5.

odjeljak II. mijenja se kako slijedi: (a) točka 2.008. zamjenjuje se sljedećim: „2.008. ESA 2010 (1.101. do 1.105.) bilježi tijekove (osobito transakcije proizvodima i transakcije raspodjele) po obračunskom načelu, drugim riječima, u trenutku kada ekonomska vrijednost, dugovanje ili potraživanje nastaje, odnosno kada je transformirano, stornirano ili prestane postojati, a ne u trenutku u kojem je zapravo obavljeno plaćanje.”; (b) točka 2.010. zamjenjuje se sljedećim: „2.010. U okviru ESA-e 2010 proizvodnja se smatra kontinuiranim procesom u kojemu se roba i usluge pretvaraju u drugu robu i usluge. Ovisno o proizvodima, taj se proces može odvijati tijekom različitih razdoblja, a ta razdoblja mogu biti duža od računovodstvenog razdoblja. Kao rezultat takve karakterizacije proizvodnje i primjene obračunskog načela output se bilježi kao nedovršena proizvodnja. Prema tome,u skladu s ESA 2010 (3.54.), output poljoprivrednih proizvoda bilježi se kao da se kontinuirano proizvodi tijekom cijelog razdoblja proizvodnje (a ne samo u trenutku skupljanja uroda, odnosno klanja životinja). Uzgoj poljoprivrednih kultura, neposječena drvna masa i riblji fond ili životinje koje se uzgajaju u prehrambene svrhe tretiraju se tijekom procesa proizvodnje kao zalihe nedovršene proizvodnje, a nakon završetka procesa treba ih pretvoriti u zalihe gotovih proizvoda. Output ne uključuje promjene nekultiviranih bioloških resursa, npr. rast životinja, ptica, riba u divljini ili nekultivirani rast šuma, no uključuje ulov životinja, ptica i riba u divljini.”; (c) točka 2.011. zamjenjuje se sljedećim: „2.011. Bilježenje outputa kao nedovršene proizvodnje poželjno je i potrebno za ekonomsku analizu ako se proces proizvodnje odvija tijekom razdoblja koje je duže od računovodstvenog razdoblja. To omogućuje dosljednost između bilježenja troškova i outputa kako bi se dobili relevantni podaci o dodanoj vrijednosti. Budući da se ERP-ovi temelje na kalendarskoj godini, može se pretpostaviti da se bilježenje nedovršene proizvodnje odnosi samo na one proizvode čiji proces proizvodnje nije završen na kraju kalendarske godine (ali i u slučajevima kada se opća razina cijena brzo mijenja tijekom računovodstvenog razdoblja).”; (d) u točki 2.014. posljednja rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Vrijednost koju svake godine tijekom proizvodnog procesa treba bilježiti kao output u okviru nedovršene proizvodnje može se izračunati tako da se očekivana vrijednost gotovog proizvoda raspodijeli po razdobljima razmjerno troškovima nastalima u pojedinom razdoblju (SNA 2008, 6. 112.).”; (e) u točki 2.017. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Ako je moguće razlikovati mlade životinje s obzirom na njihovu uporabu u budućnosti, životinje koje se namjeravaju upotrijebiti kao čimbenici proizvodnje trebale bi se bilježiti kao bruto investicije u fiksni kapital od samog njihova rođenja (bruto investicije u fiksni kapital za vlastiti račun, koje se bilježe kada se proizvedu), tj. smatraju se nedovršenom proizvodnjom, a njihov prirast bilježi se kao output, usp. ESA 2010, 3.134.).”; (f) u naslovu dijela B „(usp. ESA 95, od 3.07 do 3.58)” zamjenjuje se s „(usp. ESA 2010, od 3.07. do 3.54.)”; (g) točka 2.032. zamjenjuje se sljedećim: „2.032. Output su svi proizvodi nastali tijekom računovodstvenog razdoblja (ESA 2010, 3.14.). Važno je razlikovati izraz „output” i izraz „proizvodnja” jer output označava dobivenu robu i usluge, a proizvodnja označava proces.”; (h) u točki 2.033. posljednja rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Oni se stoga ne bilježe kao dio outputa ili intermedijarne potrošnje tog lokalnog JVD-a.”; (i) u točki 2.036. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Iako nije predloženo u ESA-i 2010, pravilo koje se primjenjuje u izradi ERP-a predviđeno je u SNA-i zbog posebnih značajki poljoprivrede te u metodološkom priručniku FAO-a (1).”; (j) točka 2.041. zamjenjuje se sljedećim: „2.041. U skladu s ESA-om 2010, postoje tri vrste gubitaka kojemogu snositi proizvođači: uzastopni gubici zaliha (ESA 2010, 3.147.), izvanredni gubici zaliha (ESA 2010, 6.13.e) i gubici kao posljedica prirodnih nepogoda (ESA 2010, 6.08. i 6.09.).”; (k) točka 2.059. zamjenjuje se sljedećim: „2.059. Na poziciji prerada od strane proizvođača bilježe se količine proizvedene kako bi ih poljoprivredni proizvođači mogli dalje prerađivati (npr. mlijeko prerađeno u maslac ili sir, jabuke prerađene u jabučni mošt ili jabučno vino), ali samo u okviru prerađivačkih djelatnosti koje se mogu odvojiti od glavne poljoprivredne djelatnosti (na temelju računovodstvenih dokumenata, usp. 1.26.). Trebalo bi bilježiti samo sirove proizvode (npr. sirovo mlijeko, jabuke), a ne prerađene proizvode koji su od njih proizvedeni (npr. maslac, jabučni mošt i jabučno vino). Drugim riječima, posao koji je dio prerade poljoprivrednih proizvoda ne uzima se u obzir u okviru te pozicije.”; (l) u točki 2.065. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Potrebno je napomenuti da se prodaja životinja klasificiranih kao dugotrajna imovina, koje su izdvojene iz proizvodnog stada (izvoz ili klanje), ne bilježi kao prodaja.”; (m) točka 2.077. zamjenjuje se sljedećim: „2.077. Pojam „ukupni output” za mjerenje outputa poljoprivredne djelatnosti uključuje trgovinu poljoprivrednim proizvodima i uslugama među poljoprivrednim jedinicama kao i potrošnju proizvoda stočne hrane unutar jedinice (neovisno o tome jesu li namijenjeni za prodaju ili ne).”; (n) umeće se nova točka 2.080.1.: „2.080.1. Prema ESA-i 2010, 3.82 istraživanje i razvoj jest kreativni rad koji se sustavno obavlja radi povećanja znanja te korištenja tog znanja u svrhu otkrivanja ili razvoja novih proizvoda, uključujući unaprjeđenje inačica ili razvoj novih proizvoda te unaprjeđenje inačica ili kvalitete postojećih proizvoda, ili otkrivanje i razvoj novih ili učinkovitijih proizvodnih procesa. Relativno značajna veličina istraživanja i razvoja u odnosu na glavnu djelatnost bilježi se kao sporedna djelatnost lokalnog JVD-a. Ako je moguće, za istraživanje i razvoj uspostavlja se zaseban lokalni JVD, koji se ne raspodjeljuje poljoprivrednoj industriji. Kad je riječ o jedinicama koje imaju i djelatnosti istraživanja i razvoja, ako se ne mogu dodijeliti zasebnom lokalnom JVD-u i ako je moguće procijeniti troškove istraživanja i razvoja povezane s poljoprivrednim djelatnostima, te procjene trebale bi se bilježiti kao output poljoprivredne industrije, i to kao „ostale neodvojive nepoljoprivredne sporedne djelatnosti” (proizvodnja za vlastite potrebe) i kao bruto investicije u fiksni kapital.”; (o) točka 2.081. zamjenjuje se sljedećim: „2.081. U skladu s definicijom outputa poljoprivredne industrije (usp. 1.16.), output poljoprivredne industrije čini zbroj outputa poljoprivrednih proizvoda (usp. od 2.076. do 2.077.) te robe i usluga proizvedenih u neodvojivim nepoljoprivrednim sporednim djelatnostima (usp.od 2.078. do 2.080.1).”; (p) točka 2.082. zamjenjuje se sljedećim: „2.082. Output se vrednuje prema bazičnoj cijeni. Bazična cijena jest cijena koju proizvođač prima od kupca za jedinicu robe ili usluge proizvedene kao output, umanjena za bilo kakav porez plativ za tu jedinicu kao posljedica njezine proizvodnje ili prodaje (tj. porezi na proizvode), uvećana za bilo kakvu subvenciju primljenu za tu jedinicu kao posljedica njezine proizvodnje ili prodaje (tj. subvencije za proizvode). Bazična cijena ne uključuje troškove prijevoza za koje proizvođač izdaje poseban račun. Isključeni su i vlasnički dobici i gubici na financijsku i nefinancijsku imovinu (usp. ESA 2010, 3.44.).”; (q) u točki 2.085. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Cijena koju je postigao proizvođač odgovara proizvođačkoj cijeni (ne računajući fakturirani PDV) kako je definirana u SNA-i 2008, od 6.51. do 6.54. (tj. cijena franko poljoprivredno gospodarstvo).”; (r) u naslovu dijela C „(usp. ESA 95, od 3.69 do 3.73)” zamjenjuje se sljedećim: „(usp. ESA 2010, od 3.88. do 3.92.)”; (s) točka 2.089. zamjenjuje se sljedećim: „2.089. Intermedijarna potrošnja odnosi se na vrijednost svih roba i usluga iskorištenih kao input u proizvodnom procesu, isključujući dugotrajnu imovinu čija se potrošnja bilježi kao potrošnja fiksnog kapitala. Predmetna roba i usluge transformiraju se ili potpuno iskorištavaju tijekom procesa proizvodnje (usp. ESA 2010, 3.88.). U podrobnoj klasifikaciji na različite kategorije stavaka, intermedijarna potrošnja ukazuje na povezanost poljoprivrede s ostalim gospodarskim granama koje osiguravaju inputi. Intermedijarna potrošnja upotrebljava se i kao stavka unosa za izračun intenziteta čimbenika (tj. omjera između dvaju čimbenika proizvodnje, npr. intermedijarne potrošnje i inputa rada).”; (t) točka 2.090. zamjenjuje se sljedećim: „2.090. Intermedijarna potrošnja isključuje novostečenu ili postojeću stečenu dugotrajnu imovinu proizvedenu unutar gospodarstva ili uvezenu: ona se bilježi kao bruto investicije u fiksni kapital (usp. 2.109. od (c) do (f)). To se odnosi na stavke koje su nepoljoprivredna dugotrajna imovina, kao što su zgrade ili drugi objekti, strojevi i oprema, te na poljoprivrednu dugotrajnu imovinu kao što su nasadi i životinje u produktivnoj dobi. Stjecanje neproizvedene imovine, kao što je zemljište, također je isključeno iz intermedijarne potrošnje. Alat koji nije skup i upotrebljava se za učestale poslove, kao što su pile, čekići, odvijači, ključevi za matice, francuski ključevi i drugi ručni alati te mali uređaji, kao što su džepni kalkulatori, bilježi se kao intermedijarna potrošnja.”; (u) točka 2.094. zamjenjuje se sljedećim: „2.094. Trgovina stokom, koja je slična zalihama nedovršene proizvodnje (kao što su prasad i jaja u nasadu) i obavlja se među poljoprivrednim jedinicama, te uvoz stoke ne bilježe se kao intermedijarna potrošnja (ili bilo koja vrsta outputa) (usp. od 2.066. do 2.070.).”; (v) točka 2.107.1. zamjenjuje se sljedećim: „2.107.1. U skladu s konvencijom ESA 2010, vrijednost indirektno mjerenih usluga financijskog posredovanja (UFPIM) koje se upotrebljavaju u poljoprivrednoj industriji trebalo bi bilježiti kao intermedijarnu potrošnju poljoprivredne industrije (usp. ESA 2010, poglavlje 14).”; (w) točka 2.108. mijenja se kako slijedi: i. podtočka (a) zamjenjuje se sljedećim: „(a) plaćenu najamninu, izravno ili kao dio ugovora o najmu, za upotrebu nestambenih objekata i ostale kapitalne imovine (materijalne ili nematerijalne), kao što je najam strojeva i opreme bez osoblja koje njima upravlja (usp. 1.23.) ili računalnog softvera. Međutim ako nije moguće razlikovati najam nestambenih objekata od strane lokalnih poljoprivrednih JVD-a i zakup poljoprivrednog zemljišta, cijela se stavka bilježi kao zakup poljoprivrednog zemljišta na računu dohotka predmetnog poduzeća (usp. 3.082.);”; ii. točka (d) zamjenjuje se sljedećim: „(d) kupnja usluga istraživanja tržišta i oglašavanja, izdaci za osposobljavanje osoblja i slične usluge;”; iii. točka (o) zamjenjuje se sljedećim: „(o) plaćanje javnim tijelima za dobivanje licenci ili dozvola za obavljanje komercijalne ili profesionalne djelatnosti ako dobivanju tih dozvola prethodi temeljito ispitivanje u regulatorne svrhe (osim ako naknade nisu nerazmjerne koristima od predmetnih usluga, usp. 3.048. (e) i ESA 2010, 4.80. (d));”; iv. točka (p) zamjenjuje se sljedećim: „(p) kupnja sitnog alata koji nije skup, radne odjeće, rezervnih dijelova i trajne opreme male vrijednosti koji se upotrebljavaju za relativno jednostavne poslove (ESA 2010 3.89. (f) 1. i SNA 2008, 6.225.);”; v. točka (q) zamjenjuje se sljedećim: „(q) naknade za kratkoročne ugovore, najmove i licence zabilježene kao neproizvedena imovina; to uključuje izravnu kupnju takve neproizvedene imovine.”; (x) točka 2.109. mijenja se kako slijedi: i. u točki (b) posljednja rečenica zamjenjuje se sljedećim: „No smatra se da poslodavci trebaju tu vrstu usluge kako bi privukli i zadržali svoje zaposlenike (koju bi zaposlenici inače morali sami platiti), a ne zbog potrebe samog proizvodnog procesa (usp. SNA 2008, 7.51.);”; ii. u točki (f) prva rečenica zamjenjuje se sljedećim: „(f) kupnja usluga povezanih sa stjecanjem prava vlasništva nad zemljištem, zgradama i ostalim postojećim fiksnim kapitalnim dobrima, kao što su naknade posrednicima, odvjetnicima, mjernicima, inženjerima itd., kao i pristojbe za upis u zemljišne knjige (usp. ESA 2010, 3.133.).”; (y) u točki 2.111. posljednja rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Kupovna cijena uključuje i sve troškove prijevoza koje kupac plaća zasebno kako bi preuzeo isporuku u traženo vrijeme i na traženom mjestu, nakon odbitka za bilo kakve popuste na veliku količinu ili izvansezonsku kupnju u odnosu na standardne cijene ili naknade, ne uključujući kamate ili naknade za usluge koje su zaračunate prema kreditnim uvjetima, ne uključujući izvanredne troškove nastale kao rezultat neplaćanja unutar razdoblja navedenog u vrijeme kada su kupovine izvršene (ESA 2010, 3.06.).”; (aa) u naslovu odjeljka D „(usp. ESA 95, 3.100 do 3.116)” zamjenjuje se s „(usp. ESA 2010, od 3.122. do 3.157.)”; (bb) točka 2.115. zamjenjuje se sljedećim: „2.115. Bruto investicije u kapital obuhvaćaju: — bruto investicije u fiksni kapital (P.51 g), — promjene u stanju zaliha (P.52), — nabave dragocjenosti umanjene za prodaje (P.53).”; (cc) točka 2.117. zamjenjuje se sljedećim: „2.117. Bruto investicije mjere se kao bruto potrošnja fiksnog kapitala (P.51c). Neto investicije (P.51n) dobivaju se oduzimanjem potrošnje fiksnog kapitala od bruto investicija. Potrošnja fiksnog kapitala jest smanjenje vrijednosti fiksnih kapitalnih dobara kao rezultat njihova uobičajenog trošenja i habanja tijekom proizvodnog procesa (usp. 3.099.).”; (dd) u odjeljku D, podnaslov„1. BIFK” zamjenjuje se sljedećim: „1. Bruto investicije u fiksni kapital (BIFK)”; (ee) točka 2.118. zamjenjuje se sljedećim: „2.118. Bruto investicije u fiksni kapital sastoje se od nabava rezidentnih proizvođača, umanjenih za prodaje, dugotrajne imovine u određenom razdoblju, uvećano za određene dodatke vrijednosti neproizvedene imovine ostvarene proizvodnom djelatnošću proizvođača ili institucionalne jedinice (ESA 2010, od 3.125. do 3.129.). Dugotrajna imovina jest proizvedena imovina koja se upotrebljava u proizvodnji dulje od jedne godine (usp. ESA 2010, 3.124. i Prilog 7.1.).”; (ff) točka 2.122. zamjenjuje se sljedećim: „2.122. Određivanje bruto investicija u fiksni kapital pojedinih sektora ili grana gospodarstva temelji se na kriteriju prava vlasništva (nabava, prodaja), a ne na kriteriju upotrebe dobara. Potrebno je napomenuti da se dugotrajna imovina stečena financijskim leasingom (ali ne ona koja je jednostavno u najmu) obrađuje kao imovina najmoprimca ako je najmoprimac proizvođač), a ne najmodavca, koji knjiži financijsku imovinu u iznosu jednakom iznosu fiktivnog potraživanja (usp. 2.109. (d)) i poglavlje 15. ESA-e 2010 o razlici među različitim oblicima najma trajne robe) ( 1 ).”; (gg) u točki 2.123. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Primjena kriterija prava vlasništva ovisi o statističkom sustavu na temelju kojega se izračunavaju bruto investicije u fiksni kapital.”; (hh) točka 2.124. zamjenjuje se sljedećim: „2.124. Nabave dugotrajne imovine obuhvaćaju novu ili postojeću dugotrajnu imovinu koja je stečena (kupljena, stečena razmjenom, primljena kapitalnim transferima u naravi ili stečena financijskim leasingom), dugotrajnu imovinu proizvedenu i zadržanu radi proizvođačeve vlastite upotrebe, značajnija poboljšanja dugotrajne imovine i neproizvedene materijalne imovine, prirodni rast poljoprivredne imovine (stoke i nasada) i troškove povezane s prijenosom prava vlasništva neproizvedene imovine (usp. ESA 2010, 3.125. (a)).”; (ii) točka 2.125. briše se; (jj) u točki 2.126. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Kupnja ili proizvodnja za vlastite potrebe niza trajnih dobara potrebnih za početno instaliranje smatra se investicijom u fiksni kapital.”; (kk) točka 2.129. zamjenjuje se sljedećim: „2.129. U SNA-i 2008 navodi se da bi poboljšanja dugotrajne imovine trebalo odrediti na temelju opsega promjena značajki dugotrajne imovine, tj. znatne promjene u veličini, obliku, radu, kapacitetu ili očekivanom korisnom vijeku trajanja, ili na temelju činjenice da te vrste poboljšanja nisu one promjene koje bi uobičajeno nastale na drugoj istovrsnoj dugotrajnoj imovini kao dio programa redovnog održavanja i popravaka (usp. SNA 2008, 10.43. i 10.46.).”; (ll) točka 2.130. zamjenjuje se sljedećim: „2.130. Prodaje dugotrajne imovine obuhvaćaju prodaju, rušenje, rashodovanje ili uništavanje dugotrajne imovine koje provodi njezin vlasnik, odnosno njezin prijenos razmjenom ili kapitalnim transferima u naravi (usp. ESA 2010, 3.125. (b) i 3.126.). Prodaje bi obično trebale dovesti do promjene u pravu vlasništva i imati izravnu ekonomsku svrhu (zbog toga dugotrajna imovina koju je vlasnik srušio, rashodovao ili uništio kako bi se onemogućila njezina buduća gospodarska upotreba nije uključena u te prodaje) (usp. SNA 2008, 10.38.). No neke prodaje mogu ostati unutar iste institucionalne jedinice, kao što je slučaj sa životinjama koje poljoprivrednik zakolje i koje konzumira njegova obitelj.”; (mm) u točki 2.134. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Kakoje definirano u bilancama (usp. ESA 2010, 7.12. i 7.13.), promjena vrijednosti nekog dijela imovine koja se dogodila između kraja i početka računovodstvenog razdoblja može se opisati na sljedeći način:”; (nn) u točki 2.136. posljednja alineja zamjenjuje se sljedećim: „— promjene u klasifikaciji ili strukturi dugotrajne imovine: npr. promjene u ekonomskoj namjeni poljoprivrednog zemljišta, stoka za mlijeko namijenjena proizvodnji mesa (usp. 2.149., bilješka br. 2.) ili gospodarske zgrade prenamijenjene za privatnu ili drugu ekonomsku upotrebu.”; (oo) točka 2.138. zamjenjuje se sljedećim: „2.138. U ESA-i 2010 razlikuje se više elemenata koje bi trebalo bilježiti kao bruto investicije u fiksni kapital (usp. ESA 2010, 3.127.): — stambene zgrade, — ostale zgrade i objekti koji uključuju značajna poboljšanja zemljišta, — strojevi i oprema, npr. brodovi, automobili i računala, — sustavi naoružanja, — uzgojeni biološki resursi, npr. drveće i životinje, — troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene imovine, npr. zemljišta, ugovora, najmova i licenci, — istraživanje i razvoj, uključujući proizvodnju slobodno dostupnog istraživanja i razvoja, — istraživanje i procjena ruda, — računalni softver i baze podataka, — zabavni te književni ili umjetnički originali, — ostala prava intelektualnog vlasništva.”; (pp) točka 2.139. zamjenjuje se sljedećim: „2.139. Za potrebe izrade ERP-a razlikuju se sljedeće vrste elemenata bruto investicija u fiksni kapital: — nasadi koji nose višegodišnji urod, — stoka klasificirana kao dugotrajna imovina, — dugotrajna imovina osim poljoprivredne imovine: — strojevi i ostala kapitalna dobra, — prijevozna oprema, — gospodarske zgrade (koje nisu namijenjene stanovanju), — ostali objekti s izuzetkom poboljšanja zemljišta (ostale zgrade i objekti itd.), — ostalo (računalni softver itd.), — značajna poboljšanja zemljišta, — troškovi povezani s prijenosom prava vlasništva nad neproizvedenom imovinom kao što su zemljište i prava proizvodnje, — istraživanje i razvoj, što obuhvaća istraživanje i razvoj iz specijaliziranih jedinica te istraživanje i razvoj za vlastitu proizvodnju.”; (qq) točka (j) zamjenjuje se sljedećim: „(j) Nasadi koji nose višegodišnji urod”; (rr) točka 2.141. zamjenjuje se sljedećim: „2.141. Prema ESA-i 2010 (3.125.) bruto ulaganje u fiksni kapital u nasade odgovara vrijednosti nabava prirodnih dobara umanjenih za prodaje koja donose višekratni urod (kao što su voćke) i koja su dosegla puni rod, kojima se dodaje prirast tih prirodnih dobara dok ne dosegnu zrelost (odnosno donesu plodove) tijekom predmetnog računovodstvenog razdoblja.”; (ss) točka 2.144. zamjenjuje se sljedećim: „2.144. Prodaje nasada (koja se bilježe kao negativno bruto ulaganje u fiksni kapital) mogu se pojaviti u dva oblika: može doći do prodaje stalnih nasada drugim (poljoprivrednim) jedinicama i u tom se slučaju u ERP se knjiže samo troškovi povezani s prijenosom vlasništva. Druga mogućnost jest da senasadi posijeku. No u tom slučaju, sukladno općoj definiciji prodaja, posječeni nasadi moraju imati izravnu gospodarsku uporabu; drugim riječima, potrebno je protuknjiženje u obliku korištenja roba i usluga (npr. prodaja poduzeću specijaliziranom za prodaju drva ( 1 )). U tom drugom slučaju prodaje nasada koje se bilježe kao negativno bruto ulaganje u fiksni kapital trebale bi imati manj iznos.”; (tt) točka 2.148. zamjenjuje se sljedećim: „2.148. Rad na imovini u obliku uzgajanih biljnih kultura, tj. nasada, bilježi se kao prodaja koju obavljaju poduzeća specijalizirana za takvu vrstu ugovornog posla u poljoprivredi (uz pripremanje tla, nabavu strojeva, sadnju, radnu snagu itd.) ili kao output fiksnih kapitalnih dobara proizvedenih za vlastite potrebe (usp. 1.75.).”; (uu) točka 2.151. zamjenjuje se sljedećim: „2.151. Mjerenje BIFK (bruto investicija) u stoku samo je jedan element promjene vrijednosti imovine. Zapravo, BIFK u stoku može se izmjeriti samo promjenom u broju stoke, koja se vrednuje prema prosječnoj cijeni u kalendarskoj godini za svaku kategoriju stoke (kvantitativna metoda), ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: — nema nominalnih dobitaka ili gubitaka iz revalorizacije imovine (tj. uobičajeno kretanje cijena i brojčanog stanja stoke), — nema drugih promjena opsega (tj. nema gubitaka zbog prirodnih katastrofa, promjena u klasifikaciji itd.), Druga metoda izračuna (izravna metoda) sastoji se od mjerenja tijekova ulaza i izlaza za svaku kategoriju stoke po odgovarajućim cijenama: osim nabava i prodaja, tom metodom moraju se uzeti u obzir ulazi (posebno rođenja) i izlazi na poljoprivrednim gospodarstvima.”; (vv) u točki 2.152. dodaje se sljedeća rečenica na kraju točke: „To je odstupanje od ESA-e 2010”; (ww) točka 2.153. zamjenjuje se sljedećim: „2.153. Prema SNA-i u teoriji bi se trebala izračunati potrošnja fiksnog kapitala za stoku ( *4 ) . U praksi, potrošnja fiksnog kapitala za stoku odgovara mjerenju očekivanog pada produktivnosti stoke kada se upotrebljava u proizvodne svrhe, a to se smanjenje pak odražava u ažuriranoj vrijednosti budućeg prihoda od te stoke. No zbog praktičnih poteškoća u procjeni potrošnje fiksnog kapitala (utvrđivanje parametara izračuna vrlo je složeno, usp. 3.105. i 3.106.), za stoku u produktivnoj dobi ne bi se trebala izračunavati potrošnja fiksnog kapitala. (*4) U skladu sa SNA-i 2008 (10.94.), za razliku od ESA-e 2010 (3.140.), trebalo bi za stoku izračunati potrošnju fiksnog kapitala.”;" (xx) točka (l) zamjenjuje se sljedećim: „(l) Dugotrajna imovina osim poljoprivredne imovine”; (yy) točka 2.162. zamjenjuje se sljedećim: „2.162. Dugotrajna imovina osim poljoprivredne imovine (nasada i stoke) obuhvaća sljedeće elemente: — strojeve i ostala kapitalna dobra, — prijevoznu opremu, — gospodarske zgrade (koje nisu namijenjene stanovanju), — drugo (druge zgrade i objekte, računalni softver itd.),”; (zz) točka (m) zamjenjuje se sljedećim: „(m) Značajna poboljšanja zemljišta”; (aaa) točka 2.166. zamjenjuje se sljedećim: „2.166. Značajna poboljšanja neproizvedene materijalne imovine odgovaraju uglavnom poboljšanju zemljišta (bolja kakvoća zemljišta i viši prinos zbog navodnjavanja, odvodnjavanja i mjera zaštite od poplava itd.) i trebala bi se tretirati kao bilo koje druge bruto investicije u fiksni kapital (ESA 2010, 3.128.).”; (bbb) u točki 2.167. posljednja rečenica zamjenjuje se sljedećim: „To se posebno tiče troškova infrastrukturnih radova kao što su čišćenje, izravnavanje, odvodnjavanje, navodnjavanje i učvršćivanje (usp. ESA 2010, 3.128. i SNA 2008, od 10.79. do 10.81.).”; (ccc) umeće se sljedeća točka 2.168.1.: „(o) Istraživanje i razvoj 2.168.1. Istraživanje i razvoj sastoji se od vrijednosti izdataka za kreativnu djelatnost koja se sustavno poduzima radi povećanja znanja i upotrebe tog znanja pri osmišljavanju novih primjena. Osim u slučaju kada se vrijednost može razumno procijeniti, ona se u pravilu računa kao zbroj troškova, uključujući troškove neuspješnog istraživanja i razvoja (usp. ESA 2010, Prilog 7.1.).”; (ddd) točka 2.169. mijenja se kako slijedi: i. podtočka (a) zamjenjuje se sljedećim: „(a) sitni alat, radna odjeća, rezervni dijelovi i oprema, čak i ako uobičajeni vijek trajanja te robe premašuje godinu dana; zbog njihova redovitog obnavljanja i usklađivanja s poslovnom računovodstvenom praksom, kupnja te robe smatra se intermedijarnom potrošnjom (usp. 2.105. i 2.106.);”; ii. točka (c) zamjenjuje se sljedećim: „(c) usluge oglašavanja, ispitivanja tržišta itd. Kupnja tih usluga uključena je u intermedijarnu potrošnju (usp. 2.108. (d));”; (eee) u točki 2.176. posljednja rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Isto tako, vrijednost povećanja nedovršene proizvodnje može se procijeniti vrijednošću proizvodnih troškova s maržom/dodatkom za očekivani poslovni višak ili (procijenjeni) mješoviti dohodak (usp. ESA 2010, 3.47. i 3.48.).”; (fff) u točki 2.178. posljednja rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Taj problem, koji je specifičan za poljoprivredu, prepoznat je u ESA 2010 (usp. 3.153. (c)).”; (ggg) točka 2.186. zamjenjuje se sljedećim: „2.186. Druga metoda za određivanje vrijednosti zaliha sezonskih proizvoda jest proučavanje kretanja cijena robe na zalihama. Cijena robe može se mijenjati tijekom skladištenja zbog najmanje triju razloga (SNA 2008, 6.143.): — proizvodni proces dovoljno je dug da bi trebalo primijeniti diskontne čimbenike za poslove započete znatno ranije prije isporuke, — fizičke značajke robe mogu se poboljšati ili pogoršati tijekom vremena, — mogu postojati sezonski čimbenici koji utječu na ponudu ili potražnju, što uzrokuje redovite i predvidljive promjene cijene robe tijekom godine iako se fizičke značajke robe nisu promijenile,”; (hhh) točka 2.187. zamjenjuje se sljedećim: „2.187. Razlika između cijene po kojoj se proizvodi stavljaju u zalihe i cijene po kojoj se povlače iz zaliha trebala bi odražavati vrijednost dodatnog outputa proizvedenog tijekom skladištenja (SNA 2008, 6.143.) jer su proizvodi koji su povučeni sa skladišta nekoliko mjeseci nakon branja ili žetve ekonomski drugačiji od onih koji su bili uskladišteni. Ta vrsta porasta vrijednosti proizvoda ne bi se smjela računati kao nominalni dobitak iz revalorizacije.”.