(8)

Finska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U Programu stabilnosti za 2015., koji je podnijela vlada koja odlazi s vlasti i koji se temelji na pretpostavci o nemijenjanju politika i obuhvaća razdoblje 2014.–2019., predviđa se da će se ukupni deficit, koji je porastao na 3,2 % BDP-a u 2014. i time prešao referentnu vrijednost od 3 % BDP-a, i dalje povećavati na 3,4 % BDP-a u 2015. te se postupno smanjivati na 3,1 % u 2017. i na 2,5 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti za 2015. očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u porasti tijekom razdoblja prognoze programa i doseći 67,8 % do 2019. Srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, nije ostvaren do kraja razdoblja obuhvaćenog programom. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će deficit opće države Finske biti 3,3 % BDP-a u 2015. i 3,2 % BDP-a u 2016. te se predviđa da će udio duga u BDP-u porasti na 64,4 % BDP-a do 2016. Komisija je 13. svibnja 2015. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora, u kojem je zaključila da se kriteriji deficita i duga smatraju neispunjenima. Međutim, 27. svibnja vlada koja dolazi na vlast objavila je strateški program, među ostalim planirane mjere konsolidacije. U skladu s ocjenom Komisije, ako se te mjere u potpunosti provedu, očekuje se da će smanjiti ukupni deficit znatno ispod 3 % BDP-a u 2016. Nakon pogoršanja u 2014. postoji još jedno odstupanje od potrebnog strukturnog napora u okviru preventivnog dijela u 2015. Predviđa se da će referentno mjerilo za rashode u 2015. bez sumnje biti ispunjeno. Stoga može doći do rizika značajnog odstupanja od potrebne prilagodbe prema srednjoročnom cilju u razdoblju 2014.–2015., što će se trebati naknadno ponovno procijeniti. Uzimajući u obzir mjere koje je najavila vlada koja dolazi na vlast, u 2016. postoji rizik određenog odstupanja. Stoga će biti potrebne dodatne mjere kako bi se postigle potrebne strukturne prilagodbe. Na temelju njegove ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., kao i ocjenu mjera konsolidacije koje je vlada koja dolazi na vlast predstavila 27. svibnja, mišljenje je Vijeća da postoji rizik da Finska neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Iako je Finska ostvarila određen napredak u pogledu provođenja upravnih reformi, učinkovitost finskog javnog sektora mogla bi se i dalje poboljšavati, posebno u područjima koja će u budućnosti biti izložena pritiscima na troškove zbog starenja stanovništva. Socijalni su partneri postigli dogovor o sadržaju mirovinske reforme u jesen 2014., no još ga se mora odobriti. Povećanje sudjelovanja starijih radnika na tržištu rada ključno je zbog nedostatka fiskalne održivosti i planiranog povećanja zakonske dobi za umirovljenje. Rano napuštanje tržišta rada uglavnom je rezultat invaliditeta ili visokih naknada za nezaposlenost za starije radnike. Vladin zakon o reformi socijalnih i zdravstvenih usluga predstavljen je parlamentu u prosincu 2014., ali do parlamentarnih izbora u travnju 2015. nije pronađeno rješenje za uspostavljanje ravnoteže između upravnog modela velikih zajednica općina i autonomije pojedine općine zajamčene Ustavom te zakon nije donesen. Finske su općine relativno male, ali u usporedbi s ostalim europskim zemljama obavljaju brojne zadatke. Reforma ustroja općina napreduje uz određene zaostatke, a općine provode studije o prednostima spajanja. Prema Nacionalnom programu reformi za 2015. novi zakonodavni prijedlog mogao bi se dostaviti parlamentu do kraja 2016.