ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(18)

Iako se u 2019. i početkom 2020. stanje na tržištu rada nastavilo se poboljšavati te je to tržište općenito dobro funkcioniralo, uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 gospodarski se rast smanjio te se očekuje znatno povećanje nezaposlenosti. Poduzet je niz nezabilježenih gospodarskih mjera radi zaštite radnih mjesta i sredstava za život ljudi te minimiziranja negativnog utjecaja na samozaposlene osobe, mala i srednja poduzeća (MSP-ove) te velika poduzeća. Kako bi sačuvali radna mjesta, poslodavci koji očekuju da će zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 izgubiti najmanje 20 % prihoda mogu zatražiti doplatu (do 90 % rashoda poduzeća za plaće, ovisno o gubitku prometa), s pomoću koje svojim zaposlenicima mogu isplaćivati plaće tijekom tromjesečnog razdoblja, a koje je produljeno za dodatna četiri mjeseca. Samozaposlene osobe imat će pravo na ubrzani postupak u okviru kojeg mogu zatražiti dodatnu potporu dohotku do iznosa socijalnog minimuma, čime će im se pomoći da podmiruju životne troškove tijekom tromjesečnog razdoblja, a koje je jednako tako produljeno za četiri mjeseca.
(2)

Izvješće za Hrvatsku za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Hrvatske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Hrvatske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019. Komisija je na temelju analize zaključila da u Hrvatskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje su u kontekstu niskog potencijalnog rasta povezane s visokim razinama javnog, privatnog i vanjskog duga. Neravnoteže su, međutim, posljednjih godina sve manje zahvaljujući snažnom nominalnom rastu i razboritoj fiskalnoj politici. Poboljšava se negativna neto vanjska pozicija zahvaljujući kontinuiranom suficitu tekućeg računa. Javni se dug znatno smanjio u odnosu na vrhunac koji je dosegnuo u 2015. Smanjuje se dug privatnog sektora, no predviđa se usporena dinamika njegova smanjenja zbog rasta kredita i oporavka ulaganja. Financijski sektor dobro je kapitaliziran i profitabilan, no udio neprihodonosnih kredita, iako u padu, i dalje je visok. Pojačane su mjere politike, no temeljita provedba strukturnih mjera i dalje je ključna za jačanje otpornosti gospodarstva. Unatoč određenom napretku, nisu riješeni problemi potpunosti, točnosti i pravovremenosti izrade ekonomskih statistika i statistika javnih financija.
(13)

Zbog nedavnog gospodarskog rasta došlo je do povećanja broja radnih mjesta, a zaposlenost je na najvišoj razini u posljednjih deset godina. Međutim, stopa prijelaza iz neaktivnosti ili nezaposlenosti u zaposlenost i dalje je niska te Belgija nije na putu da ostvari svoj cilj iz strategije Europa 2020., odnosno stopu zaposlenosti od 73,2 %. I dalje su prisutne velike regionalne razlike na tržištu rada. Unatoč stalnom smanjenju tijekom posljednjih pet godina, nezaposlenost mladih u Bruxellesu znatno je iznad prosjeka Unije. Stopa sudjelovanja na tržištu rada niska je za niskokvalificirane radnike, osobe migrantskog podrijetla, starije radnike i osobe s invaliditetom, što upućuje na to da strukturni čimbenici i čimbenici specifični za pojedine skupine otežavaju njihovo uključivanje na tržište rada, dok postojeće mjere aktivacije nisu jednako učinkovite za sve skupine stanovništva. Stopa zaposlenosti starijih radnika (od 55 do 64 godine) i dalje je ispod prosjeka Unije, a razlika u odnosu na prosjek Unije i dalje je visoka za osobe starije od 60 godina. Osobe migrantskog podrijetla, a posebno žene, i dalje se suočavaju s većom nezaposlenošću, nižim stopama aktivnosti, većem siromaštvu unatoč zaposlenju i prekvalificiranošću. Iako su poduzete određene mjere za potporu integraciji novopristiglih osoba i borbu protiv diskriminacije, još ne postoji usklađen pristup pri rješavanju izazova s kojima se susreću osobe migrantskog podrijetla. U okviru reforme tržišta rada, takozvanog „dogovora o radnim mjestima”, provedene su mjere kako bi se odgovorilo na slabo sudjelovanje na tržištu rada, ali njihov učinak tek treba ocijeniti.
3.

Malta bi trebala povećati razinu ambicije u pogledu smanjenja krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije 2030. s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Trebala bi predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Potrebne su konkretne dodatne mjere energetske učinkovitosti, posebno za građevinu i promet, kako bi se ispunio cilj predložen za razdoblje od 2021. do 2030.
24.

Iako se Sud bavi zahtjevom za prethodnu odluku tako dugo dok on nije povučen, ipak valja imati na umu ulogu Suda u okviru prethodnog postupka, a to je pridonijeti djelotvornom sudovanju u državama članicama, a ne davati savjetodavna mišljenja o općenitim ili hipotetskim pitanjima. Budući da prethodni postupak pretpostavlja da je spor stvarno u tijeku pred sudom koji upućuje zahtjev, na potonjem je da obavijesti Sud o svakoj postupovnoj okolnosti koja može utjecati na postupak koji je u tijeku pred njime, a osobito o svakom povlačenju tužbe, mirnom rješenju spora ili o drugoj postupovnoj okolnosti koja dovodi do okončanja postupka. Taj sud također mora obavijestiti Sud o eventualnom donošenju odluke u okviru žalbe protiv odluke kojom se upućuje zahtjev i o posljedicama koje ona ima na zahtjev za prethodnu odluku.
(7)

Nedavni rast zaposlenosti može se u velikoj mjeri pripisati povećanju broja zaposlenih na ugovor o radu na određeno vrijeme i samozaposlenih. Visok i sve veći postotak ugovora o radu na određeno vrijeme te brzo povećanje broja samozaposlenih osoba bez zaposlenika objašnjava se velikim razlikama u primjenjivom radnom zakonodavstvu, zaštiti radnika te u zakonodavstvu o oporezivanju i socijalnoj sigurnosti. Iako su poduzete određene mjere, neki od tih čimbenika i dalje djeluju kao financijski poticaji za zaposlenike da počnu raditi kao samozaposlene osobe ili pogoduju njihovu zapošljavanju na određeno vrijeme. To može osobito imati negativne učinke na osobe koje su na marginama tržišta rada te je možda doprinijelo zabilježenom ograničenom agregatnom rastu realnih plaća. Samozaposlene osobe često nisu dovoljno osigurane u pogledu invaliditeta, nezaposlenosti i starosti. To bi dugoročno moglo utjecati na održivost sustava socijalne sigurnosti. Provedba mjera za suzbijanje lažnog samozapošljavanja obustavljena je do 2018. Stanje zaposlenosti osoba migrantskog podrijetla i dalje je velik izazov. Stopa zaposlenosti migranata rođenih izvan EU-a niža je 20 postotnih bodova od stope zaposlenosti osoba rođenih u Nizozemskoj, a to se samo djelomično može objasniti razlikama u dobi i razini obrazovanja.
(10)

S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju, a posebno razinu njezina duga, očekuje se da Belgija u 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, a to je uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta bi prilagodba trebala dovesti do nominalne stope rasta neto primarnih državnih rashoda (6) koja 2018. ne premašuje 1,6 %. To bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od najmanje 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postojat će rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Na prvi se pogled predviđa da Belgija 2017. i 2018. neće poštovati pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da će od 2017. nadalje biti potrebne dodatne mjere kako bi se ispunile odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebalo bi uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u komunikaciji Komisije o europskom semestru 2017. koja prati ovogodišnje preporuke za pojedine zemlje, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike kojim se doprinosi i jačanju oporavka koji je u tijeku i osiguravanju održivosti javnih financija Belgije. U tom kontekstu Vijeće prima na znanje da Komisija namjerava izvršiti cjelovitu ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, posebno s obzirom na cikličku situaciju u Belgiji.
(6)

Ostvaren je napredak u uspostavi bankovne unije, ali ona je i dalje nedovršena. U skladu s planom iz lipnja 2016., navedenim u zaključcima Vijeća od 16. lipnja 2016., nastavit će se rad na dovršetku bankovne unije u pogledu smanjenja rizika i podjele rizika, uključujući europski sustav osiguranja depozita i cilj da zajednički zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju postane operativan najkasnije do kraja prijelaznog razdoblja Fonda kako je definirano u Uredbi (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Iako se sveukupna otpornost bankovnog sektora europodručja povećala u usporedbi s razdobljem prije krize, pritisak na banke veći je zbog niza čimbenika, kao što su visoka razina loših kredita, neučinkoviti poslovni modeli i višak kapaciteta u određenim državama članicama, a sve to dovodi do niske profitabilnosti i u nekim slučajevima dovodi u pitanje održivost. Tim pritiskom ograničava se sposobnost banaka da kreditiraju gospodarstvo. Rizici se šire i na realno gospodarstvo u kojem je razina javnog i nefinancijskog privatnog duga u nekim državama članicama i dalje visoka. Potrebno je kontinuirano uredno razduživanje u privatnom sektoru tako da se dug održivih dužnika u poteškoćama utvrdi, servisira i prema potrebi restrukturira te da se dijelovi neodrživog duga riješe radi brže i učinkovitije prenamjene kapitala. U tom kontekstu za uspješan proces razduživanja kojim se potiče rast ključno je smanjiti još uvijek visoku razinu loših kredita i slijediti zajednička načela izrade okvira nesolventnosti za poduzeća i kućanstva, među ostalim i poboljšanjem nacionalnih postupaka u slučaju nesolventnosti i okvira za izvansudske nagodbe.
(5)

Nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita Irska je obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. U svojem Programu stabilnosti za 2016., koji se temelji na pretpostavci o nepromijenjenim politikama, vlada planira postupna poboljšanja ukupnog salda do postizanja suficita od 0,4 % BDP-a u 2018. Očekuje se ostvarenje revidiranog srednjoročnog proračunskog cilja, strukturnog deficita od 0,5 % BDP-a, do 2018. Međutim, godišnja promjena ponovno izračunanog (5) strukturnog salda od 0,1 % BDP-a u 2016. ne osigurava dostatan napredak prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u pasti na 88,2 % BDP-a u 2016. i da će se nastaviti smanjivati do razine od 85,5 % BDP-a u 2017. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Međutim, mjere potrebne za podupiranje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2017. nadalje nisu dovoljno određene. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. postoji rizik od određenog odstupanja od preporučene fiskalne prilagodbe u 2016., ali predviđa se da će Irska ispunjavati zahtjeve u 2017. ne bude li promjene u politikama. Predviđa se da će Irska biti usklađena s prijelaznim pravilom o dugu u 2016. i 2017. Vijeće na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016. smatra da da će Irska uglavnom biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. No za osiguravanje usklađenosti u 2016. ipak će biti potrebne dodatne mjere.
(8)

Slovenija je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Programu stabilnosti za 2015. vlada planira smanjiti prekomjerni deficit do 2015. u skladu s rokom koji je utvrdilo Vijeće te ostvariti srednjoročni cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, do 2020., to jest jednu godinu nakon programskog razdoblja. Vlada planira postupno smanjiti ukupni deficit na 2,9 % BDP-a u 2015. te na 0,9 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti predviđa se da će udio državnog duga u BDP-u dostići vrhunac u 2015. te iznositi 81,6 % prije nego se počne smanjivati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja uvjerljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2015. Istodobno, na temelju strukturnog salda i poduzetih diskrecijskih mjera fiskalni napor manji je od onoga koji je preporučilo Vijeće. Uz pretpostavku da se prekomjerni deficit pravovremeno smanji kao što je planirano, na Sloveniju će se od 2016. primjenjivati preventivni dio Pakta. Mjere za podupiranje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno određene. Stoga s obzirom na Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. postoji rizik od znatnog odstupanja od zatražene prilagodbe u smjeru ostvarenja srednjoročnog cilja 2016. te će biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Slovenija neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. U pogledu fiskalnih pravila parlament je 2013. odobrio ustavni temelj za uspostavu pravila o proračunskom saldu/suficitu proračuna javnih financija u strukturnom smislu. Međutim, potrebno provedbeno zakonodavstvo još nije doneseno. Predviđa se da će se revizijama Zakona o javnim financijama pružiti potrebna zakonodavna osnova za postupovna pitanja na kojima se temelji Zakon o javnim financijama.
41.

U pogledu upotrebe CSM RA za provjeru sigurne integracije prije izdavanja odobrenja za puštanje u uporabu: — točka (a) preporuke 39. u cijelosti je u području primjene TSI-jeva koji se bave podsustavima; ako ne postoje izričiti tehnički propisi kojima je obuhvaćeno to pitanje, u TSI-ju se može prihvatiti pristup na temelju rizika, zahtijevati primjena CSM RA i navesti do koje bi prihvatljive razine rizik trebao biti kontroliran, — ako ne postoje obvezni propisi (TSI-jevi, nacionalni propisi) koji u cijelosti obuhvaćaju to sučelje, potrebno je provjeriti točku (b) preporuke 39. upotrebom CSM RA, — točka (c) preporuke 39. trebala bi u cijelosti biti obuhvaćena TSI-jevima i, ako je to predviđeno člankom 17. stavkom 3. Direktive 2008/57/EZ, nacionalnim propisima te bi tu provjeru na temelju propisa trebalo provesti prijavljeno tijelo ili imenovano tijelo u sklopu odgovornosti za „provjeru sučelja dotičnog podsustava sa sustavom u koji se uključuje” (članak 18. Direktive 2008/57/EZ), u protivnom bi zahtjevi u pogledu transparentnosti, nediskriminacije i interoperabilnosti bili ugroženi, — Zato upotreba CSM RA nije obvezna za točku (c) preporuke 39. u slučajevima kada postoje TSI-jevi ili nacionalna pravila. U slučajevima kada nacionalnim propisima nije određeno to sučelje u cijelosti (npr. neki zastarjeli signalno-sigurnosni sustavi i inovativna rješenja), tim nacionalnim propisom/propisima može se zahtijevati primjena CSM RA za rješavanje rizika koji nisu obuhvaćeni.
(9)

Cilj je proračunske strategije utvrđene programom stabilizacije za 2014. postići uravnoteženi proračun u strukturnom smislu do 2016. i srednjoročni cilj do 2017. Program stabilnosti potvrđuje prijašnji srednjoročni cilj od 0,75 % BDP-a, koji odražava ciljeve Pakta o stabilnosti i rastu, ali je njegovo postizanje odgođeno za 2017., odnosno godinu nakon one određene prošlogodišnjim programom stabilnosti. Predviđeni godišnji napredak u smjeru postizanja srednjoročnog cilja u skladu je s prilagodbom koja se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilnosti, referentno mjerilo za rashode u programskom je razdoblju uglavnom dostignuto. Dug koji je u 2013. iznosio 101,5 % BDP-a premašuje referentnu vrijednost iz Ugovora u iznosu od 60 % BDP-a i, prema programu stabilnosti se očekuje da će postupno opadati do otprilike 93 % BDP-a u 2017. Općenito gledajući, ciljevi programa stabilnosti u skladu su sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Vjerodostojan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u programu stabilnosti, a koji je pripremila neovisna institucija (Državni ured za planiranje). Predviđanja rasta bliska su predviđanjima iz proljetne prognoze službi Komisije za 2014. Fiskalna putanja još nije potvrđena odgovarajućim mjerama. Iz Komisijine prognoze proizlazi da u 2014. neće doći do strukturnog poboljšanja, te će, temeljem uobičajene pretpostavke o neizmijenjenoj politici, doći do strukturnog pogoršanja u 2015. To ugrožava postizanje ciljeva, a moglo bi dovesti i do znatnog odstupanja od prilagodbe usmjerene prema ostvarenju srednjoročnog cilja u razdoblju 2014. – 2015. Nadalje, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi Belgija neće biti u skladu s pravilom o dugu ni 2014. ni 2015. Na osnovi ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, a na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je Belgija spustila svoj deficit opće države znatno ispod 3 % BDP-a u 2013., ali postoji opasnost da od 2014. znatno odstupi od zahtjeva preventivnog dijela.
(13)

U Švedskoj su stope nezaposlenosti mladih, osoba migrantskog podrijetla te niskokvalificiranih osoba općenito daleko iznad stopa ostatka radno aktivnog stanovništva te iznad prosjeka EU-a. Švedska je poduzela velik broj novih odgovarajućih mjera za rješavanje ovog problema. Mjere usmjerene na integraciju osoba migrantskog porijekla u tržište rada već su donijele početne rezultate u obliku smanjenja stope nezaposlenosti, no potrebna su kontinuirana nastojanja za smanjenje jaza između njih i ostatka stanovništva. Do sada mladi nisu imali znatne koristi od ovih mjera. Međutim nekoliko je mjera koje obećavaju već provedeno ili su u pripremi, a one obuhvaćaju pružanje podrške ugovorima o prvom zapošljavanju u okviru švedskog modela određivanja plaća putem potpuno neovisnih socijalnih partnera. Nastojanja za osnaživanje programa za vježbenike i drugih oblika strukovnog obrazovanja zasnovanog na radu također su u cijelosti relevantna, no potrebno ih je učiniti ambicioznijima kako bi se ostvario željeni učinak. Kontinuirani razvoj bio bi zajamčen preispitivanjem zakonodavstva u području zaštite zaposlenosti te iskorištavanjem koristi koje jamstvo radnog mjesta ima za mlade osobe. Uže definirane mjere usmjerene na one kojima su one najpotrebnije trebale bi imati prednost u odnosu na opće subvencije. Prema švedskom jamstvu radnog mjesta, mladim osobama koje traže posao putem javne službe za zapošljavanje i koje su bile nezaposlene 90 dana nude se ciljane usluge kako bi im se pomoglo da povećaju šanse za pronalazak posla i prilika za obrazovanje. Međutim, čini se da je jamstvo trenutačno manje djelotvorno usmjereno na mlade osobe koje ne sudjeluju ni u kakvom programu obrazovanja ili izobrazbe i nisu prijavljene državnom zavodu za zapošljavanje. U skladu s preporukom iz 2012. Švedska je zatražila preispitivanje učinaka smanjene stope PDV-a za restorane i usluge pripreme i dostave hrane, i to na cijene, plaće i zapošljavanje mladih osoba, čiji bi prvi rezultati trebali biti izneseni u siječnju 2014., a konačni zaključci 2016. Ovo će preispitivanje biti važno s obzirom na zabrinutost koja je istaknuta u pogledu troškovne djelotvornosti navedene mjere.
1.

u članku 6., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Ne dovodeći u pitanje nadzorne zadaće ESB-a utvrđene u Prilogu V., nacionalne središnje banke u suradnji s ostalim nadležnim tijelima, kako su određena člankom 4. i gdje je to relevantno, osiguravaju nadzor i ocjenu kvalitete statističkih podataka koji se stavljaju na raspolaganje ESB-u. ESB ocjenjuje navedene podatke na sličan način i pravovremeno. Izvršni odbor ESB-a izvješćuje Upravno vijeće ESB-a jednom u dvije godine o kvaliteti vanjske statistike koja je stavljena na raspolaganje ESB-u. Izvršni odbor podnosi izvješće Upravnom vijeću do kraja godine koja slijedi svako relevantno dvogodišnje razdoblje. Prvo dvogodišnje izvješće treba dostaviti do kraja 2022. Izvršni odbor može ovo izvješće ili njegov izvadak javno objaviti.”
4.

Članak 5. mijenja se kako slijedi: (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Na pojedina kreditna potraživanja primjenjuju se posebni korektivni faktori koji se utvrđuju s obzirom na preostalo dospijeće, stupanj kreditne kvalitete i struktura kamatne stope kako su utvrđeni u tablici 3. u Prilogu ovoj Smjernici.”; (b) stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. U odnosu na strukturu kamatne stope kreditnih potraživanja primjenjuju se sljedeće odredbe: (a) ‚kreditna potraživanja bez kupona tretiraju se kao kreditna potraživanja s isplatom kamata po nepromjenjivoj stopi; (b) kreditna potraživanja s promjenjivom kamatnom stopom s razdobljem ponovnog određivanja duljim od godinu dana tretiraju se kao kreditna potraživanja s nepromjenjivom kamatnom stopom; (c) kreditna potraživanja s promjenjivom kamatnom stoppom s gornjom granicom tretiraju se kao kreditna potraživanja s nepromjenjivom kamatnom stopom; (d) kreditna potraživanja s promjenjivom kamatnom stopom s razdoljem ponovnog određivanja od jedne godine ili manje i s donjom granicom, ali bez gornje granice, tretiraju se kao kreditna potraživanja s promjenjivom kamatnom stopom; (e) korektivni faktor koji se primjenjuje na kreditno potraživanje s više od jedne vrste isplata kamata, isključivo ovisi o isplatama kamata u preostalom razdoblju do dospijeća kreditnog potraživanja. Ako postoji više od jedne vrste isplate kamata u preostalom razdoblju do dospijeća kreditnog potraživanja, preostale isplate kamata tretiraju se kao isplate s nepromjenjivom kamatnom stopom, pri čemu odgovarajuće dospijeće za korektivni faktor odgovara preostalom dospijeću kreditnog potraživanja.”; (c) stavak 3. briše se; (d) stavak 4. briše se; (e) U stavku 7. riječi „u gore navedenim stavcima 1. do 4.” zamjenjuju se riječima „stavcima 1. do 2.”
(b)

kupon s promjenjivom kamatnom stopom koji ne može prouzročiti negativni novčani tok i koji ima sljedeću strukturu: kuponska stopa = (referentna kamatna stopa * l) ± x, s f ≤ kuponske stope ≤ c, gdje: i. referentna kamatna stopa je samo jedna od sljedećih u određenom trenutku: — kamatna stopa na eurskom novčanom tržištu, npr. EURIBOR, LIBOR ili slični indeksi, — kamatna stopa na ugovore o razmjeni s nepromjenjivim rokom dospijeća, npr. CMS, EIISDA, EUSA, — prinos na jednu državnu obveznicu iz europodručja ili indeks nekolicine takvih obveznica s dospijećem od godine dana ili manje, — indeks inflacije u europodručju; i ii. f (donja granica), c (gornja granica), l (faktor financijske poluge/smanjenja financijske poluge) i x (marža) su, ako postoje, brojevi koji su unaprijed određeni pri izdavanju, a koji se tijekom vremena mogu mijenjati samo kako je unaprijed određeno pri izdavanju, kada su f i c veći ili jednaki nuli, a l je veći od nule tijekom cjelokupnog vijeka trajanja imovine. Za kupone s promjenjivom kamatnom stopom s referentnom kamatnom stopom s indeksom inflacije, l je jednako jedan.