PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1198

оd 12. srpnja 2019.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) br. 2016/1036

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske Unije (1), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1. POSTUPAK

1.1. Mjere na snazi

(1) Vijeće je u svibnju 2013. Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 412/2013 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „NRK”) u Uniju. Pojedinačne stope antidampinške pristojbe koje su trenutačno na snazi u rasponu su od 13,1 % do 26,1 %. Svim proizvođačima izvoznicima izvan uzorka koji surađuju određena je stopa pristojbe od 17,9 %, a svim ostalim društvima stopa preostale pristojbe od 36,1 % („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.

1.2. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

(2) Nakon objave Obavijesti o predstojećem isteku početnih mjera (3) Europska federacija proizvođača stolnih i ukrasnih proizvoda („FEPF” ili „podnositelj zahtjeva”) podnijela je 2017. zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u ime proizvođača koji čine više od 28 % ukupne proizvodnje keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniji. Tvrdila je da bi istekom početnih mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga te nastavka i ponavljanja štete industriji Unije.

(3) Komisija je 15. svibnja 2018. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (4) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (5) („osnovna uredba”).

1.3. Ispitni postupak

1.3.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

(4) Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2017. do 31. ožujka 2018. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem trendova važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

1.3.2. Zainteresirane strane

(5) U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je sve zainteresirane strane pozvala da sudjeluju u ispitnom postupku. Konkretno, o pokretanju revizije nakon isteka mjera obavijestila je sljedeće strane: podnositelja zahtjeva, poznate proizvođače iz Unije i njihova relevantna udruženja, poznate proizvođače izvoznike iz NRK-a, poznate nepovezane uvoznike iz Unije i tijela NRK-a.

(6) Sve zainteresirane strane pozvane su da u rokovima utvrđenima u Obavijesti o pokretanju postupka izraze stajališta, dostave informacije i pruže popratne dokaze. Zainteresiranim stranama pružena je mogućnost i da pisanim putem zatraže saslušanje pred ispitnim službama Komisije i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

(7) Proizvođači iz Unije koji su podnijeli pritužbu, koje zastupa podnositelj zahtjeva, zatražili su od Komisije da njihova imena budu povjerljiva zbog straha od moguće osvete kineskih lokalnih tijela i/ili privatnih subjekata u NRK-u. Tvrdili su da bi otkrivanje identitetâ podnositeljâ pritužbe potencijalno moglo imati znatan negativan utjecaj na njihove poslovne aktivnosti i odnos s kineskim partnerima s kojima su snažno povezani.

(8) Komisija je procijenila te zahtjeve i dostavljene popratne dokaze. Zaključila je da zaista postoje dokazi o znatnom riziku od osvete. Na temelju toga odobrila je povjerljivo postupanje s imenima proizvođača koji su podnijeli pritužbu (6).

1.3.3. Odabir uzorka

(9) U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.3.3.1. Odabir uzorka proizvođača iz Unije

(10) U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe. Prije pokretanja postupka 25 proizvođača iz Unije dostavilo je informacije zatražene za odabir uzorka i izjavilo da su voljni surađivati s Komisijom. Na temelju toga Komisija je privremeno odabrala uzorak od četiriju proizvođača za koje je utvrđeno da su reprezentativni za industriju Unije (7). Odabir se temeljio na obujmu proizvodnje istovjetnog proizvoda, veličini, geografskoj lokaciji u Uniji i segmentu proizvoda tih proizvođača. Četiri proizvođača iz Unije obuhvaćala su sve glavne vrste proizvoda i nalazila su se u četirima državama članicama. Od tih proizvođača, dva su bila mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća (MSP-ovi (8)). Privremeni uzorak činio je više od 10 % procijenjene ukupne proizvodnje Unije u 2017.

(11) Nakon utvrđivanja privremenog uzorka jedan od proizvođača u uzorku obavijestio je Komisiju da se pogrešno nazvao MSP-om, a to zapravo nije. Kako bi zadržala reprezentativni uzorak, Komisija je izmijenila privremeni uzorak tako što je uključila jedan dodatni MSP (9). Konačni uzorak uključivao je pet proizvođača iz Unije, od kojih dva MSP-a, koji obuhvaćaju sve glavne vrste proizvoda i nalaze se u pet država članica (10). Navedeni je uzorak činio više od 10 % procijenjene ukupne proizvodnje industrije Unije u 2017.

(12) Kineska gospodarska komora za izvoz i uvoz proizvoda lake industrije i obrte („CCCLA”) dostavila je primjedbu na niski postotak reprezentativnosti društava u uzorku (više od 10 %) u usporedbi s početnim ispitnim postupkom (više od 20 %). Međutim, Komisija je smatrala da, s obzirom na rascjepkanost industrije keramičkih stolnih proizvoda i potrebu da se obuhvate i velika i mala društva koja proizvode različite vrste proizvoda u različitim državama članicama, uzorak obuhvaća najveći reprezentativni obujam prodaje koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom razdoblju.

1.3.3.2. Odabir uzorka uvoznika

(13) Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Komisiji se javilo 15 proizvođača, od kojih je 12 dostavilo zatražene informacije. S obzirom na broj odgovora, Komisija je odlučila ograničiti broj uvoznika koje će ispitati i odabrala je uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala dva društva koja odgovaraju najvećem reprezentativnom obujmu izvoza i prodaje proizvoda iz postupka revizije u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom razdoblju (11). Prema podacima iz faze odabira uzoraka društva u uzorku činila su 2–5 % uvoza predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

1.3.3.3. Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ iz NRK-a

(14) Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt.

(15) Obrasce za odabir uzorka vratila su 534 kineska proizvođača izvoznika/grupe proizvođača izvoznika i pristali na uključivanje u uzorak. Ti kineski proizvođači izvoznici zajedno su činili oko 82 % i 76 % kineskog obujma prodaje i vrijednosti keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nakon što je analizirala informacije koje su dostavili kineski proizvođači izvoznici, Komisija je odlučila ograničiti ispitni postupak na razuman broj proizvođačâ izvoznikâ odabirom uzorka u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe. Komisija je 29. lipnja 2018. (bilješka u spisu br. t18.007505) na temelju najvećeg obujma prodaje u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije odabrala uzorak triju grupa proizvođačâ izvoznikâ. Prema Eurostatu tri su grupe u uzorku obuhvaćale oko 8,8 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (12).

(16) CCCLA je dostavio primjedbu na niski postotak reprezentativnosti društava u uzorku u usporedbi s početnim ispitnim postupkom (gotovo 20 %). Međutim, Komisija je smatrala da je, s obzirom na rascjepkanost industrije keramičkih stolnih proizvoda, odabir triju najvećih grupa prema njihovoj deklariranoj izvoznoj prodaji u Uniju bio najveći reprezentativni obujam izvoza koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom razdoblju.

(17) Jedna od grupa u uzorku (13)25. srpnja 2018. obavijestila je službe Komisije o odluci da se povlači iz suradnje i da neće dostaviti odgovore na upitnik. Nakon toga Komisija je, u skladu s člankom 17. stavkom 4. osnovne uredbe, odlučila odabrati novi uzorak dodavanjem još jedne grupe, četvrte najveće prema prodaji u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (14).

1.3.4. Upitnici i posjeti radi provjere

(18) Komisija je poslala upitnike trima grupama kineskih proizvođača izvoznika u uzorku i vladi NRK-a („kineskoj vladi”), petorima proizvođačima iz Unije u uzorku i dvama nepovezanim uvoznicima u uzorku. Potpune odgovore na upitnik dostavili su dvije grupe kineskih proizvođača izvoznika, četiri proizvođača iz Unije u uzorku i dva uvoznika iz uzorka.

(19) Jedan mali proizvođač iz Unije obavijestio je Komisiju da neće moći dostaviti smisleni odgovor na upitnik pa je odustao od suradnje. Kako je postupak dotad već poodmakao, nije bilo moguće zamijeniti to društvo u uzorku. Povlačenje tog društva utjecalo je na reprezentativnost uzorka jer se smanjio na tri velika proizvođača i jednog MSP-a umjesto dvaju. No izmijenjeni je uzorak i dalje činio više od 10 % procijenjene ukupne proizvodnje industrije Unije u 2017., uključujući sve bitne segmente proizvoda (porculan, proizvodi od kremenaste gline i fajansa), velika društva i MSP-ove, te je zadržao reprezentativni geografski raspon (četiri države članice (15)).

(20) Jedna je grupa kineskih proizvođača izvoznika u uzorku dostavila ozbiljno manjkave odgovore na upitnik jer nije ispunila dijelove povezane s domaćom prodajom i troškovima, zbog čega Komisija nije mogla prikupiti sve informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak. Komisija je stoga obavijestila tu grupu da nalaze, koji se odnose na tu grupu, može temeljiti na dostupnim činjenicama kako je predviđeno u članku 18. osnovne uredbe (16).

(21) Komisija je provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih zainteresiranih strana: (a) kineski proizvođači izvoznici: — Hunan Hualian China Industry Co., Ltd. i Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd. te njihova povezana trgovačka društva („grupa Hunan Hualian”) u provinciji Hunan, Kina, — Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd. i Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd. („grupa Songfa”) u provinciji Guangdong, Kina; (b) proizvođači iz Unije: — posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama četiriju proizvođača iz Unije u uzorku; (c) nepovezani uvoznici: — Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Njemačka, — Ritzenhoff AG, Marsberg, Njemačka.

1.3.5. Zahtjev za povjerljivošću

(22) Slično zahtjevu koji su u početnoj fazi podnijeli proizvođači iz Unije koji su podnijeli pritužbu, kako je opisano u uvodnoj izjavi 7., proizvođači iz Unije u uzorku zatražili su da njihov identitet bude povjerljiv zbog straha od moguće osvete kupaca ili konkurenata povezanih s ovim ispitnim postupkom, u skladu s člankom 19. stavkom 1. osnovne uredbe. Komisija je pojedinačno ispitala osnovanost svakog zahtjeva za povjerljivošću. Utvrdila je da u svakom slučaju zaista postoje dokazi o znatnoj mogućnosti osvete i prihvatila da se imena tih društava ne otkriju (17). Povrh toga, Komisija je smatrala da nije prikladno otkriti pet država članica u kojima se nalaze sjedišta društava u uzorku jer bi se i time neizbježno otkrilo identitet predmetnih društava.

(23) CCCLA je prije i poslije konačne objave tvrdio da je neobjavljivanje identiteta proizvođača iz Unije u uzorku teška povreda pravâ na obranu drugih zainteresiranih strana. Prvo, tvrdio je da nisu dane nikakve informacije o vezama proizvođača iz Unije s kineskim društvima u istom sektoru. No u bilješci u spisu s ocjenom dokaza koje su iznijeli proizvođači iz Unije, Komisija je navela da postoje veze s kineskim društvima kojima bi otkrivanje identiteta proizvođača iz Unije moglo naštetiti (18). Drugo, CCCLA je uputio kritiku da bi ga anonimnost spriječila da iznese smislene primjedbe o reprezentativnosti uzorka, da odredi proizvodi li društvo u uzorku brendirane ili nebrendirane proizvode i da provjeri točnost Komisijinih nalaza o šteti.

(24) Prema sudskoj praksi Suda Europske unije zaštita pravâ na obranu mora prema potrebi biti usklađena s načelom povjerljivosti, koje je posebno utvrđeno u članku 19. osnovne uredbe (19). Iako je na temelju tog usklađivanja dopušteno zaprimanje sažetaka informacija koji nisu povjerljivi (na primjer u obliku rasponâ i/ili indeksiranih dijelova podataka) ako takve informacije ne bi dovele do objavljivanja poslovnih tajni, ono nije apsolutno.

(25) Primjenjujući to načelo Komisija je osigurala da se tijekom trenutačnog ispitnog postupka sva relevantna pitanja mogu provjeriti i riješiti u dokumentaciji dostupnoj na uvid zainteresiranim stranama. Ta dokumentacija sadržava bilješke o odabiru uzorka i njegovoj reprezentativnosti, otvorene podneske proizvođača iz Unije u uzorku s rasponima i/ili indeksiranim informacijama i drugu relevantnu komunikaciju s tim društvima i njihovim predstavnicima, kao što je postotak brendiranih proizvoda koje su proizvela različita društva u uzorku. Pri odabiru društava u uzorku ili određivanju Komisijinih nalaza u pogledu štete upotrijebljeni su samo one informacije čija je otvorena verzija otkrivena zainteresiranim stranama. Objavljivanje imena tih društava zainteresiranim stranama stoga ne bi pružilo nikakve dodatne informacije koje bi bile relevantni za provjeru točnosti Komisijinih nalaza. Komisija je stoga smatrala da su informacije u dokumentima koji su otkriveni zainteresiranim stranama dovoljne za ispunjavanje pravâ na obranu zainteresiranih strana, dok bi otkrivanje imena proizvođačâ iz Unije istima vjerojatno prouzrokovalo nepopravljivu i prekomjernu gospodarsku štetu. Zahtjev je stoga odbačen.

1.3.6. Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

(26) Budući da dostatni dokazi raspoloživi pri pokretanju ispitnog postupka upućuju na to da postoje znatni poremećaji u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

(27) Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve poznate proizvođače u NRK-u da dostave informacije iz Priloga III. Obavijesti o pokretanju postupka koje se odnose na ulazne elemente za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Dva proizvođača koja su poslala odgovore za odabir uzorka dostavila su i informacije iz Priloga III.

(28) Kako bi došla do informacija o navodnim znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak, Komisija je upitnik poslala i kineskoj vladi. U tom je upitniku kineska vlada bila pozvana iznijeti stajališta o dokazima iz podnositeljeva zahtjeva ili o bilo kojem drugom dokazu iz dokumentacije o postojanju znatnih poremećaja, što je konkretno obuhvaćalo i izvješće, te o primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu. Nije primljen nikakav odgovor.

(29) Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala i sve zainteresirane strane da u roku od 37 dana od datuma objave te obavijesti u Službenom listu Europske unije iznesu stajališta, dostave informacije i pruže popratne dokaze o primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

(30) Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti.

(31) Komisija je 18. srpnja 2018. objavila prvu bilješku u dokumentaciji (20) („bilješka od 18. srpnja”), u kojoj je zainteresirane strane pozvala da izraze mišljenja o relevantnim izvorima koje bi Komisija mogla upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugom alinejom osnovne uredbe. Na temelju odgovora na Prilog III. Obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je popisala sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti utvrdila tri moguće reprezentativne zemlje: Brazil, Tajland i Tursku.

(32) Komisija je svim zainteresiranim stranama dala mogućnost da dostave primjedbe. Komisija je zaprimila primjedbe CCCLA-a i podnositelja zahtjeva.

(33) Komisija se o primjedbama zainteresiranih strana očitovala u drugoj bilješci (21) o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednost od 9. listopada 2018. („bilješka od 9. listopada”). U bilješci od 9. listopada Komisija je navela popis faktora proizvodnje te zaključila da je u toj fazi Turska najprikladnija reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Komisija je zaprimila primjedbe CCCLA-a i podnositelja zahtjeva. U ovoj su Uredbi te primjedbe razmotrene u odjeljku 3.2.3. u nastavku.

1.3.7. Daljnji postupak

(34) Komisija je 26. travnja 2019. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe („konačna objava”). Svim je stranama odobreno razdoblje od 20 dana unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na objavu. Na CCCLA-ov zahtjev 17. svibnja 2019. održano je saslušanje.

(35) Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih uzela u obzir.

2. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1. Predmetni proizvod

(36) Predmetni proizvod jednak je proizvodu iz početnog ispitnog postupka, odnosno keramički stolni i kuhinjski proizvodi, osim keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih mlinaca za kavu, keramičkih brusilica za noževe, keramičkih brusilica, keramičkih kuhinjskih alata namijenjenih rezanju, mljevenju, ribanju, struganju i guljenju te plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 i ex 6912 00 29 (oznake TARIC 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 i 6912002910), podrijetlom iz Narodne Republike Kine („predmetni proizvod”).

(37) Keramički stolni i kuhinjski proizvodi mogu biti od porculana (uključujući koštani porculan), obične keramike, kremenaste gline, fajansa ili fine keramike ili drugih materijala. Krajnji keramički proizvod ovisi o vrsti i sastavu glavnih sirovina kao što su glina, kaolin, glinenac (feldšpat) i kvarc.

(38) Keramički stolni i kuhinjski proizvodi prodaju se u mnogo različitih oblika koji suse mijenjali s vremenom. Koriste se na mnogim mjestima, npr. u kućanstvima, hotelima, restoranima ili ustanovama za njegu, i namijenjeni su prvenstveno dodiru s hranom.

2.2. Istovjetni proizvod

(39) Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koje proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu NRK-a te keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se u Uniju uvoze iz NRK-a imaju ista osnovna fizička i kemijska obilježja te iste osnovne krajnje namjene. Ti se proizvodi stoga smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

3. VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

(40) U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera koje su na snazi dovesti do nastavka dampinga iz NRK-a.

3.1. Suradnja društava u uzorku

(41) Prema podacima Eurostata Kina je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije izvezla 376 421 tona keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniju ukupne vrijednosti 671 978 000 EUR. U istom razdoblju deklarirani obujam i vrijednost izvoza kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju bili su292 866 tona i 484 020 950 EUR, što je 78 %, odnosno 72 %. U rascjepkanoj industriji kao što su keramički stolni proizvodi to se može smatrati visokom razinom suradnje.

(42) Istovremeno, jedna od četiriju grupa u uzorku povukla se iz suradnje i nije dostavila odgovore na upitnik, a druga je dostavila ozbiljno manjkave odgovore na upitnik pa Komisija nije mogla prikupiti sve podatke koje je smatrala potrebnima. Nadalje, treća grupa u uzorku odlučila se povući iz suradnje tijekom posjeta radi provjere (22). Tijekom provjere te grupe Komisija je utvrdila da se podaci dostavljeni u odgovoru na upitnik ne mogu dovoljno provjeriti zbog manjka dokaza na kojima se temelje.. Konkretno, društvo nije dostavilo dokumente koji dokazuju obujam proizvodnje, kao ni dokumente o isporuci sirovina/gotovih proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U poslovnim prostorima tog društva nisu bili dostupni ni određeni elektronički dokumenti, kao što su narudžbenice i ugovori o kupnji povezani s opskrbnim transakcijama tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, za najmanje jednu transakciju dostavljeni dokumenti nisu odgovarali provjerenim informacijama/dokumentima koje je Komisija zaprimila od dobavljača toga društva. Svi ti nalazi potkrepljuju zaključak da dostavljeni podaci nisu bili pouzdani i da je dio proizvodnje i podrijetla izvozne prodaje u EU-u tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka bio netočno deklariran.

(43) Stoga tri od četiriju grupa u uzorku unatoč početnom pristanku na kraju nisu surađivale u ispitnom postupku. Komisija je obavijestila predmetna društva, kao i kineska tijela (23), da u skladu s člankom 18. osnovne uredbe svoje nalaze u pogledu nastavka i/ili ponavljanja dampinga može temeljiti na dostupnim činjenicama.

3.2. Damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

3.2.1. Uobičajena vrijednost

(44) Prema članku 2. stavku 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici.”

(45) Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe „ako se […] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

(46) Kako je dodatno objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku na temelju dostupnih dokaza zaključila da je primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe prikladna.

3.2.2. Postojanje znatnih poremećaja

3.2.2.1. Uvod

(47) Članak 2. stavak 6.a točka (b) osnovne uredbe glasi: „znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata: — na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice; — prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove; — javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta; — nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu; — poremećaji u području troškova plaća; — pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.”

(48) U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe, pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) uzima se u obzir, među ostalim, neiscrpan popis elemenata iz prethodne odredbe. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima mogući učinak jednog ili više tih elemenata na cijene i troškove u zemlji izvoznici predmetnog proizvoda. Doista, budući da taj popis nije kumulativan, za utvrđivanje znatnih poremećaja nije potrebno uzeti u obzir sve elemente. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog elementa s popisa ili više njih mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svi se zaključci o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) moraju donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako kad je koncept „socijalističkog tržišnog gospodarstva” sadržan u kineskom Ustavu i cjelokupni pravni sustav vladi daje znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila.

(49) U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je sljedeće: „ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.”

(50) Komisija je u tom pogledu prethodno izradila „Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite” (dalje u tekstu „Izvješće”). Izvješće upućuje na postojanje znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje u mnogim ključnim faktorima proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i pojedinim sektorima (kao što je sektor keramike). Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja. Zahtjev je sadržavao i relevantne dokaze koji dopunjuju Izvješće.

(51) Zahtjev je išao u prilog spomenutim navodima o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b), dopunjujući tako Izvješće.

(52) Kao prvo, podnositelj zahtjeva iz odjeljka 3.B.i. zahtjeva naveo je postojanje znatnih poremećaja u Kini kako je utvrđeno u Izvješću. Podnositelj zahtjeva te je informacije opširnije iznio u zasebnom dokumentu priloženom njegovu zahtjevu („izvješće ThinkDeska”) (24).

(53) Na temelju navedenih dokumenata podnositelj zahtjeva naveo je da postoje poremećaji u pogledu faktora proizvodnje. Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da postoje veze među kineskim oblikovateljima politika i upravnim odborima društava koja proizvode stolne i kuhinjske proizvode te ih opisao kao „razmjerno velike”.

(54) U podnositeljevu zahtjevu navedeni su i primjeri znatne državne potpore proizvođačima stolnih i kuhinjskih proizvoda tijekom posljednjih godina. U izvješću ThinkDeska naglašene su financijske nagrade i mjere potpore koje kineska tijela dodjeljuju sektoru keramike. Nadalje, u tome se izvješću upućuje na postojanje ekonomske politike za jačanje inovativnih kapaciteta i modernizaciju tehnologija u sektoru keramike. U tom pogledu spominju se određene mjere financijske potpore koje dodjeljuju vlade na svim administrativnim razinama (25).

(55) Među ostalim mjerama potpore, podnositelj zahtjeva dokazao je postojanje potpore vlade za izvoz u obliku smanjenja PDV-a ili osiguranja izvoznih kredita preko Kineskog društvo za osiguranje izvoza i kredita („Sinosure”) u državnom vlasništvu, što su mjere od kojih su kineski proizvođači keramike ostvarili korist (26). Nadalje, u izvješću ThinkDeska govori se u prilog tome da je važnost industrije keramike za lokalna gospodarstva dovela do snažne financijske i nenovčane potpore regionalnih vlada (27). Usto, poduzećima se dodjeljivala financijska potpora u vezi s komercijalizacijom, patentima, zaštitnim znakovima (28).

(56) Podnositelj zahtjeva oslonio se na Izvješće i izvješće ThinkDeska za tvrdnju o trenutačnoj dominantnoj ulozi države u kineskom gospodarstvu i zaključio da je sektor keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podložan znatnim poremećajima tržišta.

(57) Komisija je ispitala je li primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Ta analiza obuhvatila je ispitivanje znatnih vladinih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije.

(58) Na temelju odjeljka 5.2.2. Obavijesti o pokretanju postupka i u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (c) osnovne uredbe, sve su zainteresirane strane bile pozvane u trenutku pokretanja postupka da ospore, komentiraju ili dopune dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka. Tu mogućnost nije iskoristio nijedan proizvođač izvoznik. Usto, proizvođači izvoznici bili su izričito pozvani u upitniku za proizvođače izvoznike da iznesu tvrdnje i potkrijepe ih dokazima ako smatraju da znatni poremećaji nisu utjecali na sve njihove troškove ili dio njih. Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da njegovi troškovi za sirovine nisu bili narušeni. No unatoč izričitom traženju uoči provjere nije dostavio nikakve dokaze u prilog tome na licu mjesta. Čak je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 42., odlučio potpuno prestati surađivati.

(59) Nakon objave CCCLA je ustvrdio da Antidampinškim sporazumom nije propisana postupovna prepreka u obliku iznošenja primjedbi na izvješće. Komisija je napomenula da je ta tvrdnja povezana sa CCCLA-ovim stajalištem o usklađenosti nove metodologije s WTO-om, o čemu se govori u uvodnim izjavama 126. i 127. u nastavku. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(60) CCCLA je nakon objave tvrdio i da kineski proizvođači izvoznici nisu ni u jednom trenutku dobili razumnu priliku da dokažu da ih nisu pojedinačno pogodili znatni poremećaji iz Izvješća i izvješća ThinkDeska. Nadalje, CCCLA je tvrdio da, za razliku od metodologije primjenjive na Kinu na temelju članka 2. stavka 7. prethodne verzije osnovne uredbe koja je omogućivala da se pojedinačnim izvoznicima odobri tretman tržišnog gospodarstva ako za to dostave dokaze, prema novoj antidampinškoj metodologiji EU-a (Uredba (EU) 2017/2321 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017.), pojedinačni izvoznik više nije imao priliku dokazati da bi mogao imati tretman odvojen od navodnog općeg stanja u zemlji. Stoga je CCCLA tvrdio da je Komisija prekršila načela dobre uprave, zakonitog postupanja i prava na obranu za sve kineske proizvođače izvoznike te prekršila članak 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

(61) Komisija podsjeća da se načelo dobre uprave, kad znači izraz specifičnog prava kao što je pravo na to da se predmet obradi nepristrano, pravično i u razumnom roku, kako je propisano u članku 41. Povelje o temeljnim pravima, mora smatrati pravilom prava EU-a kojem je svrha dodjela prava pojedincima. No prema sudskoj praksi, načelom dobre uprave samim po sebi ne dodjeljuju se prava pojedincima, osim ako je ono izraz specifičnih prava (29). U vezi s tim treba napomenuti da su, protivno CCCLA-ovim tvrdnjama, u okviru ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera sve strane imale mogućnost iznošenja primjedbi o postojanju znatnih poremećaja, njihovoj povezanosti s predmetnim proizvodom i njihovu utjecaju na poslovanje. Proizvođači izvoznici mogli su odgovoriti na odjeljak F-5 u upitniku. Jedan je proizvođač izvoznik mogao pokušati dati dokaze u prilog svojoj tvrdnji da troškovi sirovina nisu narušeni. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., nijedna strana nije odlučila to učiniti. Zato se te zainteresirane strane za tvrdnju o znatnim poremećajima za predmetne proizvođače izvoznike ne mogu pozvati na načelo dobre uprave, kako je uređeno u članku 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Usto, teorijski argumenti na temelju apstraktnih usporedba različitih verzija antidampinških propisa nisu relevantni u kontekstu članka 41. Povelje jer je Komisija pravno obvezna pridržavati se propisa koji su na snazi. S obzirom na to, Komisija još napominje da se, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) drugom podstavku treće alineje osnovne uredbe, domaći troškovi izvoznika mogu upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti „samo u onoj mjeri u kojoj je sa sigurnošću, na temelju točnih i odgovarajućih dokaza, utvrđeno da oni nisu narušeni”. To znači da se pojedinačno stanje proizvođača izvoznika može uzeti u obzir ako je taj uvjet ispunjen pa će se njegovi vlastiti troškovi upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U svakom slučaju, Komisija podsjeća da se CCCLA ne može pozivati na postupovno pravo koje na njega ne utječe osobno i štetno kako ne bi mogao tvrditi da se krši specifično pravo koje je osobno za njegove članove.

(62) Stoga je Komisija odbacila tvrdnju da je bio prekršen članak 41. Povelje.

3.2.2.2. Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u Narodnoj Republici Kini

(63) Kineski se gospodarski sustav temelji na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom Kine. Temeljno je načelo sljedeće: „socijalističko javno vlasništvo proizvodnih sredstava, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu „pokretačka je sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (30). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva ne samo da su moguće znatne vladine intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim vlasništvom prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (31).

(64) Usto, prema kineskom zakonodavstvu socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine (KPK). Strukture kineske države i KPK-a međusobno su povezane na svakoj razini (pravnoj, institucionalnoj, osobnoj) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Zbog izmjene kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a postala je još naglašenija jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (32). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom Kine. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

(65) Kineska država provodi intervencijsku ekonomsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (33). Kineska tijela vlasti primjenjuju mnogobrojne ekonomske intervencijske instrumente, uključujući sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja.

(66) Prvo, na razini opće administrativne kontrole kinesko se gospodarstvo usmjerava složenim sustavom industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u zemlji. Svi ti planovi zajedno zahvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te su prisutni na svim razinama vlasti. Na pokrajinskoj razini planovi su podrobni, a u nacionalnim se planovima postavljaju općenitiji ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju postići. Izričiti proizvodni ciljevi bili su uobičajeni u prošlim planskim ciklusima, a sad ih sadržavaju samo određeni planovi. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti moraju zapravo prilagođavati poslovne aktivnosti stvarnosti nametnutoj sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.5. u nastavku). (34).

(67) Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu Kine prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve vladine industrijske politike umjesto da ponajprije ocjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.2.2.8. u nastavku) (35). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, tržišta obveznica, tržišta privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (36).

(68) Treće, na razini regulatornog okruženja državne intervencije u gospodarstvu imaju različite oblike. Naprimjer, pravila o javnoj nabavi redovito služe za ispunjenje ciljeva politike među kojima nije gospodarska učinkovitost, što potkopava tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. No priroda tih ciljeva nije jasno definirana pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (37). Slično tome, u području ulaganja kineska vlada održava znatnu kontrolu i utjecaj nad svrhom i visinom državnih i privatnih ulaganja. Tijela vlasti upotrebljavaju provjere ulaganja i različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važne alate za podupiranje ciljeva industrijske politike, kao što je održavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili poticanje domaće industrije (38).

(69) Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim postulatima kojima se omogućuju i potiču mnogobrojne vladine intervencije. Takve znatne vladine intervencije u opreci su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, što dovodi do poremećaja u djelotvornoj raspodjeli sredstava u skladu s tržišnim načelima (39).

3.2.2.3. Znatni poremećaji prema članku 2. stavku 6.a točki (b) prvoj alineji osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice, odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice.

(70) U NRK-u su poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom države, odnosno poduzeća koja država politički nadzire ili im pruža smjernice, ključan dio kineskog gospodarstva.

(71) Kad je riječ o državnom vlasništvu, teško je donijeti opće zaključke o uzorcima vlasništva s obzirom na to da je kineska industrija stolnih i kuhinjskih proizvoda vrlo rascjepkana. U podnositeljevu zahtjevu analizirano je devet navedenih društava, koja su razmjerno veliki proizvođači kuhinjskih i stolnih proizvoda te izvoze znatan dio proizvodnje. Prema podnositelju zahtjeva u osam od devet tih društava država je u vrijeme analize imala udio do 5 %, dok su u devetom društvu različita tijela u državnom vlasništvu imala kumulativni udio od gotovo 50 % (40). Kapitalni ulozi države u ostalim vodećim društvima proizvođačima keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda (41) u rasponu su od 46,5 % u društvu Jiangsu Gaochun (42) i više od 30,34 % u društvu Jingdezhen Redleaf Ceramics (43) do 33 % u društvu Sanyuan Ceramics (44). Komisija na raspolaganju nema podatke o ostalim kineskim društvima u tom sektoru. Dokazi u dokumentaciji stoga ne podupiru nalaz o znatnom državnom vlasništvu u industriji keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda.

(72) Kad je riječ o kontroli države, vlada i KPK održavaju strukture koje im jamče stalan utjecaj nad poduzećima u državnom vlasništvu. Država (a u mnogim aspektima i KPK) ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u donošenju operativnih odluka. Elementi koji upućuju na postojanje vladina nadzora nad poduzećima u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda dodatno su razrađeni u odjeljku 3.2.2.4. u nastavku.

(73) Kad je riječ o državnom političkom nadzoru i davanju smjernica u sektoru keramike, analiza je iznijeta u odjeljcima 3.2.2.4 i 3.2.2.5 u nastavku. S obzirom na učestale vladine intervencije u sektoru keramike, kako je opisano u nastavku, čak ni proizvođači keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u tržišnim uvjetima.

(74) Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da na tržištu keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u NRK-u u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su pod kontrolom kineske vlade, odnosno poduzeća koja kineska vlada politički nadzire ili im pruža smjernice.

3.2.2.4. Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

(75) Kineska država može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u društvima. Naime, ćelije KPK-a u poduzećima, državnima i privatnima, još su jedan važan način na koji država može utjecati na poslovne odluke. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (45)), a društvo mora omogućiti uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se taj uvjet u prošlosti nije strogo poštovao niti nametao. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao političko načelo. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” i da se pridržavaju partijske stege (46). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju zadnju riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (47). Ta se pravila općenito primjenjuju u cijelom kineskom gospodarstvu, u svim sektorima, uključujući i sektor keramike. Stoga je utvrđeno da se ta pravila primjenjuju i na proizvođače keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda i dobavljače njihovih ulaznih elemenata.

(76) Konkretno u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda postoji tijesna povezanost odlučivanja u društvima koja su aktivna u tom sektoru i države, osobito KPK-a. U izvješću ThinkDeska navedena su imena osoba koja su na rukovodećim položajima u šest tih društava, a obavljaju ili su obavljale državne ili javne funkcije (48). Komisija je na temelju drugih izvora za tri vodeća proizvođača keramičkih stolnih proizvoda utvrdila sljedeće: predsjednik upravnog odbora i glavni direktor društva u uzorku Guangdong Songfa Ceramics Co. Ltd., jednog od najvećih izvoznika na tržište Unije, bio je delegat na 11. Nacionalnom narodnom kongresu Kine (49) te član 12. Narodnog kongresa provincije Guangdong (50), predsjednik drugog navedenog društva Guangdong – Great Wall of Cultural Group Holding Co Ltd. – bio je delegat na spomenutom 12. Narodnom kongresu provincije Guangdong (51), predsjednik navedenog društva Guangdong Sitong Group Co., Ltd. bio je i član Pokrajinskog odbora Chaozhou Narodne političke savjetodavne konferencije (52), a potpredsjednik i glavni direktor istoga društva istovremeno je bio član Stalnog odbora 13. Narodnog pokrajinskog kongresa Chaozhou (53). Usto, Komisija je utvrdila da su svi kandidati koji su 2018. bili izabrani kao neovisni direktori u odboru društva Songfa Ceramics Co. Ltd. članovi KPK-a (54).

(77) Komisija je za društvo Songfa Ceramics utvrdila da je 2017. i 2018. primilo financijske transakcije koji su u njihovim financijskim izvješćima definirani kao „subvencije za troškove aktivnosti članova Partije povezane s ‚dvjema novim vrstama organizacija’” (55). Izraz „dvije nove vrste organizacija” definira državnu politiku usmjerenu na stvaranje organizacija mještana (zapravo ćelija Partije) u korporativnim poduzećima i u „društvenim organizacijama” (56). Bez obzira na količinu financijskih transakcija društvu Songfa, već to što one postoje dokazuje tijesnu povezanost poduzeća koja proizvode keramiku i KPK-a, kao i činjenicu da KPK razvija svoje aktivnosti unutar društva.

(78) Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (57).

(79) Na temelju svega navedenog Komisija je zaključila je da zbog prisutnosti države u društvima u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda te u financijskom sektoru i drugim sektorima ulaznih elemenata, u kombinaciji s okvirom opisanim u odjeljku 3.2.2.3. i u odjeljcima u nastavku, kineska vlada može utjecati na cijene ili troškove.

3.2.2.5. Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

(80) Smjer kineskog gospodarstva uvelike određuje razrađen sustav planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti tijela središnje i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima su obvezni, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Sustav planiranja u Kini općenito dovodi do toga da se sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada utvrdila da su strateški ili u nekom drugom političkom smislu važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (58).

(81) Kineski sektor keramike, uključujući proizvodnju keramičke robe široke potrošnje kao što su keramički stolni i kuhinjski proizvodi, radno je intenzivan sektor koji u Kini ima tradicionalnu vrijednost pa zato kineska država pomoću različitih planskih dokumenata strogo nadgleda, usmjerava i vodi njegov razvoj (59). Proizvodnja keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda uređena je Kineskim pravilnikom za lake industrije, i to preko krovnog instrumenta 13. plana razvoja lake industrije za razdoblje 2016.–2020. U tom se planu navodi je za sve obuhvaćene sektore (pa tako i za sektor stolnih i kuhinjskih proizvoda) u njega ugrađen duh odluka donesenih na Nacionalnom kongresu KPK-a i nizu plenarnih sjednica 18. Kongresa Partije. Njime su uvedene mnogobrojne odredbe za obuhvaćene sektore (uključujući sektor keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda) u pogledu upravljanja ponudom i potražnjom, korporativnog ustroja, upravljanja vrijednosnim lancem, obrazaca izvoza te proizvodnje i investicijskog planiranja. U predmetnim sektorima propisuje godišnji ciljani rast dodane vrijednosti od 6–7 %. Nabrojan je i niz mjera potpore kojima je cilj da poduzeća u lakoj industriji postanu međunarodno konkurentna (60). Za sektor keramike utvrđene su veoma podrobne odredbe o razvoju proizvoda. Među ostalim, u pogledu keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda država nalaže „razvoj prioritetnih proizvoda koji troše manje resursa, kao što su visokokvalitetni koštani porculan, porculan s velikim udjelom kvarca, porculan od talka, porculan s velikim udjelom glinenca i ekološki keramički proizvodi za kućanstvo bez teških metala, jačanje kapaciteta poduzećâ za inovaciju proizvodnje i dizajn, podizanje dodane vrijednosti proizvoda, jačanje uloge naslijeđa i razvoja tradicionalnih tehnika umjetničke keramike, oblikovanje u prvom redu kvalitetne umjetničke keramike, razvijanje u prvom redu iznimno kvalitetnih keramičkih materijala visoke čistoće izvanrednih svojstava kao što su visoka čvrstoća, otpornost na visoke temperature, otpornost na koroziju, otpornost na toplinske udare, otpornost na rastaljene metale itd., zatim visokokvalitetnih keramičkih materijala za izmjenu topline, novih visokokvalitetnih keramičkih membranskih materijala, visokokvalitetnih keramičkih materijala za kućanstvo” (61). Sadržava i odredbe o izvoznim aktivnostima društava: „[…] Aktivno osvajati nova tržišta i tržišta u nastajanju, kao što su Bliski istok, Rusija, Afrika, Europa, jugoistočna Azija, zapadna Azija, Južna Amerika, Srednja Amerika itd.”, „jačati suradnju međunarodnih proizvodnih kapaciteta, pomagati poduzećimâ s poznatim brendovima da izađu [na strana tržišta], otvarati centre za logistiku i distribuciju na glavnim prodajnim tržištima, […]” (62). U Planu se, kao jedna od mjera za postizanje tih ciljeva, propisuju kineski instrumenti za upravljanje ulaskom na tržište, osobito propisi kojima se ograničavaju ulaganja u određene sektore: „Državno Vijeće jasno određuje, u obliku popisa, industrije, područja, poslovne sektore u kojima su operacije ulaganja zabranjene ili ograničene.” Nadalje, država u Planu navodi niz mjera potpore koje će biti na raspolaganju predmetnim sektorima (pa tako i proizvodnji keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda) kao što su fondovi za inovacije, povlašteni zajmovi, izvozni poticaji, financijski transferi, porezne olakšice, olakšice u troškovima korištenja zemljišta ili programi stabilizacije zapošljavanja. Dokazi u dokumentaciji koju je podnositelj dostavio u zahtjevu, a na temelju godišnjih izvješća nekoliko društava koja proizvode keramičke stolne i kuhinjske proizvode, uključuju primjere navedenih mjera potpore (63).

(82) Intervencija kineske vlade u sektor keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda očita je ne samo na temelju opisanog središnjeg Plana nego i na temelju cijelog niza planskih dokumenata koji se diktiraju s vrha, a izdani su na svim razinama – od nacionalne do lokalne. Dobar primjer je provincija Guangdong, u kojoj je najviše proizvođača izvoznika koji surađuju u ovom ispitnom postupku i u kojoj se proizvodi najviše keramičkih proizvoda u Kini (64). U toj je provinciji za taj sektoru u razdoblju 2016.–2018. na snazi bio regionalni plan – Akcijski plan za preobrazbu i tehnološku modernizaciju industrije keramike u provinciji Guangdong (dalje u tekstu: Akcijski plan Guangdonga) (65). U skladu sa središnjim planskim dokumentima Akcijskim planom Guangdonga propisuje se ponajprije, kao jedan od glavnih ciljeva, „stalno optimiranje struktura industrije: znatnim povećanjem udjela […] proizvoda s visokom dodanom vrijednosti, izgradnjom najmanje dviju pokaznih baza za novi model industrijalizacije, promicanjem najmanje: dvaju industrijskih klastera s više od 50 milijardi CNY, 1–2 poduzeća (grupe) s glavnim godišnjim poslovnim prihodom većim od 10 milijardi CNY, i 40 poduzeća s glavnim godišnjim poslovnim prihodom većim od 1 milijarde CNY” (66). Navedenim Akcijskim planom nadalje se nalaže „poboljšanje razine razvoja industrije”, među ostalim: „optimiranjem industrijskih klastera: daljnjim ubrzavanjem izgradnje baza za proizvodnju keramike kao što su Foshan, Chaozhou, Meizhou and Qingyuan”, „proširivanjem lanca vrijednosti industrije: aktivnom integracijom u globalni lanac vrijednosti industrije keramike” [i] „aktivnim sudjelovanjem u međunarodnim razmjenama i suradnji: iskorištavanjem dviju vrsta izvora (67) i dviju vrsta tržišta (68), provođenjem strategije izlaska, povećavanjem međunarodne konkurentnosti industrije” (69). U Akcijskom planu Guangdonga, u skladu sa središnjim 13. petogodišnjim planom za lake industrije, utvrđuju se posebne smjernice za razvoj proizvoda koje trebaju prihvatiti proizvođači keramike iz Guangdonga: „Kad je riječ o keramici za kućanstvo (umjetničkoj keramici): proizvoditi vrhunske, potpune komplete proizvoda te keramiku za kućanstvo pretvorenu u umjetničke proizvode i umjetničku keramiku pretvorenu u proizvode za kućanstvo, zajednički razvijati materijale kao što su staklena keramika, pojačani porculan, koštani porculan, porculan obogaćen magnezijem, porculan s visokim udjelom kvarca, visokokvalitetni emajl itd., razviti kvalitetne glazure u boji” (70). Naposljetku, Akcijskim planom utvrđena je specifična podjela uloga za provedbu njegovih odredbi pa su sljedeći izvršni zadaci dodijeljeni ovako: Komisija za ekonomske i informacijske tehnologije Provincije zadužena je za „vođenje koordinacije i usmjeravanje transformacije i modernizacije industrije keramike u cijeloj provinciji”, Odjel za zaštitu okoliša Provincije za „nadgledanje i usmjeravanje lokalnih tijela za zaštitu okoliša koja, u skladu sa zakonom, nastavljaju ocjenjivati i odobravati zaštitu okoliša, autorizaciju za zaštitu okoliša i svakodnevni nadzor te upravljanje projektima industrije keramike”, Odjeli za zemljište i resurse, financije, oporezivanje i električnu energiju za „obavljanje dužnosti tako da se relevantne politike propisno provode”, a nadležna gospodarska tijela i tijela za informacijsku tehnologiju svakoga grada za „blisku koordinaciju i suradnju relevantnih odjela te zajedničko upravljanje kako bi se u skladu s planiranim rasporedom ključni projekti transformacije i nadogradnje poduzeća pokrenuli što prije” (71).

(83) Kako je ilustrirano u prethodnoj uvodnoj izjavi o provinciji Guangdong, upravljanje sektorom keramike u toj provinciji spušta se na lokalnu razinu. Primjerice, proizvođači keramičkih proizvoda u gradu Chaozhouu, jednoj od ključnih lokacija za proizvodnju keramike (72) (spomenuti u Akcijskom planu Guangodnga), moraju se usto pridržavati lokalnog sektorskog plana: Plana i akcijskog plana grada Chaozhoua za transformaciju i tehnološku modernizaciju sektora keramike (73) (dalje u tekstu: „Akcijski plan Chaozhoua”), koji je pak posljedica dopisa o općem industrijskom planu za grad (13. petogodišnji plan gospodarskog i društvenog razvoja grada Chaozhoua) (74). Akcijskim planom Chaozhoua ponajprije se daju konkretne upute o tome što bi grad trebao postići u pogledu industrijske strukture i proizvodnje – ciljevi su bili, naprimjer, da u gradu radi najmanje pet proizvođača s godišnjom vrijednošću proizvodnje većom od 500 milijuna CNY ili najmanje deset društava uvrštenih na burzu (uz pomoć posebnih državnih mjera (75)) do 2018. Akcijskim planom Chaozhoua regulirani su također ciljevi grada u pogledu strukture proizvoda: do kraja planskog razdoblja najmanje 10 % velikih poduzeća mora upotrebljavati visoku tehnologiju, dok udio novouvedenih proizvoda mora biti najmanje 10 % prometa (76).

(84) Chaozhou nije jedini grad u kojem poslovanje društava ovisi o državnom planiranju: na proizvođače keramike u gradu Foshan, još jednom od glavnih sjedišta proizvodnje keramike iz Akcijskog plana Guangdonga, primjenjuje se Općinski plan Foshana za razvoj suvremene industrije keramike 2010.–2020. („Plan Foshana”) (77). U tom dokumentu navodi se da je lokalnu industriju potrebno preoblikovati „u skladu s principom ‚podupiranja velikog broja poduzeća, transformacije i modernizacije pojedinih poduzeća, transformacije i eliminiranja niza poduzeća’ kako bi se sadašnja industrije keramike postupno transformirala iz jeftine u skupu industriju” (78). Planom Foshana utvrđeni su rasponi kvantitativnih i kvalitativnih ciljeva proizvodnje za lokalna društva koje treba ostvariti postupno: do 2012. „zadržati stabilan razvoj i umjeren rast industrije tako da se ostvari prihod od 72 milijarde CNY, postići da 10 društava ima godišnju vrijednost proizvodnje veću od 1 milijarde CNY, postupno uvoditi industriju visokokvalitetne građevinske keramike, sanitarne keramike, umjetničke keramike, posebne keramike i kreativnu industriju keramike”, do 2015. „zadržati stabilan razvoj i umjeren rast industrije tako da se ostvari prihod od 80 milijarde CNY, barema dva društva moraju imati godišnju vrijednost proizvodnje veću od 2 milijarde CNY, a15 društava veću od 1 milijarde CNY [i] znatno se mora povećati relativni udio visokokvalitetne građevinske keramike, sanitarne keramike, umjetničke keramike, posebne keramike i kreativne industrije keramike u cijeloj keramičkoj industriji”, a srednjoročno i dugoročno (2016.–2020.) u skladu s Planom Foshana: „obujam proizvodnje mora biti takav da se održi vodeći položaj Kine u industriji keramike te činiti važan udio svjetske industrije keramike, [a] indikatori kao što su ukupna vrijednost i obujam keramičkih proizvoda, dobit, udio rashoda za istraživanje i razvoj, ukupni gospodarski sadržaj itd., moraju dosegnuti razmjerno visoku razinu kako bi Foshan postao svjetski ‚glavni grad keramike’” (79).

(85) Komisija je smatrala da su prethodni dokazi o sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda dovoljni kako bi se smatralo da javne politike i mjere utječu na sile slobodnog tržišta u sektoru keramike.

(86) U svakom slučaju, kad je riječ o poremećaju sirovina, CCCLA je tvrdio da neće biti nikakvih poremećaja sirovina u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. CCCLA nije dostavio dokaze kojima bi potkrijepio tu tvrdnju. Komisija napominje da je, premda takvu analizu nije trebalo provesti za sirovine u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije da bi se utvrdilo da javne politike utječu na sile slobodnog tržišta u sektoru stolnih proizvoda, utvrdila golem broj dokumenta i mjera javne politike koje mogu utjecati na slobodno djelovanje tržišnih sila na tržištu sirovina za proizvodnju keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda.

(87) Kad je riječ o kremenu (oznaka HS 250510), koji se naveliko upotrebljava u kineskoj industriji keramike, u Sveobuhvatnom planu za mineralne resurse 2016.–2020. provincije Jiangxi (80), (81) kremeni prah navodi se kao jedan od minerala kojim se upravlja državnim politikama, osobito onoj prema kojoj se trebaju povećati sigurnost i kapacitet opskrbe (82). Kremeni prah naveden je i u Državnom kvantitativnom mehanizmu za regulaciju razvoja i korištenja kao jedan od minerala čije je rudarenje i razvoj potrebno poticati (83). Kremeni pijesak za keramiku naveden je i u 13. petogodišnjem planu za mineralne resurse 2016.–2020. (84) kao jedan od minerala na koje se primjenjuju minimalni kriteriji veličine za otvaranje rudnika (85).

(88) Bentonit (oznaka HS 250810), još jedna sirovina koja se upotrebljava u procesima proizvodnje određenih keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, u Sveobuhvatnom planu za mineralne resurse provincije Jiangxi (vidjeti gore) naveden je kao jedan od minerala čiji se razvoj i istraživanje moraju ubrzati „kako bi se prednost u pogledu resursa što prije pretvorila u gospodarsku prednost” (86).

(89) Pigmenti (oznaka HS 320710), koji se naveliko rabe u proizvodnji keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, u Razvojnom planu za industriju, tehnologiju i inovacijske kapacitete (2016.–2020.) (87) navedeni su kao jedno od prioritetnih razvojnih područja petrokemijske i kemijske industrije, uz državnu uputu u planu da se „postigne održiva proizvodnja od oko 1 000 tona ftalocijaninskih pigmenata, heterocikličkih organskih pigmenata i ostalih vrsta organskih pigmenata” (88).

(90) Kad je riječ o sirovoj sadri (oznaka HS 252010), ta se sirovina navodi u 13. petogodišnjem planu za mineralne resurse (vidjeti gore) kao jedan od minerala na koji se primjenjuju minimalni kriteriji veličine za otvaranje rudnika (89).

(91) Naposljetku, kaolin (oznaka HS 2507), jedna od glavnih sirovina u proizvodnji keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, reguliran je s nekoliko regionalnih i lokalnih planskih dokumenata o upravljanju vađenjem i proizvodnjom. Točnije, u Planu za mineralne resurse (2016.–2020.) (90) provincije Guangxi (91) utvrđene su odredbe za sirovinsku bazu kaolina u okrugu Hepu, koje podrazumijevaju „širenje vađenja kaolina u Hepu, povećanje kapaciteta i razine duboke obrade kaolina te usmjeravanje na razvoj građevinske i sanitarne keramike, keramike za kućanstva i umjetničke keramike, industrije kaolina za papir i slikanje te daljnje povećanje dodane vrijednosti mineralnih proizvoda, uspostavu 8 do 10 temeljnih poduzeća za duboku obradu kaolina i pretvoriti Hepu u ključnu bazu proizvodnje kaolina na razini zemlje do 2020” (92). Sadržava i odredbe usmjerene na uređenje struktura i kapaciteta industrijskog vađenja, uključujući i one u pogledu opskrbe kaolinom: „U skladu s potrebama gospodarskog i društvenog razvoja snažno promičemo razvoj specifičnih obilježja, prednosti i perspektivnih industrija mineralnih resursa. usredotočiti se na minerale kao što je […] kaolin, […], uzimajući u obzir stanje resursa, u područjima čiji okoliš to može podnijeti i sveobuhvatnom logističkom potporom promicati gradnju tržišno konkurentnih velikih i srednjih rudnika, stvoriti učinkovitu koncentraciju industrije i prilagođavati opseg razvoja s ciljem povećanja kapaciteta opskrbe, rudarenja i iskorištavanja ključnih minerala” (93). Naposljetku, Planom se regulira minimalni proizvodni kapacitet za rudarska društva zadavanjem najmanjeg obujma rudarenja prema kategoriji društva, uključujući proizvodnju kaolina (94).

(92) Tržište za proizvodnju kaolina obuhvaćeno je i Planom za mineralne resurse (2016.–2020.) provincije Guangdong (95), koji je od osobite važnosti jer je provincija Guangdong ključna za proizvodnju keramike (vidjeti uvodnu izjavu 82.). Slično prethodno opisanom Planu provincije Guangxi, Planom provincije Guangdong utvrđuju se brojne odredbe o vođenju i planiranju vađenja i proizvodnje minerala, uključujući i one za kaolin. Među ostalim, u smjernicama se konkretno utvrđuje: „(…) ubrzavanje strateških djelovanja i ostvarivanja ciljeva radi napretka u pogledu istraživanja minerala, istraživanja resursa, rudarenja i planova zaštite” ili „daljnje poticanje strukturnih reformi opskrbe” (96).

(93) Kao i u slučaju proizvodnje keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, planski dokumenti o kaolinu sežu od razine predmetne provincije do mjesne razine. Primjerice, grad Beihai u provinciji Guangxi (vidjeti gore) ima vlastiti plan posvećen upravljanju mineralnim resursima (97) sa stavkama o vađenju i proizvodnji kaolina. Konkretno, navedenim se planom za gradsku industrijsku strukturu utvrđuju sljedeći ciljevi u pogledu rudarenja, proizvodnje i iskorištavanja mineralnih resursa: „do 2020. postići stabilan gospodarski razvoj rudarske industrije cijeloga grada, u rudarskoj industriji postići vrijednost proizvodnje od 450 milijuna CNY i obujam proizvodnje minerala od 9 milijuna tona”, te sljedeći industrijski ciljevi, uključujući one za kaolin i kremeni pijesak: „na temelju postojećih rudarskih kapaciteta usredotočiti se na vađenje i upotrebu kaolina i kremenog pijeska za staklo [i] uspostaviti najveće sjedište za obradu, uvoz i izvoz kaolina (keramičke zemlje), kremenog pijeska visokog stupnja čistoće i drugih neželjeznih mineralnih proizvoda, najveće sjedište proizvodnje keramike i najveće sjedište proizvodnje cementa” (98). U planu su i ciljevi za 2025., uključujući one za povećanje upotrebe i proizvodnje: „snažno razvijati rudarenje i upotrebu neželjeznih i građevnih materijala, usmjeriti se na razvoj industrija za duboku obradu kao što su kaolin, kremeni pijesak za staklo itd., težiti postizanju vrijednosti proizvodnje industrije minerala od 600 milijuna CNY do 2025., […], učinkovito i znatno širiti te industrijalizirati rudarenje, znatno povećati ekonomično i intenzivno iskorištavanje mineralnih resursa”. U planu se navodi i jasan cilj lokalnih tijela, a to je „postići sveobuhvatno upravljanje industrijom minerala” (99). Jedan od elemenata na kojima se temelji politika upravljanja jest regulacija strukture i obujma proizvodnje lokalne industrije: „Odrediti jedno ključno područje rudarenja za cijeli grad: ključno područje rudarenja kaolina za Hepu koje obuhvaća 542,49 km2. U tim se ključnim područjima rudarenja trenutačno nalazi šest velikih rudnika kaolina. Do 2020. broj rudnika kaolina u tom ključnom području rudarenja ograničiti na 8 ili manje, a opseg proizvodnje na veliki ili srednji. Od tih 8 predviđenih, 7 područja već je određeno, a jedno se još mora odrediti” (100).

(94) Kako je prikazano u prethodno navedenim planskim dokumentima, čini se da kineska vlada usmjerava razvoj sektora keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u skladu sa širokim rasponom instrumenata politike i direktiva koji se, među ostalim, odnose na: sastav i restrukturiranje tržišta, sirovine, ulaganja, upravljanje kapacitetima, asortiman proizvoda, geografske lokacije, modernizaciju itd. Kineska vlada tim i drugim sredstvima usmjerava i kontrolira širok raspon aspekata razvoja i funkcioniranja tog sektora (101). Trenutačni problem viška kapaciteta u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, opisan u odjeljku 3.3.1. u nastavku, nedvojbeno je najbolji primjer posljedica politika kineske vlade i popratnih poremećaja (102).

(95) Ukratko, Komisija je utvrdila da je kineska vlada uspostavila javne politike koje utječu na sile slobodnog tržišta u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, uključujući sirovine u tom sektoru.

3.2.2.6. Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

(96) Prema informacijama u dokumentaciji kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva kao što su pravedno podmirivanje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tomu to što se, iako se kinesko stečajno pravo službeno temelji na načelima koja su slična načelima primijenjenima u stečajnim pravima drugih zemalja, kineski sustav redovito nedovoljno provodi. Broj stečaja i dalje je izrazito malen u odnosu na veličinu gospodarstva te zemlje, a jedan je od razloga niz nedostataka u postupcima u slučaju nesolventnosti koji praktično služe za odvraćanje od pokretanja stečaja. Usto, država i dalje ima jaku i aktivnu ulogu u tim postupcima i često izravno utječe na njihov ishod (103).

(97) Zatim, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu zemljišta i pravima na korištenje zemljištem u Kini (104). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Ustupanje tih prava i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava na korištenje zemljištem po tržišnim cijenama, na primjer, uvođenjem postupaka nadmetanja. Te se odredbe, međutim, redovito ne poštuju s obzirom na to da određeni kupci zemljišta dobivaju besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (105). Nadalje, tijela vlasti često nastoje ostvariti specifične političke ciljeve, kao što je provedba gospodarskih planova pri dodjeli zemljišta (106).

(98) Prema tome, kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne djeluje kako treba pa nastaju poremećaji održavanju solventnosti inače nesolventnih društava i pri ustupanju prava na korištenje zemljištem u NRK-u. Ti se zakoni primjenjuju i na proizvodnju keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Nadalje, Komisija je već ranije utvrdila da je taj sektor ostvario korist od poslova u vezi s ustupanjem prava na korištenje zemljištem,a koji su bili podložni poremećajima u državi (107).

(99) S obzirom na navedeno Komisija je zaključila da postoji diskriminatorna primjena ili neodgovarajuća primjena propisa o stečaju i vlasništvu u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda.

3.2.2.7. Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

(100) Sustav tržišno utemeljenih plaća u Kini se ne može u potpunosti razviti jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. Kina nije ratificirala niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), ponajprije onih koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (108). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat, no ta organizacija nije neovisna o državnim tijelima i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (109). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstva kojim se lokalnom stanovništvu određenog administrativnog područja ograničava pristup socijalnoj zaštiti i drugim koristima. Zbog toga su radnici koji nemaju prijavljeno boravište na lokalnom području obično u nesigurnom radnom odnosu i zarađuju manje od osoba s prijavljenim boravištem (110). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u Kini.

(101) Kako je prethodno navedeno, radna snaga čini znatan udio u trošku proizvodnje proizvoda iz postupka revizije jer je riječ o radno intenzivnom procesu. Na sektor keramike, uključujući proizvodnju stolnih proizvoda, primjenjuje se opisani kineski sustav zakonodavstva o radu. Poremećaji u troškovima plaća stoga izravno (pri proizvodnji predmetnog proizvoda) i neizravno (pri pristupu kapitalu ili ulaznim materijalima od društava na koje se primjenjuje isti sustav rada u Kini) utječu na sektor.

(102) S obzirom na to Komisija je zaključila da su troškovi plaća u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda narušeni.

3.2.2.8. Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

(103) Poslovni subjekti u Kini suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu.

(104) Prvo, kineskom financijskom sustavu svojstven je jak položaj banaka u državnom vlasništvu (111), a one pri odobravanju financijskih sredstava uz gospodarsku održivost projekta u obzir uzimaju i druge kriterije. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu zapravo imenuje KPK) (112) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Pritom banke moraju ispuniti izričitu pravnu obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i društvenog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (113). To je dopunjeno dodatnim pravilima prema kojima se financiranje mora usmjeriti u sektore za koje vlada utvrdi da su poticani ili u nekom drugom smislu važni (114).

(105) Iako se uviđa da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka zbog trgovinske zaštite, upućuju na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata.

(106) Nadalje, česti poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima imaju mnogobrojne razloge, među ostalim, i taj što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene snažno upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima.

(107) Zbog toga se daje prednost kreditiranju poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih društava s dobrim vezama i društava u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

(108) Drugo, troškovi zaduživanja umjetno se održavaju na niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Vidljivo je to u nedavnom rastu zaduženosti poduzeća u državnom sektoru unatoč oštrom padu profitabilnosti, što upućuje na to da mehanizmi koji se primjenjuju u bankarskom sustavu ne djeluju u skladu s uobičajenim komercijalnim praksama.

(109) Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Naime, udio kreditiranja po referentnoj stopi ili stopi nižoj od nje iznosi 45 % u ukupnom kreditiranju, a sve je češće odobravanje ciljanih kredita s obzirom na to da se njihov udio znatno povećao od 2015. unatoč pogoršanju gospodarskih uvjeta. Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala.

(110) Opći kreditni rast u Kini upućuje na smanjenje učinkovitosti raspodjele kapitala, a da pritom nema nikakvih naznaka pooštrenja uvjeta kreditiranja, što bi se očekivalo u tržišnom okruženju bez poremećaja. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagao porast broja loših kredita. Suočena s rastućim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila izbjeći neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, pa su se stvorila tzv. „zombi društva”, ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo niti je riješen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci.

(111) Unatoč koracima koji su nedavno poduzeti radi liberalizacije tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u Kini utječu znatni sustavni problemi i poremećaji izazvani neprestanim uplitanjem države u tržišta kapitala.

(112) Proizvodnja keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda ili dobavljači sirovina i ostalih ulaznih elemenata isto tako ostvaruju korist od tog financijskog sustava. Konkretno, određeni kineski proizvođači keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda posljednjih su godina dobivali državnu potporu u netržišnim uvjetima koja je imala obilježja financijske potpore dodijeljene po nekomercijalnim uvjetima (115). Stoga ta potpora i prethodno opisana opća znatna vladina intervencija u financijskom sustavu izrazito utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

(113) S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da proizvođači keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda imaju pristup financijskim sredstvima koja odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na neki drugi način ne djeluju neovisno o državi.

3.2.2.9. Sustavnost opisanih poremećaja

(114) Komisija je primijetila da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se sve činjenice o kineskom sustavu prethodno opisanom u odjeljcima 3.2.2.2. –3.2.2.5. i u Dijelu A Izvješća te sva njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za faktore proizvodnje prethodno opisane u odjeljcima 3.2.2.6. –3.2.2.8. i u Dijelu B Izvješća.

(115) U primjedbama od 30. srpnja 2018. na bilješku od 18. srpnja 2018. CCCLA se usprotivio primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Smatrao je da bi Komisija prvo trebala provjeriti navodni znatan poremećaj u kineskoj industriji keramičkih stolnih proizvoda i donijeti pouzdanu odluku, kako se zahtijeva člankom 2. stavkom 6.a točkom (a), prije nego što iz alternativnih izvora potraži podatke o trošku proizvodnje. U dodatnim primjedbama od 13. kolovoza 2018. CCCLA je objasnio da kineski proizvođači uvoznici obično ne uvoze 15 sirovina koje se upotrebljavaju za predmetni proizvod nego ih kupuju na lokalnom tržištu. Usto, tvrdio je da „podnositelj pritužbe nije tvrdio da postoji znatan poremećaj na kineskom tržištu sirovina, kao ni Komisija u svom ‚izvješću o zemljama’ u vezi s mogućim poremećajem u Kini u pogledu sirovina u industriji keramike.” Stoga, prema CCCLA-u, nije bilo razloga trenutačne domaće kupovne cijene kineskih izvoznika za 15 spomenutih sirovina zamijeniti uvoznim cijenama za Brazil, Tajland i Tursku. To je ponovljeno u primjedbama od 19. listopada 2018., prema kojima bi Komisija trebala istražiti trenutačne kupovne cijene kineskih proizvođača izvoznika za njihove sirovine.

(116) Komisija je pozvala CCCLA da tvrdnju potkrijepi „točnim i odgovarajućim dokazima” kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) trećom alinejom osnovne uredbe. Međutim, to nisu učinili ni CCCLA ni bilo koje društvo u uzorku koja pripadaju CCCLA-u, a jedno od društava u uzorku prekinulo je suradnju tijekom provjere na licu mjesta.

(117) Komisija podsjeća da je za proizvodnju keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda potreban širok raspon ulaznih elemenata. Društva u uzorku te su ulazne elemente nabavljala u Kini. Kad proizvođači keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda kupe/ugovore nabavu tih ulaznih elemenata, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Naprimjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogli bi uzeti zajam koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Usto, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

(118) Zbog toga ne samo da se ne mogu upotrijebiti domaće prodajne cijene predmetnog proizvoda nego su i troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, radnu snagu itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječe znatna vladina intervencija, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Doista, opisane vladine intervencije povezane s raspodjelom kapitala, zemljištem, radnom snagom, energijom i sirovinom provode se u cijelom NRK-u. To znači, naprimjer, da je ulazni element koji je spajanjem niza faktora proizvodnje proizveden u Kini izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente za dobivanje ulaznih elemenata itd.

3.2.2.10. Primjedbe nakon objave o nalazima znatnih poremećaja

(119) Nakon objave CCCLA je iznio nekoliko primjedbi o Komisijinoj primjeni članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

(120) Najprije je naveo da Komisijini nalazi o postojanju znatnih poremećaja u kineskom sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda nisu u skladu sa standardima objektivnih izvora i dovoljne dokazne vrijednosti jer se uglavnom temelje na Izvješću Komisije i izvješću ThinkDeska. Izvješće Komisije nije činilo objektivnu analizu gospodarstva i ekonomske politike u Kini nego je samo služilo tome da podnositelju zahtjeva olakša podnošenje dovoljnih dokaza o znatnim poremećajima, a Komisiji utvrđivanje nalaza o tome. Slično tome, smatra CCCLA, izvješće ThinkDeska podnositelju je olakšalo pripremu zahtjeva, a Komisiji utvrđivanje nalaza o postojanju znatnih poremećaja u kineskoj industrije keramike i stolnih proizvoda. U tom smislu, prema CCCLA-u, oba su dokumenta sastavljena sa specifičnom svrhom pa ih se nije moglo smatrati objektivnima i bilo je vjerojatno da su u njima izostavljeni činjenični elementi u analizi postojanja znatnih poremećaja. Usto, pripremljeni su znatno prije pokretanja ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera i CCCLA je ustvrdio da Komisija nije utvrdila nikakve nalaze koji već nisu sadržani u tim dokumentima.

(121) Komisija je podsjetila da je njezino Izvješće skup dokaza koji je unesen u dosje ispitnog postupka kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točke (c) osnovne uredbe. Izvješće je objavljeno 21. prosinca 2017. pa su svi (ne samo strane u konkretnom antidampinškom ispitnom postupku) imali priliku dostaviti primjedbe, usprotiviti se i dopuniti dokaze iz Izvješća. Komisija do danas nije primila nikakav doprinos koji bi osporio objektivnost Izvješća. Povrh toga, ni CCCLA nije dostavio nikakve specifične elemente koji opovrgavaju dokaze ili pravne zaključke iz Izvješća. Prema tome, nije obrazloženo zašto bi Izvješće bilo neobjektivno pa je tvrdnja o njegovoj nepouzdanosti odbačena. Slično tome, CCCLA je mogao osporiti svaki činjenični ili pravni element u izvješću ThinkDeska i svaki drugi podnesak podnositelja zahtjeva. Budući da to udruženje nije detaljnije objasnilo zašto informacije u izvješću nisu objektivne, odbijena je tvrdnja da je Komisija trebala odbaciti to izvješće.

(122) CCCLA-u je sporno bilo i to što su oba izvješća bila sastavljena znatno prije pokretanja ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Ustvrdio je da Komisija nije utvrdila nikakve nalaze koji već nisu sadržani u tim dokumentima.

(123) Komisija se nije složila s tim stajalištem. U ovom ispitnom postupku utvrdila je da su relevantni dokazi iz Izvješća prikladni i primjenjivi na trenutačni ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera pa ih je uzela u obzir pri procjenjivanju postojanja znatnih poremećaja u NRK-u. Slično tome, Komisija je iskoristila sadržaj izvješća ThinkDeska kao smjernice za ispitivanje dodatnih elemenata koji su posebno relevantni za sektor keramičkih kuhinjskih i stolnih proizvoda. Komisija se nadalje pozvala na znatne dodatne dokaze i istraživanje ponajprije iz Odjeljka 3.2.2.5. o povezanosti horizontalnih poremećaja u Kini i predmetnog sektora, koji su mnogo opsežniji od dokaza u Izvješću i izvješću ThinkDeska. To je istraživanje Komisiji omogućilo mnogo dodatnih nalaza o postojanju znatnih poremećaja u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Stoga je Komisija odbacila CCCLA-ov zahtjev.

(124) CCCLA je tvrdio i da su nalazi o znatnim poremećajima utvrđeni bez ikakve kvantitativne analize. Prema njegovu mišljenju analiza takvih poremećaja trebala bi biti potkrijepljena usporedbom cijena ili troškova koje su prijavili pojedinačni proizvođači izvoznici s cijenama ili troškovima na slobodnom tržištu kako bi se donio sud o važnosti poremećaja.

(125) U prvoj rečenici članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe propisuje se: „znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije.” Druga rečenica te odredbe smjernica je Komisiji o tome kako bi trebala procijeniti postojanje znatnih poremećaja: „pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više […] elemenata” navedenih u alinejama članka 2. stavka 6.a točke (b). Stoga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 48. i u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisijina procjena postojanja takvih znatnih poremećaja rezultat je opće procjene relevantnih elemenata navedenih u alinejama te odredbe učinjene baš radi usporedbe cijena ili troškova proizvođača izvoznika s nenarušenim cijenama ili troškovima na slobodnom tržištu. Nadalje, kako je također navedeno u uvodnoj izjavi 48., općom procjenom postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i stanje u zemlji izvoznici te cjelokupni pravni sustav koji vladi daje znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila. Standard koji se zahtijeva u propisima je da jedan od „mogućih” učinaka jednog ili više kriterija navedenih u alinejama članka 2. stavka 6.a točke (b) narušava cijene i troškove, no u propisima nema nikakvog zahtjeva da se provede stvarna kvantitativna analiza na temelju usporedbe nenarušenih referentnih cijena i troškova s cijenama i troškovima proizvođača izvoznika radi utvrđivanja postojanja znatnih poremećaja u predmetnoj zemlji i predmetnom sektoru. Ta je tvrdnjastoga odbačena.

(126) Naposljetku, CCCLA je tvrdio da nakon prestanka važenja odjeljka 15. Protokola o pristupanju Narodne Republike Kine WTO-u (dalje u tekstu „Protokol”) EU ne bi trebao odstupati od uobičajene metodologije pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti, odnosno upotrebe samo domaćih cijena i troškova zemlje izvoznice, osim ako Antidampinškim sporazumom nije dopušteno drukčije. S obzirom na to, EU bi trebao slijediti standardnu metodologiju u skladu s člankom 2. antidampinškog sporazuma. Povrh toga, CCCLA je tvrdio i da u tom sporazumu „nije propisana materijalna mogućnost utvrđivanja postojanja znatnih poremećaja”. Budući da u Antidampinškom sporazumu ili GATT-u iz 1994. nema pravne osnove za takvu konkretnu radnju, nalazi o postojanju znatnih poremećaja i, kao posljedica tih nalaza, izračun uobičajene vrijednosti nisu u skladu s člancima 1., 2., 6.1. i 18.1. Antidampinškog sporazuma.

(127) U ovom je slučaju Komisija primijenila relevantna pravila iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Zakonodavac EU-a ta je pravila donio uzimajući potpuno u obzir obveze EU-a na temelju prava WTO-a. Komisija je napomenula da u pravu WTO-a nema apsolutnog pravila da se uobičajena vrijednost uvijek izračunava na temelju domaćih cijena i troškova. Nadalje, Komisija se nije složila s mišljenjem da odjeljak 15. Protokola više ne bi bio bitan za dampinške ispitne postupke koji se odnose na Kinu i podsjetila da je o tome još u tijeku spor u okviru WTO-ova sustava za rješavanje sporova u kojem je branila to stajalište pozivajući se na tekst točke (d), njezinu svrhu i povijest pregovora o toj odredbi. Stoga je Komisija odbacila te tvrdnje.

3.2.2.11. Zaključak

(128) Analiza iz odjeljaka od 3.2.2.2. do 3.2.2.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o kineskoj intervenciji općenito u vlastitom gospodarstvu i u sektoru keramike (uključujući proizvod iz postupka revizije), pokazala je da cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

(129) Stoga je Komisija pristupila izračunu uobičajene vrijednosti isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene ili referentne vrijednosti, odnosno u ovom slučaju na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u nastavku.

3.2.3. Reprezentativna zemlja

3.2.3.1. Opće napomene

(130) Nakon što je na temelju članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe utvrdila da znatni poremećaji utječu na cijene i/ili troškove u kineskom sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe izračunala uobičajenu vrijednost na temelju troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji.

(131) Reprezentativna zemlja odabrana je na temelju sljedećih kriterija: (1) stupnja gospodarskog razvoja sličnog stupnju gospodarskog razvoja NRK-a. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke (116) odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a; (2) proizvodnje predmetnog proizvoda u toj zemlji; (3) dostupnosti relevantnih javnih podataka u toj zemlji; (4) ako postoji više reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemljama s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

(132) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., Komisija je u bilješci od 18. srpnja obavijestila zainteresirane strane da je utvrdila tri zemlje koje bi mogle biti reprezentativne, a to su Brazil, Tajland i Turska te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože druge zemlje. CCCLA i podnositelj zahtjeva dostavili su niz primjedbi o zemljama koje bi mogle biti reprezentativne, no nijedan nije predložio drugu zemlju.

3.2.3.1. Stupanj gospodarskog razvoja sličan stupnju gospodarskog razvoja NRK-a

(133) Brazil, Tajland i Turska pripadaju među zemlje kojima je stupanj gospodarskog razvoja sličan kineskom, odnosno Svjetska banka ih je svrstala u kategoriju zemalja s „višim srednjim prihodima”.

(134) CCCLA je iznio primjedbu (117) da je u 2017. turski BND po stanovniku bio znatno viši od onoga u Kini ili Brazilu. Slično tomu, podnositelj zahtjeva napomenuo (118) je da je u 2016. brazilski BDP po stanovniku bio vrlo sličan kineskom, dok je turski BDP po stanovniku bio znatno viši. Stoga su obje stranke tvrdile da taj kriterij ne ide u prilog Turskoj.

(135) U osnovnoj uredbi govori se o odgovarajućoj zemlji koja je na sličnom stupnju gospodarskog razvoja. Dakle, osnovnom se uredbom ne nalaže Komisiji da odabere zemlju čija je razina BND-a ili BDP-a po stanovniku najsličnija kineskoj razini. Relevantni je kriterij sličnost stupnja gospodarskog razvoja. Kako bi se utvrdila takva sličnost, pri utvrđivanju više potencijalno odgovarajućih zemalja na sličnom stupnju razvoja za relevantno je razdoblje primjereno upotrijebiti klasifikaciju višeg srednjeg prihoda Svjetske banke jer se ona temelji na nekoliko objektivnih ekonomskih kriterija. Budući da su sve tri zemlje uvrštene u istu kategoriju baze podataka Svjetske banke, smatra se da sve ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe. Komisija je stoga zaključila da sve tri zemlje u jednakoj mjeri ispunjavaju taj kriterij pa je ta primjedba odbačena.

3.2.3.2. Proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u reprezentativnoj zemlji i dostupnost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji.

(136) Gotovo sve zemlje u svijetu proizvode određene količine proizvoda iz postupka revizije. Na temelju analize dostupnih podataka, a osobito onih iz bazâ podatakâ Global Trade Atlas („GTA”) (119) i Orbis Bureau van Dijk („Orbis”) (120), Komisija je za ovaj ispitni postupak kao moguće reprezentativne zemlje utvrdila Brazil, Tajland i Tursku.

(137) CCCLA je u primjedbama izrazio zabrinutost zbog velikih razlika između prosječnih uvoznih cijena za faktore proizvodnje koje su prijavili Brazil, Tajland i Turska. Tvrdio je da su te razlike uglavnom posljedica količine uvoza. U pravilu niže količine uvoza privlače više cijene. CCCLA je usto izrazio sumnju u točnost uvoznih cijena izraženih na razini oznake sa 6 znamenki Harmoniziranog sustava (HS) i pozvao Komisiju da upotrijebi višu razinu oznaka s 8 znamenki. Kad je riječ o dostupnosti financijskih podataka, CCCLA je primijetio da se dobit i troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi Turske i Brazila temelje samo na jednom društvu ili dva pa na njih mogu utjecati povremeni faktori (kao što je prodaja brendiranih proizvoda), dok se podaci za Tajland temelje na prosjecima osam društava. Stoga je CCCLA tvrdio da je trebalo izabrati Tajland.

(138) S druge strane, podnositelj zahtjeva tvrdio da je za reprezentativnu zemlju trebalo odabrati Brazil. Tvrdio je kako se čini da dva od osam tajlandskih društava koja je Komisija odabrala ne proizvode proizvod iz postupka revizije i da za Tajland nisu dostupni noviji financijski podaci. Podnositelj zahtjeva spomenuo je i da u početnom ispitnom postupku jedan tajlandski proizvođač nije dostavio dovoljno podrobne podatke. Podnositelj zahtjeva tvrdio je da su troškovi prodaje, administrativni i opći troškovi te dobit brazilskog proizvođača koji je predložen u zahtjevu za reviziju najviše u skladu s troškovima prodaje, administrativnim i općim troškovima proizvođača iz Unije i dobiti koja se može očekivati ako ne bude dampinškog uvoza. Primijetio je i da su vrijednosti prosječnih troškova prodaje, administrativnih i općih troškova te dobiti tajlandskih proizvođača preniske te da su za dva proizvođača prijavljene razine dobiti ispod ciljane dobiti utvrđene u početnom ispitnom postupku. Tvrdio je i da je brazilski proizvođač kojeg je on predložio mogao pripremiti i dostaviti zatražene podatke o troškovima.

(139) U odgovoru na te tvrdnje Komisija je primijetila da razlike u prosječnim uvoznim cijenama same po sebi ne znače da su podaci nepouzdani. Ako su uvozne količine faktora proizvodnje dovoljno reprezentativne i nema drugih posebnih okolnosti zbog kojih bi bile nereprezentativne ili neprikladne, ne postoji objektivan razlog da se isključi njih ili bilo koju od predloženih zemalja. Kad je riječ o razini klasifikacije, Komisija nastoji upotrijebiti najprikladniju i najpodrobniju moguću razinu na temelju podataka koji su dostupni u dokumentaciji. Kineski proizvođači izvoznici dosad su dostavili kineske razine oznaka s 8 znamenki, koje u većini slučajeva zapravo odgovaraju oznaci HS sa 6 znamenki jer su zadnje dvije znamenke bile „00”. Komisija je, u slučajevima u kojima je to bilo moguće, utvrdila i upotrijebila ekvivalentne razine oznaka s 8 znamenki u nomenklaturi reprezentativne zemlje. Zbog izostanka bilo kakvih konkretnih tvrdnji o bilo kojem konkretnom faktoru proizvodnje Komisija je upotrijebila podatke kako je podrobnije objašnjeno u uvodnoj izjavi 155.

(140) Nadalje, to što su se financijski podaci (kao što su prosječni troškovi prodaje, administrativni i opći troškovi te dobit) za Tajland temeljili na više društava nego podaci za druge dvije zemlje samo po sebi ne znači da su bili pouzdaniji. U svakom slučaju, osnovnom se uredbom zahtijevaju „relevantni podaci” koji moraju biti „dostupni”, ali se ne specificira da to treba biti najširi skup podataka. Nadalje, dostupnost revidiranih financijskih izvješća turskih društava omogućava Komisiji da prema potrebi iz financijskih podataka isključi utjecaj bilo kakvog izvanrednog događaja ili aktivnosti. Isto se ne može reći za društva iz drugih dviju zemalja. Najpodrobniji podaci bili su, dakle, dostupni za tursko društvo. Na temelju toga tvrdnje CCCLA-a su odbačene.

(141) Kad je riječ o tvrdnji podnositelja zahtjeva u pogledu razina troškova prodaje, administrativnih i općih troškova te dobiti brazilskog proizvođača, Komisija je primijetila da pitanje jesu li razine troškova prodaje, administrativnih i općih troškova te dobiti u skladu s onima proizvođača iz Unije ili njihovih očekivanja nije relevantno za odabir najprikladnije reprezentativne zemlje. Nadalje, suprotno tvrdnji podnositelja zahtjeva, financijski podaci i podaci o troškovima brazilskog proizvođača utvrđeni u zahtjevu za reviziju nisu bili javno dostupni. Zbog toga su tvrdnje podnositelja zahtjeva odbačene.

(142) Komisija je pomno analizirala sve relevantne podatke dostupne u dokumentaciji koji se odnose na sve faktore proizvodnje u svim trima mogućim reprezentativnim zemljama i primijetila sljedeće: (1) Prema bazi podataka GTA sve tri zemlje većinu sirovina uvoze u reprezentativnim količinama. Međutim, za nekoliko stavki (kao što su silikatni pijesak i kremen, pigmenti i gips) koje zajedno čine oko 20 % troškova proizvodnje integriranog proizvođača Turska i Tajland imaju znatno veći uvoz od Brazila. (2) Nedavna revidirana financijska izvješća proizvođača odabranog u Turskoj javno su dostupna (121), što nije slučaj za društva odabrana u Brazilu i Tajlandu. Iako nisu preduvjet za tu vrstu analize, financijska izvješća svejedno su prednost jer omogućuju Komisiji da utvrdi da su upotrijebljeni najprikladniji podaci te da su isključeni utjecaji mogućih izvanrednih događaja. (3) Turska ima podrobne i javno dostupne podatke o troškovima rada (122) u zemlji te pojedinosti o radnim satima u relevantnom sektoru (sektor nemetalnih mineralnih proizvoda uključujući proizvodnju keramike, stakla, cementa i vapna). Turski podaci uključuju plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje i ostale troškove rada koje plaćaju društva. Troškovi rada važan su faktor u ovom slučaju jer u prosjeku čine 45 %–55 % ukupnih troškova proizvodnje.

(143) Na temelju zajedničkog učinka svih tih faktora Komisija je smatrala da je Turska najprikladnija reprezentativna zemlja za ovaj ispitni postupak. Komisija je u bilješci od 9. listopada obavijestila zainteresirane strane o namjeri da upotrijebi Tursku kao reprezentativnu zemlju i pozvala zainteresirane strane da se očituju.

(144) U primjedbama (123) na bilješku od 9. listopada podnositelj zahtjeva tvrdio da je Komisija u odabiru najprikladnije reprezentativne zemlje upotrijebila samo dva od četiriju kriterija utvrđenih člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Podnositelj zahtjeva zatražio je da Komisija objavi konačne i ažurirane referentne vrijednosti za sve faktore proizvodnje na temelju kojih se utvrđuje uobičajena vrijednost. Naposljetku, podnositelj zahtjeva zatražio je od Komisije da procijeni utjecaj na uobičajenu vrijednost nedavnih političkih i gospodarskih razvoja u Turskoj koji su uzrokovali znatan pad vrijednosti turske lire.

(145) U odgovoru na te primjedbe Komisija je potvrdila da su, kako je već objasnila u uvodnim izjavama od 133. do 142., sva tri glavna kriterija bila pomno analizirana pri odabiru reprezentativne zemlje. Četvrti kriterij odgovarajuće razine socijalne zaštite i zaštite okoliša primjenjiv je samo u slučajevima u kojima nijedna zemlja ne može biti odabrana na temelju prvih triju kriterija, što nije bio slučaj u ovom ispitnom postupku. Kako je i sam podnositelj zahtjeva priznao, do devalvacije turske lire došlo je nakon razdoblja ispitnog postupa revizije, stoga Komisija nije vidjela razlog da ocijeni njezin utjecaj na uobičajenu vrijednost. Zahtjev podnositelja da mu se dostave podaci i izvori različitih faktora proizvodnje nije sadržavao argumente povezane s izborom reprezentativne zemlje i Komisija se o njemu očitovala u tablici 1. u nastavku.

(146) CCCLA se u primjedbama (124) nije složio sa dijelom zaključka Komisije prema kojem sve tri moguće reprezentativne zemlje u jednakoj mjeri ispunjavaju prvi kriterij sličnog stupnja gospodarskog razvoja. CCCLA je tvrdio da Komisija samo na temelju klasifikacije višeg sr