HR Službeni list Europske unije 119

32007R0442



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 19.04.2007.

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 442/2007

od 19. travnja 2007.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Ukrajine koje je uslijedilo poslije revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 384/96

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,

budući da:

A. POSTUPAK

1. Mjere na snazi

(1) Vijeće je 22. siječnja 2001. Uredbom (EZ) br. 132/2001 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu (postojeće mjere) u iznosu od 33,25 EUR po toni na uvoz amonijevog nitrata (AN) koji se može razvrstati u oznake KN 3102 30 90 i 3102 40 90 podrijetlom, inter alia, iz Ukrajine. Na ispitni postupak koji je doveo do navedenih mjera upućuje se kao na početni ispitni postupak.

(2) 17. svibnja 2004., nakon parcijalne privremene revizije, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 993/2004 (3) izuzelo od antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 132/2001 uvoz u Zajednicu dotičnog proizvoda koji proizvode trgovačka društva od kojih bi Komisija prihvatila preuzimanja obveze. Uredbom Komisije (EZ) br. 1001/2004 (4), preuzimanja obveze prihvaćena su za razdoblje do 20. svibnja 2005. Svrha navedenih preuzimanja obveza bila je uzimanje u obzir određenih posljedica proširenja Europske unije na 25 država članica.

(3) Uredbom (EZ) br. 945/2005, nakon privremene revizije ograničene na definiciju dotičnog proizvoda, Vijeće je odlučilo da bi definiciju dotičnog proizvoda trebalo pojasniti i da bi se mjere na snazi trebale primjenjivati na dotični proizvod kada je ugrađen u druga gnojiva u odnosu na njihov maseni udio amonijevog nitrata, zajedno s ostalim marginalnim i hranjivim tvarima.

2. Zahtjev za reviziju

(4) Dana 25. listopada 2005. uložen je zahtjev za reviziju nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe nakon objave obavijesti o skorom isteku 5. svibnja 2005. (5). Zahtjev je uložilo Europsko udruženje proizvođača umjetnih gnojiva (EFMA) (podnositelj zahtjeva) u ime većine proizvođača, u ovom slučaju više od 50 %, ukupne proizvodnje Zajednice AN-a.

(5) Podnositelj zahtjeva tvrdio je i dostavio dostatne dokaze prima faciae da postoji vjerojatnost ponovnog pojavljivanja dampinga i štete industriji Zajednice u pogledu uvoza AN-a podrijetlom iz Ukrajine (dotična zemlja).

(6) Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 25. siječnja 2006. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (6), najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere u skladu sa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

3. Ispitni postupak

3.1. Razdoblje ispitnog postupka

(7) Ispitni postupak nastavka ili ponovnog pojavljivanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2005. (razdoblje revizije ispitnog postupka ili RRIP). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponovnog pojavljivanja štete obuhvatilo je razdoblje od 2002. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

3.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak

(8) Komisija je službeno obavijestila proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike za koje se zna da se to odnosi na njih i njihova udruženja, predstavnike zemlje izvoznice, podnositelja zahtjeva i proizvođače iz Zajednice, o pokretanju revizije nakon isteka mjera. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoja stajalište u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizije.

(9) Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile, te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobreno je saslušanje.

(10) S obzirom na veliki broj proizvođača iz Zajednice i uvoznika u Zajednicu, smatralo se primjerenim, sukladno članku 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li se koristiti odabir uzoraka. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban i, ako jest, biranje uzorka, gore navedene stranke bile su zamoljene, prema članku 17. stavku 2. Osnovne uredbe, javiti se u roku od 15 dana od pokretanja ispitnog postupka i dostaviti Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.

(11) Nakon ispitivanja dostavljenih podataka, i s obzirom da je 10 proizvođača iz Zajednice pokazalo spremnost na suradnju, odlučeno je da je uzorkovanje potrebno u pogledu proizvođača iz Zajednice. Samo je jedan uvoznik dostavio podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazio svoju spremnost na daljnju suradnju sa službama Komisije. Međutim, taj uvoznik ima poslovni nastan izvan Zajednice i nije ostvario uvoz dotičnog proizvoda na tržište Zajednice tijekom RRIP-a. Stoga je odlučeno da odabir uzoraka nije potreban u pogledu uvoznika.

(12) 10 proizvođača iz Zajednice pravilno je ispunilo obrazac za odabir uzoraka u roku i suglasno je dalje surađivati u ispitnom postupku. (12) U pogledu navedenih 10 proizvođača iz Zajednice, Komisija je odabrala, sukladno članku 17. Osnovne uredbe, uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje i prodaje AN-a u Zajednici, koji je moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Četiri odabrana proizvođača iz Zajednice činila su 76 % ukupne proizvodnje industrije Zajednice, kako je određeno u uvodnoj izjavi 51. u nastavku, tijekom RRIP-a, dok je gore navedenih 10 proizvođača iz Zajednice činilo 70 % ukupne proizvodnje Zajednice tijekom RRIP-a.

(13) Komisija se u skladu s člankom 17. stavkom 2 Osnovne uredbe o odabranom uzorku savjetovala s dotičnim strankama, koje nisu imale prigovor na njega.

(14) Upitnici su poslani na četiri odabrana proizvođača iz Zajednice i sve poznate proizvođače izvoznike.

(15) Četiri proizvođača iz Zajednice i tri proizvođača, od čega su dva proizvođača izvoznika u dotičnu zemlju, te jedan povezani trgovac dostavili su odgovore na upitnik.

(16) Nadalje, jedan proizvođač u analognoj zemlji dostavio je potpuni odgovor na upitnik.

(17) Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponovnog pojavljivanja dampinga i nanesene štete interesu Unije. Posjete radi provjere obavljene su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava: (a) povezani trgovac s ukrajinskim proizvođačem društvom Stirol: — IBE Trading, New York, New York, SAD; (b) proizvođač u analognoj zemlji: — Terra Industries, Sioux City, Iowa, SAD; (c) odabrani proizvođači iz Zajednice: — Terra Nitrogen Limited, Stockton, Ujedinjena Kraljevina, — Grande Paroisse SA, Pariz, Francuska, — Zakłady Azotowe Anwil SA, Poljska, — Yara SA, Bruxelles, Belgija i njegov povezani proizvođač Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Nizozemska.

B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

1. Dotični proizvod

(18) Dotični proizvod jesu kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % podrijetlom iz Ukrajine, koja se mogu razvrstati u oznake KN 31 023 090, 31 024 090, ex31022900, ex31026000, ex31029000, ex31051000, ex31052010, ex31055100, ex31055900 i ex31059091. Amonijev nitrat (AN) kruto je dušično gnojivo u širokoj upotrebi u poljoprivredi. Proizvodi se od amonijaka i dušične kiseline, i njegov maseni udio dušika prelazi 28 % u granuliranom obliku.

(19) Treba naglasiti da je područje primjene dotičnog proizvoda objašnjeno Uredbom (EZ) br. 945/2005.

2. Istovjetni proizvod

(20) Kako je utvrđeno početnim ispitnim postupkom, ova je revizija ispitnog postupka potvrdila da je AN čisti potrošni proizvod te da su njegova kvaliteta i osnovne fizičke karakteristike identične bez obzira na zemlju podrijetla. Za dotične proizvode i proizvode koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na svojim domaćim tržištima i u trećim zemljama, kao i one koje proizvode i prodaju proizvođači iz Zajednice na tržištu Zajednice i proizvođač u analognoj zemlji na domaćem tržištu analogne zemlje, utvrđeno je da imaju jednake osnovne fizičke i kemijske karakteristike i u osnovi jednake primjene te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONOVNOG POJAVLJIVANJA DAMPINGA

1. Općenito

(21) Tri ukrajinska proizvođača dotičnog proizvoda sudjelovali su u ispitnom postupku. Dva proizvođača koja surađuju izvozili su dotični proizvod tijekom RRIP-a. Postoji najmanje jedan poznati proizvođač koji ne surađuje dotičnog proizvoda u Ukrajini.

(22) Usporedba podataka o izvozu u Zajednicu koje su dostavili proizvođači izvoznici i ukupnog obujma uvoza koji je evidentirao Eurostat pokazala je da su dva proizvođača izvoznika ostvarila oko 60 % ukupnog uvoza Zajednice iz Ukrajine tijekom RRIP-a. Međutim, moguće je bilo ustanoviti da je velika većina preostalih 40 % uvoza dotičnog proizvoda fakturirana u prosincu 2004. (i stoga je proizvođači koji surađuju nisu evidentirali), ali je ušla u Zajednicu tijekom RRIP-a te je, stoga, uključena u statistiku uvoza. Uvoz fakturiran u prosincu 2005. i koji je ušao u Zajednicu u siječnju 2006. s druge je strane bio nevažan. Na temelju toga zaključeno je da su proizvođači koji surađuju ostvarili 85 do 90 % ukupnog uvoza Zajednice iz Ukrajine tijekom RRIP-a. Stoga je razina suradnje visoka.

(23) Ukupni uvoz dotičnog proizvoda iz Ukrajine bio je mali, odnosno manji od 1 % u usporedbi s tržištem Zajednice u cijelosti.

2. Damping uvoza za vrijeme ispitnog postupka

2.1. Analogna zemlja

(24) Budući da Ukrajina u vrijeme podnošenja zahtjeva za reviziju nakon isteka mjera (7) još nije smatrana zemljom s tržišnim gospodarstvom, uobičajena se vrijednost morala utvrditi na temelju podataka dobivenih od proizvođača u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom, u skladu s člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe. U obavijesti o pokretanju postupka SAD i Rumunjska predviđene su kao prikladne analogne zemlje. Treba podsjetiti da je u početnom ispitnom postupku Poljska odabrana kao analogna zemlja. Budući da je Poljska ušla u Europsku uniju u svibnju 2004., to više nije moguć odabir. Sve su zainteresirane stranke dobile priliku komentirati odabir SAD-a i Rumunjske kao analognih zemalja.

(25) Međutim, analiza izvršena nakon objave obavijesti o pokretanju postupka pokazala je da rumunjskim tržištem AN-a dominira uvoz iz Ukrajine i Rusije, dok su rumunjski proizvođači vrlo okrenuti izvozu i prodaju samo zanemarive količine na domaćem tržištu. Na temelju toga zaključeno je da se, zbog gore navedene strukture domaćeg tržišta, Rumunjska ne može smatrati prikladnim izborom analogne zemlje.

(26) Samo je jedan proizvođač koji surađuje dostavio komentare. Taj je proizvođač koji surađuje predložio Alžir kao bolju opciju zbog svog pristupa sirovini, plinu. U tom pogledu treba naglasiti da nije ključan element odabira analogne zemlje ima li zemlja nalazišta prirodnog plina ili nema. Glavno je pitanje odražavaju li cijene plina tržišnu vrijednost. Postojanje dvojnih cijena plina u Alžiru jasan je pokazatelj da to nije tako i stoga je Alžir manje prikladan odabir analogne zemlje. Nadalje se napominje da su SAD i Ukrajina proizvođači i neto uvoznici prirodnog plina, dok je Alžir neto izvoznik prirodnog plina. U tom je pogledu SAD sličniji Ukrajini od Alžira.

(27) Nadalje, tvrdilo se da SAD nije prikladna analogna zemlja budući da se suočava s pretjeranim cijenama plina tijekom RRIP-a. U tom pogledu je potrebno naglasiti da je, iako su cijene plina bile vrlo visoke u četvrtom kvartalu RRIP-a zbog prirodnih katastrofa, to situacija koju je moguće lako prilagoditi kako je opisano u uvodnoj izjavi 35. u nastavku.

(28) Odabir SAD-a također je osporen u pogledu postupka proizvodnje. Tvrdilo se da je alžirski postupak proizvodnje sličniji ukrajinskom. Međutim, proizvođač nije potvrdio svoju tvrdnju.

(29) Nadalje, tvrdilo se da Alžir ima sličniju razinu proizvodnje, potrošnje i potrebe potrošača ukrajinskima. Prema raspoloživim podacima, alžirska proizvodnja (8) i domaća potrošnja (9) su zanemarive. S druge strane, Ukrajina i SAD imaju značajnu proizvodnju i velika domaća tržišta.

(30) U pogledu SAD-a, unatoč činjenici da su na snazi antidampinške mjere na uvoz AN-a podrijetlom iz dotične države, utvrđeno je da je to otvoreno konkurentno tržište na kojem se značajan broj domaćih proizvođača suočava sa značajnom konkurencijom stranog uvoza podrijetlom iz trećih zemalja. Nadalje, proizvođači iz SAD-a imaju reprezentativnu domaću prodaju te sličan pristup sirovinama kao i ukrajinski proizvođači.

(31) Stoga je ispitni postupak utvrdio da bi SAD trebao koristiti kao prikladnu analognu zemlju. Slijedom toga, izračuni su temeljeni na provjerenim podacima od jedinog proizvođača koji surađuje iz SAD-a koji je dostavio potpuni odgovor na upitnik.

2.2. Uobičajena vrijednost

(32) Budući da se u vrijeme podnošenja zahtjeva za reviziju nakon isteka mjera Ukrajina još nije smatrala zemljom s tržišnim gospodarstvom, uobičajena vrijednost za Ukrajinu morala se odrediti na temelju podataka dobivenih od proizvođača u SAD-u, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31. gore u tekstu.

(33) Reprezentativnost domaće prodaje jedinog proizvođača koji surađuje dotičnog proizvoda u analognoj zemlji procijenjena je na temelju izvoza dva proizvođača izvoznika koji surađuju u Zajednicu. Treba napomenuti da je samo jedna vrsta proizvoda izvezena u Zajednicu. Stoga nije provedena analiza prema vrsti proizvoda.

(34) Domaća prodaja jedinog proizvođača koji surađuje istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji smatrala se reprezentativnom budući da je značajno premašivala obujam AN-a koji su u Zajednicu izvezla dva ukrajinska proizvođača izvoznika koji surađuju.

(35) Kako bi se ustanovilo je li domaća prodaja američkog proizvođača ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, domaće prodajne cijene uspoređene su s troškom proizvodnje. Prilikom ocjene troška proizvodnje američkog proizvođača utvrđeno je prirodna katastrofa utjecala na njih u četvrtom kvartalu. Prema podacima koje je objavio isti proizvođač, „tornada u američkom Zaljevu tijekom trećeg kvartala poremetila su tržišta prirodnog plina i imala negativan učinak na naš četvrti kvartal i cjelogodišnje rezultate (10).” Doista, ponuđene cijene američkog plina (11) udvostručile su se između kolovoza (12) i listopada (13), odnosno kada su tornada Katrina (od 23. do 32. kolovoza 2005.) i Rita (od 17. do 26. rujna 2005.) pogodila obalu Meksičkog zaljeva. Budući da je prirodni plin glavni trošak prilikom proizvodnje AN-a, učinak je bio značajan i mogao je dovesti do umjetno visokog izračuna uobičajene vrijednosti. Stoga je odlučeno da se trošak proizvodnje za četvrti kvartal 2005. utvrdi na temelju prosječnih cijena plina koje je proizvođač platio tijekom prva tri kvartala 2005.

(36) Na temelju gore navedenog za veliku je većinu domaće prodaje utvrđeno da je profitabilna i posljedično je uobičajena vrijednost ustanovljena na domaćim prodajnim cijenama prvog neovisnog domaćeg kupca. Budući da ukrajinski proizvođači izvoznici izvoze samo jednu vrstu proizvoda u Zajednicu tijekom RRIP-a, analiza je bila ograničena na tu vrstu proizvoda.

2.3. Izvozna cijena

(37) Sukladno članku 2. stavku 8. Osnovne uredbe, izvozna je cijena utvrđena upućivanjem na stvarno plaćenu cijenu ili cijenu koju treba platiti za dotični proizvod prilikom prodaje za izvoz u Zajednicu. Ukupna prodaja proizvođačâ izvoznikâ koji surađuje izvršena je izravno nezavisnim kupcima u Zajednici.

2.4. Usporedba

(38) Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene s obzirom na cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Sukladno tome, prilagodbe cijena izvršene su za razlike u transportu, manipuliranju, utovaru i popratnim troškovima, kreditu i provizijama, prema potrebi, i popraćene provjerenim dokazima.

2.5. Dampinška marža

(39) Budući da se za potrebe ovog ispitnog postupka Ukrajina ne smatra tržišnim gospodarstvom, dampinška marža na području cijele zemlje utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u skladu s člankom 2. stavkom 11. i člankom 12. Osnovne uredbe. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 22. gore u tekstu, razina je suradnje je bila visoka.

(40) Gornja je usporedba pokazala da se damping (oko 30 do 40 %) odvijao tijekom RRIP-a na malo nižoj razini nego u početnom ispitnom postupku. Međutim, s obzirom na ograničeni ukrajinski izvoz u Zajednicu tijekom RROP-a, glavni se fokus analize usredotočio na vjerojatnost nastavka ili ponovnog pojavljivanja dampinga.

3. Razvoj uvoza ako bi mjere bile stavljene izvan snage

3.1. Neiskorišteni kapacitet

(41) Tri proizvođača koji surađuju zadržali su stabilnu proizvodnju tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom istog razdoblja i proizvodni je kapacitet ostao je isti. Oni imaju neiskorišteni kapacitet od oko 600 000 do 700 000 tona (8 do 10 % potrošnje u Zajednici) za povećanje izvoza na tržište Zajednice u značajnom obujmu u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Nadalje, postoji još barem jedan poznati ukrajinski proizvođač dotičnog proizvoda koji nije surađivao u ispitnom postupku. Iako je neiskorišteni kapacitet ovog proizvođača koji ne surađuje nepoznat, ne može se isključiti da je također značajan budući da tri proizvođača koji surađuju imaju, u prosjeku, neiskorišteni kapacitet od 30 %.

(42) Domaća prodaja tri proizvođača koji surađuju tijekom razmatranog razdoblja činila je u prosjeku 30 do 40 % proizvodnog kapaciteta. Stoga se čini malo vjerojatnim da ukrajinsko domaće tržište može prihvatiti većinu navedenog viška kapaciteta proizvodnje te je, stoga, vjerojatno da se cjelokupno povećanje proizvodnje izvozi.

(43) Stoga, u izostanku antidampinških mjera, značajni dio navedenog viška kapaciteta može se izvoziti u Zajednicu.

3.2. Odnos između ukrajinskih prodajnih cijena na ostalim tržištima i prodajnih cijena u Zajednici

(44) Analiza izvoznih cijena ukrajinskih proizvođača koji surađuju u treće zemlje pokazala je da je, u usporedbi s cijenama DAF/FOB na ukrajinskoj granici, navedena prodaja ostvarena po cijenama u prosjeku 20 do 30 % nižima od prodajnih cijena u Zajednicu tijekom RRIP-a. Nadalje, domaća je prodaja također ostvarena po cijenama 20 do 30 % nižima od prodajnih cijena u Zajednicu. Iz podataka koji se odnose na RRIP stoga se čini da postoji poticaj da izvoz u treće zemlje bude preusmjeren u Zajednicu u slučaju stavljanja mjera izvan snage kako bi se iskoristile više cijene i bolje marže.

(45) Međutim, napominje se da su ukrajinske uvozne cijene prirodnog plina značajno porasle od RRIP-a. Budući da je prirodni plin glavni trošak u proizvodnji AN-a, ne može se isključiti da će ukrajinski proizvođači morati povećati svoje izvozne cijene u treće zemlje, pri čemu će doći do značajnog smanjenja razlike u cijenama između prodaje u treće zemlje i prodaje u Zajednicu navedene u uvodnoj izjavi 44. gore u tekstu. Privremeni dokazi (14) ukazuju na smanjivanje razlike.

4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponovnog pojavljivanja dampinga

(46) Ispitni postupak pokazao je da su dva proizvođača koji surađuju nastavila svoju praksu dampinga unatoč mjerama na snazi. Nadalje, ne može se isključiti preusmjeravanje količina koje se trenutačno prodaju u treće zemlje u Zajednicu.

(47) Nadalje, ponderirane prosječne izvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali za tržišta trećih zemalja također su znatno niže nego prevladavajuća razina cijena u Zajednici. Stoga, zajedno sa značajnim neiskorištenim kapacitetom, u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji poticaj za ukrajinske proizvođače izvoznike da preusmjere AN na tržište Zajednice po vjerojatno dampinškim cijenama.

D. DEFINICIJA INDUSTRIJE ZAJEDNICE

(48) Unutar Zajednice, dotični proizvod proizvodi 14 proizvođača čija proizvodnja čini ukupnu proizvodnju Zajednice dotičnog proizvoda u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

(49) Treba napomenuti da je, u odnosu na početni ispitni postupak, trgovačko društvo „Hydro Agro” preimenovano u „Yara”. 5 od 14 trgovačkih društava postalo je dijelom industrije Zajednice zbog proširenja Europske unije u 2004.

(50) Od 14 proizvođača iz Zajednice, 10 je trgovačkih društava surađivalo u ispitnom postupku i sva su navedena u revizijskom zahtjevu. Preostala četiri proizvođača (ostali proizvođači u Zajednici) javila su se u roku i poslali podatke zatražene u svrhu odabira uzorka. Međutim, nisu ponudila nikakvu daljnju suradnju. Slijedom toga, sljedećih je 10 proizvođača pristalo surađivati: — Achema AB (Litva), — Zakłady Azotowe Anwil SA, (Poljska), — BASF AG (Njemačka), — DSM Agro (Nizozemska), — Fertiberia SA (Španjolska), — Grande Paroisse SA, (Francuska), — Nitrogénművek Rt (Mađarska), — Terra Nitrogen Limited, (Ujedinjena Kraljevina), — Yara (Njemačka, Italija, Nizozemska i Ujedinjena Kraljevina), — Zakłady Azotowe w Tarnowie (Poljska).

(51) Budući da navedenih 10 proizvođača iz Zajednice čini 70 % ukupne proizvodnje Zajednice tijekom RRIP-a, smatra se da navedenih 10 proizvođača iz Zajednice ostvaruju najveći dio ukupne proizvodnje Zajednice istovjetnog proizvoda. Stoga se smatra da predstavljaju industriju Zajednice u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Zajednice”.

(52) Kako je navedeno u uvodnim izjavama 11. i 14. gore u tekstu, odabran je uzorak koji se sastoji od četiri trgovačka društva. Svi odabrani proizvođači iz Zajednice surađivali su i dostavili odgovore na upitnik u roku. Nadalje, preostalih šest proizvođača koji sudjeluju dostavili su određene opće podatke za analizu štete.

E. STANJE NA TRŽIŠTU ZAJEDNICE

1. Potrošnja na tržištu Zajednice

(53) Vidljiva potrošnja u Zajednici utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Zajednice na tržištu Zajednice, obujma prodaje ostalih proizvođača u Zajednici te Eurostatovih podataka o ukupnom uvozu u EU. S obzirom na proširenje Europske unije u 2004., za potrebe jasnoće i dosljednosti analize, potrošnja je utvrđena na temelju tržišta EU-25 u cijelom razmatranom razdoblju.

(54) Između 2002. i RRIP-a, potrošnja u Zajednici blago se povećala za 1 %. Povećanje od 4 % zabilježeno 2003. smirilo se u 2004. ukazujući na stabilizaciju, dok daljnje smanjenje (– 1 %) zabilježeno u RRIP-u ukazuje na blago silazno kretanje. 2002. 2003. 2004. RRIP Ukupna potrošnja u EZ-u u tonama 7 757 697 8 099 827 7 775 470 7 641 817 Indeks (2002 = 100) 100 104 100 99

2. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Ukrajine

(55) Obujam, tržišni udjeli i prosječne cijene uvoza iz Ukrajine kretali su se kako je navedeno u nastavku. Količina i kretanje cijena koji slijede temelje se na Eurostatu. 2002. 2003. 2004. RRIP Obujam uvoza (u tonama) 212 827 123 477 51 031 62 077 Tržišni udio 2,7 % 1,5 % 0,7 % 0,8 % Cijena uvoza (EUR/tona) 88 83 112 122 Indeks (2002 = 100) 100 94 127 139

(56) Obujam uvoza iz Ukrajine stalno se smanjivao tijekom razmatranog razdoblja. Njihov je tržišni udio također pao s 2,7 % u 2002. na 0,8 % u RRIP-u. Cijene su rasle s 88 na 122 EUR/tona tijekom razmatranog razdoblja. Navedeni porast odražava povoljne tržišne uvjete također opisane u uvodnoj izjavi 73. dalje u tekstu.

(57) U svrhu izračuna razine sniženja cijena tijekom RRIP-a uspoređene su cijene fco tvornica industrije Zajednice za nepovezane kupce sa cijenama CIF na granici Zajednice proizvođača izvoznika koji surađuju dotične zemlje, odgovarajuće prilagođene kako bi odražavale cijenu s ukupnim troškovima, uključujući istovar. Usporedba je pokazala da je uvoz iz Ukrajine snižavao cijene industrije Zajednice za 10 do 15 %.

3. Uvoz iz ostalih zemalja

(58) Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja naveden je u tablici u nastavku. Količina i kretanje cijena koji slijede temelje se na Eurostatu. 2002. 2003. 2004. RRIP Obujam uvoza iz Rusije (u tonama) 690 233 528 609 504 026 257 921 Tržišni udio 8,9 % 6,5 % 6,5 % 3,4 % Cijene uvoza iz Rusije (EUR/tona) 79 77 106 123 Obujam uvoza iz Gruzije (u tonama) 86 517 100 025 132 457 153 844 Tržišni udio 1,1 % 1,2 % 1,7 % 2,0 % Cijene uvoza iz Gruzije (EUR/tona) 103 113 137 164 Obujam uvoza iz Rumunjske (u tonama) 186 834 14 114 107 585 111 126 Tržišni udio 2,4 % 0,2 % 1,4 % 1,5 % Cijene uvoza iz Rumunjske (EUR/tona) 117 113 126 144 Obujam uvoza iz Bugarske (u tonama) 160 423 140 677 79 716 73 441 Tržišni udio 2,1 % 1,7 % 1,0 % 1,0 % Cijene uvoza iz Bugarske (EUR/tona) 133 139 157 176 Obujam uvoza iz Egipta (u tonama) 63 368 133 427 16 508 46 249 Tržišni udio 0,8 % 1,6 % 0,2 % 0,6 % Cijene uvoza iz Egipta (EUR/tona) 148 142 193 199 Obujam uvoza iz svih ostalih zemalja (u tonama) 94 915 128 213 54 510 17 752 Tržišni udio 1,2 % 1,6 % 0,7 % 0,2 % Cijene uvoza iz svih ostalih zemalja (EUR/tona) 124 124 141 169

(59) Kao prvo, treba napomenuti da su sve gore navedene zemlje smanjile svoj obujam izvoza od 2002 do RRIP-a izuzev Gruzije, koja je umjereno povećala svoj udio na tržištu Zajednice s 1,1 % u 2002. na 2 % u RRIP-u. Što se tiče izvoznih cijena, sve su gore navedene zemlje izvozile u Zajednicu po višim cijenama od cijena industrije Zajednice u RRIP-u te u nekim slučajevima tijekom cijelog razmatranog razdoblje, uz iznimku Rusije i Rumunjske. Uvoz iz Rusije od travnja 2002., Uredbom (EZ) br. 658/2002 (15), podliježe antidampinškoj pristojbi u iznosu od 47,07 EUR po toni. U tom pogledu treba napomenuti da su uvozne cijene stalno bile niže od ukrajinskih tijekom cijelog razmatranog razdoblja, uz iznimku RRIP-a. Rumunjske su cijene bile niže od cijena industrije Zajednice, ali se obujam izvoza smanjio s 187 000 tona u 2002. na 111 000 tona u RRIP-u, što predstavlja smanjenje tržišnog udjela s 2,4 % u 2002. na 1,5 % u RRIP-u.

4. Gospodarsko stanje industrije Zajednice

(60) Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji imaju utjecaj na stanje industrije Zajednice.

4.1. Uvodne napomene

(61) Za tri proizvođača industrije Zajednice koji surađuju utvrđeno je da koriste istovjetni proizvod za daljnju preradu u miješana ili sintetička gnojiva, odnosno dušična gnojiva koja, osim dušika, sadrže fosfor topiv u vodi i/ili kalij topiv u vodi, odnosno ostale primarne hranjive tvari. Navedeni se proizvodi, s udjelom amonijevog nitrata manjim od 80 %, ne natječu na tržištu s istovjetnim proizvodom.

(62) Takvi unutarnji ograničeni prijenosi proizvodnje AN-a ne ulaze na otvoreno tržište i, stoga, nisu u izravnoj konkurenciji s uvozom dotičnog proizvoda. Stoga se ispitivalo treba li i u kojoj mjeri uzeti u obzir prilikom analize naknadno korištenje istovjetnog proizvoda industrije Zajednice. Budući da je ispitni postupak pokazao da ograničeno korištenje čini zanemariv dio proizvodnje industrije Zajednice, odnosno do 2 %, nije se smatralo potrebnim razlikovati slobodno i ograničeno tržište. Međutim, radi jasnoće i transparentnosti, obujam proizvedenog AN-a koji je proizvela industrija Zajednice koji je korišten kao ograničeni prijenosi naveden je u uvodnoj izjavi 64. u nastavku.

(63) Kada se vrši regres odabira uzoraka, u skladu s utvrđenom praksom, analiziraju se određeni pokazatelji štete (proizvodnja, proizvodni kapacitet, zalihe, prodaja, tržišni udio, rast i zaposlenost) za industriju Zajednice u cjelini (IZ u priloženim tablicama), dok se navedeni pokazatelji štete koji se odnose na rezultate pojedinačnih trgovačkih društava, odnosno cijene, troškovi proizvodnje, profitabilnost, plaće, ulaganja, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala, ispituju na temelju podataka prikupljenih na razini odabranih proizvođača u Zajednici (OP u priloženim tablicama).

4.2. Podaci o industriji Zajednice u cjelini

(a) Proizvodnja

(64) Proizvodnja industrije Zajednice narasla je za 7 % između 2002. i RRIP-a, odnosno s razine od oko 5,1 milijuna tona u 2002. na razinu od oko 5,4 milijuna tona u RRIP-u. Proizvodnja koja se koristi za ograničene prijenose praktički je ostala stabilna i vrlo niska tijekom cijelog razmatranog razdoblja, ukazujući da ne može utjecati na štetu industrije Zajednice. 2002. 2003. 2004. RRIP Proizvodnja IZ-a (u tonama) 5 075 456 5 424 732 5 358 283 5 446 307 Indeks (2002 = 100) 100 107 106 107 Proizvodnja IZ-a koja se koristi za ograničene prijenose 83 506 83 911 93 187 107 461 Kao % ukupne proizvodnje 1,6 % 1,5 % 1,7 % 2,0 % Izvor: Podnositelji zahtjeva, odabir uzorka odgovora na upitnik i provjereni odgovori na upitnik.

(b) Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta

(65) Proizvodni kapacitet je ostao praktički stabilan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. U pogledu rasta proizvodnje, povećala se iskorištenost kapaciteta s razine od 52 % u 2002. na razinu od 56 % u RRIP-u. Kako je već naglašeno u početnom ispitnom postupku, na iskorištenost kapaciteta za ovu vrstu proizvodnje i industrije može utjecati proizvodnja ostalih proizvoda koji se mogu proizvoditi na istoj proizvodnoj opremi te je, stoga, manje značajna kao pokazatelj štete. 2002. 2003. 2004. RRIP Proizvodni kapacitet IZ-a (u tonama) 9 813 156 9 843 266 9 681 968 9 718 866 Iskorištavanje kapaciteta IZ-a 52 % 55 % 55 % 56 %

(c) Zalihe

(66) Razina završnih zaliha industrije Zajednice smanjila se za 10 postotnih bodova od 2002. do RRIP-a. Oštar pad zabilježen 2003. i 2004. dogodio se zbog povećanja prodaje, posebno izvoza industrije Zajednice (vidjeti uvodnu izjavu u nastavku), a ne obujma proizvodnje. 2002. 2003. 2004. RRIP Završne zalihe IZ-a (u tonama) 312 832 216 857 163 824 282 942 Indeks (2002 = 100) 100 69 52 90

(d) Opseg prodaje

(67) Prodaja industrije Zajednice na tržištu Zajednice povećala se za 13 % između 2002. i RRIP-a. Taj je rast potrebno promatrati u svijetlu blago smanjene potrošnje na tržištu Zajednice. 2002. 2003. 2004. RRIP Obujam prodaje u EZ-u IZ-a (u tonama) 4 499 898 5 045 582 4 975 864 5 074 188 Indeks (2002 = 100) 100 112 111 113 Obujam prodaje trećim zemljama OP-a (u tonama) 420 588 528 437 522 349 373 106 Indeks (2002 = 100) 100 126 124 89

(e) Tržišni udio

(68) Tržišni udio industrije Zajednice povećao se između 2002. i RRIP-a. Konkretno, industrija Zajednice ostvarila je više od 8 postotnih bodova tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja. 2002. 2003. 2004. RRIP Tržišni udio industrije Zajednice 58,0 % 62,3 % 64,0 % 66,4 % Indeks (2002 = 100) 100 107 110 114

(f) Rast

(69) Industrija Zajednice zauzela je tržišni udio na tržištu koje se blago smanjuje tijekom razmatranog razdoblja.

(g) Zaposlenost

(70) Razina zaposlenosti industrije Zajednice smanjila se za 5 % između 2002. i RRIP-a, dok se proizvodnja povećala, što je ukazivalo na spremnost industrije na stalno povećanje produktivnosti i konkurentnosti. 2002. 2003. 2004. RRIP Zaposlenost IZ-a u pogledu dotičnog proizvoda 1 653 1 613 1 593 1 572 Indeks (2002 = 100) 100 98 96 95

(h) Produktivnost

(71) Proizvodnja po zaposleniku industrije Zajednice po godini značajno se povećala između 2002. i RRIP-a, što ukazuje na kombinirani pozitivni učinak smanjenja zaposlenosti i povećanja proizvodnje industrije Zajednice. 2002. 2003. 2004. RRIP Produktivnost IZ-a (u tonama po zaposleniku) 3 071 3 362 3 364 3 464 Indeks (2002 = 100) 100 109 110 113

(i) Visina dampinške marže

(72) U pogledu učinka industrije Zajednice na visinu stvarne marže dampinga, s obzirom na trenutačni mali obujam uvoza iz Ukrajine, navedeni se učinak ne smatra važnim te stoga nije značajan pokazatelj.

4.3. Podaci koji se odnose na odabrane proizvođače Zajednice

(a) Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene

(73) Prosječne neto prodajne cijene odabranih proizvođača Zajednice značajno su se povećale u 2004. i RRIP-u ukazujući na prevladavajuće povoljne uvjete na međunarodnom tržištu AN-a tijekom istog razdoblja. 2002. 2003. 2004. RRIP Jedinična cijena na tržištu EZ-a OP-a (EUR/tona) 132 133 146 167 Indeks (2002 = 100) 100 101 111 127

(b) Plaće

(74) Između 2002. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 9 %, kako je navedeno u tablici u nastavku. S obzirom na stopu inflacije i ukupne smanjene zaposlenosti, navedeni se porast plaća smatra umjerenim. 2002. 2003. 2004. RRIP Godišnji trošak rada po zaposleniku OP-a (u tisućama EUR) 46,5 46,8 46,7 50,5 Indeks (2002 = 100) 100 101 100 109

(c) Ulaganja

(75) Godišnja ulaganja u istovjetni proizvod koja su ostvarila četiri odabrana proizvođača pozitivno su se kretala tijekom razmatranog razdoblja, odnosno porasla su za 69 %, iako su pokazivala određene fluktuacije. Navedena su ulaganja pretežno ostvarena u modernizaciju strojeva. Navedeno pokazuje nastojanja industrije Zajednice za stalnim poboljšanjem produktivnosti i konkurentnosti. Rezultati su vidljivi u povećanju produktivnosti koja se značajno povećala (vidjeti uvodnu izjavi 71. gore u tekstu) tijekom istog razdoblja. 2002. 2003. 2004. RRIP Neto investicije OP-a (u tisućama EUR) 21 079 16 751 22 287 35 546 Indeks (2002 = 100) 100 79 106 169

(d) Profitabilnost i povrat ulaganja

(76) Profitabilnost odabranih proizvođača pokazuje postupno poboljšanje od 2003., pri čemu je tijekom RRIP-a dosegla razinu od 8,2 %. U tom pogledu napominje se da je u početnom ispitnom postupku utvrđena profitna marža od 8 % koju je moguće dosegnuti u izostanku štetnog dampinga. Povrat ulaganja (ROI), izražen kao dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, slijedio je kretanje profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja. 2002. 2003. 2004. RRIP Profitabilnost OP-a od prodaje u EZ-u nepovezanim kupcima (% neto prodaje) 3,9 % 5,5 % 7,6 % 8,2 % Indeks (2002 = 100) 100 139 194 209 ROI OP-a (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja) 10,1 % 14,0 % 20,0 % 25,5 % Indeks (2002 = 100) 100 139 197 252

(e) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala

(77) Novčani tok povećao se za 13 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Navedeni je razvoj u skladu s razvojem ukupne profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja. 2002. 2003. 2004. RRIP Novčani tok OP-a (u tisućama EUR) 59 631 61 446 69 848 67 216 Indeks (2002 = 100) 100 103 117 113

(78) Ispitni postupak nije ustanovio poteškoće s kojima su se susretali odabrani proizvođači iz Zajednice prilikom prikupljanja kapitala. U tom pogledu treba napomenuti da, budući da je nekoliko navedenih trgovačkih društava dio velikih grupacija, ona financiraju svoje aktivnosti unutar grupe kojoj pripadaju putem sustava udruživanja sredstava ili putem zajmova unutar grupe koje odobravaju matična trgovačka društva.

5. Zaključak

(79) Između 2002. i RRIP-a svi su se pokazatelji štete razvijali pozitivno: povećali su se obujam proizvodnje industrije Zajednice, jedinične prodajne cijene i obujam prodaje industrije Zajednice, a profitabilnost se značajno poboljšala u skladu s cijenama. Povrat ulaganja i novčani tok također su se pozitivno razvijali. Plaće su se umjereno rasle i industrija Zajednice nastavila je ulagati.

(80) Nadalje, tržišni udio Zajednice povećao se za 9 % na tržištu koje se blago smanjivalo. Produktivnost je također značajno porasla odražavajući pozitivno kretanje proizvodnje i nastojanja industrije Zajednice za njezino unapređenje putem ulaganja.

(81) Općenito, stanje industrije Zajednice značajno se popravilo u usporedbi sa stanjem prije uvođenja antidampinških mjera na uvoz AN-a iz dotične zemlje 2001. Stoga su mjere očigledno pozitivno utjecale na stanje industrije Zajednice.

(82) Stoga se zaključuje da se stanje industrije Zajednice postupno popravilo tijekom razmatranog razdoblja u usporedbi s razdobljem prije uvođenja mjera.

F. VJEROJATNOST PONOVNOG POJAVLJIVANJA ŠTETE

1. Općenito

(83) Budući da nema nastavka materijalne štete uzrokovane uvozom iz dotične zemlje, analiza se usredotočila na vjerojatnost ponovnog pojavljivanja štete. U tom su pogledu analizirana dva glavna parametra: i. mogući obujam izvoza i cijene dotične zemlje te ii. učinak tih planiranih cijena i obujma iz dotične zemlje na industriju Zajednice.

2. Moguć obujam izvoza i cijene dotične zemlje

(84) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., postoji neiskorišteni kapacitet od oko 600 000 do 700 000 tona ukrajinskih proizvođača koji surađuju, što predstavlja 8 do 10 % tržišta Zajednice. Navedeni višak kapaciteta ukazuje da ukrajinski proizvođači mogu povećati svoju trenutačnu proizvodnju i, posljedično, izvoz AN-a.

(85) Nadalje, s obzirom na relativno malo domaće tržište, ukrajinski proizvođači uvelike ovise o izvozu u treće zemlje. Kako je navedeno u tablici u nastavku, ukrajinski izvoz u treće zemlje u 2005. iznosio je ukupno oko 847 000 tona, što predstavlja oko 11 % tržišta Zajednice. Ukrajinski izvoz u treće zemlje: 2004. 2005. Turska Obujam u tonama 295 436 292 943 Cijena u EUR/tona (16) 98 98 Egipat Obujam u tonama 81 522 183 248 Cijena u EUR/tona (16) 95 97 Maroko Obujam u tonama 92 514 62 879 Cijena u EUR/tona (16) 96 94 Indija Obujam u tonama 42 456 48 256 Cijena u EUR/tona (16) 77 106 Sirija Obujam u tonama 50 851 41 143 Cijena u EUR/tona (16) 100 110 Brazil Obujam u tonama 8 000 38 870 Cijena u EUR/tona (16) 74 91 Malezija Obujam u tonama — 35 913 Cijena u EUR/tona (16) 101 Argentina Obujam u tonama 28 790 28 815 Cijena u EUR/tona (16) 99 97 Ostale zemlje Obujam u tonama 140 225 114 783 Cijena u EUR/tona (16) 90 106 Ukupni izvoz u treće zemlje: Obujam u tonama 739 821 846 849 Cijena u EUR/tona (16) 95 99 Izvor: Ukrajinska statistika

(86) Kao što je vidljivo iz tablice, Ukrajina je povećala svoj obujam izvoza AN-a u treće zemlje od 2004. do 2005. Navedeni je izvoz ostvaren po cijenama koje su značajno niže od izvoza u Zajednicu.

(87) Prema gore navedenom kontekstu, čini se da je tržište Zajednice privlačno ukrajinskim proizvođačima izvoznicima u pogledu cijena u usporedbi sa svim ostalim izvoznim tržištima. Na toj osnovi razumno je očekivati da će značajan dio obujma izvezenog u treće zemlje biti vrlo vjerojatno usmjeren prema tržištu Zajednice u slučaju da mjere prestanu vrijediti, unatoč jasnim pokazateljima smanjivanja razlike u cijeni između prodaje u treće zemlje i prodaje Zajednici, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45. gore u tekstu. Relativna blizina tržišta Zajednice, u usporedni s ostalim izvoznim tržištima, također čini tržište Zajednice privlačnijim, što će dovesti do toga da ukrajinski proizvođači preusmjeravaju trenutačni izvoz u treće zemlje.

(88) S obzirom na trenutačno slabu tržišnu poziciju ukrajinskih proizvođača u EZ-u, ukrajinski proizvođači moraju, međutim, ponovo zauzeti tržišni udio ili proširiti svoju bazu proizvođača, što će vjerojatno učiniti po dampinškim cijenama kako je utvrđeno tijekom RRIP-a.

(89) Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je dobit industrije Zajednice u stvarnosti vrlo slaba tijekom razmatranog razdoblja te da je samo tijekom RRIP-a dosegla stopu od 8 %. Nadalje se tvrdi da kapitalno intenzivna industrija, poput industrije gnojiva, ne može preživjeti u dugom roju, odnosno zadržati i zamijeniti kapital i cjelokupno poslovanje po takvoj stopi dobiti. U tom pogledu treba napomenuti da se neštetna stopa dobiti od 8 %, utvrđena u početnom ispitnom postupku smatrala uobičajenom dobiti za koju se očekuje da ostvari takva vrsta industrije u izostanku štetnog dampinga. Međutim, tijekom početnog ispitnog postupka također je utvrđeno da se, zbog štetnog uvoza iz, inter alia, Ukrajine, profitabilnost smanjila na – 12,4 %. Stoga, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, postoji ozbiljan rizik smanjivanja profitabilnosti na postotak koji je značajno ispod neštetne stope).

(90) Potrebno je naglasiti da je oko 80 % ukupnog ukrajinskog izvoza na tržište Zajednice tijekom RRIP-a ostvareno uz preuzimanje obveze u vezi cijene. Ipak, cijene su bile 20 do 25 % iznad minimuma uvozne cijene za navedeno preuzimanje obveze. Međutim, treba napomenuti da je preuzimanje obveze podlijegalo količinskoj gornjoj granici te da, stoga, nije bilo moguće donijeti opći zaključak o tome što kakvo bi bilo postupanje u vezi cijena izvoznika u izostanku takve količinski gornje granice.

(91) Na temelju gore navedenog vjerojatno je da bi značajni obujam AN-a proizveden u Ukrajini bio preusmjeren na tržište Zajednice po dampinškim cijenama koje značajno smanjuju cijene industrije Zajednice, u slučaju da se dozvoli da cijene prestanu vrijediti.

3. Učinak planiranog obujma izvoza na industriju Zajednice i utjecaj na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage

(92) U pogledu gore ustanovljene vjerojatnosti značajnog povećanja obujma izvoza iz Ukrajine na tržište Zajednice po dampinškim i sniženim cijenama, industrija Zajednice trebala bi značajno sniziti prodajne cijene kako bi zadržala kupce. To je posebno točno budući da je AN nestabilna roba na čije cijene može značajno utjecati uvozni obujam po dampinškim cijenama koje snižavaju cijene industrije Zajednice. Stoga bi dobit znatno pala, budući da je trenutačno poboljšanje rezultata industrije Zajednice uzrokovano činjenicom da prodajne cijene pretežno odražavaju povoljne tržišne uvjete koji su prevladavali posebno tijekom 2004. i RRIP-a.

(93) U pogledu povoljnih tržišnih uvjeta tijekom posljednje dvije godine razmatranog razdoblja, treba naglasiti da su one imale važnu ulogu u zadržavanju cijena na visokoj razini, uz primijenjene antidampinške mjere. Doista, tijekom tog razdoblja, stroga ravnoteža ponude i potražnje na svjetskoj razini uzrokovala je visoke cijene svih dušičnih gnojiva. AN je, kao i ostala dušična gnojiva, roba na čiju cijenu utječu brojni čimbenici u rasponu od nestabilne cijene plina koja ima značajni učinak na ponudu budući da je najvažniji troškovni element, do vremenskih uvjeta te razina zaliha usjeva i žita koji uzrokuju smanjenu ili povećanu potražnju. U pogledu posebno tržišta Zajednice, očekuje se da će se potražnja za dušičnim gnojivima blago smanjiti u sljedećim godinama (17). Zadržavanje tako visokih cijena, stoga, ovisi o maloj ponudi, što je ipak vrlo nevjerojatno, kako je pokazao ispitni postupak, s obzirom na neiskorišteni izvozni kapacitet dotične zemlje i vjerojatnost da će dio njezinog izvoza u treće zemlje tijekom RRIP-a biti preusmjeren u Zajednicu, u slučaju da mjere prestanu vrijediti. S obzirom da cijene koje primjenjuju Ukrajinci značajno smanjuju cijene industrije Zajednice, vjerojatno povećanje obujma uvoza iz Ukrajine primorat će industriju Zajednice da značajno snizi svoje cijene, a time i dobit, ili da izgubi značajni tržišni udio, a time i prihod, ili oboje. Uspješan postupak restrukturiranja industrije Zajednice vjerojatno bi samo djelomično ublažio takvo vjerojatno snižavanje cijena te bi cijeli postupak oporavka bio doveden u opasnost. Stoga, stavljanje mjera izvan snage vjerojatno će uzrokovati pogoršanje ukupnih rezultata industrije Zajednice.

4. Zaključak o vjerojatnosti ponovnog pojavljivanja štete

(94) Gore navedeno dovodi do zaključka da bi se, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, izvoz iz dotične zemlje vjerojatno pojavio u značajnom obujmu i po dampinškim cijenama koji bi smanjile cijene industrije Zajednice. Navedeno bi vjerojatno imalo učinak početka kretanja pada cijena na tržištu s očekivanim negativnim učinkom na gospodarsko stanje industrije Zajednice. To bi posebno omelo financijski oporavak koji je ostvaren u 2004. i RRIP-u, što bi dovelo do vjerojatnog ponovnog pojavljivanja štete.

G. INTERES ZAJEDNICE

1. Uvod

(95) U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitivalo se bi li održavanje postojećih antidampinških mjera bilo protiv interesa Zajednice u cijelosti. Utvrđivanje interesa Zajednice temeljilo se na uvažavanju svih različitih uključenih interesa.

(96) Treba podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Zajednice. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dozvoljava procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične stranke.

(97) Na ovoj se osnovi ispitivalo postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti za ponovno pojavljivanje štetnog dampinga, razlozi koji bi prisilno doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Zajednice.

2. Interes industrije zajednice

(98) Dokazano je da je industrija Zajednice strukturno održiva industrija. To je potvrđeno pozitivnim kretanjem njezinog gospodarskog stanja koje je promatrano nakon donošenja antidampinških mjera u 2001. Industrija Zajednice povećala je svoju dobit između 2002. i RRIP-a te se uspješno restrukturirala.

(99) Stoga je razumno očekivati da će industrija Zajednice nastaviti imati koristi od trenutačno uvedenih mjera i dalje se oporavljati zadržavanjem i stabiliziranjem svoje profitabilnosti. U slučaju da se mjere ne održe, vjerojatno je da će doći do povećanog uvoza po dampinškim cijenama iz dotične zemlje, što će nanijeti štetu industriji Zajednice pritiskom na sniženje prodajnih cijena, što će ugroziti njezino trenutačno pozitivno financijsko stanje.

3. Interes uvoznika

(100) Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 11., samo je jedan uvoznik izrazio spremnost da bude uključen u uzorak te je dostavio osnovne podatke tražene u obrascu za odabir uzoraka. Međutim, navedeni uvoznik nije ostvario nikakvu uvoznu aktivnost tijekom RRIP-a.

(101) Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da učinak uvođenja mjera nije značajan u mjeri u kojoj bi se uvoz nastavio iako po neštetnim cijenama i da, u pravilu, uvoznici ne trguju samo AN-om, nego također, u velikoj mjeri, ostalim gnojivima. Silazno kretanje uvoza iz dotične zemlje tijekom razmatranog razdoblja dovodi do zaključka da su neki uvoznici doista osjetili negativne posljedice uvođenja mjera, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52. Uredbe Komisije (EZ) br. 1629/2000 (18). Međutim, u izostanku suradnje uvoznika i bez ikakvih dokaza iz kojih se može zaključiti koji omogućavaju ocjenu svih značajnih negativnih posljedica, zaključeno je da se čini da je uvođenje mjera imalo ukupni ograničeni učinak na većinu uvoznika/trgovaca.

(102) Nema pouzdanih podataka koji bi pokazali da će održavanje mjera imati značajni negativni učinak na uvoznike ili trgovce.

4. Interes korisnika

(103) Korisnici su AN-a poljoprivrednici u Zajednici. U početnom ispitnom postupku zaključeno je da, s obzirom na male troškove AN-a za poljoprivrednike, nije vjerojatno da bi povećanje navedenih troškova imalo značajan štetni učinak na njih. Čini se da činjenica da niti jedan korisnik ili niti jedno udruženje korisnikâ nije dostavilo podatke u suprotnosti s gore navedenim nalazom u okviru trenutačne revizije ispitnog postupka potvrđuje da: i. AN predstavlja vrlo mali dio ukupnih troškova proizvodnje za poljoprivrednike; ii. mjere trenutačno na snazi nisu imale značajni negativni učinak na njihovo gospodarsko stanje; te iii. nastavak mjera ne bi negativno utjecao na financijske interese poljoprivrednika.

5. Zaključak o interesu Zajednice

(104) S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje utemeljeni razlozi protiv zadržavanja važećih antidampinških mjera.

H. ANTIDAMPINŠKE MJERE

(105) Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te obavijesti također im je dan vremenski rok za ulaganje prigovora.

(106) Iz gore navedenog slijedi da, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. temeljne Uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz AN-a podrijetlom iz Ukrajine treba zadržati. Napominje se da se te mjere sastoje od posebnih carina.

(107) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., ukrajinske uvozne cijene prirodnog plina značajno su porasle od RRIP-a i vjerojatno je da će se postupno približiti međunarodnim cijenama u sljedećim godinama. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 32., nalaz dampinga temeljio se na uobičajenoj vrijednosti utvrđenoj na temelju podataka dobivenih od proizvođača u tržišnom gospodarstvu treće zemlje. Nakon podnošenja zahtjeva za reviziju nakon isteka mjera, Ukrajina je dobila status tržišnog gospodarstva. S obzirom na navedeno te činjenicu da je prirodni plin glavni troškovni element u proizvodnji AN-a, moguće je da se, u slučaju da je potrebna revizija u kasnijoj fazi na temelju podataka o uobičajenoj vrijednosti ukrajinskih izvoznika, nalaz razlikuje od nalaza utvrđenog trenutačnom revizijom. Isto tako, mogući štetni učinci navedenog revidiranog dampinga mogu biti pod utjecajem povećanja proizvodnih cijena na izvozne cijene uzrokovanog povećanjem domaćih cijena plina. Stoga se smatra uputnim ograničiti zadržavanje mjera na dvije godine, ne dovodeći u pitanje ostale odredbe članka 11. Osnovne uredbe,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % koja se mogu razvrstati pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 91, podrijetlom iz Ukrajine.

2. Stopa antidampinške pristojbe utvrđuje se u fiksnom iznosu EUR po toni kako je navedeno u tablici:

Opis proizvoda Oznaka KN Oznaka TARIC Iznos pristojbe (EUR/tona) Amonijev nitrat osim u vodenim otopinama 3102 30 90 — 33,25 Smjese amonijevog nitrata s kalcijevim karbonatom ili ostalim anorganskim negnojivim tvarima, s masenim udjelom dušika većim od 28 % 3102 40 90 33,25 Dvojne soli i smjese amonijevog sulfata i anomijevog nitrata – kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % 3102 29 00 10 33,25 Dvojne soli i smjese kalcijevog i amonijevog – kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % 3102 60 00 10 33,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % 3102 90 00 10 33,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, bez masenog udjela fosfora i kalija 3105 10 00 10 33,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 % 3105 10 00 20 32,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 3 %, ali ne većim od 6 % 3105 10 00 30 31,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 6 %, ali ne većim od 9 % 3105 10 00 40 30,26 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 9 %, ali ne većim od 12 % 3105 10 00 50 29,26 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 % 3105 20 10 30 32,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 3 %, ali ne većim od 6 % 3105 20 10 40 31,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 6 %, ali ne većim od 9 % 3105 20 10 50 30,26 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 9 % i više, ali ne većim od 12 % 3105 20 10 60 29,26 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 % 3105 51 00 10 32,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 3 %, ali ne većim od 6 % 3105 51 00 20 31,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 6 %, ali ne većim od 9 % 3105 51 00 30 30,26 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 9 % i više, ali ne većim od 10,40 % 3105 51 00 40 29,79 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 % 3105 59 00 10 32,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 3 % ili više, ali ne većim od 6 % 3105 59 00 20 31,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 6 % ili više, ali ne većim od 9 % 3105 59 00 30 30,26 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 9 % i više, ali ne većim od 10,40 % 3105 59 00 40 29,79 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 % 3105 90 91 30 32,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 3 % i više, ali ne većim od 6 % 3105 90 91 40 31,25 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 6 % i više, ali ne većim od 9 % 3105 90 91 50 30,26 Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 9 % i više, ali ne većim od 12 % 3105 90 91 60 29,26

3. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, stvarno plaćena cijena ili cijena koju treba platiti razdijeljena pri utvrđivanju carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (19), iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju gornjih iznosa, smanjuje se za postotak koji odgovara razdjeljivanju stvarno plaćene cijene ili cijene koju treba platiti.

4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Uredba ostaje na snazi u razdoblju od dvije godine.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Luxembourgu 19. travnja 2007. Za Vijeće Predsjednik B. ZYPRIES

(1) SL L 56, 6.3.1996., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2117/2005 (SL L 340, 23.12.2005., str. 17.).

(2) SL L 23, 25.1.2001., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 945/2005 (SL L 160, 23.6.2005., str. 1.)

(3) SL L 182, 19.5.2004., str. 28.

(4) SL L 183, 20.5.2004., str. 13.

(5) SL C 110, 5.5.2005., str. 15.

(6) SL C 18, 25.1.2006., str. 2.

(7) Uredba (EZ) br. 2117/2005 (SL L 340, 23.12.2005., str. 17), članak 2.

(8) Ne uključujući proizvodnju AN-a koju dalje prerađuju okomito integrirani proizvođači.

(9) Izvor: Statistika na Internetu IFADATA-a, Međunarodno udruženje proizvođača umjetnih gnojiva.

(10) Terra Industries, godišnje izvješće za 2005. – od 10-K, str. 6.

(11) Nymex Gas Futures po ponudi Heren EGM.

(12) Ročnice iz kolovoza po ponudi na dan 30. lipnja 2005., Nymex Gas Futures, Heren EGM.

(13) Ročnice iz kolovoza po ponudi na dan 29. rujna 2005., Nymex Gas Futures, Heren EGM.

(14) Ukrajinska izvozna statistika, 2005. i prvo polugodište 2006.

(15) SL L 102, 18.4.2002., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 945/2005.

(16) Jedinična cijena temelji se na carinskoj vrijednosti proizvoda na ukrajinskoj granici. Navedena se vrijednost može smatrati usporedivom s vrijednosti uvoza u Zajednicu podrijetlom iz Ukrajine na temelju Eurostata.

(17) Izvor: „Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005 to 2009”, A05/71b, lipanj 2005., Međunarodno udruženje proizvođača umjetnih gnojiva (IFA).

(18) SL L 187, 26.7.2000., str. 12.

(19) SL L 253, 11.10.1993., str. 1.