PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1128/2013

оd 7. studenoga 2013.

o odobrenju manje izmjene u specifikaciji za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Morbier (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njegov članak 53. stavak 2. drugi podstavak,

budući da:

Komisija je ispitala tu izmjenu i utvrdila da je opravdana. Budući da je izmjena manja u smislu članka 53. stavka 2. trećeg podstavka Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija ju može odobriti bez primjene postupka utvrđenog u člancima 50. do 52. te Uredbe,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Specifikacija za zaštićenu oznaku izvornosti „Morbier” mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Pročišćeni jedinstveni dokument u kojem se navode glavne točke specifikacije nalazi se u Prilogu II. ovoj Uredbi.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2) SL L 181, 11.7.2002., str. 4.

(3) SL L 283, 30.10.2009., str. 34.

Navode se podaci tijela zaduženog za nadzor proizvodnih uvjeta i podaci Certifikacijskog tijela koje je skupina odabrala kao nadzorno tijelo. U ovom odjeljku više nema Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu (L’Institut National de l’Origine et de la Qualité).

Drvo najbolje potiče zrenje sira jer dopušta odličnu izmjenu osobito s vodom i soli koje regulira. Drvo naglašava i povezanost sa zemljom potičući površinsku mikrofloru. Stoga je dodana sljedeća rečenica: „Sir zrije na drvenim daskama.” Nije zadano podrijetlo tih dasaka. Međutim, kako sirana u kojoj sir dozrijeva na policama od nehrđajućeg čelika ne bi bila kažnjena, predlaže se sljedeća prijelazna mjera: „Odstupajući od pravila, police od nehrđajućeg čelika koje su se rabile u proizvodnji sira Morbier prije 1. siječnja 2006. mogu se uporabiti do njihove zamjene novima, a najkasnije do 31. prosinca 2014.”

To mlijeko treba biti odvojeno od drugog mlijeka da bi se dopustio nadzor.

Ispaša je obvezna da bi se održala povezanost između proizvoda i zemlje: „Mliječne krave pasu nakon topljenja snijega čim to dopusti nosivost tla. U sezoni ispaše krave koje daju mlijeko koriste najmanje 20 ara pašnjaka po muznoj kravi.”

Uz to, ovaj je odjeljak dopunjen brojnim odredbama o registrima i prijavnim dokumentima kojima se jamči sljedivost sireva.

U pogledu kore, riječi „glatka i homogena” zamjenjuju se preciznijim riječima „uglačana, jednolika, obložena vlažnim slojem kroz koji se nazire rešetka kalupa”. U pogledu njegove boje, „svijetlosiva do narančastobež”, zamjenjuje se preciznijim opisom „narančastobež s narančastosmeđim nijansama, narančastocrvenom i narančastoružičastom”.

PRILOG II.

PROČIŠĆENI JEDINSTVENI DOKUMENT

Uredba Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti zemljopisnih oznaka i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (1)

„MORBIER”

EZ br.: FR-PDO-0205-0933-29.12.2011.

ZOZP ( ) ZOI (X)

1. Naziv

„Morbier”

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Morbier” je sir proizveden od sirovog kravljeg mlijeka, tlačen, nekuhan, plosnatog cilindričnog oblika, promjera 30 do 40 centimetara, visine 5 do 8 centimetara, težine od 5 do 8 kg, ima ravnu gornju i donju plohu i blago zaobljene rubove.

Sir ima središnju vodoravnu crnu brazdu, koja je stopljena i neprekinuta po cijelom presjeku.

Njegova je kora prirodna, uglačana, jednolika, obložena vlažnim slojem kroz koji se nazire rešetka kalupa. Boja mu je narančastobež s narančastosmeđim, narančastocrvenim i narančastoružičastim nijansama. Tijesto sira je homogeno, boje bjelokosti do blijedožute i često ima nekoliko raspršenih rupica veličine ribiza ili sploštenih mjehurića. Mekano je na dodir, kremasto i topivo, pomalo se lijepi u ustima te je fine i glatke teksture. Okus mu je čist, s nijansama mlijeka, karamela, vanilije, voća. Kako sir stari, tako paletu aroma obogaćuju prepržene, začinjene i biljne nijanse. Okusi su uravnoteženi. Sadržaj masti je najmanje 45 % u suhoj tvari. Sadržaj vlage u siru iz kojeg su odstranjene masnoće je između 58 % i 67 %. Sir zrije najmanje 45 dana od dana proizvodnje, bez prekidanja ciklusa.

3.3. Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Mlijeko koje se rabi za proizvodnju sira „Morbier” mora potjecati samo od krava pasmine „montbéliarde” tipa 46 ili francuske pasmine „simmental”, tipa 35, ili nastalih križanjem tih dviju pasmina s rodovnicima.

3.4. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Osnovni dnevni obrok mliječnih krava sastoji se od trave koju krave pasu za vrijeme cijelog vegetacijskog razdoblja te sijena u zimsko vrijeme ili od otave, također prikupljene u zemljopisnom području.

Da bi se zajamčila tijesna povezanost između zemlje i proizvoda ishranom specifičnom za zemljopisno područje, najviši unos koncentrata ograničen je na 1 800 kg po mliječnoj kravi godišnje. Stvarno korištena površina pašnjaka za ispašu na gospodarstvu mora iznositi najmanje jedan hektar po jednoj mliječnoj kravi.

Zabranjuju se svi eksploatacijski sustavi u kojima se bilo koja hrana donosi u korita kako bi se očuvala tradicionalna ispaša. Mliječne krave pasu nakon topljenja snijega čim to dopusti nosivost tla. U sezoni ispaše krave koje daju mlijeko koriste najmanje 20 ara pašnjaka po mliječnoj kravi. Ta ograničenja podrazumijevaju da najmanje 70 % hrane potječe iz zemljopisnog područja.

Mliječne krave ne smiju ni u koje doba godine dobivati proizvode silaže ili fermentirano krmivo zbog tehnološkog rizika pri proizvodnji ili zrenju sira povezanih s takvom praksom.

U ishrani mliječnog stada dopuštene su samo sirovine i koncentrati koji potječu od genetski nemodificiranih proizvoda kako bi se očuvala povezanost između proizvoda i zemlje.

3.5. Posebni koraci u proizvodnji koje valja poduzeti u određenom zemljopisnom području

Mlijeko mora biti proizvedeno, a sir prerađen i sazreo unutar zemljopisnog područja.

3.6. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

—

3.7. Posebna pravila za označivanje

Svi sirevi s registriranom oznakom izvornosti „Morbier” moraju na sebi imati etiketu na kojoj je naveden naziv ZOI slovima čija je veličina barem jednaka veličini najvećih slova na etiketi.

Na etiketi mora obvezno biti simbol ZOI Europske unije.

Etiketa na kolutovima sira sadržava jasnu identifikaciju pogona za zrenje sira (ime ili naziv tvrtke i adresu).

Navodi se da je, neovisno o propisanim oznakama koje se primjenjuju na sve sireve, zabranjena uporaba pridjevaka ili druge oznake uz predmetnu oznaku podrijetla pri označivanju, oglašavanju, na računima ili vrijednosnicama, uz iznimku posebnih trgovačkih ili proizvodnih marki.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaća područje sljedećih općina:

Departman Ain: općine Apremont, Bellegarde-sur-Valserine u dijelu koji odgovara bivšoj općini Coupy, Belleydoux, Champfromier, Charix, Chézery-Forens, Confort, Echallon, Giron, Lancrans, Leaz, Lelex, Mijoux, Plagne, Montanges i Saint-Germain-de-Joux.

Departman Doubs: sve općine tog departmana.

Departman Jura: sve općine uz iznimku općina Annoire, Aumur, Champdivers, Chemin, Longwy-sur-le-Doubs, Molay, Peseux, Petit-Noir, Saint-Aubin, Saint-Loup, Tavaux.

Departman Saône et Loire: općine Beaurepaire-en-Bresse, Beauvernois, Bellevesvre, Champagnat, Cuiseaux, Flacey-en-Bresse, Fretterans, Joudes, Mouthier-en-Bresse, Sagy, Saillenard, Savigny-en-Revermont i Torpes.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnost zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici

Zemljopisno područje obuhvaća jurski lûk, sve vapnenačke visoravni i njihov produžetak u manji dio susjedne nizine. Nadmorska je visina često visoka. Krajolik odlikuju pašnjaci i šume. Vrlo je raznolika prirodna flora pašnjaka na vapnenačkom tlu.

Cijelo područje odlikuje klima kontinentalnog tipa, s velikim temperaturnim razlikama između ljeta i zime i oborinama koje su, iako dobro zastupljene tijekom cijele godine, znatne u ljetno doba. Cijelo područje određuje klima sjeverne polutke s niskom prosječnom godišnjom temperaturom (unatoč velikim ljetnim vrućinama) i velikim brojem dana s mrazom. Okoliš je gorski ili subgorski, s obilnim padalinama čija godišnja razina uvijek prelazi 900 mm i općenito iznosi više od 1 000 mm. Tako veliku količinu padalina nalazimo već na manjoj nadmorskoj visini i ona raste prema unutrašnjosti masiva. Nepostojanje suhog razdoblja znakovito je u svim godišnjim dobima. Takva klima osobito pogoduje rastu trave.

Ljudski čimbenici

Važnost pašnjaka u središtu i na sjeveru Jurskog masiva uvjetovala je regionalno gospodarstvo usmjerivši ga uglavnom na stočarstvo i osobito na mljekarstvo.

Najstariji dokument u kojem se navodi „Morbier” potječe iz 1799. Sir je već tada poznat u Parizu, iz čega se zaključuje da je još starijeg podrijetla.

U početku se proizvodio u trenutku kada je razina mlijeka bila niska i posebno nedovoljna za proizvodnju kolutova sira „Comté”. Proizvodnja sireva „Morbier” i „Comté” tijesno je povezana.

Postoji više pretpostavki o početku proizvodnje sira „Morbier”. Prema jednoj sir „Morbier” se proizvodio zbog potrebe da se na farmama iskoriste dvije uzastopne mužnje za izradu sira od 8 do 10 kilograma. Prvi hljeb gruša premazivao se čađi skinutom ispod kotla da bi se zaštitio od onečišćenja izvana i da bi se izbjeglo površinsko kvarenje prije nego se spoji s grušom dobivenim u sklopu izrade sljedećeg sira. Preostali je sloj označavao spoj između izrade dva sira.

Ručno nanošenje ugljena podrazumijeva pravu ravnotežu između premazivanja jednog gruša koji je presuh i drugog koji je previše vlažan. Održavanjem „ručne” faze jamči se održavanje sirarskog umijeća povezanog sa sirom „Morbier” i poštovanje tradicije.

Jurski su stočari tijekom naraštaja odabrali krave pasmine „montbéliarde” koja je posebno prilagođena lokalnim prirodnim uvjetima i čije mlijeko odgovara regionalnim tehnologijama izrade sira. Potom su odabrali i pasminu „simmental” koja je manje zastupljena.

5.2. Posebnost proizvoda

„Morbier” je kravlji sir težine od 5 do 8 kg.

„Morbier” je sir koji se raspoznaje po središnjoj vodoravnoj crnoj brazdi, koja je stopljena i neprekinuta po cijelom presjeku. Crna brazda dobiva se samo premazivanjem biljnim ugljenom lica jednog od hljebova gruša prije istiskivanja sirutke. Tijesto tog sira, obilježenog slavnom središnjom crnom brazdom, homogeno je, boje bjelokosti do svjetložute i često ima nekoliko raspršenih rupica.

Okus mu je čist, s nijansama mlijeka, karamela, vanilije, voća. Kako sir stari, tako paletu aroma obogaćuju prepržene, začinjene i biljne nijanse.

5.3. Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili značajki proizvoda (za ZOI) odnosno specifične kvalitete, ugleda ili drugih značajki proizvoda (za ZOZP)

Prevladavajući udjel trave u ishrani mliječnih krava utječe na svojstva mlijeka te na organoleptičke posebnosti sira „Morbier”. Svaka promjena cvjetnog sastava pašnjaka odražava se promjenama aromatičnih nijansi sira. Taj je utjecaj lako provjeriti tijekom godišnjih doba. Zbog toga se više proizvodnih uvjeta iz specifikacije odnosi na očuvanje prirodne cvjetne raznolikosti. Rezerva trave čuva se zabranom uzgoja genetski modificiranih kultura koje bi mogle izmijeniti cvjetni sastav ili ograničiti njegovu raznolikost. Bogatstvo flore pašnjaka također se čuva ograničavanjem gnojiva.

Oblik sira (cilindar srednje veličine) bio je na početku prilagođen proizvodnji na gorskom gospodarstvu. Dvije prerade odgovaraju dvjema mužnjama i dopuštaju izradu relativno velikog sira te ograničavaju gubitke tijekom skladištenja. Tu će veličinu preuzeti sirarske zadruge što će omogućiti proizvodnju sira kada je razina proizvodnje mlijeka niska. Povezanost izrade istisnutog kuhanog sira, a osobito sira „Comté” nalazi se u tehnikama vlažnog oblaganja kore. Takvom se njegom, osim izgleda, postiže osobit okus sira.

Uporaba drva za zrenje izravno je povezana, s jedne strane, s tehnološkim zahtjevima, i, s druge strane, s postojanjem obližnjih velikih šuma smolastih četinjača povezanih s prirodnim okruženjem.

Da bi se dobila fina i glatka tekstura te kroz okus sira „Morbier” izrazile fine nijanse, nužno je uporabiti sirovo mlijeko s osobitom mliječnom florom. Odvajanjem laktoze, što utječe na teksturu sira „Morbier”, omogućava se izražavanje tih sekundarnih aromatičnih nijansi.

Središnja crna brazda ispočetka se dobivala uporabom čađi s kotla. Ta tehnika potvrđuje povezanost proizvodnje istisnutog kuhanog sira pokrajine Franche-Comté.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCMorbier.pdf

(1) SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 343, 14.12.2012., str. 1.).