PRILOG VII.

METODOLOGIJA UTVRĐIVANJA EMISIJA KOJE NASTAJU PRI EKSTRAKCIJI ILI UZGOJU SIROVINA

U dijelu C točki 5. Priloga V. i dijelu B točki 5. Priloga VI. Direktivi (EU) 2018/2001 navodi se da izračun emisija koje nastaju pri ekstrakciji ili uzgoju sirovina uključuje zbroj svih emisija pri samom postupku ekstrakcije ili uzgoja sirovina, pri skupljanju, sušenju i skladištenju sirovina, emisije iz otpadaka i curenja tekućina te iz proizvodnje kemikalija ili proizvoda upotrijebljenih pri ekstrakciji ili uzgoju.

Hvatanje CO2 u uzgoju sirovina ne uzima se u obzir. Umjesto uporabe stvarnih vrijednosti za emisije iz uzgoja poljoprivredne biomase mogu se upotrijebiti procjene na temelju prosječnih regionalnih vrijednosti za emisije iz uzgoja uključenih u izvješća iz članka 31. stavka 4. Direktive (EU) 2018/2001 ili podataka o raščlanjenim zadanim vrijednostima za emisije iz uzgoja uključene u ovaj Prilog. Umjesto uporabe stvarnih vrijednosti, u nedostatku relevantnih podataka iz tih izvješća prosječne vrijednosti mogu se izračunati na temelju lokalne poljoprivredne prakse, primjerice upotrebljavajući podatke za skupinu poljoprivrednih gospodarstava.

EMISIJE NASTALE PRI SAMOM POSTUPKU EKSTRAKCIJE ILI UZGOJA

Emisije nastale pri samom postupku ekstrakcije ili uzgoja uključuju sve emisije nastale pri i. opskrbi gorivom za poljoprivredne strojeve koji se upotrebljavaju, ii. proizvodnji sjemenskog materijala za uzgoj kultura, iii. proizvodnji gnojiva i pesticida, iv. zakiseljavanju gnojivom i primjeni vapna i v. emisije iz tla nastale pri uzgoju kultura.

1.1. Uporaba goriva (dizelsko ulje, benzin, teško loživo ulje, biogoriva ili druga goriva) za poljoprivredne strojeve

Emisije stakleničkih plinova nastale pri uzgoju kultura (priprema polja, sijanje, primjena gnojiva i pesticida, žetva ili berba, prikupljanje) uključuju sve emisije koje nastanu pri uporabi goriva (kao što su dizelsko ulje, benzin, teško loživo ulje, biogoriva ili druga goriva) u poljoprivrednim strojevima. Količina goriva koja se upotrebljava u poljoprivrednim strojevima propisno se dokumentira. Odgovarajući emisijski faktori goriva moraju se upotrebljavati u skladu s Prilogom IX. Pri uporabi biogoriva moraju se primjenjivati zadane emisije stakleničkih plinova iz Direktive (EU) 2018/2001.

1.2. Kemijska gnojiva i pesticidi

Emisije koje nastanu pri uporabi kemijskih gnojiva i pesticida (1) za uzgoj sirovina uključuju sve povezane emisije nastale pri proizvodnji kemijskih gnojiva i pesticida. Količina kemijskih gnojiva i pesticida, koja ovisi o poljoprivrednoj kulturi, lokalnim uvjetima i poljoprivrednim praksama, propisno se dokumentira. Odgovarajući emisijski faktori, uključujući emisije nastale istraživanjima i proizvodnjom nafte i plina, moraju se uzeti u obzir za obračun emisija pri proizvodnji kemijskih gnojiva i pesticida u skladu s Prilogom IX. Ako je gospodarski subjekt upoznat s tvornicom koja proizvodi gnojivo te ako je ona dio sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS), on može primjenjivati emisije iz proizvodnje prijavljene u okviru ETS-a te dodati emisije nastale istraživanjem i proizvodnjom prirodnog plina itd. Uključuje se i prijevoz gnojiva, primjenom emisija iz vrsta prijevoza navedenih u Prilogu IX. Ako gospodarski subjekt nije upoznat s tvornicom koja proizvodi gnojivo, trebao bi primjenjivati standardne vrijednosti predviđene Prilogom IX.

1.3. Sjemenski materijal

Izračun emisija iz uzgoja nastalih pri proizvodnji sjemenskog materijala za uzgoj kultura temelji se na stvarnim podacima o sjemenskom materijalu koji se upotrebljava. Emisijski faktori za proizvodnju sjemenskog materijala te opskrbu njime mogu se uzeti u obzir za obračun emisija povezanih s proizvodnjom sjemena. Moraju se primjenjivati standardne vrijednosti za emisijske faktore iz Priloga IX. Za ostalo sjeme moraju se primjenjivati vrijednosti iz literature prema sljedećoj hijerarhiji:

(a) peto izdanje izvješća „Well to Wheels” konzorcija JEC;

(b) baza podataka ECOINVENT;

(c) „službeni” izvori, kao što su Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC), Međunarodna agencija za energiju (IEA) ili vlade;

(d) drugi pregledani izvori podataka, kao što su baza podataka E3 i baza podataka GEMIS;

(e) stručno recenzirane publikacije;

(f) propisno dokumentirane vlastite procjene.

1.4. Emisije nastale pri zakiseljavanju gnojivom i primjeni vapna

Emisije nastale pri neutralizaciji tla zakiseljavanog gnojivom i pri primjeni vapna uzimaju se u obzir za obračun emisija CO2 nastalih pri neutralizaciji kiselosti koja je posljedica uporabe dušičnih gnojiva ili pri reakciji vapna u tlu.

1.4.1. Emisije nastale pri neutralizaciji tla zakiseljavanog gnojivom

Emisije nastale pri zakiseljavanju zbog uporabe dušičnog gnojiva u polju uzimaju se u obzir za obračun emisija na temelju količine dušičnog gnojiva koje se upotrebljava. Kad je riječ o dušičnim gnojivima, emisije nastale pri neutralizaciji dušičnih gnojiva u tlu iznose 0,783 kg CO2/kg N; kad je riječ o gnojivima na bazi uree, emisije nastale pri neutralizaciji iznose 0,806 kg CO2/kg N.

1.4.2. Emisije iz tla nastale pri primjeni (poljoprivrednog) vapna

Stvarna količina vapna koje se upotrebljava propisno se dokumentira. Emisije se izračunavaju kako slijedi:

1. na kiselom tlu, ako je pH-vrijednost manja od 6,4, vapno otapaju kiseline iz tla čime se, umjesto bikarbonata, pretežito stvara CO2, što rezultira otpuštanjem gotovo sveg CO2 u vapno (0,44 kg CO2/kg CaCO3 ekvivalenta vapna);

2. ako je pH-vrijednost tla veća ili jednaka 6,4, emisijski faktor od 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/(kg CaCO3 ekvivalenta vapna) uključuje se u obračun, kao i emisije nastale pri neutralizaciji tla zakiseljavanog uporabom gnojiva;

3. emisije nastale pri primjeni vapna izračunane pri stvarnoj primjeni vapna iz prethodnih točaka 1. i 2. mogu biti veće od emisija nastalih neutralizacijom gnojiva, izračunanih u točki 1.4.1. ako je zakiseljavanje gnojivom neutralizirano s pomoću primijenjenog vapna. U tom se slučaju emisije nastale pri neutralizaciji gnojiva (iz točke 1.4.1.) mogu oduzeti iz izračuna emisija nastalih pri primjeni vapna kako bi se spriječilo dvostruko računanje emisija. Emisije nastale pri zakiseljavanju gnojivom mogu biti veće od emisija nastalih pri primjeni vapna. U tom bi slučaju oduzimanje rezultiralo naizgled negativnim neto emisijama nastalim pri primjeni vapna jer se sva kiselost gnojiva ne neutralizira s pomoću poljoprivrednog vapna, već se djelomično neutralizira s pomoću prirodnih karbonata. U ovom slučaju neto emisije nastale pri primjeni vapna jednake su nuli, ali emisije nastale pri zakiseljavanju gnojivom koje se svejedno pojavljuju održavaju se u skladu s točkom 1.4.1. Ako podaci o stvarnoj uporabi poljoprivrednog vapna nisu dostupni, pretpostavlja se uporaba koju je predložila Udruga proizvođača poljoprivrednog vapna (Agricultural Lime Association). To je funkcija vrste kulture, pH-vrijednosti izmjerene u tlu, vrste tla i vrste vapna. Popratne emisije CO2 izračunavaju se s pomoću točaka 1. i 2. navedenog postupka. Međutim, oduzimanje navedeno u točki 3. u ovom se slučaju ne primjenjuje jer preporučena uporaba poljoprivrednog vapna ne uključuje poljoprivredno vapno upotrijebljeno za neutralizaciju gnojiva primijenjenog u istoj godini, kako bi se onemogućilo da se emisije nastale pri neutralizaciji gnojiva dvostruko računaju.

1.5. Emisije (dušikova oksida/N2O) iz tla nastale pri uzgoju kultura

Izračun emisija N2O iz tala kojima se gospodari mora biti u skladu s metodologijom IPCC-a. Uporaba razlučenih emisijskih faktora specifičnih za određenu kulturu za različite okolišne uvjete (što odgovara metodologiji druge razine (Tier 2) IPCC-a) upotrebljava se za izračun emisija N2O nastalih pri uzgoju kultura. Specifični emisijski faktori za različite okolišne uvjete, uvjete tla te različite kulture trebali bi se uzeti u obzir. Za izračun tih emisijskih faktora gospodarski bi subjekti mogli primijeniti odobrene modele ako se tim modelima u obzir uzimaju ti aspekti. U skladu sa smjernicama IPCC-a (2), i izravne i neizravne emisije N2O uzimaju se u obzir. Primjenjuje se alat GNOC (globalni kalkulator dušikova oksida), koji se temelji na formulama navedenima u nastavku, u skladu s nazivljem iz smjernica IPCC-a (2006.):

N2Ototal – N = N2Odirect – N + N2Oindirect–N

pri čemu je:

za mineralna tla: N2ODirect – N = [(FSN + FON) • EF1ij] + [FCR • EF1]

za organska tla: N 2 ODirect – N = [(FSN + FON) • EF1] + [FCR • EF1] + [(FOS,CG,Temp • EF2CG, Temp] + [FCROS,CG,Trop • E2CG,Trop]

za mineralna i organska tla: N 2 ODirect – N = [(FSN • FracGASF) + (FON • EracGASM) • EF4] + [(FSN +FON + FCR) • FracLeach-(H) • EF5]

1.5.1. Unos dušika iz poljoprivrednih ostataka

Mora se izračunati za:

(a) šećernu repu, šećernu trsku u skladu s jednadžbom 11.6 iz smjernica IPCC-a (2006.), svezak 4., poglavlje 11., ne uključujući podzemne ostatke, a uključujući unos dušika iz vinese i filtarskog kolača, kad je riječ o šećernoj trsci; FCR = Yield • DRY • (1 – FracBurnt • Cf) • [RAG • NAG • (1 – FracRemove)] + FVF

(b) nasade kokosove i uljne palme na kojima se primjenjuje fiksni unos dušika na temelju literature s obzirom na to da smjernice IPCC-a (2006.) ne sadržavaju zadanu metodu izračuna standardnih emisijskih faktora, u skladu s Prilogom IX.;

(c) sve ostale kulture, u skladu s jednadžbom 11.7a 11, 12 iz smjernica IPCC-a (2006.), svezak 4., poglavlje 11., 11.7a 11.11, 11.12, kao FCR = (1 – FracBurnt • Cf) • AGDM • NAG • (1 – FracRemove) + (AGDM + Yield • DRY) • RBG-BIO • NBG pri čemu je: N2Ototal–N = i = zravne i neizravne godišnje emisije N2O–N proizvedene iz tala kojima se gospodari; kg N2O–N ha-1 a-1, N2Odirect–N = izravne godišnje emisije N2O–N proizvedene iz tala kojima se gospodari; kg N2O–N ha-1 a-1, N2Oindirect–N = neizravne godišnje emisije N2O–N (odnosno godišnja količina N2O–N proizvedena atmosferskim taloženjem dušika koji isparava iz tala kojima se gospodari i godišnja količina N2O–N proizvedena ispiranjem i otjecanjem dušika dodanog tlima kojima se gospodari u područjima u kojima dolazi do ispiranja/otjecanja); kg N2O–N ha-1 a-1, FSN = godišnji unos sintetičkog dušičnog gnojiva; kg N ha-1 a-1, FON = godišnja količina dušika iz životinjskog gnoja koji se upotrebljava kao gnojivo; kg N ha-1 a-1, FCR = godišnja količina dušika u poljoprivrednim ostacima (nadzemnima i podzemnima); kg N ha-1 a-1, FOS,CG,Temp = godišnja površina organskih tala kojima se gospodari/koja su drenirana i nalaze se pod usjevima u umjerenim klimatskim podnebljima; ha-1 a-1, FOS,CG,Trop = godišnja površina organskih tla kojima se gospodari/koja su drenirana i nalaze se pod usjevima u tropskim klimatskim podnebljima; ha-1, FracGASF = 0,10 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg primijenjenog N)-1, isparavanje iz sintetičkog gnojiva, FracGASM = 0,20 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg primijenjenog N)-1, isparavanje iz svih primijenjenih organskih dušičnih gnojiva, FracLeach-(H) = 0,30 kg N (kg dodanog N)-1, gubitak dušika zbog ispiranja i otjecanja u područjima u kojima dolazi do ispiranja/otjecanja, EF1ij = emisijski faktori za emisije N2O iz sintetičkih gnojiva i primjene organskog dušika na mineralna tla koji su specifični za određene kulture i određena područja (kg N2O–N (kg unosa N)-1), EF1 = 0,01 [kg N2O–N (kg unosa N)-1], EF2CG,Temp = 8 kg N ha-1 a-1 za tla organskih usjeva i travnjaka u umjerenim klimatskim podnebljima, EF2CG,Trop = 16 kg N ha-1 a-1 za tla organskih usjeva i travnjaka u tropskim klimatskim podnebljima, EF4 = 0,01 [kg N2O–N (kg N NH3–N + NOx–N koji je ispario)—1], EF5 = 0,0075 [kg N2O–N (kg N koji se isprao/koji je otekao)-1], Yield = godišnji svježi prinos kulture (kg ha-1), DRY = udio suhe tvari u ubranom/požetom proizvodu [kg suhe tvari (kg svježe mase)-1] (vidjeti tablicu 1.), FracBurnt = udio obrađene površine koja se godišnje spali [ha (ha)-1] Cf = faktor izgaranja [bezdimenzionalni] (vidjeti tablicu 1.), RAG = udio suhe tvari nadzemnih ostataka u prinosu ubrane suhe tvari, za kulturu [kg suhe tvari (kg suhe tvari)-1] (vidjeti tablicu 3.), NAG = sadržaj dušika u nadzemnim ostacima [kg N (kg suhe tvari)-1] (vidjeti tablicu 1.), FracRemove = udio nadzemnih ostataka uklonjenih s polja [kg suhe tvari (kg suhe tvari nadzemnih ostataka)-1], FVF = godišnja količina dušika u vinasi i filterskom kolaču šećerne trske koji se vraćaju na polje [kg N ha-1], izračunava se kao Yield * 0,000508. AG = suha tvar nadzemnih ostataka [kg suhe tvari ha-1].

1.5.2. Emisijski faktori za emisije N2O iz sintetičkih gnojiva i primjene organskog dušika koji su specifični za određene kulture i određena područja

Emisije N2O iz tala koja se upotrebljavaju u poljoprivredne svrhe, na različitim poljoprivrednim površinama koje se nalaze u različitim okolišnim uvjetima i pripadaju različitim klasama uporabe zemljišta mogu se utvrditi prema statističkom modelu koji su razvili Stehfest i Bouwman (2006.) (dalje u tekstu „model S&B”):

L1682022HR6510120220617HR0003.0001671671NACRTODLUKA br. …/2022 Odbora za SGP osnovanog na temelju Prijelaznog sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge straneod ...u pogledu donošenja poslovnika o rješavanju sporovaODBOR ZA SGP,uzimajući u obzir Prijelazni sporazum o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge straneSL EU L 287, 21.10.2016., str. 3. (Sporazum), potpisan u Bruxellesu 28. srpnja 2016., a posebno njegov članak 59.,budući da je člankom 59. stavkom 1. Sporazuma predviđeno da su postupci rješavanja sporova regulirani poslovnikom koji donosi Odbor za SGP u roku od tri mjeseca nakon osnivanja te da se u članku 64. stavku 2. Sporazuma navodi da je tom poslovniku priložen kodeks ponašanja,DONIO JE OVU ODLUKU:Članak 1.Donosi se poslovnik o rješavanju sporova kako je naveden u Prilogu ovoj Odluci.Članak 2.Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

pri čemu je:

E = emisija N2O (u kg N2O–N ha-1 a-1), ev = vrijednost učinka za različite pokretače (vidjeti tablicu 2.),

EF1ij za kulturu za biogorivo i na lokaciji j izračunava se (prema modelu S&B) na sljedeći način:

EF1ij = (Efert,ij – Eunfert,ij)/Nappl,ij

Faktor IPCC-a (2006.) (EF1) za izravne emisije N2O iz unosa gnojiva koji se temelji na globalnoj srednjoj vrijednosti zamjenjuje se faktorom EF1ij specifičnim za određenu kulturu i lokaciju za izravne emisije iz mineralnog gnojiva i unosa dušika iz gnoja, koji se temelji na faktoru EF1ij specifičnom za određenu kulturu i lokaciju, i to primjenom modela S&B,

pri čemu je:

Efert,ij = emisija N2O (u kg N2O-N ha-1 a-1) na temelju modela S&B, pri čemu je unos gnojiva stvarna stopa primjene dušika (mineralno gnojivo i gnoj) na kulturi i na lokaciji j, Eunfert,ij = emisije N2O iz kulture i na lokaciji j (u kg N2O-N ha-1 a-1) na temelju modela S&B. Stopa primjene dušika postavlja se na nulu, dok svi ostali parametri ostaju isti, Nappl,ij = unos dušika iz mineralnog gnojiva i gnoja (u kg N ha-1 a-1) na kulturi i na lokaciji j.

Tablica 1.

Parametri za izračun unosa dušika iz poljoprivrednih ostataka specifični za određene kulture (3)

L1682022HR6510120220617HR0003.0001671671NACRTODLUKA br. …/2022 Odbora za SGP osnovanog na temelju Prijelaznog sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge straneod ...u pogledu donošenja poslovnika o rješavanju sporovaODBOR ZA SGP,uzimajući u obzir Prijelazni sporazum o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge straneSL EU L 287, 21.10.2016., str. 3. (Sporazum), potpisan u Bruxellesu 28. srpnja 2016., a posebno njegov članak 59.,budući da je člankom 59. stavkom 1. Sporazuma predviđeno da su postupci rješavanja sporova regulirani poslovnikom koji donosi Odbor za SGP u roku od tri mjeseca nakon osnivanja te da se u članku 64. stavku 2. Sporazuma navodi da je tom poslovniku priložen kodeks ponašanja,DONIO JE OVU ODLUKU:Članak 1.Donosi se poslovnik o rješavanju sporova kako je naveden u Prilogu ovoj Odluci.Članak 2.Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Tablica 2.

Konstantne vrijednosti i vrijednosti učinka za izračun emisija N2O iz poljoprivrednih površina na temelju modela S&B

L1682022HR6510120220617HR0003.0001671671NACRTODLUKA br. …/2022 Odbora za SGP osnovanog na temelju Prijelaznog sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge straneod ...u pogledu donošenja poslovnika o rješavanju sporovaODBOR ZA SGP,uzimajući u obzir Prijelazni sporazum o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge straneSL EU L 287, 21.10.2016., str. 3. (Sporazum), potpisan u Bruxellesu 28. srpnja 2016., a posebno njegov članak 59.,budući da je člankom 59. stavkom 1. Sporazuma predviđeno da su postupci rješavanja sporova regulirani poslovnikom koji donosi Odbor za SGP u roku od tri mjeseca nakon osnivanja te da se u članku 64. stavku 2. Sporazuma navodi da je tom poslovniku priložen kodeks ponašanja,DONIO JE OVU ODLUKU:Članak 1.Donosi se poslovnik o rješavanju sporova kako je naveden u Prilogu ovoj Odluci.Članak 2.Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

EMISIJE KOJE NASTAJU PRI SKUPLJANJU, SUŠENJU I SKLADIŠTENJU SIROVINA

Emisije koje nastaju pri skupljanju, sušenju i skladištenju sirovina uključuju sve emisije povezane s uporabom goriva pri skupljanju, sušenju i skladištenju sirovina.

Emisije koje nastaju pri skupljanju

Emisije koje nastaju pri skupljanju sirovina uključuju sve emisije nastale pri skupljanju sirovina i njihovu prijevozu do skladišta. Emisije se izračunavaju s pomoću odgovarajućih emisijskih faktora za gorivo koje se upotrebljava (dizelsko ulje, benzin, teško loživo ulje, biogoriva ili druga goriva).

Sušenje biomase

Emisije iz uzgoja uključuju emisije nastale pri sušenju prije skladištenja, kao i pri skladištenju sirovine biomase i postupanju s njome. Podaci o uporabi energije pri sušenju prije skladištenja uključuju stvarne podatke o uporabi postupka sušenja u skladu sa zahtjevima o skladištenju, ovisno o vrsti biomase, veličini čestica, sadržaju vlage, vremenskim uvjetima itd. Odgovarajući emisijski faktori, uključujući emisije nastale istraživanjem i proizvodnjom nafte i plina, uzimaju se u obzir za obračun emisija nastalih pri uporabi goriva u proizvodnji toplinske i električne energije koja se upotrebljava pri sušenju. Emisije nastale pri sušenju uključuju samo emisije nastale pri postupku sušenja koji je potreban kako bi se osiguralo odgovarajuće skladištenje sirovina te ne uključuju sušenje materijala tijekom prerade.

OBRAČUNAVANJE EMISIJA NASTALIH POTROŠNJOM ELEKTRIČNE ENERGIJE PRI OBAVLJANJU POLJOPRIVREDNIH DJELATNOSTI

Pri obračunavanju potrošnje električne energije koja nije proizvedena u okviru pogonu za proizvodnju goriva, pretpostavlja se da je intenzitet emisije stakleničkih plinova proizvodnje i distribucije te električne energije jednak prosječnom intenzitetu emisije proizvodnje i distribucije električne energije u definiranoj regiji, na razini regije NUTS2 (4) ili na nacionalnoj razini. Ako se primjenjuje nacionalni koeficijent emisije iz potrošnje električne energije, upotrebljavaju se vrijednosti iz Priloga IX. Odstupajući od ovog pravila, proizvođači mogu upotrebljavati prosječnu vrijednost za pojedini pogon za proizvodnju električne energije koju taj pogon proizvede, ako nije priključen na elektroenergetsku mrežu te ako je dostupno dovoljno informacija za izvođenje emisijskog faktora.

(1) „Pesticidi” znači sva sredstva za zaštitu bilja, uključujući herbicide, insekticide, fungicide itd.

(2) IPCC (2006.), svezak 4., poglavlje 11.: Emisije N2O iz tala kojima se gospodari te emisije CO2 nastale pri primjeni vapna i uree.

(3) Izvor podataka: Izvješće Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) Definition of input data to assess GHG default emissions from biofuels in EU legislation (Definicija ulaznih podataka za procjenu zadanih emisija stakleničkih plinova iz biogoriva u zakonodavstvu EU-a) JRC 2019. (EUR 28349 EN). https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7d6dd4ba-720a-11e9-9f05-01aa75ed71a1

(4) Statistička nomenklatura teritorijalnih jedinica.