32003Q1231(01)  
31.12.2003.  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  C 321/1  
ME ĐUINSTITUCIONALNI SPORAZUM  
o boljoj izradi zakonodavstva  
(2003/C 321/01)  
EUROPSKI PARLAMENT, VIJE ĆE EUROPSKE UNIJE I KOMISIJA 
EUROPSKIH ZAJEDNICA,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a 
posebno njegov članak 5. i njemu priložen Protokol o primjeni 
na čela supsidijarnosti i proporcionalnosti,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o Europskoj uniji,  
skre ćući pozornost na Deklaraciju br. 18 o procijenjenim 
troškovima na temelju prijedloga Komisije i na Deklaraciju 
br. 19 o provedbi prava Zajednice, koje su priložene Završnom 
aktu iz Maastrichta,  
skre ćući pozornost na Me đuinstitucionalne sporazume od 
25. listopada 1993. o postupcima za provedbu na čela supsidi ­
jarnosti (  1 ), od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj radnoj metodi za 
službenu kodifikaciju zakonodavnih tekstova (  2 ), od 22. prosinca 
1998. o zajedni čkim smjernicama za kvalitetu izrade zakono ­
davstva Zajednice (  3 ), te od 28. studenoga 2001. o boljoj struk ­
turi korištenja tehnike preina čavanja za zakonske akte (  4 ), 
primje ćuju ći zaklju čke Predsjedništva sa sastanaka Europskog 
vije ća održanih 21. i 22. lipnja 2002. u Sevilli, te 20. i 
21. ožujka 2003. u Bruxellesu,  
naglašavaju ći da je ovaj Sporazum sklopljen ne dovode ći u 
pitanje ishod Me đuvladine konferencije koja će se održati 
nakon Konvencije o budu ćnosti Europe,  
SPORAZUMJELI SU SE:  
Zajedni čke obveze i ciljevi  
1. Europski parlament, Vije će Europske unije i Komisija 
Europskih zajednica sporazumni su poboljšati kvalitetu zakonodavstva putem niza inicijativa i postupaka navedenih u 
ovom me đuinstitucionalnom sporazumu.  
2. Koriste ći ovlasti i u skladu s postupcima navedenim u 
Ugovoru, te imaju ći u vidu važnost koju pridaju metodi dono ­ 
šenja odluka u Zajednici, tri institucije suglasne su poštovati 
op ća na čela kao što su demokratska legitimnost, supsidijarnost 
i proporcionalnost, te pravna sigurnost. Nadalje, one su spora ­
zumne promicati jednostavnost, jasno ću i dosljednost u izradi 
propisa i krajnju transparentnost zakonodavnog procesa.  
One pozivaju države članice da osiguraju pravilno i pravovre ­
meno prenošenje prava Zajednice u nacionalno pravo u propi ­
sanim rokovima, na temelju zaklju čaka Predsjedništva Europ ­
skog vije ća s njegovih zasjedanja u Stockholmu, Barceloni i 
Sevilli.  
Bolja koordinacija zakonodavnih postupaka  
3. Tri su institucije sporazumne osigurati poboljšanje op će 
koordinacije njihove zakonodavne aktivnosti te tako pružiti 
važan temelj za bolju izradu zakonodavstva unutar Europske 
unije.  
4. Tri su institucije sporazumne poboljšati koordinaciju 
njihovog pripremnog i zakonodavnog rada u kontekstu 
postupka suodlu čivanja te ga objavljivati na prikladan na čin. 
Vije će će na vrijeme obavješ ćivati Europski parlament o nacrtu 
višegodišnjeg strateškog programa, kojeg preporu čuje za dono ­ 
šenje Europskom vije ću. Tri institucije jedna će drugoj proslje ­ 
đivati svoje godišnje zakonodavne rasporede s ciljem postizanja 
sporazuma o zajedni čkom godišnjem planiranju.  
Europski parlament i Vije će posebno će nastojati za svaki zako ­
nodavni prijedlog ustanoviti okvirni raspored po razli čitim 
stadijima, koji vode do kona čnog usvajanja takvog prijedloga.HR 58 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) SL C 329, 6.12.1993., str. 135.  
( 2 ) SL C 102, 4.4.1996., str. 2.  
( 3 ) SL C 73, 17.3.1999., str. 1.  
( 4 ) SL C 77, 28.3.2002., str. 1.
 Uvijek kada višegodišnje planiranje ima me đuinstitucionalni 
učinak, tri institucije pokrenut će suradnju putem prikladnih 
kanala.  
Koliko je to mogu će, godišnji zakonodavni i radni program 
Komisije uklju čivat će naznake s obzirom na izbor zakonoda ­
vnih instrumenta i pravne osnove predvi đene za svaku mjeru 
koja se predlaže.  
5. Tri će institucije, u interesu u činkovitosti, osigurati koliko 
god je mogu će bolju uskla đenost postupanja pripremnih tije ­
la (  1 ) svake grane zakonodavne vlasti (  2 ) u zajedni čkim pred ­
metima.  
6. Tri će institucije će se stalno uzajamno obavješ ćivati o 
svom radu tijekom cijelog zakonodavnog postupka. Takva 
informacija temeljit će se na prikladnim postupcima, uklju čuju ći 
i dijalog izme đu Europskog parlamenta, u odboru ili plenarno, i 
Predsjedništva Vije ća te Komisije.  
7. O svojim zakonodavnim prijedlozima, Komisija će podno ­
siti godišnje izvješ će o napretku.  
8. Komisija će osigurati da, kao op će pravilo, članovi Komi ­
sije prisustvuju raspravama odbora Europskog parlamenta i 
plenarnim zasjedanjima o nacrtima propisa za koje su odgo ­
vorni.  
Vije će će nastaviti praksu održavanja intenzivnog kontakta s 
Europskim parlamentom u obliku redovnog sudjelovanja mini ­
stara na koje se rasprava odnosi, koliko je to mogu će, na 
plenarnim raspravama. Vije će će tako đer nastojati redovno 
sudjelovati u radu parlamentarnih odbora i ostalim sjednicama, 
po mogu ćnosti na ministarskoj ili nekoj drugoj primjerenoj 
razini.  
9. Komisija će uzeti u obzir zahtjeve koje postavi Europski 
parlament ili Vije će, na temelju članaka 192., odnosno 208. 
Ugovora o EZ-u, za podnošenje zakonodavnih prijedloga. Ona 
će brzo i primjereno odgovarati parlamentarnim odborima i 
pripremnim tijelima Vije ća, na koja se prijedlog odnosi.  
Ve ća transparentnost i dostupnost  
10. Tri institucije potvr đuju važnost koju pridaju ve ćoj tran ­
sparentnosti i poja čanom pružanju informacija javnosti u 
svakom stadiju njihova zakonodavnog rada, istodobno uzima ­
jući u obzir svoj poslovnik. One će posebno osiguravati da se 
javne rasprave na politi čkoj razini emitiraju što je šire mogu će 
kroz sustavnu uporabu novih komunikacijskih tehnologija kao 
što su, me đu ostalim, satelitsko emitiranje i video-emitiranje 
putem Interneta. One će tako đer osigurati da javnost ima 
bolji pristup EUR-Lexu.  11. Tri institucije će održavati zajedni čku konferenciju za 
tisak kako bi objavile uspješan ishod zakonodavnog procesa u 
postupku suodlu čivanja nakon što postignu sporazum, bilo 
nakon prvog čitanja, drugog čitanja ili mirenja.  
Izbor zakonodavnih instrumenata i pravne osnove  
12. Komisija će objasniti i opravdati Europskom parlamentu 
i Vije ću svoj izbor zakonodavnog instrumenta, gdje je to 
mogu će, kao dio svojega godišnjeg programa rada ili uobi ča­
jenih dijaloga te, u svim slu čajevima, u obrazloženjima prilo ­ 
ženim svojim inicijativama. Ona će razmotriti bilo koji zahtjev 
zakonodavnog tijela s time u vezi, te će uzeti u obzir rezultate 
bilo kojih savjetovanja, koje je ono poduzelo prije stavljanja na 
raspravu svojih prijedloga.  
Ona će osigurati da aktivnost koju predlaže bude jednostavna, 
kao i uskla đena s pravilnim postizanjem cilja te mjere i 
potrebom za u činkovitom provedbom.  
13. Tri se institucije prisje ćaju izraza „direktiva” ( članak 249. 
Ugovora o EZ-u) i mjerodavne odredbe Protokola o primjeni 
na čela supsidijarnosti i proporcionalnosti. U svojim prijedlozima 
za direktive, Komisija će osigurati pronalaženje pravilne ravno ­
teže izme đu op ćih na čela i detaljnih odredbi, tako da se 
izbjegne prekomjerna uporaba provedbenih mjera Zajednice.  
14. Komisija će osigurati jasno i sveobuhvatno opravdanje za 
pravnu osnovu koja se koristi za svaki prijedlog. U slu čaju 
promjene pravne osnove nakon predstavljanja bilo kojeg prijed ­
loga Komisije, odgovaraju će institucije obavit će propisne 
ponovne konzultacije s Europskim parlamentom, potpuno u 
skladu sa sudskom praksom Suda Europskih zajednica.  
15. U objašnjenjima uz prijedloge, Komisija će u svakom 
slu čaju navesti pravna rješenja koja trenuta čno postoje na 
razini Zajednice, u podru čju na koje prijedlog utje če. Komisija 
će tako đer u svojim objašnjenjima navesti kako se predložene 
mjere opravdavaju u svjetlu na čela supsidijarnosti i proporcio ­
nalnosti. Komisija će tako đer govoriti o podru čju primjene i 
rezultatima prethodnih savjetovanja i analizama u činka koje je 
izvršila.  
Uporaba alternativnih na čina reguliranja  
16. Tri institucije prisje ćaju se obveze Zajednice da donosi 
propise samo gdje je to potrebno, u skladu s Protokolom o 
primjeni na čela supsidijarnosti i proporcionalnosti. One prepoz ­
naju potrebu da se, u odgovaraju ćim slu čajevima ili ako se 
Ugovorom ne predvi đa uporaba pravnog instrumenta, koriste 
alternativni mehanizmi reguliranja.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 59  
( 1 ) Odbor pri Europskom parlamentu; radna skupina i Odbor stalnih 
predstavnika u Vije ću. 
( 2 ) U smislu ovog Sporazuma, „zakonodavna vlast” zna či samo Europski 
parlament i Vije će.
 17. Komisija će osigurati da bilo koje korištenje zajedni čke 
regulacije ili samoregulacije uvijek bude u skladu s pravom 
Zajednice i da zadovoljava kriterije transparentnosti (posebno 
objavljivanja sporazuma) i reprezentativnosti sudionika. To 
tako đer mora predstavljati dodatnu vrijednost za op ći interes. 
Ti mehanizmi ne će se primjenjivati tamo gdje su u pitanju 
temeljna prava ili važne politi čke opcije ili u situacijama gdje 
se pravila moraju primijeniti na jednoobrazan na čin u svim 
državama članicama. Oni moraju osigurati brzo i fleksibilno 
reguliranje koje ne utje če na na čela tržišnog natjecanja ili jedin ­
stvo unutarnjeg tržišta.  
— Zajedni čka regulacija  
18. Zajedni čka regulacija zna či mehanizam kojim neki zako ­
nodavni akt Zajednice povjerava postizanje ciljeva koje definira 
zakonodavna vlast stranama koje su prepoznate u tom podru čju 
(kao što su gospodarski subjekti, socijalni partneri, nevladine 
organizacije ili udruženja).  
Taj se mehanizam može koristiti na temelju kriterija definiranih 
u zakonodavnom aktu kako bi omogu ćio prilagodbu zakono ­
davstva problemima i sektorima u pitanju, umanjio zakono ­
davni teret usredoto čuju ći se na bitne aspekte i oslanjaju ći se 
na iskustvo strana u pitanju.  
19. Zakonodavni akt mora poštovati na čelo proporcio ­
nalnosti definirano u Ugovoru o EZ-u. Sporazumi izme đu soci ­
jalnih partnera moraju biti u skladu s odredbama utvr đenim u 
člancima 138. i 139. Ugovora o EZ-u. U objašnjenjima svojih 
prijedloga, Komisija će objasniti nadležnoj zakonodavnoj vlasti 
svoje razloge za predlaganje uporabe toga mehanizma.  
20. U okviru definiranom temeljnim zakonodavnim aktom, 
strane na koje utje če taj akt mogu zaklju čiti dobrovoljne spora ­
zume u smislu odre đivanja prakti čnih rješenja.  
Komisija će proslje đivati nacrte sporazuma zakonodavnoj vlasti. 
U skladu sa svojim odgovornostima, Komisija provjerava jesu li 
ti nacrti sporazuma u skladu s pravom Zajednice ili ne (a 
posebno s temeljnim zakonodavnim aktom).  
Na zahtjev, me đu ostalim, Europskog parlamenta ili Vije ća, na 
pojedina čnoj osnovi i ovisno o predmetu, temeljni zakonodavni 
akt može uklju čivati odredbu za dvomjese čni po ček nakon 
obavješ ćivanja Europskog parlamenta i Vije ća o nacrtu spora ­
zuma. Tijekom toga razdoblja, svaka Institucija može ili pred ­
lagati izmjene, ako se smatra da nacrt sporazuma ne zadovo ­
ljava ciljeve koje je utvrdila zakonodavna vlast, ili se usprotiviti 
stupanju na snagu takvog sporazuma i, tražiti od Komisije da 
podnese prijedlog za zakonodavni akt.  21. Zakonodavni akt koji služi kao temelj za mehanizam 
zajedni čke regulacije ukazivat će na mogu ći opseg zajedni čke 
regulacije u doti čnom podru čju. Nadležna će zakonodavna vlast 
u aktu definirati relevantne mjere koje se moraju poduzeti kako 
bi se pratila njegova primjena, u slu čaju nepridržavanja jedne ili 
više strana ili ako se sporazum ne postigne. Te mjere mogu, na 
primjer, predvi đati da Komisija redovno dostavlja informacije 
zakonodavnoj vlasti o daljnjim aktivnostima nakon primjene 
ili klauzulu o reviziji na temelju koje će Komisija izvještavati 
na kraju odre đenog razdoblja i, gdje je to potrebno, predložiti 
izmjene zakonodavnog akta ili bilo kakvu drugu prikladnu 
zakonodavnu mjeru.  
— Samoregulacija  
22. Samoregulacija se definira kao mogu ćnost gospodarskih 
subjekata, socijalnih partnera, nevladinih organizacija ili udru ­ 
ženja da me đu sobom i za sebe donesu zajedni čke smjernice na 
europskoj razini (posebno pravilnike o postupanju i sektorske 
sporazume).  
Kao op će pravilo, ova vrsta dobrovoljne inicijative ne podrazu ­
mijeva da su institucije usvojile bilo kakav stav, posebno u 
slu čajevima kada se takve inicijative poduzimaju u podru čjima 
koja ne pokrivaju Ugovori ili za koja Unija do sada nije donijela 
propise. Jedna od odgovornosti Komisije bit će i pažljivo ispiti ­
vanje postupaka samoregulacije kako bi potvrdila da su u skladu 
s odredbama Ugovora o EZ-u.  
23. Komisija će obavijestiti Europski parlament i Vije će o 
postupcima samoregulacije za koje ona smatra, s jedne strane, 
da doprinose postizanju ciljeva Ugovora o EZ-u i da su u skladu 
s njegovim odredbama, a s druge strane, da su zadovoljavaju će 
u smislu prepoznatljivosti doti čnih strana, sektorske i zemljo ­
pisne pokrivenosti i dodane vrijednosti navedenih obveza. Ipak, 
ona će razmotriti mogu ćnost podnošenja prijedloga za zakono ­
davni akt, posebno na zahtjev nadležne zakonodavne vlasti ili u 
slu čaju nepoštovanja gore navedenih postupaka.  
Provedbene mjere (odborski postupak)  
24. Tri institucije naglašavaju važnu ulogu koju u zakono ­
davstvu imaju provedbene mjere. One uzimaju na znanje ishod 
Konvencije o budu ćnosti Europe, vezano za uspostavu pravila 
koja ure đuju kako Komisija koristi dane joj provedbene ovlasti.  
Europski parlament i Vije će naglašavaju da su, u skladu sa 
svojim ovlastima, po čeli razmatrati prijedlog koji je Komisija 
donijela 11. prosinca 2002. radi izmjene Odluke Vije ća 
1999/468/EZ (  1 ).HR 60 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17  
( 1 ) SL L 184, 17.7.1999., str. 23.
 Poboljšanje kvalitete zakonodavstva  
25. Tri će institucije, koriste ći svoje ovlasti, osigurati da 
zakonodavstvo bude kvalitetno, to jest, da je jasno, jednostavno 
i u činkovito. Institucije smatraju da će poboljšanje postupka 
savjetovanja koje prethodi donošenju propisa, i češ ća uporaba 
analiza u činaka (i  ex ante  i ex post ) pomo ći u postizanju toga 
cilja. One su predane potpunoj primjeni Me đuinstitucionalnoga 
sporazuma od 22. prosinca 1998. o zajedni čkim smjernicama 
za kvalitetu izrade zakonodavstva Zajednice.  
(a) Savjetovanje koje prethodi donošenju propisa  
26. Tijekom razdoblja koje prethodi podnošenju zakonoda ­
vnih prijedloga, a nakon što je obavijestila Europski parlament i 
Vije će, Komisija će provesti najšira mogu ća savjetovanja, rezultat 
kojih će biti objavljen. U odre đenim slu čajevima, kada Komisija 
smatra da je to prikladno, ona može podnijeti dokument o 
savjetovanju koje prethodi donošenju propisa o kojem Europski 
parlament i Vije će mogu odlu čiti da daju svoje mišljenje.  
(b) Analize u činaka  
27. Sukladno Protokolu o primjeni na čela supsidijarnosti i 
proporcionalnosti, Komisija će u svojim zakonodavnim prijedlo ­
zima odgovaraju će uzeti u obzir njihove financijske ili admini ­
strativne implikacije za Uniju i posebno za države članice. Nada ­
lje, svaka od triju institucija imat će za cilj osigurati da primjena 
u državama članicama bude prikladna i u činkovita.  
28. Tri institucije slažu se oko pozitivnog doprinosa ocjena 
učinka u poboljšanju kvalitete zakonodavstva Zajednice, 
posebno u odnosu na njegovo podru čje primjene i suštinu.  
29. Komisija će nastaviti provoditi integrirani napredni 
postupak analize u činaka za glavne to čke nacrta zakonodavstva, 
kombiniraju ći u jednom vrednovanju analize u činaka koje se, 
me đu ostalim, odnose na društvene, gospodarske i ekološke 
aspekte. Rezultati ocjena bit će u potpunosti i otvoreno 
dostupni Europskom parlamentu, Vije ću i široj javnosti. U obja ­ 
šnjenju svojih prijedloga Komisija će nazna čiti na čin na koji su 
na njih utjecale analize u činka.  
30. Kada se primjenjuje postupak suodlu čivanja, Europski 
parlament i Vije će mogu na temelju zajedni čki definiranih krite ­
rija i postupaka dati da se analize u činaka izvrše prije donošenja 
bilo kakve suštinske izmjene, bilo pri prvom čitanju ili u fazi 
mirenja. U što skorijem roku nakon donošenja ovog Spora ­
zuma, tri će institucije procijeniti svoja iskustva i razmotriti 
mogu ćnost uspostave zajedni čke metodologije.  
(c) Dosljednost tekstova  
31. Europski parlament i Vije će donijet će prikladna rješenja 
za poboljšanje kontrole formulacije tekstova donesenih na temelju postupka suodlu čivanja, koje provode njihovi odgova ­
raju ći odjeli, s ciljem izbjegavanja neto čnosti ili nedosljednosti. 
U tu svrhu, institucije se mogu suglasiti o kratkom razdoblju 
po čeka kako bi se omogu ćilo da takva pravna provjera bude 
izvršena prije kona čnog donošenja akta.  
Bolje prenošenje i primjena  
32. Tri institucije naglašavaju potrebu država članica da se 
pridržavaju članka 10. Ugovora o EZ-u, one pozivaju države 
članice da osiguraju da se pravo Zajednice pravilno i pravovre ­
meno prenese u nacionalno pravo unutar propisanih krajnjih 
rokova; one smatraju da je takvo prenošenje važno kako bi 
sudovi, administracije, članovi javnih i gospodarskih i društvenih 
subjekata dosljedno i u činkovito primjenjivali to zakonodavstvo.  
33. Tri institucije osigurat će da sve direktive uklju čuju obve ­
zuju će vremensko ograni čenje za prenošenje njihovih odredbi u 
nacionalno pravo. One će umetnuti u direktive što je mogu će 
kra će vremensko ograni čenje za prenošenje, koje op ćenito nije 
duže od dvije godine. Tri se institucije nadaju da će države 
članice poduzeti ponovni napor u pogledu prenošenja direktiva 
unutar vremenskog ograni čenja koje se u njima navodi. S tim u 
vezi, Europski parlament i Vije će primaju na znanje da Komisija 
predlaže unapre đivanje suradnje s državama članicama.  
Tri institucije naglašavaju da na temelju Ugovora o EZ-u Komi ­
sija ima ovlasti pokrenuti postupak zbog kršenja, u slu čajevima 
kada država članica ne prenese zakonodavstvo unutar utvr đenog 
vremenskog ograni čenja, a Europski parlament i Vije će primaju 
na znanje obveze koje je Komisija preuzela po ovom pitanju (  1 ). 
34. Komisija će izraditi godišnja izvješ ća o prenošenju direk ­
tiva u razli čitim državama članicama, s tablicama koje pokazuju 
postotke prenošenja. Ta će se izvješ ća dostaviti Europskom 
parlamentu i Vije ću te će se objaviti.  
Vije će će poticati države članice da izra đuju, za sebe i u interesu 
Zajednice, svoje vlastite tablice koje će, koliko je to mogu će, 
prikazivati korelaciju izme đu direktiva i mjera prenošenja te da 
ih objavljuju. Vije će poziva one države članice koje to još nisu 
učinile da imenuju koordinatora za prenošenje što je prije 
mogu će. 
Pojednostavljivanje i smanjivanje koli čine zakonodavstva  
35. Kako bi pravo Zajednice bilo jednostavnije za čitanje i 
primjenu, tri su institucije suglasne da, kao prvo, ažuriraju i 
skrate postoje će zakonodavstvo i, kao drugo, da ga zna čajno 
pojednostavne. Kao temelj ove zada će, uzet će višegodišnji 
program Komisije.HR 01/Sv. 17 Službeni list Europske unije 61  
( 1 ) Komunikacija Komisije od 12. prosinca 2002. o boljem pra ćenju 
primjene prava Zajednice, COM(2002) 725 završna verzija, str. 20. 
i 21.
 Zakonodavstvo će se ažurirati i skratiti, me đu ostalim, stavlja ­
njem izvan snage akata koji se više ne primjenjuju te kodifika ­
cijom i preina čavanjem ostalih akata.  
Svrha pojednostavljivanja zakonodavstva je poboljšanje i prila ­
godba zakonodavstva izmjenama ili zamjenom akata i odredbi, 
koje su previše neprakti čne i previše složene da bi se primje ­
njivale. Takvo pojednostavljenje izvršit će se preina čavanjem 
postoje ćih akata ili u obliku novih zakonodavnih prijedloga, 
zadržavaju ći pritom suštinu politika Zajednice. S tim u vezi, 
Komisija će odabrati podru čja sadašnjeg prava koja su prikladna 
za pojednostavljivanje, na temelju kriterija utvr đenih nakon 
savjetovanja sa zakonodavnom vlasti.  36. U roku od šest mjeseci od datuma na koji ovaj 
Sporazum stupi na snagu, Europski parlament i Vije će, čiji bi 
zadatak kao zakonodavnog tijela bio donošenje prijedloga za 
pojednostavljene akte u kona čnoj fazi, trebaju izmijeniti svoje 
metode rada tako da uvedu, na primjer,  ad hoc  strukture s 
posebnim zadacima za pojednostavljivanje zakonodavstva.  
Provedba i pra ćenje Sporazuma  
37. Provedbu ovog Sporazuma pratit će Tehni čka skupina na 
visokoj razini za me đuinstitucionalnu suradnju.  
38. Tri će institucije poduzeti potrebne mjere kako bi osigu ­
rale da njihovo osoblje ima mogu ćnosti i sredstva potrebna za 
pravilnu provedbu odredbi ovog Sporazuma.  
Hecho en Estrasburgo, el dieciseis de diciembre de dos mil tres.  
Udfærdiget i Strasbourg den sekstende december to tusind og tre.  
Geschehen zu Straßburg am sechzehnten Dezember zweitausendunddrei.  
Έγινε  στις Στρασβούργο , στις δέκα  έξι Δεκεμβρίου  δύο χιλιάδες  τρία . 
Done at Strasbourg on the sixteenth day of December in the year two thousand and three.  
Fait à Strasbourg, le seize décembre deux mille trois.  
Fatto a Strasburgo, addi' sedici dicembre duemilatre.  
Gedaan te Straatsburg, de zestiende december tweeduizenddrie.  
Feito em Estrasburgo, em dezasseis de Dezembro de dois mil e três.  
Tehty Strasbourgissa kuudentenatoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakolme.  
Som skedde i Strasbourg den sextonde december tjugohundratre.  
Za Europski parlament 
Predsjednik
  Za Vije će 
Predsjednik
  
p.o. Za Komisiju 
Predsjednik
HR 62 Službeni list Europske unije 01/Sv. 17