga IV. za infekciju virusom BA-a; (f) dijelu VI. poglavlju 1. odjeljcima 3. i 4. Priloga IV. za VPG. 3. Nadležno tijelo utvrđuje: (a) pojedinosti režima testiranja, uključujući prema potrebi, posebne zahtjeve za pojedine bolesti iz članka 18. stavka 1. točke (b) ako se status „slobodno od bolesti” suspendira ili povuče; i (b) najdulje vremensko razdoblje tijekom kojeg se status „slobodno od bolesti” može suspendirati ako se prekrše uvjeti iz stavka 2. 4. Nadležno tijelo može dodijeliti zaseban zdravstveni status različitim epidemiološkim jedinicama istog objekta pod uvjetom da je odgovorni subjekt: (a) nadležnom tijelu dostavio na razmatranje informacije o različitim epidemiološkim jedinicama uspostavljenima u objektu kojima bi trebalo dodijeliti zaseban zdravstveni status, prije utvrđivanja sumnje na bolest ili potvrde bolesti u skladu s člancima 21. i 24.; (b) uspostavio sustav kojem nadležno tijelo može pristupiti na zahtjev, kojim se prate premještanja životinja i zametnih proizvoda u epidemiološke jedinice, iz epidemioloških jedinica i između njih; i (c) razdvojio epidemiološke jedinice fizičkim sredstvima i sredstvima upravljanja te da je poduzeo sve mjere za umanjivanje rizika koje je za tu svrhu zatražilo nadležno tijelo.

Članak 21. Mjere kontrole bolesti u slučaju sumnje na određene bolesti 1. U slučaju sumnje na relevantnu bolest nadležno tijelo provodi istrage, pokreće epidemiološko istraživanje i objektu u kojem je postoji sumnja na bolest suspendira status objekta slobodnog od bolesti do završetka istraga i epidemiološkog istraživanja. 2. Do dobivanja rezultata istraga i epidemiološkog istraživanja iz stavka 1., nadležno tijelo: (a) zabranjuje premještanje životinja iz relevantne ciljane populacije životinja iz objekta osim u slučaju upućivanja na neodgodivo klanje u za to određenoj klaonici; (b) ako to smatra potrebnim za kontrolu rizika od širenja bolesti: i. određuje izolaciju životinja kod kojih postoji sumnja na bolest u objektu, ako je to tehnički moguće; ii. ograničava uvođenje životinja iz relevantne ciljane populacije životinja u objekt; iii. ograničava premještanje proizvoda od relevantne ciljane populacije životinja iz objekta ili u objekt. 3. Nadležno tijelo zadržava mjere iz stavaka 1. i 2. dok se ne isključi ili potvrdi prisutnost bolesti.

Članak 22. Proširenje mjera kontrole bolesti u slučaju sumnje na određene bolesti 1. Nadležno tijelo, ako to smatra potrebnim, proširuje mjere iz članka 21. na: (a) relevantne dodatne populacije životinja koje se drže u objektu; (b) svaki objekt koji je epidemiološki povezan s objektom u kojem postoji sumnja na bolest. 2. Ako se sumnja na prisutnost bolesti kod divljih životinja, nadležno tijelo, ako to smatra potrebnim, mjere iz članka 21. proširuje na objekte u kojima postoji rizik od zaraze.

Članak 23. Odstupanja od mjera kontrole bolesti u slučaju sumnje na određene bolesti 1. Odstupajući od članka 21. stavka 1., nadležno tijelo može iz valjano utemeljenih razloga odlučiti da neće suspendirati status „slobodno od bolesti” cijelom objektu ako u njemu postoje različite epidemiološke jedinice kako su navedene u članku 20. stavku 4. 2. Odstupajući od članka 21. stavka 2. točke (a), nadležno tijelo može odobriti premještanje životinja iz relevantne ciljane populacije životinja u objekt pod svojim službenim nadzorom pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći zahtjevi: (a) životinje se premještaju samo izravnim prijevozom; (b) u objektu odredišta životinje se drže u zatvorenim prostorima bez kontakta s držanim životinjama koje imaju viši zdravstveni status ili s divljim životinjama koje pripadaju vrstama navedenima za relevantnu bolest. 3. Odstupajući od članka 21. stavka 2. točke (a), u slučaju bolesti kategorije C, nadležno tijelo može odobriti premještanje životinja iz relevantne ciljane populacije životinja pod uvjetom da se premještaju, ako je potrebno izravnim prijevozom, u objekt smješten na području koje nije slobodno od bolesti niti obuhvaćeno neobveznim programom iskorjenjivanja. 4. Prilikom primjene odstupanja iz stavka 2., nadležno tijelo: (a) suspendira status „slobodno od bolesti” objektu odredišta životinja na koje se primjenjuju odstupanja, do završetka istraga iz članka 21. stavka 1.; (b) zabranjuje, do završetka istraga iz članka 21. stavka 1., premještanje životinja iz tog objekta, osim ako je odobrilo njihov izravan prijevoz do određene klaonice radi neodgodivog klanja; (c) u slučaju sumnje na infekciju bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis ili MTB-om, zadržava zabranu iz točke (b) nakon završetka istrage sve dok se ne zakolju sve životinje premještene u objekt nakon odstupanja utvrđenog u stavku 2. 5. Nadležno tijelo može primijeniti odstupanja iz stavaka od 1. do 3. samo ako subjekti koji su odgovorni za objekte podrijetla i odredišta te prijevoznici životinja na koje se primjenjuju odstupanja: (a) primjenjuju odgovarajuće biosigurnosne mjere i druge mjere za umanjivanje rizika potrebne za sprečavanje širenja bolesti; i (b) nadležnom tijelu pruže jamstva da su poduzete sve potrebne biosigurnosne mjere i druge mjere za umanjivanje rizika;

Članak 24. Službena potvrda određenih bolesti i mjere kontrole bolesti 1. Ako je bolest potvrđena, nadležno tijelo: (a) povlači status „slobodno od bolesti” dodijeljen zaraženim objektima; (b) donosi mjere utvrđene u člancima od 25. do 31. u zaraženim objektima. 2. Odstupajući od stavka 1. točke (a), nadležno tijelo može ograničiti povlačenje statusa „slobodno od bolesti” na epidemiološke jedinice u kojima je potvrđen slučaj bolesti. 3. Ako je bolest potvrđena kod divljih životinja, nadležno tijelo prema potrebi provodi epidemiološko istraživanje i istrage kako je predviđeno u članku 25. Ako to smatra potrebnim za sprečavanje širenja bolesti, nadležno tijelo: (a) određuje relevantne mjere kontrole bolesti kako je predviđeno u člancima od 21. do 25. i u članku 30. u objektima u kojima se drži ciljana populacija životinja i dodatne populacije; (b) provodi ili određuje druge razmjerne i potrebne mjere za sprečavanje, nadziranje i kontrolu bolesti u pogledu relevantne populacije divljih životinja ili u njihovu staništu.

Članak 25. Epidemiološko istraživanje i istrage u slučaju potvrde određenih bolesti 1. Ako je bolest potvrđena, nadležno tijelo: (a) provodi epidemiološko istraživanje; (b) provodi istrage i primjenjuje mjere utvrđene u članku 21. u svim epidemiološki povezanim objektima; i (c) prilagođava nadziranje utvrđenim čimbenicima rizika uzimajući u obzir zaključke epidemiološkog istraživanja. 2. Nadležno tijelo razmatra potrebu provođenja istrage o divljim životinjama iz dodatnih populacija životinja ako se epidemiološkim istraživanjem otkrije epidemiološka povezanost između držanih i divljih životinja. 3. Nadležno tijelo što prije o situaciji obavješćuje: (a) subjekte i relevantna tijela iz država članica za koje je utvrđena epidemiološka povezanost sa životinjama kod kojih je potvrđena bolest; i (b) nadležna tijela iz drugih država članica ili trećih zemalja u kojoj može postojati epidemiološka povezanost sa zaraženim objektima.

Članak 26. Premještanje životinja u zaražene objekte i iz njih 1. Nadležno tijelo zabranjuje premještanja životinja ciljane populacije životinja iz zaraženih objekata, osim ako je odobrilo njihovo neodgodivo klanje u određenoj klaonici. 2. Nadležno tijelo, ako smatra da je to potrebno za sprečavanje širenja bolesti: (a) određuje izolaciju životinja kod kojih postoji sumnja na bolest ili je potvrđena bolest u objektu, ako je to tehnički moguće; (b) ograničava premještanja životinja iz ciljane populacije životinja unutar objekta; (c) ograničava uvođenje životinja iz ciljane populacije životinja u objekt; (d) ograničava premještanje proizvoda od životinja iz ciljane populacije životinja iz zaraženog objekta i u njega. 3. Nadležno tijelo, ako to smatra potrebnim, proširuje mjere iz stavaka 1. i 2. na životinje i proizvode iz dodatnih populacija životinja kako bi se spriječilo širenje bolesti.

Članak 27. Testiranje i uklanjanje životinja iz zaraženih objekata 1. Nakon potvrde bolesti, nadležno tijelo određuje da se u zaraženim objektima provede sljedeće testiranje najkasnije u vremenskom roku koje ono odredi: (a) testiranje životinja čije se testiranje smatra potrebnim kako bi se dovršilo epidemiološko istraživanje; (b) testiranje radi ponovne dodjele statusa „slobodno od bolesti” kako je utvrđeno u: i. dijelu I. poglavljima 1. i 2. odjeljku 4. Priloga IV. za infekciju bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis; ii. dijelu II. poglavlju 1. odjeljku 4. Priloga IV. za infekciju MTBC-om; iii. dijelu III. poglavlju 1. odjeljku 4. Priloga IV. za ELG; iv. dijelu IV. poglavlju 1. odjeljku 4. Priloga IV. za ZRG/ZPV; v. dijelu V. poglavlju 1. odjeljku 4. Priloga IV. za infekciju virusom BA-a; vi. dijelu VI. poglavlju 1. odjeljku 4. Priloga IV. za VPG; i (c) svako dodatno testiranje koje smatra potrebnim kako bi se osiguralo brzo otkrivanje zaraženih životinja koje bi mogle doprinijeti širenju bolesti. 2. Odstupajući od stavka 1. točke (b), testiranje se ne određuje ako se status „slobodno od bolesti” ponovno dodijeli u skladu s: i. dijelom I. poglavljima 1. i 2. odjeljkom 1. točkom 2. Priloga IV. za infekciju bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B suis; ii. dijelom II. poglavljem 1. odjeljkom 1. točkom 2. Priloga IV. za infekciju MTBC-om; iii. dijelom III. poglavljem 1. odjeljkom 1. točkom 2. Priloga IV. za ELG; iv. dijelom IV. poglavljem 1. odjeljkom 1. točkom 2. Priloga IV. za ZRG/ZPV; v. dijelom V. poglavljem 1. odjeljkom 1. točkom 2. Priloga IV. za infekciju virusom BA-a; vi. dijelom VI. poglavljem 1. odjeljkom 1. točkom 2. Priloga IV. za VPG. 3. Nadležno tijelo određuje da se u zaraženim objektima sve životinje kod kojih se potvrdi bolest i, prema potrebi, životinje kod kojih postoji sumnja na bolest, zakolju najkasnije u roku koji ono odredi. 4. Klanje životinja iz stavka 3. provodi se pod službenim nadzorom u određenoj klaonici. 5. Nadležno tijelo može umjesto klanja odrediti usmrćivanje i uništavanje nekih ili svih životinja iz stavka 3. 6. Nadležno tijelo proširuje mjere utvrđene u ovom članku na životinje iz dodatnih populacija životinja ako je to potrebno kako bi se iskorijenila bolest u zaraženim objektima.

Članak 28. Upravljanje proizvodima iz zaraženih objekata 1. Nadležno tijelo u svim objektima zaraženima bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis ili MTB-om, određuje sljedeće: (a) mlijekom dobivenim od životinja kod kojih je bolest potvrđena smiju se hraniti samo životinje iz istog objekta nakon što se obradi kako bi se osigurala inaktivacija uzročnika bolesti, ili se to mlijeko mora ukloniti; (b) stajski gnoj, slama, hrana za životinje ili bilo koji drugi materijali i tvari koji su došli u kontakt sa životinjom kod koje je potvrđena bolest ili s kontaminiranim materijalom moraju se što prije sakupiti i zbrinuti ili, nakon odgovarajuće procjene rizika, pohraniti i obraditi kako bi se rizik od širenja bolesti smanjio na prihvatljivu razinu. 2. U slučaju infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis, nadležno tijelo određuje da se u svim zaraženim objektima sakupe i zbrinu fetusi, mrtvorođene životinje, životinje koje su uginule od bolesti nakon rođenja i placente. 3. U slučaju infekcije bolešću kategorije C, nadležno tijelo, ako to smatra potrebnim, određuje da se provedu odgovarajuće mjere utvrđene u stavcima 1. i 2. 4. Nadležno tijelo, kada to smatra potrebnim, određuje utvrđivanje sljedivosti, obradu ili zbrinjavanje svih proizvoda iz zaraženih objekata koji bi mogli predstavljati rizik za širenje bolesti ili koji bi mogli utjecati na zdravlje ljudi.

Članak 29. Odstupanja od ograničenja premještanja životinja iz zaraženih objekata 1. Odstupajući od članka 26. stavka 1., nadležno tijelo može odobriti premještanje klinički zdravih životinja, osim onih kod koji je potvrđena bolest, u objekt koji je pod njegovim službenim nadzorom, pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći zahtjevi: (a) premještanjem se ne ugrožava zdravstveni status životinja u objektu odredišta ili na putu do tog odredišta; (b) životinje se premještaju samo izravnim prijevozom; i (c) u objektu odredišta životinje se drže u zatvorenim prostorima bez kontakta s držanim životinjama koje imaju viši zdravstveni status ili s divljim životinjama koje pripadaju vrstama navedenima za relevantnu bolest. 2. Odstupajući od članka 26. stavka 1. u slučaju bolesti kategorije C, nadležno tijelo može odobriti premještanje klinički zdravih životinja iz relevantne ciljane populacije životinja, osim onih kod kojih je potvrđena bolest, pod uvjetom: (a) da se premještaju, ako je potrebno izravnim prijevozom, u objekt smješten na području koje nije slobodno od bolesti niti obuhvaćeno neobaveznim programom iskorjenjivanja; i (b) da premještanje ne ugrožava zdravstveni status ciljanih ili dodatnih populacija životinja u objektu odredišta ili na putu do tog odredišta. 3. Prilikom primjene odstupanja iz stavka 1., nadležno tijelo povlači status „slobodno od bolesti” objektu odredišta životinja na koje se primjenjuje odstupanje te: (a) određuje premještanje životinja izravnim prijevozom, najkasnije u vremenskom roku koje ono odredi, od objekta odredišta do određene klaonice radi neodgodivog klanja; ili (b) u slučaju bolesti kategorije C, određuje mjere kontrole bolesti iz članaka od 26. do 30. sve dok se tom objektu ponovno ne dodijeli status objekta slobodnog od bolesti. 4. Nadležno tijelo može primijeniti odstupanja predviđena u stavcima 1. i 2. samo ako subjekti koji su odgovorni za objekte podrijetla i odredišta i prijevoznici životinja na koje se primjenjuju odstupanja: (a) primjenjuju odgovarajuće biosigurnosne mjere i druge mjere za umanjivanje rizika potrebne za sprečavanje širenja bolesti; i (b) nadležnom tijelu pruže jamstva da su poduzete sve potrebne biosigurnosne mjere i druge mjere za umanjivanje rizika;

Članak 30. Čišćenje i dezinfekcija i druge mjere za sprečavanje širenja zaraze 1. Subjektima koji su odgovorni za zaražene objekte i subjektima koji primaju životinje iz zaraženih objekata nadležno tijelo određuje čišćenje i dezinfekciju ili, prema potrebi, sigurno odlaganje sljedećeg: (a) svih dijelova objekata koji su mogli biti kontaminirani nakon uklanjanja životinja kod kojih postoji sumnja ili je potvrđena bolest te prije repopulacije; (b) sve hrane za životinje, materijala, tvari, opreme povezane s uzgojem, medicinske opreme i opreme povezane s proizvodnjom koji su mogli biti kontaminirani; (c) sve zaštitne odjeće ili sigurnosne opreme kojom se koriste subjekti i posjetitelji; (d) svih prijevoznih sredstava, spremnika i opreme nakon prijevoza životinja ili proizvoda iz zaraženih objekata; (e) površina za utovar životinja nakon svake uporabe. 2. Nadležno tijelo odobrava protokol za čišćenje i dezinfekciju. 3. Nadležno tijelo nadzire čišćenje i dezinfekciju ili, prema potrebi, sigurno odlaganje, te objektu ne obnavlja ili ponovno ne dodjeljuje status objekta slobodnog od bolesti dok ne utvrdi da je čišćenje, dezinfekcija ili, prema potrebi, sigurno odlaganje završeno. 4. Nadležno tijelo može, na temelju procjene rizika, pašnjak smatrati kontaminiranim i zabraniti njegovu uporabu za držane životinje koje imaju viši zdravstveni status od ciljane populacije životinja ili, ako je epidemiološki relevantno, dodatnih populacija životinja, tijekom razdoblja koje je dovoljno da se rizik od perzistencije uzročnika bolesti smatra zanemarivim.

Članak 31. Mjere za umanjivanje rizika radi sprečavanja ponovne zaraze Prije ili nakon ukidanja mjera kontrole bolesti nadležno tijelo određuje da se provedu razmjerne mjere za umanjivanje rizika radi sprečavanja ponovne zaraze objekta uzimajući u obzir relevantne čimbenike rizika koji su utvrđeni nakon provedenog epidemiološkog istraživanja. Tim se mjerama uzima u obzir barem sljedeće: (a) perzistencija uzročnika bolesti u okolišu ili kod divljih životinja; i (b) biosigurnosne mjere prilagođene posebnostima objekta.

Odjeljak 3.

Odredbe za programe iskorjenjivanja infekcije RABV-om

Članak 32. Strategija kontrole bolesti za programe iskorjenjivanja infekcije RABV-om 1. Pri uspostavi programa iskorjenjivanja infekcije RABV-om nadležno tijelo program temelji na strategiji kontrole bolesti koja uključuje: (a) cijepljenje životinja iz ciljane populacije životinja koju smatra relevantnom; (b) provedbu mjera za smanjivanje rizika od kontakta sa zaraženim životinjama; (c) kontrolu rizika od širenja i unošenja bolesti na područje dotične države članice. 2. Nadležno tijelo provodi program iskorjenjivanja uzimajući u obzir da se program: (a) temelji na procjeni rizika koja se prema potrebi ažurira s obzirom na razvoj epidemiološkog stanja; (b) podupire kampanjama obavješćivanja javnosti u kojima sudjeluju svi relevantni dionici; (c) koordinira, prema potrebi, s relevantnim tijelima nadležnima za javno zdravlje, divlje životinje ili lov; (d) prilagođava u skladu s teritorijalnim pristupom koji se temelji na riziku. 3. Nadležno tijelo može biti uključeno u provedbu programa iskorjenjivanja infekcije RABV-om u trećoj zemlji ili području kako bi se spriječio rizik od širenja i unošenja RABV-a na područje njegove države članice.

Članak 33. Ciljana populacija životinja za programe iskorjenjivanja infekcije RABV-om 1. Nadležno tijelo primjenjuje program iskorjenjivanja infekcije RABV-om za sljedeće ciljane populacije životinja: držane i divlje životinje vrsta koje pripadaju sljedećim porodicama: Carnivora, Bovidae, Suidae, Equidae, Cervidae i Camelidae. 2. Nadležno tijelo mjere u okviru programa iskorjenjivanja usmjerava prvenstveno na divlje lisice, koje su glavni rezervoar RABV-a. 3. Nadležno tijelo mjerama programa iskorjenjivanja podvrgava druge ciljane populacije životinja koje nisu divlje lisice ako smatra da te životinje predstavljaju znatan rizik. 4. Nadležno tijelo u ciljanu populaciju životinja koja je relevantna za nadziranje iz članka 4. može uključiti divlje životinje vrsta koje pripadaju redu Chiroptera.

Članak 34. Obveze nadležnog tijela u kontekstu programa iskorjenjivanja infekcije RABV-om 1. Nadležno tijelo: (a) provodi nadziranje infekcije RABV-om za sljedeće potrebe: i. rano otkrivanje infekcije; i ii. praćenje kretanja broja zaraženih životinja, što uključuje prikupljanje i testiranje divljih lisica i drugih divljih zvijeri koje su pronađene uginule u skladu s pristupom koji se temelji na riziku; (b) provodi mjere kontrole bolesti u slučaju sumnje na infekciju ili potvrde infekcije RABV-om kako je utvrđeno u člancima 35. i 36.; (c) primjenjuje, prema potrebi, mjere za umanjivanje rizika kako bi se spriječilo širenje RABV-a zbog premještanja pasa, mačaka i pitomih vretica. 2. Nadležno tijelo, ako to smatra potrebnim, određuje: (a) cijepljenje i praćenje djelotvornosti cijepljenja u skladu s dijelom I. poglavljem 1. odjeljkom 2. Priloga V. za divlje lisice i, ako je relevantno, druge životinje iz članka 33. stavka 3.; (b) označavanje i registraciju pasa, mačaka i pitomih vretica; (c) ograničenja premještanja relevantnih držanih životinja koje pripadaju vrstama iz članka 33. stavka 3. i nisu cijepljene protiv infekcije RABV-om u skladu s dijelom I. poglavljem 1. odjeljkom 1. Priloga V.; (d) mjere utvrđene u članku 35. ako je životinja koja pripada vrsti s popisa ozlijedila osobu ili životinju bez razumljivog razloga i u suprotnosti sa svojim uobičajenim ponašanjem ili je kod nje zabilježena neobjašnjena promjena u ponašanju nakon čega je u roku od 10 dana nastupila smrt.

Članak 35. Mjere kontrole bolesti u slučaju sumnje na infekciju RABV-om Ako se sumnja na infekciju RABV-om, nadležno tijelo: (a) provodi daljnje istrage kako bi se potvrdila ili isključila prisutnost bolesti; (b) određuje odgovarajuća ograničenja premještanja ili usmrćivanje životinja kod kojih postoji sumnja na bolest, radi zaštite ljudi i životinja od opasnosti zaraze dok se čekaju rezultati istraga; (c) određuje sve opravdane mjere za umanjivanje rizika od daljnjeg prijenosa RABV-a na ljude ili životinje.

Članak 36. Mjere kontrole bolesti u slučaju potvrde infekcije RABV-om Ako se infekcija RABV-om potvrdi, nadležno tijelo poduzima mjere za sprečavanje daljnjeg prijenosa bolesti na životinje i ljude, pri čemu: (a) provodi epidemiološko istraživanje koje uključuje identifikaciju predmetnog soja RABV-a kako bi se utvrdio mogući izvor infekcije i epidemiološka povezanost; (b) osim ako smatra da su potrebne daljnje istrage, isključuje infekciju RABV-om kod životinja za koje je utvrđena epidemiološka povezanost ako: i. su protekla najmanje tri mjeseca od nastanka epidemiološke povezanosti sa životinjama kod kojih je potvrđena bolest; i ii. kod tih životinja nisu otkriveni klinički znakovi; (c) poduzima, ako to smatra potrebnim, jednu ili više mjera iz članaka 34. i 35.; (d) osigurava da se lešine zaraženih divljih životinja kod kojih je potvrđena bolest odlože ili prerade u skladu s pravilima iz članka 12. Uredbe (EZ) br. 1069/2009.

Odjeljak 4.

Odredbe za programe iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a

Članak 37. Strategija kontrole bolesti za programe iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a 1. Pri uspostavi neobveznog programa iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a nadležno tijelo program temelji na strategiji kontrole bolesti koja uključuje: (a) nadziranje infekcije virusom BPJ-a u skladu sa zahtjevima iz dijela II. poglavlja 1. Priloga V.; (b) cijepljenje relevantne ciljane populacije životinja radi iskorjenjivanja bolesti putem redovitih akcija cijepljenja koje se, prema potrebi, provode u skladu s dugoročnom strategijom; (c) ograničenja premještanja ciljane populacije životinja u skladu sa zahtjevima iz članaka 43. i 45.; (d) mjere za umanjivanje rizika od prijenosa infekcije virusom BPJ-a putem vektora. 2. Nadležno tijelo provodi program iskorjenjivanja uzimajući u obzir sljedeće: (a) otkrivaju se i iskorjenjuju svi serotipovi 1–24 prisutni na području obuhvaćenom programom iskorjenjivanja; (b) program iskorjenjivanja obuhvaća sljedeće područje: i. cijelo područje države članice; ili ii. zonu ili zone koje uključuju područje u krugu od najmanje 150 km oko svakog zaraženog objekta. 3. Odstupajući od stavka 2. točke (b) podtočke ii., nadležno tijelo može prilagoditi zone obuhvaćene programom iskorjenjivanja u skladu sa sljedećim: (a) zemljopisnim položajem zaraženih objekata i granicama odgovarajućih administrativnih jedinica; (b) ekološkim i meteorološkim uvjetima; (c) brojnosti, aktivnosti i rasprostranjenosti vektora prisutnih u zonama; (d) predmetnim serotipom virusa BPJ-a; (e) rezultatima epidemiološkog istraživanja iz članka 42.; (f) rezultatima aktivnosti nadziranja.

Članak 38. Ciljane i dodatne populacije životinja za programe iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a 1. Nadležno tijelo primjenjuje program iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a za sljedeće ciljane populacije životinja: držane životinje vrsta koje pripadaju porodicama Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae, Moschidae i Traguilidae. 2. Nadležno tijelo, ako to smatra potrebnim, primjenjuje program iskorjenjivanja za sljedeće dodatne populacije životinja: divlje životinje vrsta koje pripadaju porodicama Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae, Moschidae i Traguilidae.

Članak 39. Obveze subjekata u kontekstu programa iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a 1. Subjekti koji su odgovorni za objekte, osim klaonica, u kojima se drže životinje iz ciljane populacije životinja iz članka 38. stavka 1.: (a) ispunjavaju zahtjeve koje nadležno tijelo odredi u vezi s nadziranjem životinja iz ciljane populacije životinja; (b) ispunjavaju zahtjeve koje nadležno tijelo odredi u vezi s entomološkim nadziranjem; (c) daju cijepiti životinje iz ciljane populacije životinja na temelju naloga nadležnog tijela; (d) provode mjere kontrole bolesti u slučaju sumnje na bolest ili potvrde bolesti na temelju naloga nadležnog tijela; (e) ispunjavaju zahtjeve za premještanja na temelju naloga nadležnog tijela; (f) provode sve dodatne mjere koje nadležno tijelo smatra potrebnima, što prema potrebi može uključivati zaštitu držanih životinja od napada vektora u skladu sa zdravstvenim statusom životinja. 2. Subjekti koji su odgovorni za klaonice u kojima se drže i kolju životinje iz ciljane populacije životinja iz članka 38. stavka 1.: (a) ispunjavaju zahtjeve koje nadležno tijelo odredi u vezi s nadziranjem životinja iz ciljane populacije životinja; (b) provode mjere kontrole bolesti u slučaju sumnje na bolest ili potvrde bolesti na temelju naloga nadležnog tijela; (c) provode sve dodatne mjere koje nadležno tijelo smatra potrebnima, što prema potrebi može uključivati zaštitu držanih životinja od napada vektora u skladu sa zdravstvenim statusom životinja.

Članak 40. Obveze nadležnog tijela u kontekstu programâ iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a 1. Nadležno tijelo na području koje je obuhvaćeno programom iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a iz članka 37. stavka 2. točke (b): (a) mapira obuhvaćeno područje kao skup geografskih jedinica u skladu s dijelom II. poglavljem 1. odjeljkom 4. točkom 1. Priloga V.; (b) provodi nadziranje infekcije virusom BPJ-a u svakoj geografskoj jedinici, prema potrebi s obzirom na epidemiološko stanje, u skladu sa zahtjevima utvrđenima u dijelu II. poglavlju 1. Priloga V.; (c) primjenjuje mjere kontrole bolesti utvrđene u člancima 41. i 42. u slučaju sumnje na bolest ili potvrde bolesti; (d) subjektima koji su odgovorni za objekte u kojima se drže goveda, ovce, koze i, prema potrebi, druge ciljane populacije životinja određuje cijepljenje životinja; i (e) primjenjuje zahtjeve iz članaka 43. i 45. na premještanja životinja iz ciljane populacije životinja. 2. Odstupajući od stavka 1. točke (d), nadležno tijelo može odlučiti da subjektima ne odredi cijepljenje životinja ako na temelju procjene rizika propisno obrazloži da je provedba drugih mjera dovoljna za iskorjenjivanje bolesti. 3. Ako to smatra potrebnim, i ako je moguće, nadležno tijelo utvrđuje područje sezonski slobodno od virusa BPJ-a kako je predviđeno u dijelu II. poglavlju 5. Priloga V. U tom slučaju nadležno tijelo Komisiji i drugim državama članicama stavlja na raspolaganje sljedeće: (a) podatke kojima se dokazuje ispunjavanje posebnih kriterija za određivanje razdoblja sezonski slobodnog od virusa BPJ-a; (b) datum početka i završetka razdoblja; (c) podatke kojima se dokazuje prestanak prijenosa virusa BPJ-a na tom području; i (d) granice područja u skladu s minimalnim zahtjevima iz članka 13.

Članak 41. Mjere kontrole bolesti u slučaju sumnje na infekciju virusom BPJ-a 1. U slučaju sumnje na infekciju virusom BPJ-a nadležno tijelo provodi istragu kako bi se potvrdila ili isključila prisutnost bolesti. 2. Do dobivanja rezultata istrage iz stavka 1., nadležno tijelo: (a) ograničava premještanje životinja i zametnih proizvoda iz ciljane populacije životinja iz objekta u kojem se drže osim ako je to odobreno za potrebe neodgodivog klanja; (b) određuje odgovarajuće mjere za umanjivanje rizika, ako je to potrebno i tehnički izvedivo, radi sprečavanja ili smanjenja izloženosti životinja iz ciljane populacije životinja napadima vektora. 3. Nadležno tijelo, ako to smatra potrebnim, proširuje mjere predviđene stavcima 1. i 2. na objekte u kojima su životinje iz ciljane populacije životinja na sličan način bile izložene zaraznim vektorima kao i životinje kod kojih je postojala sumnja na bolest. 4. Mjere predviđene u ovom članku mogu se ukinuti ako nadležno tijelo utvrdi da one više nisu potrebne za ograničavanje rizika od širenja bolesti.

Članak 42. Mjere kontrole bolesti u slučaju potvrde infekcije virusom BPJ-a 1. U slučaju potvrde infekcije virusom BPJ-a nadležno tijelo: (a) potvrđuje izbijanje bolesti i, ako je potrebno, uspostavlja ili proširuje zonu koja je obuhvaćena programom iskorjenjivanja; (b) ako je potrebno, provodi epidemiološko istraživanje; (c) ograničava premještanje životinja iz ciljane populacije životinja iz objekta u kojem se drže osim ako je to odobreno za potrebe neodgodivog klanja; (d) ograničava premještanje zametnih proizvoda životinja iz ciljane populacije životinja iz objekta u kojem se drže; (e) određuje odgovarajuće mjere za umanjivanje rizika, ako to smatra potrebnim i tehnički izvedivim, radi sprečavanja ili smanjenja izloženosti životinja iz ciljane populacije životinja napadima vektora; (f) primjenjuje mjere kontrole bolesti predviđene u članku 41. za sve objekte koji su epidemiološki povezani sa životinjama kod kojih je potvrđena bolest, uključujući one u kojima se drže životinje iz ciljane populacije životinja koje su na sličan način bile izložene zaraznim vektorima kao i životinje kod kojih je potvrđena bolest. 2. Osim mjera utvrđenih u stavku 1., kako bi se spriječilo širenje bolesti, nadležno tijelo, ako to smatra potrebnim: (a) subjektima koji su odgovorni za objekte u kojima se drže goveda, ovce, koze i, prema potrebi, druge ciljane populacije životinja određuje cijepljenje životinja protiv infekcije relevantnim serotipovima BPJ-a kako je predviđeno u članku 40. stavku 1. točki (d); (b) istražuje i prati zdravstveni status ciljane populacije životinja u blizini objekta u kojem se drži životinja kod koje je bolest potvrđena. 3. Mjere predviđene u ovom članku mogu se ukinuti ako nadležno tijelo utvrdi da one više nisu potrebne za ograničavanje rizika od širenja bolesti.

Članak 43. Premještanje držanih životinja i zametnih proizvoda iz ciljane populacije životinja u države članice ili zone koje su obuhvaćene programima iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a 1. Nadležno tijelo odobrava unošenje životinja iz ciljane populacije životinja na područje koje je obuhvaćeno programom iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a iz članka 37. stavka 2. točke (b) samo ako ispunjavaju barem jedan od zahtjeva iz dijela II. poglavlja 2. odjeljka 1. točaka od 1. do 4. Priloga V. 2. Odstupajući od stavka 1., nadležno tijelo može odobriti i unošenje životinja iz ciljane populacije životinja na područje koje je obuhvaćeno programom iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a i ako: (a) procijeni rizik koji unošenje predstavlja za zdravstveni status mjesta odredišta u pogledu infekcije virusom BPJ-a, uzimajući u obzir moguće mjere za umanjivanje rizika koje može donijeti na mjestu odredišta; (b) zabrani premještanje tih životinja u drugu državu članicu: i. na razdoblje od 60 dana nakon unošenja; ili ii. dok se na uzorcima prikupljenima najranije 14 dana nakon unošenja ne provede negativan test lančane reakcije polimerazom (PCR) za serotipove BPJ-a 1–24; (c) prilagodi, prema potrebi, nadziranje u skladu s dijelom II. poglavljem 1. odjeljkom 4. točkom 6. Priloga V.; i (d) životinje ispunjavaju bilo koji od zahtjeva navedenih u dijelu II. poglavlju 2. odjeljku 1. točkama od 5. do 8. Priloga V. 3. Nadležno tijelo odobrava unošenje zametnih proizvoda iz ciljane populacije životinja na područje koje je obuhvaćeno programom iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a iz članka 37. stavka 2. točke (b) samo ako ispunjavaju barem jedan od zahtjeva iz dijela II. poglavlja 2. odjeljka 2. točaka od 1. do 3. Priloga V. 4. Odstupajući od stavka 3., nadležno tijelo može odobriti unošenje zametnih proizvoda iz ciljane populacije životinja na područje koje je obuhvaćeno programom iskorjenjivanja infekcije virusom BPJ-a i ako: (a) procijeni rizik koji unošenje predstavlja za zdravstveni status mjesta odredišta u pogledu infekcije virusom BPJ-a uzimajući u obzir moguće mjere za umanjivanje rizika koje može donijeti na mjestu odredišta; (b) zabrani premještanje tih zametnih proizvoda u drugu državu članicu; i (c) zametni proizvodi ispunjavaju zahtjeve navedene u dijelu II. poglavlju 2. odjeljku 2. točki 4. Priloga V. 5. Ako nadležno tijelo koje prima životinje ili zametne proizvode primijeni odstupanja predviđena u stavcima 2. ili 4., ono: (a) u najkraćem mogućem roku o tome obavješćuje Komisiju; (b) prihvaća životinje ili zametne proizvode iz ciljane populacije životinja koji ispunjavaju zahtjeve za predmetno odstupanje bez obzira na državu članicu ili zonu podrijetla životinje ili zametnih proizvoda. 6. Ako nadležno tijelo koje prima životinje ili zametne proizvode više ne primjenjuje odstupanja predviđena u stavcima 2. ili 4., ono u najkraćem mogućem roku o tome obavješćuje Komisiju.

Članak 44. Objekti zaštićeni od vektora 1. Nadležno tijelo na zahtjev subjekta može odobriti status „objekta zaštićenog od vektora” objektima ili prostorima koji ispunjavaju kriterije utvrđene u dijelu II. poglavlju 3. Priloga V. 2. Nadležno tijelo odgovarajućom učestalošću, odnosno barem na početku, u sredini i na kraju propisanog razdoblja zaštite, provjerava učinkovitost mjera koje se provode s p