ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Članak 128. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 128. Mjere za kontrolu rizika 1. Eurosustav primjenjuje sljedeće mjere za kontrolu rizika za prihvatljivu imovinu: (a) korektivne faktore kao što su utvrđeni u Smjernici (EU) 2016/65 Europske središnje banke (ESB/2015/35) (2); (b) pozive na uplatu dodatne marže (iskazivanje po tržišnoj vrijednosti): Eurosustav propisuje da se tržišna vrijednost prihvatljive imovine koja se koristi u njegovim obratnim transakcijama za puštanje likvidnosti, usklađena za korektivni faktor, održava tijekom vremena. Ako vrijednost prihvatljive imovine, koja se procjenjuje na dnevnoj osnovi, padne ispod određene razine, matični NSB tražit će od druge ugovorne strane da dostavi dodatnu imovinu ili gotovinu upućivanjem maržnog poziva. Slično tome, ako vrijednost prihvatljive imovine premaši određenu razinu nakon njezine ponovne procjene, NSB može vratiti višak imovine ili gotovine; (c) ograničenja u vezi s korištenjem neosiguranih dužničkih instrumenata koje izdaju kreditne institucije ili bilo koji drugi subjekt s kojim je kreditna institucija u bliskoj vezi, kako je opisano u članku 138.; (d) umanjenja vrijednosti (engl. valuation markdowns) kao što su utvrđena u Smjernici (EU) 2016/65 (ESB/2015/35). 2. Eurosustav može primjenjivati sljedeće dodatne mjere za kontrolu rizika: (a) početne marže, što podrazumijeva da bi druge ugovorne strane trebale osigurati prihvatljivu imovinu s vrijednošću koja je barem jednaka likvidnosti koju osigurava Eurosustav, uvećanu za vrijednost početne marže; (b) ograničenja u vezi s izdavateljem, dužnikom ili jamcem: Eurosustav može primijeniti dodatna ograničenja, osim onih koja se primjenjuju na korištenje neosiguranih dužničkih instrumenata iz stavka 1. točke (c), na izloženosti prema izdavatelju, dužniku ili jamcu; (c) dodatne korektivne faktore; (d) dodatna jamstva jamaca koji zadovoljavaju zahtjeve kreditne kvalitete Eurosustava kako bi se prihvatila određena imovina; (e) isključenje određene imovine od upotrebe kao kolaterala u kreditnim operacijama Eurosustava. (2) Smjernica (EU) 2016/65 Europske središnje banke od 18. studenoga 2015. o korektivnim faktorima koji se primjenjuju u provedbi okvira monetarne politike Eurosustava (ESB/2015/35) (SL L 14, 21.1.2016., str. 30.).”"
ii.

nacionalne središnje banke dostavljaju podatke ili (1) na tromjesečnoj osnovi transakcije za svaki vrijednosni papir posebno i, kada je to moguće, druge promjene u obujmu u referentnom tromjesečju do kraja poslovanja na 70. kalendarski dan nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose ili (2) pozicije za svaki vrijednosni papir posebno i, kada je to moguće, druge promjene u obujmu koje su potrebne za izvođenje transakcija. U potonjem slučaju nacionalne središnje banke dostavljaju podatke na temelju pristupa opisanih u dijelu 1. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB 2012/24) do završetka poslovanja na 70. kalendarski dan nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose za tromjesečne podatke za svaki vrijednosni papir posebno i na 63. kalendarski dan nakon kraja mjeseca na koji se podaci odnose za mjesečne podatke za svaki vrijednosni papir posebno.
Cilj 1.: Stabilnost podataka – podaci o stanjima

Koncept: Ovo se mjerilo utvrđuje za svaku kombinaciju država prebivališta/sektor kao opsegom ponderirani „indeks promjene” ponderiran novčanim iznosima. Ako indeks ima vrijednost 1, to znači da se odgovarajući atribut nije promijenio ni za jedan od odnosnih vrijednosnih papira, a indeks vrijednosti 0 znači da se odgovarajući atribut promijenio za sve vrijednosne papire. Ako vrijednost indeksa padne ispod 1, utvrđuju se pojedini vrijednosni papiri s promijenjenim atributom koji je doveo do pada indeksa kako bi se provjerila promjena sve dok se ne dosegne prag upravljanja kvalitetom podataka. Događaji koji dovode do promjene indeksa: Za diskretne atribute smatra se da svaka razlika u atributu na mjesečnoj razini dovodi do promjene indeksa. Za stalne atribute smatra se da svaka razlika na mjesečnoj razini koja je veća od 25 % dovodi do promjene indeksa. Obuhvat: Ovo mjerilo za upravljanje kvalitetom podataka obuhvaća sve udjele investicijskih fondova, vlasničke i dužničke vrijednosne papire, uključujući certifikate čiji rok do dospijeća nije dulji od tri mjeseca.

Cilj 1. ocjenjuje stabilnost podataka o stanjima. Neprovjerene promjene atributa CSDB-a ne smanjuju udio stabilnih podataka preko praga upravljanja kvalitetom podataka za svaki od sljedećih sektora izdavatelja po Europskom sustavu nacionalnih računa (ESA) (1): — S.11 „nefinancijska društva” (S.11 u skladu s ESA 95) — S.121 „središnja banka” (S.121 u skladu s ESA 95) — S.122 „institucije koje primaju depozite osim središnje banke” (S.122 u skladu s ESA 95) — S.123 „novčani fondovi” (S.122 u skladu s ESA 95) — S.124 „investicijski fondovi osim novčanih fondova” (S.123 u skladu s ESA 95) — S.125 „ostali financijski posrednici osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova” (S.123 u skladu s ESA 95) — S.126 „pomoćne financijske institucije” (S.124 u skladu s ESA 95) — S.127 „vlastite financijske institucije i zajmodavci” (S.123 u skladu s ESA 95) — S.128 „osiguravajuća društva” (S.125 u skladu s ESA 95) — S.129 „mirovinski fondovi” (S.125 u skladu s ESA95) — S.13 „opća država” (S.13 u skladu s ESA 95).

Eksplicitni atributi: datum izdanja za dug, datum dospijeća za dug, nominalna valuta, osnova za kotaciju, kategorija instrumenta po ESA, država prebivališta izdavatelja, sektor izdavatelja po ESA, klasifikacija izdavatelja po Europskoj klasifikaciji ekonomskih djelatnosti (NACE), neotplaćeni iznos, broj neotplaćenih dionica za dionice koje kotiraju na burzi.
Izvještaj o prihodima i rashodima Europske izvršne agencije za klimu, infrastrukturu i okoliš za financijsku godinu 2021. – Amandman proračunu br. 3

(2021/C 408/07)

PRIHODI

Glava Poglavlje Podnaslov Proračun 2021. Izmjena proracuna br. 3 Novi iznos 1 DOPRINOS EUROPSKE ZAJEDNICE 1 0 DOPRINOS EUROPSKE ZAJEDNICE 44 059 000 290 455 44 349 455 Glava 1 - Ukupno 44 059 000 290 455 44 349 455 2 SUDJELOVANJE TREĆIH ZEMALJA 2 0 SUDJELOVANJE TREĆIH ZEMALJA 6 941 000 259 545 7 200 545 Glava 2 - Ukupno 6 941 000 259 545 7 200 545 SVEUKUPNO 51 000 000 550 000 51 550 000

RASHODI

Glava Poglavlje Podnaslov Proračun 2021. Izmjena proracuna br. 3 Novi iznos 1 RASHODI ZA OSOBLJE 1 1 PLAĆE, NAKNADE I DAVANJA 39 000 000 180 000 39 180 000 1 2 RASHODI ZA SOCIJALU, ZDRAVSTVO I OBUKU 2 673 500 12 545 2 686 045 Glava 1 - Ukupno 41 673 500 192 545 41 866 045 2 RASHODI ZA INFRASTRUKTURU I POSLOVANJE 2 1 RASHODI ZA ZGRADE 3 076 000 27 000 3 103 000 2 2 INFORMACIJSKA I KOMUNIKACIJSKA TEHNOLOGIJA (ICT) 1 707 000 480 000 2 187 000 2 3 POKRETNA IMOVINA I TEKUĆI RASHODI POSLOVANJA 933 500 –90 000 843 500 Glava 2 - Ukupno 5 716 500 417 000 6 133 500 3 RASHODI ZA PROVOĐENJE PROGRAMA 3 1 RASHODI ZA PROVOĐENJE PROGRAMA 3 610 000 –59 545 3 550 455 Glava 3 - Ukupno 3 610 000 –59 545 3 550 455 SVEUKUPNO 51 000 000 550 000 51 550 000

Sistematizacija radnih mjesta 1

Funkcijske grupe i platni razredi (1) 2021 2020 Odobrena u proračunu Unije Stvarno popunjena na dan 31. prosinca 2019. Odobrena u proračunu Unije Stalna mjesta Privremena mjesta Stalna mjesta Privremena mjesta Stalna mjesta Privremena mjesta AD 16 — — — — — — AD 15 — 1 — — — — AD 14 — 9 — 7 — 7 AD 13 — 12 — 9 — 9 AD 12 — 18 — 5 — 5 AD 11 — 19 — 5 — 5 AD 10 — 12 — 5 — 5 AD 9 — 17 — 7 — 9 AD 8 — 15 — 10 — 12 AD 7 — 11 — 10 — 10 AD 6 — 2 — 2 — 2 AD 5 — — — — — 3 Ukupno AD — 116 — 60 — 67 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — 2 — 1 — 1 AST 6 — 3 — 2 — 2 AST 5 — 4 — 3 — 3 AST 4 — 3 — 3 — 3 AST 3 — 1 — 1 — 2 AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — Ukupno AST — 13 — 10 — 11 AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — Ukupno AST/SC — — — — — — Ukupno — 129 — 70 — 78 Sveukupno 129 70 78 (1)

Procijenjeni broj ugovornog osoblja (izraženo u vidu punog radnog vremena) i upućenih nacionalnih stručnjaka

Radna mjesta ugovornog osoblja 2021 2020 FG IV 270 144 FG III 102 72 FG II 36 33 FG I — — Ukupno 408 249

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
(13)

Održiva digitalna infrastruktura za povezivost, mikroelektroniku i sposobnost obrade velike količine podataka ključni su čimbenici za iskorištavanje prednosti digitalizacije, za daljnji tehnološki razvoj i vodeći položaj Unije u digitalnom sektoru. U skladu s Komunikacijom Komisije od 30. lipnja 2021. naslovljenom „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja”, potrebna je pouzdana, brza i sigurna povezivost za svakoga i svugdje u Uniji, među ostalim u ruralnim i udaljenim područjima, kao što su otoci te planinska i slabo naseljena područja, te u najudaljenijim regijama. Potrebe društva za konvergencijom kapaciteta za slanje i preuzimanje podataka neprestano rastu. Mreže s gigabitnim brzinama do 2030. trebale bi postati dostupne onima kojima treba ili koji žele imati toliki kapacitet. Svi krajnji korisnici u Uniji trebali bi se moći koristiti gigabitnim uslugama koje pružaju mreže na fiksnoj lokaciji uvedene do zaključne točke mreže. Nadalje, sva naseljena područja trebala bi biti obuhvaćena bežičnom mrežom velike brzine sljedeće generacije s performansama barem jednakima 5G. Svi sudionici na tržištu koji imaju koristi od digitalne transformacije trebali bi preuzeti svoju društvenu odgovornost i dati pravedan i razmjeran doprinos javnim dobrima, uslugama i infrastrukturama u korist svih građana u Uniji.
(12)

U nastavku su navedeni lokalni ciljevi performansi povezani sa sigurnošću koje je Cipar predložio u vezi s djelotvornošću upravljanja sigurnošću, raščlanjeni prema cilju upravljanja sigurnošću i izraženi kao razina provedbe: Cipar Ciljevi djelotvornosti upravljanja sigurnošću, izraženi kao razina provedbe (razine od A do D prema Agenciji Europske unije za sigurnost zračnog prometa) Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi Cilj upravljanja sigurnošću 2022. 2023. 2024. Ciljevi na razini Unije (2024.) CYATS Politika i ciljevi u pogledu sigurnosti C C C C Upravljanje sigurnosnim rizikom D D D D Osiguranje sigurnosti C C C C Promicanje sigurnosti C C C C Kultura sigurnosti C C C C
1.

u članku 3.02. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Sur le Rhin sont valables les certificats de qualification de l’Union, les livrets de service et livres de bord délivrés en vertu de la directive (UE) 2017/2397, ainsi que les certificats de qualification, les livrets de service et livres de bord délivrés en vertu du présent règlement, qui prévoit des exigences identiques à celles énoncées dans ladite directive. La qualification pour une fonction à bord doit pouvoir être attestée à tout moment a) par le conducteur, au moyen d’un certificat de qualification de conducteur pour le type et les dimensions du bâtiment concerné ou un certificat de qualification de l’Union de conducteur, assorti le cas échéant des autorisations spécifiques nécessaires; b) par les autres membres d’équipage, au moyen d’un livret de service en cours de validité qui leur est délivré et qui contient un certificat de qualification ou un certificat de qualification de l’Union; c) par les experts en navigation à passagers et les experts en gaz naturel liquéfié, par un certificat de qualification ou un certificat de qualification de l’Union, de même par les secouristes, les porteurs d’appareil respiratoire et le personnel de sécurité à bord des bateaux transportant des marchandises dangereuses, par un certificat relatif à ces opérations spécifiques. Par dérogation aux lettres b) et c), les membres d’équipage de navires de mer naviguant sur le Rhin, à l’exception du conducteur, peuvent attester de leur qualification en présentant un certificat délivré ou reconnu conformément à la convention STCW.”;
(10)

U nastavku su navedeni nacrti ciljeva performansi u ključnom području performansi povezanom sa sigurnosti koje je Češka Republika predložila u pogledu djelotvornosti upravljanja sigurnosti, raščlanjeni prema cilju upravljanja sigurnosti i izraženi kao razina provedbe: Češka Republika Ciljevi djelotvornosti upravljanja sigurnosti, izraženi kao razina provedbe (razine od A do D prema EASA-i) Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi Cilj upravljanja sigurnosti 2021. 2022. 2023. 2024. ANS CR Politika i ciljevi u pogledu sigurnosti C C C C Upravljanje sigurnosnim rizikom D D D D Osiguranje sigurnosti C C C C Promicanje sigurnosti C C C C Kultura sigurnosti C C C C
(62)

Kad je riječ o tržištima uravnoteženja, Belgija je u svoj mehanizam određivanja cijene odstupanja uvela takozvanu „alfa komponentu”. To je dodatna komponenta cijene odstupanja koju snose subjekti odgovorni za odstupanje radi povećanja cjenovnog signala u stvarnom vremenu kad se poveća odstupanje u sustavu belgijskog područja kontrole. Komisija je u svojem mišljenju pozvala Belgiju da razmotri ne bi li se funkcija određivanja cijena u slučaju oskudice trebala primjenjivati i na pružatelje usluge uravnoteženja, a ne samo na subjekte odgovorne za odstupanje. To bi moglo podržati sigurnost opskrbe jer bi se osiguralo da subjekti odgovorni za odstupanje i pružatelji usluga uravnoteženja snose istu cijenu za proizvedenu/potrošenu energiju, dok različite cijene mogu dovesti do nedovoljne arbitraže sudionika na tržištu. Komisija smatra i da bi funkciju određivanja cijena u slučaju oskudice trebala aktivirati oskudica rezerve u sustavu i da bi je trebalo kalibrirati tako da poveća cijene energije uravnoteženja do VOLL-a kad u sustavu nestane rezerve. Komisija je pozvala Belgiju da u skladu s tim razmotri izmjenu svojeg programa određivanja cijena u slučaju oskudice najkasnije do 1. siječnja 2022. Štoviše, Belgija provodi netiranje odstupanja te se priprema za pridruživanje platformama uravnoteženja EU-a za rezervu za automatsku regulaciju frekvencije i snage razmjene (aFRR) i rezervu za ručnu regulaciju frekvencije i snage razmjene (mFRR), a očekuje se da će se prva platforma uspostaviti do kraja 2021., a druga do 2022. Osim toga, Belgija je preuzela sljedeće obveze povezane s nabavom usluga uravnoteženja i pomoćnih usluga: (a) najkasnije do srpnja 2020. rezerva za održavanje frekvencije morala se nuditi svakodnevno i nabavljati isključivo regionalno; (b) najkasnije do srpnja 2020. rezerva za automatsku regulaciju frekvencije i snage razmjene morala se nuditi svakodnevno, a na tržištu mogu sudjelovati sve tehnologije, svi sudionici i sve razine napona. Naknada za aktiviranu energiju uravnoteženja plaćat će se putem graničnih cijena čim se postigne dovoljna likvidnost; (c) od veljače 2020. rezerva za ručnu regulaciju frekvencije i snage razmjene dimenzionira se i njezina se veličina određuje svakodnevno, a aktivirana energija uravnoteženja plaća se putem graničnih cijena.
(1)

Vojna agresija Rusije na Ukrajinu započeta 24. veljače 2022. utječe na subjekte u sektoru ribarstva i akvakulture u Uniji. Zbog prekida trgovinskih tokova proizvoda ključnih za sektor ribarstva i akvakulture iz Rusije i Ukrajine naglo su se povećale cijene glavnih ulaznih materijala, kao što su energija i sirovine. Teške posljedice za trgovinu između Ukrajine i Unije ima i onemogućenost prometa s obzirom na to da su u ruskim napadima oštećene ukrajinske zračne luke i obustavljene su sve aktivnosti komercijalnog brodskog prijevoza u ukrajinskim lukama. Kriza će vjerojatno imati ozbiljne posljedice i za opskrbu Unije žitaricama, biljnim uljima i bijelom ribom iz Ukrajine i Rusije, što će dovesti do velikog povećanja cijena hrane za ribe, povrh već vrlo visokih cijena energije, ili do nestašice ključnih sirovina. Dio flote Unije prestao je obavljati ribolov zbog smanjenja profitabilnosti te djelatnosti i nemogućnosti kompenzacije povećanja ulaznih troškova. Osim toga, ribarska plovila koja obavljaju ribolov u Crnome moru suočavaju se s prijetnjom mogućih vojnih aktivnosti, zbog čega preventivno obustavljaju svoje aktivnosti. Kombinirani učinak tog povećanja troškova i nestašice osjetan je i u sektorima uzgoja i prerade morskih organizama. Stoga treba poduzeti djelotvorne i učinkovite mjere kako bi se otklonio znatan poremećaj tržištâ uzrokovan velikim povećanjem troškova i poremećajima u trgovini.
IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM

ME

AT DE FR IT SI CH LI

Northern and Western

Eastern and Midland

DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU

BY

AT CZ DE IT HR HU PL SI SK

HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA

ME

FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK

ME

SE IE FI FO GL IS NO

Northern and Western

IS

(Interreg VI-B) Sjeverno more

DK BE DE FR NL SE NO

Prov. Limburg (BE)

FR BE DE IE NL LU CH

Prov. Limburg (BE)

Prov. Luxembourg (BE)

Northern and Western

Eastern and Midland

2021TC16NXTN001

IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN
(3)

Izbijanje bolesti COVID-19 dovelo je do imobilizacije znatnog dijela radne snage u Poljskoj. To je dovelo do opetovanog iznenadnog i znatnog povećanja javnih rashoda u Poljskoj povezanog s novim mjerama, odnosno s PCR testiranjem i novčanim naknadama za zdravstvene radnike koji su sudjelovali u borbi protiv bolesti COVID-19.
(5)

Izbijanje bolesti COVID-19 dovelo je do imobilizacije znatnog dijela radne snage u Latviji. To je dovelo do opetovanih iznenadnih i znatnih povećanja javnih rashoda u Latviji u vezi s mjerama iz članka 3. točaka (a), (c), (d), (g), (h), (f) i (i) Provedbene odluke (EU) 2020/1351.
2.

članak 2. mijenja se kako slijedi: (a) u stavku 1. točka (c) zamjenjuje se sljedećim: „(c) prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz oružja i srodnog materijala koje su u SAR unijele čadske ili sudanske snage isključivo za svoju upotrebu u međunarodnim patrolama trodijelnih snaga, koje su SAR, Čad i Sudan osnovali 23. svibnja 2011. u Khartoumu, radi poboljšanja sigurnosti u zajedničkim graničnim područjima, u suradnji s MINUSCA-om, u skladu s prethodnom obavijesti Odboru;”; (b) u stavku 1. točka (g) zamjenjuje se sljedećim: „(g) prodaju, isporuku, prijenos ili izvoz oružja i streljiva, vojnih vozila i opreme, te pružanje s tim povezane pomoći, snagama sigurnosti SAR-a, uključujući državne civilne institucije za izvršavanje zakonodavstva, ako su takvo oružje, streljivo, vozila ili oprema namijenjeni isključivo za pružanje potpore procesu SSR-a SAR-a ili za upotrebu u tom procesu, u skladu s prethodnom obavijesti Odboru; ili”; (c) u stavku 1. točka (h) briše se; (d) stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Države članice unaprijed obavješćuju Odbor o provedbi bilo kakve prodaje, isporuke, prijenosa ili izvoza kako su dopušteni na temelju stavka 1. točaka (a), (b), (c), (d), (f) i (g).”.
Datum do kojeg se primjenjuje u skladu s člankom 55. Delegirane uredbe (EU) 2020/687

1. Vanaf kruising De Dreef/Rensersteeg, Rensersteeg volgen in noordelijke richting overgaand in Goorsteeg tot aan Moorsterweg. 2. Moorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Dashorsterweg. 3. Dashorsterweg volgen in noordelijke richting overgaand in provinciegrens Utrecht/Gelderland tot aan Moorsterweg. 4. Moorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Postweg. 5. Postweg volgen in westelijke richting tot aan Asschaterweg. 6. Asschaterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Koningin Julianaweg overgaand in Pater Stormstraat tot aan Jan van Arkelweg. 7. Jan van Arkelweg volgen in noordelijke richting overgaand in Stoutenburgerweg overgaand in Eendrachtstraat tot aan Wielweg. 8. Wielweg volgen in oostelijke richting tot aan Peerweg. 9. Peerweg volgen in noordelijke richting tot aan Vrouwenweg. 10. Vrouwenweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zelderseweg tot aan Appelsestraat. 11. Appelsestraat volgen in oostelijke richting tot aan Woudweg. 12. Woudweg volgen in noordelijke richting tot aan Schoenlapperweg. 13. Schoenlapperweg volgen in noordelijke richting tot aan Nieuwe Voorthuizerweg. 14. Nieuwe Voorthuizerweg volgen in oostelijke richting tot aan Woudweg 15. Woudweg volgen in oostelijke richting aan N303. 16. N303 volgen in noordelijke richting tot aan Veldbeek. 17. Veldbeek volgen in oostelijke richting tot aan Traa. 18. Traa volgen in oostelijke richting tot aan Hunnerweg. 19. Hunnerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Meeuwenveenseweg. 20. Meeuwenveenseweg volgen in oostelijke richting tot aan Zevenbergjesweg. 21. Zevenbergjesweg volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Boeschoterweg. 22. Hoge Boeschoterweg volgen in zuidelijke richting tot aan N344. 23. N344 volgen in oostelijke richting tot aan Tolnegenweg. 24. Tolnegenweg volgen in zuidelijke richting tot aan A1. 25. A1 volgen in oostelijke richting tot aan Provincialeweg N310. 26. N310 volgen in zuidelijke richting tot aan Mosselsepad. 27. Mosselsepad volgen in zuidelijke richting overgaand in Koeweg tot aan zandweg langs Heide. 28. Zandweg volgen in zuidelijke richting tot aan Kreelseweg. 29. Kreelseweg volgen in westelijke richting tot aan N224. 30. N224 volgen in westelijke richting tot aan Raadhuisstraat. 31. Raadhuisstraat volgen in zuidelijke richting overgaand Klinkenbergerweg overgaand in Bennekomseweg overgaand in Edeseweg tot aan A12. 32. A12 volgen in oostelijke richting tot aan Maanderdijk. 33. Maanderdijk volgen in westelijke richting overgaand in Meentdijk tot aan Dragonderweg. 34. Dragonderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Valleikanaal. 35. Valleikanaal volgen in westelijke richting tot aan Dashorsterweg. 36. Dashorsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Oude Holleweg. 37. Oude Holleweg volgen in westelijke richting tot aan Hopeseweg. 38. Hopeseweg volgen in noordelijke richting overgaand Verlengde Hopeseweg tot aan De Dreef. 39. De Dreef volgen in noordelijke richting tot aan Rensersteeg
„(a)

subjekti iz članka 1. stavka 1. točke (b) ili (c), članka 1. stavka 2. točke (c) ili (d), članka 1.a stavka 1. točke (a), (b) ili (c), ili subjekti navedeni u prilogu I., II., III. ili IV.;”.
(1)

Odlukom Vijeća 2006/42/EZ (2) Latviji je odobreno da do 31. prosinca 2009. primjenjuje posebnu mjeru kojom se odstupa od članka 21. stavka 1. točke (a) Direktive 77/388/EEZ (3) i određuje da je za isporuku drvne sirovine ili pružanje povezanih usluga primatelj osoba koja je dužna plaćati porez na dodanu vrijednost (PDV). Provedbenom odlukom Vijeća 2009/1008/EU (4) Latviji je, odstupajući od članka 193. Direktive 2006/112/EZ, odobreno da do 31. prosinca 2012. nastavi određivati da je primatelj usluga iz područja drvne sirovine ili povezanih usluga osoba koja je dužna plaćati PDV („posebna mjera”). Nakon uzastopnih produljenja to odobrenje istječe 31. prosinca 2021. (5)
(a)

kao članovi: — g. Guido CASTELLI, Assessore della Regione Marche (regionalni ministar regije Marke), do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2025., — g. Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia (predsjednik regije Apulije), do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2025., — g. Eugenio GIANI, Presidente della Regione Toscana (predsjednik regije Toskane), do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2025., — g. Arno KOMPATSCHER, Consigliere della Provincia autonoma di Bolzano – Presidente della Regione Trentino Alto-Adige e della Provincia autonoma di Bolzano (vijećnik Autonomne pokrajine Bolzano – predsjednik regije Trentino Alto-Adige i Autonomne pokrajine Bolzano), (promjena mandata), do 31. listopada 2023., — gđa Donatella TESEI, Presidente della Regione Umbria (predsjednica regije Umbrije), do 31. listopada 2024., — G. Nicola ZINGARETTI, Presidente della Regione Lazio (predsjednik regije Lacija), do 31. ožujka 2023.; i