„

To su djelatnosti koje nisu uključene nigdje drugdje. Ova kategorija uključuje potrošnju goriva u vojne svrhe mobilnog i stacionarnog karaktera (npr. za brodove, zrakoplove, cestovna vozila i u stambenim prostorima), bez obzira na to je li gorivo isporučeno za vojsku te zemlje ili neke druge zemlje. Ako se ova kategorija koristi, u izvješću treba obrazložiti što ona obuhvaća.

Ne uključuje energiju korištenu za distribuciju cjevovodom prirodnog ili industrijskog plina, tople vode ili pare od distributera do krajnjih korisnika (navesti u energetskom sektoru), energiju korištenu za krajnju distribuciju vode kućanstvima, industrijskim, komercijalnim i drugim korisnicima (navesti u kategoriji „Komercijalne i javne usluge”) i gubitke do kojih dolazi tijekom tog transporta između distributera i krajnjih korisnika (navesti kao gubitke u distribuciji).

Za postrojenja koja proizvode isključivo toplinsku energiju ili kogeneracijska postrojenja primjenjuju se samo one količine goriva potrošene za proizvodnju topline koju koristi samo postrojenje. Količine goriva potrošene za proizvodnju toplinske energije za prodaju i za proizvodnju električne energije treba navesti u odgovarajućem sektoru pretvorbe.

Količine potrošene u energetici za dobivanje energije (rudarstvo, proizvodnja nafte i plina) ili za rad postrojenja za pretvorbu energije. To odgovara odjeljcima NACE-a 05, 06, 08.92, 07.21, 09.1, 19 i 35.

Proizvođači kojima je to glavna djelatnost - toplane

Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

Goriva koja koriste postrojenja s barem jednom kogeneracijskom jedinicom treba navesti u kategoriji „Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – kogeneracijska postrojenja”.

Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – elektrane

Količine se smatraju uvezenima ili izvezenima kada prijeđu političke granice zemlje bez obzira na to je li došlo do carinjenja ili ne.

proizvođači kojima je to glavna djelatnost: poduzeća u privatnom i javnom vlasništvu čija je glavna djelatnost proizvodnja električne energije i/ili topline za prodaju trećim stranama,

Kalendarska godina (od 1. siječnja do 31. prosinca).

Treba navesti kapacitet za postrojenja veličine < 1 MW, od 1 do < 10 MW, ≥ 10 MW, za mješovita postrojenja i za čisto crpne hidroelektrane, kao i za sve veličine ukupno. Detaljne podatke o veličini postrojenja treba navesti bez crpnih hidroelektrana.

7.3. Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – toplane

7.2. Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

7.1. Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – elektrane

Ovaj zahtjev ne obuhvaća drveni ugljen. Za tekuća biogoriva, isključuje biobenzin i biokerozin za mlazne motore. Za hidroenergiju treba napraviti razliku među postrojenjima s proizvodnjom električne energije do 1 MW, između 1 i 10 MW i iznad 10 MW.

za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače,

Potencijalna i kinetička energija vode pretvorena u električnu energiju u hidroelektranama. Moraju biti uključene i crpne hidroelektrane. Treba navesti proizvodnju postrojenja veličine < 1 MW, 1 do < 10 MW, ≥ 10 MW i proizvodnju crpnih hidroelektrana.

Količine koje su korištene kao sirovine u raznim sektorima, to jest nisu potrošene kao gorivo ili pretvorene u drugo gorivo. Te su količine uključene u gore navedeni popis agregata.

1.5. Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – toplane

1.3. Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

1.1. Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – elektrane

Sve zalihe na državnom području, uključujući zalihe vlade, zalihe glavnih potrošača i zalihe organizacija koje skladište zalihe, zalihe na prispjelim prekooceanskim brodovima, zalihe na područjima pod carinskim nadzorom i zalihe za treće osobe, bez obzira na to jesu li dio dvostranih vladinih sporazuma ili ne. Početna i završna razina odnosi se na prvi, odnosno na zadnji dan izvještajnog razdoblja.

Sve zalihe na državnom području, uključujući zalihe vlade, zalihe glavnih potrošača i zalihe organizacija koje skladište zalihe, zalihe na prispjelim prekooceanskim brodovima, zalihe na područjima pod carinskim nadzorom i zalihe za treće osobe, bez obzira na to jesu li dio dvostranih vladinih sporazuma ili ne. Početna i završna razina odnosi se na prvi, odnosno na zadnji dan izvještajnog razdoblja.

Gotovi proizvodi ili poluproizvodi koje krajnji potrošači vraćaju u rafinerije u svrhu obrade, miješanja ili prodaje. To su obično nusproizvodi u petrokemijskoj industriji.

Crni kruti nusproizvod dobiven uglavnom krekiranjem i karbonizacijom ostataka sirovina, ostataka vakuumske destilacije, katrana i smole u procesima kao što je kontinuirano ili diskontinuirano koksiranje. Sastoji se uglavnom od ugljika (90 do 95 %) i ima mali udio pepela. Koristi se kao sirovina u koksarama u industriji čelika, za grijanje, za proizvodnju elektroda i za proizvodnju kemikalija. Dvije najvažnije odlike su „zeleni koks” i „kalcinirani koks”.

To su zasićeni alifatski ugljikovodici. Taj vosak je ostatak dobiven pri odstranjivanju voska iz mazivih ulja. Imaju kristalnu strukturu koja je više ili manje fina u odnosu na stupanj kvalitete. Njihove su glavne značajke sljedeće: bez boje su i mirisa, propusni za svjetlo, s talištem iznad 45 °C.

Čvrsti (tvrdi), polučvrsti (polutvrdi) ili viskozni ugljikovodik koloidne strukture, smeđe do crne boje, dobiva se kao ostatak destilacijom sirove nafte vakuumskom destilacijom ostataka nafte od atmosferske destilacije. Bitumen se često naziva asfalt i prvenstveno se upotrebljava za gradnju cesta i kao materijal za pokrivanje krovova.

Uključuju sve konačne oblike mazivih ulja, od ulja za vretena do ulja za cilindre, kao i ulja koja se koriste u mastima za podmazivanje, motorna ulja i sve vrste sirovina za maziva ulja.

Za Francusku vrijedi odstupanje u vezi s izvješćivanjem agregata koji se odnose na toplinu. To odstupanje prestaje važiti čim Francuska bude mogla proslijediti ovo izvješće, a u svakom slučaju najkasnije četiri godine od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

Sustavi s pogonom na više vrsta goriva uključuju samo one jedinice koje kontinuirano mogu sagorijevati više od jedne vrste goriva. Postrojenja s odvojenim jedinicama koje koriste različite vrste goriva treba razvrstati u odgovarajuće kategorije postrojenja s pogonom na jednu vrstu goriva.

Instalirana električna snaga postrojenja na gorivo mora se navesti i za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače te zasebno za svaku vrstu postrojenja na jednu ili na više vrsta goriva koji se navode u sljedećoj tablici. Za sva postrojenja na više vrsta goriva moraju se dodati podaci o tome koje se vrste goriva koriste kao primarne, a koje kao alternativne.

Instalirana električna snaga mora se navesti i za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače:

Instalirana električna snaga je suma instaliranih električnih snaga svih pojedinačnih postrojenja tijekom određenog razdoblja rada. Razdoblje rada uređaja koje se pretpostavlja u svrhu ovih statistika traje neprekidno: u praksi je to 15 sati dnevno ili više. Instalirana snaga je najveća snaga koja se u punom pogonu postrojenja neprekidno isporučuje na izlazu iz elektrane. Vršno se opterećenje definira kao najveća vrijednost snage koju mreža ili kombinacija više mreža potroši ili isporuči unutar zemlje.

Proizvedena električna energija, prodana toplina i korištene količine goriva, uključujući njihovu odgovarajuću ukupnu energiju iz goriva navedenih u sljedećoj tablici moraju se navesti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost – elektrane i za samostalne proizvođače – elektrane. U okviru tih dviju vrsta elektrana ta se proizvodnja električne energije i topline mora navesti zasebno za elektrane, za kogeneracijska postrojenja i za toplane, kadgod je primjenjivo.

Količine električne energije smatraju se uvezenima ili izvezenima kada prijeđu političke granice zemlje bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. Ako električna energija prolazi kroz zemlju, količina te energije prijavljuje se i kao uvoz i kao izvoz.

Zapaljive i gorive tekućine, tj. one kod kojih se pri reakciji s kisikom oslobađa znatna količina topline i koje se primjenjuju izravno za proizvodnju električne energije i/ili topline.

Agregate spomenute u sljedećoj tablici treba navesti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost – elektrane i za samostalne proizvođače – elektrane. U okviru tih dviju vrsta elektrana i bruto i neto proizvodnja električne energije i topline moraju se navesti zasebno, kadgod je primjenjivo, za elektrane, za kogeneracijska postrojenja i za toplane, za sljedeće agregate:

Najviša razina na kojoj se plin može iscrpljivati iz dotičnog skladišnog prostora; to odgovara najvećem kapacitetu crpljenja.

Treba navesti ukupne količine prirodnog plina kao i udio ukapljenog prirodnog plina (LNG) i to prema zemlji podrijetla za uvoz i prema zemlji odredišta za izvoz.

12.5. Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – toplane

12.3. Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

12.1. Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – elektrane

Količine plina raspoložive za dostavu tijekom ciklusa povećanja i smanjenja zaliha. To se odnosi na obnovljivi prirodni plin uskladišten u posebnim skladišnim prostorima (iscrpljena plinska i/ili naftna polja, vodonosni bazen napajanja, solna jama, miješane špilje i drugo) kao i na uskladištenje ukapljenog prirodnog plina. Nije uključen plinski jastuk.

Metan dobiven u rudnicima ugljena ili iz slojeva ugljena koji se cjevovodima dovodi na površinu i troši se u ugljenokopima ili se cjevovodima dovodi do potrošača.

6. Korišteno u proizvođačima kojima je to glavna djelatnost – elektranama, postrojenjima za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijskim postrojenjima) i toplanama

9.3. Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – toplane

9.2. Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja)

9.1. Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – elektrane

Gorivi, meki, porozni ili komprimirani fosilni sedimentni talog biljnog podrijetla s visokim udjelom vlage (do 90 % u neobrađenom stanju), koji se lako reže, svijetlosmeđe do tamnosmeđe boje. Treset za neenergetsko korištenje ne ulazi u ovu kategoriju.

PRILOG C

MJESEČNA ENERGETSKA STATISTIKA

U ovom su Prilogu opisani područje primjene, jedinice, izvještajno razdoblje, učestalost, rokovi i načini prosljeđivanja za mjesečno prikupljanje energetske statistike.

Pojmovi koji nisu posebno pojašnjeni u ovom Prilogu objašnjeni su u Prilogu A.

1. KRUTA GORIVA

1.1. Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije određeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve sljedeće energente:

Energent Definicija 1. Kameni ugljen Kameni ugljen odnosi se na ugljen bruto kalorične vrijednosti jednake ili veće od 20 000 kJ/kg na bazi vlažnog uzorka bez pepela s prosječnim faktorom reflektancije vitrinita od barem 0,6 posto. 2. Lignit Neaglomerirani ugljen čija je bruto kalorična vrijednost manja od 20 000 kJ/kg i sadrži više od 31 % hlapljive tvari na bazi suhog uzorka s mineralima. 3. Treset Gorivi, meki, porozni ili komprimirani fosilni sedimentni talog biljnog podrijetla s visokim udjelom vlage (do 90 % u neobrađenom stanju), koji se lako reže, svijetlosmeđe do tamnosmeđe boje. Treset za neenergetsko korištenje ne smije ulaziti u ovu kategoriju. Mljeveni treset ulazi u ovu kategoriju. 4. Briket Složeno gorivo proizvedeno od praha kamenog ugljena uz dodatak vezivnog sredstva. 5. BKB (briket od lignita i mrkog ugljena) BKB je sastavljeno gorivo proizvedeno od lignita/mrkog ugljena ili sub-bitumeniziranog ugljena briketiranjem pod visokim tlakom bez dodavanja vezivnog sredstva, uključujući osušeni fini lignit i prah lignita. 6. Koks Kruti ostatak koji se dobije karbonizacijom ugljena, prije svega koksnog ugljena, na visokoj temperaturi, ima nizak stupanj vlažnosti i sadrži mali postotak hlapljive tvari. Koks iz koksnih peći uglavnom se koristi u industriji željeza i čelika kao izvor energije i kemijsko sredstvo. U ovoj se kategoriji navode koksni ostatak i ljevaonički koks. U ovoj se kategoriji navodi i polukoks (kruti ostatak koji se dobije karbonizacijom ugljena na niskoj temperaturi). Polukoks se koristi kao gorivo u domaćinstvima ili u samim postrojenjima za pretvorbu. Ova kategorija također uključuje koks, koksni ostatak, koksni plin i polukoks koji se dobije od lignita/mrkog ugljena.

1.2. Popis agregata

Ako nije drukčije određeno, sljedeći popis agregata navodi se za sve energente navedene u prethodnom stavku.

Pojmovi koji nisu posebno pojašnjeni u ovom Prilogu objašnjeni su u Prilogu A.

1.2.1. Sektor opskrbe

Sljedeći se agregati primjenjuju na kameni ugljen, lignit i treset.

1. Proizvodnja

2. Reciklirani proizvodi (primjenjuje se samo na kameni ugljen)

Mulj i škriljevac iz rudnika.

3. Ukupan uvoz

4. Ukupan izvoz

5. Zalihe:

— početak razdoblja

— završetak razdoblja

— promjene zaliha

Ovo su količine zaliha u rudnicima i zaliha uvoznika.

Nisu uključene zalihe potrošača (npr. u elektranama i koksarama), osim zaliha potrošača koji uvoze izravno.

Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj.

6. Izračunane isporuke u tuzemstvu

Ukupna izračunana količina proizvoda koji su isporučeni za potrošnju u tuzemstvu. Ta se količina definira kao:

7. Statistička razlika

Istovjetna izračunatim minus zabilježene isporuke u tuzemstvu.

Primjenjuje se samo na kameni ugljen.

8. Zabilježene isporuke u tuzemstvu

Količine isporučene na unutarnje tržište. Odgovara ukupnoj isporuci različitim potrošačima. Može postojati razlika između izračunane i zabilježene isporuke.

Primjenjuje se samo na kameni ugljen.

8.1. Od toga: isporuke za proizvođače kojima je to glavna djelatnost - elektrane

8.2. Od toga: isporuke za koksare

8.3. Od toga: isporuke za postrojenja za proizvodnju briketa

Količine korištene za pretvorbu u postrojenjima za proizvodnju briketa (rudničke i samostalne elektrane).

8.4. Od toga: isporuke za ukupnu industriju

8.5. Od toga: druge isporuke (usluge, domaćinstva itd.)

Količine goriva za domaćinstva (uključujući ugljen iz rudnika isporučen za radnike u rudnicima i srodnim postrojenjima) i usluge (uprava, trgovine itd.) te sektore koji nisu drugdje spomenuti.

Sljedeći se agregati primjenjuju na koks, briket od kamenog ugljena i briket od mrkog ugljena.

1. Proizvodnja

2. Ukupan uvoz

3. Ukupan izvoz

4. Zalihe:

— početak razdoblja

— završetak razdoblja

— promjene zaliha

Količine zaliha u koksarama (koks) i postrojenjima za proizvodnju briketa (briket).

Nisu uključene zalihe potrošača, osim zaliha potrošača koji uvoze izravno.

Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj.

5. Izračunane isporuke u tuzemstvu

Ukupna izračunana količina proizvoda koji su isporučeni za potrošnju u tuzemstvu. Ta se količina definira kao:

6. Isporuke za industriju željeza i čelika (primjenjuje se samo na koks)

1.2.2. Uvoz

Za kameni ugljen treba navesti uvoz prema zemlji podrijetla i izvoz prema zemlji odredišta.

1.3. Mjerne jedinice

Sve su količine proizvoda izražene u 103 tona.

1.4. Odstupanja i izuzeća

Ne primjenjuju se.

2. ELEKTRIČNA ENERGIJA

2.1. Primjenjivi energenti

Ovo poglavlje obuhvaća električnu energiju.

2.2. Popis agregata

Navodi se sljedeći popis agregata:

2.2.1. Sektor proizvodnje

Za sljedeće se agregate moraju navesti i bruto i neto količine.

1. Proizvodnja električne energije ukupno

1.1. Od toga: nuklearna energija

1.2. Od toga: hidroenergija

1.2.1. Pod 1.2, od toga: udio hidroenergije proizvedene u crpnim hidroelektranama

1.3. Od toga: geotermalna energija

1.4. Od toga: konvencionalna toplinska

1.5. Od toga: energija vjetra

Također se moraju navesti sljedeće količine električne energije:

2. Uvoz

2.1. Od toga: uvoz unutar EU-a

3. Izvoz

3.1. Od toga: izvoz izvan EU-a

4. Korištenje za crpne hidroelektrane

5. Korištenje na unutarnjem tržištu

Izračunava se kao:

Za potrošnju goriva u elektranama proizvođača kojima je to glavna djelatnost primjenjuju se sljedeći agregati (za definiciju lignita pogledati Prilog B, a za definiciju kamenog ugljena pogledati Prilog C):

6. Ukupna potrošnja goriva u elektranama proizvođača kojima je to glavna djelatnost

Ukupna količina goriva potrošena za proizvodnju električne energije i proizvodnju topline namijenjenih isključivo za prodaju trećim stranama.

6.1. Od toga: kameni ugljen

6.2. Od toga: lignit

6.3. Od toga: naftni derivati

6.4. Od toga: prirodni plin

6.5. Od toga: sintetski plin (to su industrijski plinovi)

6.6. Od toga: druga goriva

2.2.2. Zalihe goriva proizvođača kojima je to glavna djelatnost

Proizvođači kojima je to glavna djelatnost javna su poduzeća koja proizvode električnu energiju korištenjem goriva. Moraju se navesti sljedeće završne zalihe (zalihe na kraju izvještajnog mjeseca):

1. Kameni ugljen

2. Lignit

3. Naftni derivati

2.3. Mjerne jedinice

1. Količine energije Električna energija: GWh Kameni ugljen, lignit i naftni derivati: u 103 tona i u TJ na temelju neto kalorične vrijednosti. Prirodni plin i sintetski plin: TJ na temelju bruto kalorične vrijednosti. Druga goriva: TJ na temelju neto kalorične vrijednosti. Nuklearna toplina: TJ. 2. Zalihe 103 tona

2.4. Odstupanja i izuzeća

Ne primjenjuju se.

3. NAFTA I NAFTNI DERIVATI

3.1. Primjenjivi energenti

Ako nije drukčije određeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve sljedeće energente, na koje se primjenjuju definicije iz poglavlja 4. u Prilogu B: sirova nafta, NGL, rafinerijske sirovine, drugi ugljikovodici, rafinerijski plin (neukapljeni), etan, LPG, laka nafta, motorni benzin, avionski benzin, mlazno gorivo benzinskog (gazolinskog) tipa (na bazi lake nafte ili JP4), mlazno gorivo kerozinskog tipa, ostali kerozini, plinsko ulje/dizelsko gorivo (destilirano loživo ulje), transportno dizelsko gorivo, ulje za grijanje i drugo plinsko ulje, loživo ulje (s malim i velikim udjelom sumpora), white spirit (specijalni teški benzin) i SBP, maziva, bitumen, parafinski vosak i naftni koks.

Prema potrebi, motorni se benzin mora navesti u dvije kategorije, i to: biobenzin i nebiološki benzin; kerozin za mlazne motore mora se navesti u dvije kategorije, i to: biokerozin za mlazne motore i nebiološki kerozin za mlazne motore; plinsko ulje/dizelsko gorivo mora se navesti u četiri kategorije, i to: dizelsko gorivo za motorna vozila, ulje za grijanje i drugo plinsko ulje, biodizel i nebiološko plinsko ulje/dizelsko gorivo.

„Drugi proizvodi” uključuju količine koje odgovaraju definiciji u Prilogu B, poglavlju 4., kao i količine white spirita (specijalnog teškog benzina) i SBP, maziva, bitumena i parafinskog voska; ovi se proizvodi ne smiju navesti zasebno.

3.2. Popis agregata

Ako nije drukčije određeno, sljedeći popis agregata navodi se za sve energente navedene u prethodnom stavku.

3.2.1. Sektor opskrbe

Sljedeća se tablica primjenjuje samo na sirovu naftu, NGL, rafinerijske sirovine, aditive/oksigenate, biogoriva i druge ugljikovodike:

1. Domaća proizvodnja

Ne primjenjuje se za rafinerijske sirovine.

2. Iz drugih izvora

Aditivi, biogoriva i drugi ugljikovodici čija je proizvodnja već obuhvaćena u drugim bilancama u vezi s gorivom.

Ne primjenjuje se za sirovu naftu, NGL i rafinerijske sirovine.

3. Povratci iz sektora petrokemije

Gotovi proizvodi ili poluproizvodi koje krajnji potrošači vraćaju u rafinerije u svrhu obrade, miješanja ili prodaje. To su obično nusproizvodi u petrokemijskoj industriji. Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine.

4. Prijenos proizvoda

Uvezeni naftni derivati koji su reklasificirani kao sirovine za daljnju preradu u rafineriji, bez isporuke krajnjim potrošačima.

Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine.

5. Uvoz i izvoz

Uključuje količine sirove nafte i proizvoda koji su uvezeni ili izvezeni na temelju sporazuma o procesima obrade (tj. rafiniranje na temelju računa). Kod sirove nafte i NGL-a treba navesti zemlju izvornog podrijetla; kod rafinerijskih sirovina i gotovih proizvoda treba navesti zemlju posljednjeg slanja.

Uključeni su svi ukapljeni plinovi (npr. LPG) dobiveni uplinjavanjem uvezenog ukapljenog prirodnog plina i naftni derivati koje je izravno uvezla ili izvezla petrokemijska industrija.

Napomena: Sva trgovina biogorivima koja se ne miješaju s transportnim gorivima (tj. biogoriva u njihovom čistom obliku) moraju se navesti u Upitniku o obnovljivim izvorima energije.

6. Neposredno korištenje

Sirova nafta, NGL i drugi ugljikovodici koji se koriste neposredno, bez prerade u rafinerijama nafte.

Uključena sirova nafta za proizvodnju električne energije.

7. Promjene zaliha

Povećanje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao negativan broj.

8. Izračunani input u rafinerije

Izračunana ukupna količina proizvoda koji su ušli u rafineriju. Ta se količina definira kao:

9. Statističke razlike

Definiraju se kao izračunani input u rafinerije – zabilježeni input u rafinerije.

10. Zabilježeni input u rafinerije

Izmjerena količina proizvoda koji su ušli u rafineriju.

11. Gubici u rafinerijama

Razlika između inputa u rafinerije (zabilježenog) i bruto proizvodnje rafinerije. Gubici se mogu pojaviti za vrijeme procesa destilacije zbog ishlapljivanja. Navedeni gubici prikazuju se pozitivnom brojkom. Moguća su povećanja volumena, ali ne i mase.

Sljedeća se tablica ne primjenjuje na rafinerijske sirovine niti na aditive/oksigenate:

1. Primljene sirovine

Uključene su količine domaće ili uvezene sirove nafte (uključujući kondenzate) i domaćeg NGL-a koje se koriste neposredno, bez prerade u rafinerijama nafte, i količine povrataka iz petrokemijske industrije koje se koriste neposredno iako nisu primarno gorivo.

2. Bruto proizvodnja rafinerije

Proizvodnja gotovih proizvoda u rafineriji ili postrojenju za miješanje.

Nisu uključeni gubici u rafinerijama, ali je uključeno gorivo koje je rafinerija potrošila za vlastite potrebe.

3. Reciklirani proizvodi

Gotovi proizvodi koji su ponovno stavljeni na tržište nakon što su jednom isporučeni krajnjim potrošačima (npr. upotrijebljena maziva koja su ponovno prerađena). Ove količine treba razlikovati od povrataka iz petrokemijske industrije.

4. Rafinerijsko gorivo

Naftni derivati potrošeni za rad rafinerije.

Nisu uključeni proizvodi koje naftne kompanije koriste za druge namjene osim rafiniranja, npr. spremnici i tankeri za prijevoz nafte.

Uključena su goriva potrošena u rafineriji za proizvodnju električne energije i topline za prodaju.

5. Uvoz i izvoz

6. Međunarodni pomorski spremnici

7. Reklasifikacija proizvoda

Količine reklasificirane ili zbog promjene specifikacije ili zbog miješanja s drugim proizvodom.

Negativna vrijednost jednog proizvoda nadoknađuje se s jednom ili više pozitivnih vrijednosti za jedan ili više proizvoda i obrnuto; ukupni neto učinak treba biti jednak nuli.

8. Prijenos proizvoda

Uvezeni naftni derivati koji su reklasificirani kao sirovine za daljnju preradu u rafineriji, bez isporuke krajnjim potrošačima.

9. Promjene zaliha

Povećanje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao negativan broj.

10. Izračunane bruto isporuke u tuzemstvu

Definiraju se kao:

11. Statistička razlika

Definiraju se kao izračunane bruto isporuke u tuzemstvu - zabilježene bruto isporuke u tuzemstvu.

12. Zabilježene bruto isporuke u tuzemstvu

Zabilježena isporuka gotovih naftnih derivata iz primarnih izvora (npr. rafinerije, postrojenja za miješanje itd.) na unutarnje tržište.

Ovaj se broj može razlikovati od izračunatog zbog npr. razlika u obuhvaćenom području i/ili razlika u definicijama koje se primjenjuju u različitim sustavima izvješćivanja.

12.1. Od toga: isporuke za međunarodni civilni zračni promet

12.2. Od toga: isporuke za proizvođače kojima je to glavna djelatnost - elektrane

12.3. Od toga: isporuke LPG za motorna vozila

12.4. Od toga: isporuke (bruto) sektoru petrokemije

13. Povratci iz sektora petrokemije u rafinerije

14. Ukupna neto isporuka u tuzemstvu

3.2.2. Zalihe

Sljedeće početne i završne zalihe moraju se navesti za sve energente, uključujući aditive/oksigenate, osim za rafinerijski plin.

1. Zalihe na državnom području

Zalihe na sljedećim lokacijama: cisterne u rafinerijama, terminali za utovar rasutog tereta, cjevovodni rezervoari, tegljači i obalni tankeri (ako su polazišna i odredišna luka u istoj zemlji), tankeri u luci države članice (ako se njihov teret istovaruje u luci), spremnici na brodovima u unutrašnjoj plovidbi. Nisu uključene zalihe nafte u cjevovodima, željezničkim cisternama, cestovnim cisternama, spremnici na prekooceanskim brodovima, benzinske crpke, trgovine na malo i spremnici na moru.

2. Zalihe uskladištene za druge zemlje na temelju dvostranih vladinih sporazuma

Zalihe na državnom području koje pripadaju drugoj zemlji i kojima je zajamčen pristup na temelju sporazuma između dotičnih vlada.

3. Zalihe s poznatim inozemnim odredištem

Zalihe na državnom području koje nisu uključene pod točku 2., koje pripadaju drugoj zemlji i njoj su namijenjene. Te zalihe mogu biti smještene unutar ili izvan područja pod carinskim nadzorom.

4. Druge zalihe na područjima pod carinskim nadzorom

Uključene su zalihe koje nisu navedene u točkama 2. i 3., bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne.

5. Zalihe velikih potrošača

Uključene su zalihe koje su podložne nadzoru vlade. Ovom definicijom nisu obuhvaćene zalihe drugih potrošača.

6. Zalihe na dolazećim prekooceanskim brodovima, u luci ili na vezu

Zalihe bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. Ova kategorija ne uključuje zalihe brodova na pučini.

Uključena je nafta na obalnim tankerima ako su njihova polazišna i odredišna luka u istoj zemlji. U slučaju dolazećih brodova s više od jedne luke istovara, navodi se samo količina koja će se istovariti u zemlji izvjestiteljici.

7. Zalihe vlade na državnom području

Uključene su zalihe za nevojne svrhe koje vlada skladišti na državnom području i koje su u vlasništvu ili pod nadzorom vlade, a skladište se isključivo za hitne slučajeve.

Nisu uključene zalihe koje skladište državne naftne kompanije ili javna elektroprivredna poduzeća niti zalihe koje neposredno skladište naftne kompanije u ime vlada.

8. Zalihe organizacija koje skladište zalihe na državnom području

Zalihe javnih i privatnih društava koja su osnovana u svrhu održavanja zaliha isključivo za hitne slučajeve.

Ne uključuju obvezne zalihe privatnih poduzeća.

9. Sve druge zalihe uskladištene na državnom području

Sve druge zalihe koje ispunjavaju uvjete opisane u točki 1. gore.

10. Zalihe uskladištene u inozemstvu na temelju dvostranih vladinih sporazuma

Zalihe koje pripadaju zemlji izvjestiteljici, ali su uskladištene u drugoj zemlji, kojima je zajamčen pristup na temelju sporazuma između dotičnih vlada.

10.1. Od toga: zalihe vlade

10.2. Od toga: zalihe organizacija koje skladište zalihe

10.3. Od toga: druge zalihe

11. Zalihe uskladištene u inozemstvu koje su jasno predviđene za uvoz u zemlju izvjestiteljicu

Zalihe koje nisu uključene u kategoriju 10., koje pripadaju zemlji izvjestiteljici, ali su uskladištene u drugoj zemlji i tamo čekaju uvoz.

12. Druge zalihe na područjima pod carinskim nadzorom

Druge zalihe na državnom području koje nisu uključene u gore navedene kategorije.

13. Sadržaj cjevovoda

Nafta (sirova nafta i naftni derivati) sadržana u cjevovodima, potrebna za održavanje protoka u cjevovodima.

Osim toga, mora se navesti raspodjela količina prema odgovarajućoj zemlji za:

— završne zalihe uskladištene za druge zemlje na temelju službenih sporazuma, po korisniku,

— završne zalihe uskladištene za druge zemlje na temelju službenih sporazuma, od kojih kao garancije za čuvanje zaliha (stock tickets), po korisniku,

— završne zalihe s poznatim inozemnim odredištem, po korisniku,

— završne zalihe uskladištene u inozemstvu na temelju službenih sporazuma, po lokaciji,

— završne zalihe uskladištene u inozemstvu na temelju službenih sporazuma, od kojih kao garancije za čuvanje zaliha (stock tickets), po lokaciji,

— završne zalihe uskladištene u inozemstvu koje su jasno predviđene za uvoz u zemlju prijavitelja, po lokaciji.

Početne zalihe označavaju zalihe zadnjeg dana mjeseca prije izvještajnog mjeseca. Završne zalihe odnose se na zalihe zadnjeg dana izvještajnog mjeseca.

3.2.3. Uvoz i izvoz

Uvoz prema zemlji podrijetla i izvoz prema zemlji odredišta.

3.3. Mjerne jedinice

Količine energije: 103 tona

3.4. Zemljopisne napomene

Samo za potrebe statističkog izvješćivanja primjenjuju se objašnjenja iz Priloga A, poglavlja 1., uz sljedeće posebne iznimke:

1. Danska uključuje Farske otoke i Grenland.

2. Švicarska uključuje Lihtenštajn.

3.5. Odstupanja i izuzeća

Ne primjenjuju se.

4. PRIRODNI PLIN

4.1. Primjenjivi energenti

Prirodni je plin definiran u Prilogu B, poglavlju 2.

4.2. Popis agregata

Ako nije drukčije određeno, sljedeći popis agregata navodi se za sve energente navedene u prethodnom stavku.

4.2.1. Sektor opskrbe

1. Domaća proizvodnja

Sve suhe tržive količine unutar nacionalnih granica uključujući off-shore proizvodnju. Proizvodnja se mjeri nakon pročišćavanja i ekstrakcije NGL-a i sumpora.

Nisu uključeni gubici koji nastaju u procesima vađenja i količine koje su ponovno injektirane, ispuštene ili zapaljene.

Uključene su količine korištene u okviru industrije prirodnog plina, pri dobivanju plina, u cjevovodima i postrojenjima za preradu.

2. Uvoz

3. Izvoz

4. Promjene zaliha

Povećanje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao negativan broj.

5. Izračunane bruto isporuke u tuzemstvu

Definiraju se kao:

6. Statistička razlika

Definiraju se kao izračunane bruto isporuke u tuzemstvu - zabilježene bruto isporuke u tuzemstvu.

7. Zabilježene bruto isporuke u tuzemstvu

Uključen je plin koji se u plinskoj industriji koristi za grijanje i rad opreme (tj. potrošnja za dobivanje plina, za cjevovode i postrojenja za obradu/preradu) i gubici u distribuciji.

8. Početne i završne razine zaliha uskladištenih na državnom području

Količine uskladištene u posebnim skladišnim prostorima (iscrpljena plinska i/ili naftna polja, vodonosni bazen napajanja, solna jama, miješane špilje ili drugo) kao i uskladištenje ukapljenog prirodnog plina. Početne zalihe označavaju zalihe zadnjeg dana mjeseca prije izvještajnog mjeseca. Završne zalihe odnose se na zalihe zadnjeg dana izvještajnog mjeseca.

9. Vlastito korištenje i gubici u industriji prirodnog plina

Količine korištene u plinskoj industriji za grijanje i rad opreme (tj. potrošnja za dobivanje plina, za cjevovode i postrojenja za obradu/preradu).

Uključeni gubici u distribuciji.

4.2.2. Uvoz i izvoz

Suprotno definicijama iz Priloga A, u ovom slučaju uvoz i izvoz navode se prema susjednoj zemlji.

4.3. Mjerne jedinice

Količine se moraju izraziti u dvjema jedinicama:

— u obliku fizičkih količina, u 106 m3 uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101,325 kPa),

— u obliku energetske vrijednosti, tj. u TJ, na temelju bruto kalorične vrijednosti.

4.4. Odstupanja i izuzeća

Ne primjenjuju se.

5. VAŽEĆE ODREDBE

Sljedeće se odredbe primjenjuju za prikupljanje podataka kako je opisano u svim prethodnim poglavljima.

1. Izvještajno razdoblje:

Kalendarski mjesec.

2. Učestalost

Mjesečno.

3. Rok za prosljeđivanje podataka

Svi podaci opisani u odjeljku 3. (nafta i naftni derivati) i u odjeljku 4. (prirodni plin): u roku od 55 dana od isteka izvještajnog mjeseca.

Svi ostali podaci: u roku od tri mjeseca od isteka izvještajnog mjeseca.

4. Oblik i način prosljeđivanja podataka

Oblik u kojemu se podaci prosljeđuju u skladu je s odgovarajućim standardom za izmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat.

Podaci se dostavljaju ili unose elektroničkim putem u jedinstvenu ulaznu točku Eurostata za podatke.