ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14)

S obzirom na te promjene zajednički pristup naveden u Preporuci Vijeća (EU) 2020/1475 trebalo bi dodatno prilagoditi, kao što je to zatražilo i Europsko vijeće u svojim zaključcima od 22. listopada 2021. (10). Osobito, ključna odrednica trebao bi biti status osobe u pogledu bolesti COVID-19, tj. je li osoba cijepljena, testirana ili je preboljela bolest, što je vidljivo iz EU digitalne COVID potvrde. Budući da se EU digitalne COVID potvrde mogu sigurno izdavati, provjeravati i prihvaćati, putnici koji posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu ne bi trebali podlijegati dodatnim ograničenjima slobodnog kretanja, kao što su dodatni testovi za infekciju virusom SARS-CoV-2. Osobito, od osoba koje putuju unutar Unije u načelu se ne bi trebalo zahtijevati da se podvrgnu karanteni, s obzirom na to da to predstavlja znatno ograničenje slobodnog kretanja.
(19)

U Programu konvergencije za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 2,5 % BDP-a u 2024. i na 1,5 % do 2025. Stoga se predviđa se da će deficit opće države pasti ispod 3 % BDP-a do 2024. Prema Programu konvergencije za 2022. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti do 2025., točnije na 70,4 % u 2024., a zatim pasti na 66,9 % u 2025. Prema analizi Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju niske razine.
(26)

Njemačka je do 4. travnja 2022. dostavila programske dokumente kohezijske politike predviđene Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (19) za svih 15 programa Europskog fonda za regionalni razvoj, svih 16 programa Europskog socijalnog fonda plus i mješovitog programa Europskog fonda za regionalni razvoj i Europskog socijalnog fonda plus. Komisija je 19. travnja 2022. odobrila sporazum o partnerstvu s Njemačkom o upotrebi sredstava kohezijske politike. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 Njemačka je u obzir uzela relevantne preporuke za pojedinu zemlju pri programiranju fondova kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. To je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i maksimalno povećanje dodane vrijednosti financijske potpore koju će primiti iz fondova kohezijske politike, uz istodobno promicanje koordinacije, komplementarnosti i koherentnosti između tih fondova kohezijske politike i drugih instrumenata i fondova Unije. Uspješna provedba Mehanizma za oporavak i otpornost i programa kohezijske politike ovisi i o uklanjanju prepreka ulaganjima radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji i uravnoteženom teritorijalnom razvoju.
(20)

Varijante virusa SARS-CoV-2 i dalje su razlog za zabrinutost pa bi ih države članice trebale uzeti u obzir u kontekstu ograničenja slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti redovito procjenjuje nove dokaze o varijantama otkrivenima na temelju epidemioloških podataka, pregleda koji se prema utvrđenim pravilima provode radi praćenja genomskih varijanti ili na temelju drugih znanstvenih izvora (13). To se posebno odnosi na one varijante koje izazivaju zabrinutost za koje postoje jasni dokazi o znatnom utjecaju na prenosivost, težinu oblika bolesti i/ili imunitet koje bi mogle utjecati na epidemiološku situaciju u EU-u/EGP-u te na varijante od interesa za koje su dostupni dokazi o genomskim svojstvima, epidemiološki dokazi ili in vitro dokazi koji bi mogli upućivati na znatan utjecaj na prenosivost, težinu oblika bolesti i/ili imunitet, a koje bi realno mogle utjecati na epidemiološku situaciju u EU-u/EGP-u. Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti objavljuje pregled (14) udjela varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost i varijanti od interesa u EU-u/EGP-u te opsega sekvenciranja. Kako bi se pravodobno dobivale točne informacije o pojavi i cirkuliranju varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa, Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti preporučuje da države članice sekvenciraju najmanje 10 % ili 500 slučajeva pozitivnih na virus SARS-CoV-2 tjedno, kako je navedeno i u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću: Zajednički do pobjede nad bolešću COVID-19 (15). Nedovoljno sekvenciranje uvelike otežava otkrivanje varijanti koje cirkuliraju, a izazivaju zabrinutost, prije nego što počnu utjecati na opću epidemiološku situaciju. Usto je važno da države članice vode računa o razlikama u opsegu sekvenciranja kako se ne bi obeshrabrivale visoke razine sekvenciranja.
(7)

Zahvaljujući dvama uspješnim EU-ovim programima preseljenja, u kojima je sudjelovao znatan broj država članica, od 2015. više od 70 000 najranjivijih osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita pronašlo je utočište u EU-u. Od 2015. do 2018. globalno okruženje za preseljenje uvelike se promijenilo, godišnja preseljenja u države članice utrostručila su se, a udio EU-a u globalnom preseljenju povećao se s manje od 9 % prije 2016. na 41 % u 2018. To povećanje naglašava korist i potencijal koje suradnja i koordinacija na razini EU-a imaju u području preseljenja. Osim toga, ističe i važnost financiranja iz proračuna EU-a, u kojem je od 2015. do 2020. milijardu EUR namijenjeno izravnoj potpori radu država članica na preseljenju.
(18)

Poboljšanje adekvatnosti socijalne sigurnosne mreže u Estoniji dugotrajan je izazov. Još prije najnovije krize procijenjeno je da socijalne naknade u Estoniji u odnosu na prosjek EU-a nisu jednako učinkovite za smanjenje siromaštva. Osim toga, postoje praznine u pokrivenosti sustavom naknada za nezaposlenost za osobe u nestandardnim oblicima rada i one s kratkim razdobljima rada. Negativne posljedice pandemije bolesti COVID-19 na zaposlenost i dohodak zajedno s nedostatkom odgovarajuće pokrivenosti mogu povećati siromaštvo, posebno u kućanstvima bez zaposlenih. Estonija je uvela privremeni program skraćenog radnog vremena kao posebnu subvenciju za pogođena poduzeća radi očuvanja radnih mjesta. Ta je mjera ograničena na razdoblje od dva mjeseca, što možda neće biti dovoljno za ublažavanje posljedica krize jer poteškoće mogu potrajati dulje i sa zakašnjenjem doprijeti do nekih gospodarskih sektora. Pandemija bolesti COVID-19 pogoršala je poteškoće u pružanju cjenovno pristupačnih i dostupnih socijalnih usluga, uključujući usluge dugotrajne skrbi, posebno za starije osobe, osobe s invaliditetom i osobe s niskim primanjima. Zadržavanje plana za razvoj integriranog pružanja socijalnih i zdravstvenih usluga pomoglo bi rješavanju tih izazova. Važno je osigurati smisleno i pravodobno uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje postupka izlaska iz krize i oporavka od nje i istodobno jačati njihove kapacitete za to.
3.

Ujedinjena Kraljevina trebala bi utvrditi nacionalne doprinose koji bi bilo znatno ambiciozniji od projekcija modela navedenih u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Trebala bi predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi navesti politike i mjere za čitavo razdoblje od 2021. do 2030. Trebala bi pripremiti procjenu učinka za planirane politike i mjere u pogledu energetske učinkovitosti, posebno u smislu očekivanih ušteda energije koje bi se njima ostvarile.
12.

Konkretno, operatori energetskih mreža trebali bi: (a) analizirati rizike povezivanja naslijeđenih koncepata i koncepata interneta stvari te biti svjesni unutarnjih i vanjskih sučelja i njihovih ranjivosti; (b) poduzeti odgovarajuće mjere za obranu od zlonamjernih napada velikog broja zlonamjerno kontroliranih potrošačkih naprava ili aplikacija; (c) uspostaviti automatsku mogućnost praćenja i analize kad je riječ o događajima povezanima sa sigurnošću u naslijeđenom okruženju i okruženju interneta stvari, kao što su neuspješni pokušaji prijavljivanja, alarmi na vratima pri otvaranju ormara ili drugi događaji; (d) redovito provoditi posebne analize rizika u području kibersigurnosti u svim naslijeđenim postrojenjima, posebno pri povezivanju starih i novih tehnologija; budući da naslijeđena postrojenja često čine vrlo velik dio sredstava, analiza rizika može se provesti po kategorijama sredstava; (e) ažurirati softver i hardver naslijeđenih sustava i sustava interneta stvari na najnoviju verziju kad god je to primjereno; pritom bi operatori energetskih mreža trebali razmotriti dodatne mjere, kao što su odvajanje sustava ili dodavanje vanjskih sigurnosnih prepreka, ako bi sigurnosni popravci ili ažuriranja bili odgovarajući, ali nisu mogući, primjerice za nepodržane proizvode; (f) sastavljati javne natječaje imajući na umu kibersigurnost (tj. zahtijevati informacije o sigurnosnim značajkama, zahtijevati sukladnost s postojećim normama za kibersigurnost, osigurati stalno upozoravanje, sigurnosne popravke i prijedloge za ublažavanje ako se otkriju ranjivosti te pojasniti odgovornost prodavatelja u slučaju kibernapada ili incidenata); (g) surađivati s dobavljačima tehnologije radi zamjene naslijeđenih sustava kad god je to korisno iz sigurnosnih razloga, ali uzeti pritom u obzir kritične funkcije sustava.
(5)

Rumunjska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2018. planira ukupni deficit od 2.95 % BDP-a u 2018. te nakon toga njegovo postupno smanjenje na 1.45 % BDP-a u 2021. Ne očekuju se da će srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1 % BDP-a ostvariti do 2021., odnosno kraja programskog razdoblja. Predviđa se da će ponovno izračunani strukturni saldo do 2021. dosegnuti – 2,1 %. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u zadržati ispod 40 % do 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je. Isto tako, mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita nisu dovoljno precizirane.
(12)

Europske i nacionalne političke stranke trebale bi znatno prije početka predizborne kampanje, a po mogućnosti do kraja 2018., objaviti kojega kandidata za predsjednika Komisije podupiru te, po mogućnosti do početka 2019., objaviti njegov/njezin program. To bi vezu između glasa pojedinačnog građanina Unije za konkretnu političku stranku na izborima za Europski parlament, kandidata za predsjednika Komisije kojega ta stranka podupire i njegove/njezine vizije budućnosti Europe učinilo transparentnijom.
(11)

Unatoč poboljšanjima na tržištu rada zbog snažnog gospodarskog oporavka i intenzivnog otvaranja radnih mjesta, dugotrajna nezaposlenost i dalje je problem. Stopa dugotrajne nezaposlenosti još uvijek je jedna od najviših u Uniji. Posebno su pogođeni marginalizirano romsko stanovništvo, niskokvalificirani radnici i mladi. Osim toga, i dalje su prisutne regionalne razlike – stopa nezaposlenosti u istočnoj Slovačkoj još uvijek je dvostruko veća od one u Bratislavi. I dalje je nisko sudjelovanje odraslih u cjeloživotnom učenju i ponovnom uključivanju u obrazovanje. Unatoč mjerama kojima se potiču na rad osobe s niskim dohotkom i tekućoj reformi javnih službi za zapošljavanje i dalje su prisutne poteškoće pri uvođenju individualizirane potpore za dugotrajno nezaposlene i za ranjive skupine, među ostalim zbog velikog broja predmeta. Cilj je slovačkog akcijskog plana za integraciju dugotrajno nezaposlenih osoba, koji se velikim dijelom financira iz Europskog socijalnog fonda, riješiti to pitanje na temelju sveobuhvatnog pristupa uslugama prilagođenim potrebama. To će se postići pružanjem usluga specijaliziranog savjetovanja, novim sustavom profiliranja, suradnjom s privatnim agencijama za zapošljavanje i provedbom programâ ciljanog osposobljavanja koje su izradili poslodavci na temelju potreba na regionalnim tržištima rada. Sudjelovanje Roma na slovačkom tržištu rada i dalje je vrlo nisko te njihova stopa zaposlenosti sporo raste. Niska razina obrazovanja i vještina te diskriminacija čimbenici su koji doprinose njihovim slabim rezultatima na tržištu rada. Niska stopa zaposlenosti žena u dobi za rađanje odraz je dugog roditeljskog dopusta (do tri godine) koji rijetko koriste muškarci, manjka ustanova za skrb o djeci, posebno djeci mlađoj od tri godine, te slabog korištenja fleksibilnog radnog vremena.
(12)

Države članice trebale bi: (a) spojiti u jedan postupovni korak, u mjeri u kojoj je to moguće, administrativna saslušanja koja nadležna tijela provode u različite svrhe, primjerice za odobravanje boravišne dozvole ili za vraćanje ili zadržavanje. Trebalo bi istražiti i nove načine održavanja takvih saslušanja državljana trećih zemalja, primjerice videokonferencije; (b) propisati što kraći rok, predviđen nacionalnim pravom za usporedive situacije, za podnošenje žalbi protiv odluka o vraćanju, kako bi se izbjegla zlouporaba prava i postupaka, posebice žalbe podnesene netom prije zakazanog datuma udaljavanja; (c) osigurati da se automatski suspenzivni učinak žalbi protiv odluka o vraćanju odobrava samo kad je to potrebno radi poštovanja članka 19. stavka 2. i članka 47. Povelje; (d) izbjegavati ponavljanje procjena rizika od kršenja načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement) ako je poštovanje tog načela već procijenjeno u drugim postupcima te ako je procjena konačna, a nije bilo promjena u situaciji predmetnih državljana treće zemlje.
1.

Osigurati održivo ispravljanje prekomjernog deficita do 2016. Nakon toga ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a u 2017. Iskoristiti sve neočekivane prihode kako bi se ubrzalo smanjivanje udjela duga opće države. Do rujna 2016. ojačati numerička fiskalna pravila te neovisnost i mandat Povjerenstva za fiskalnu politiku. Do kraja 2016. poboljšati proračunsko planiranje i ojačati višegodišnji proračunski okvir. Do kraja 2016. pokrenuti reformu periodičnog oporezivanja nepokretne imovine. Ojačati okvir za upravljanje javnim dugom. Donijeti i početi provoditi strategiju za upravljanje javnim dugom za razdoblje 2016. – 2018.
(6)

Mađarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu i pravilom o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2016. planira povećanje ukupnog deficita na 2,4 % BDP-a u 2017. i nakon toga postupno smanjenje na 1,2 % BDP-a do 2020. Vlada planira postupno poboljšanje strukturnog salda kako bi ostvarila svoj revidirani srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1,5 % BDP-a do 2019. Međutim, ponovno izračunani (4) strukturni deficit ostao bi viši od srednjoročnog proračunskog cilja. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u postupno smanjiti sa 75,3 % u 2015. na ispod 65 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uglavnom je uvjerljiv do 2017., a nakon toga sve je povoljniji. Mjere potrebne za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2017. nadalje nisu dovoljno utvrđene, osobito za razdoblje nakon 2017. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. postoji velik rizik od znatnog odstupanja od potrebne prilagodbe u 2016. te, ne bude li promjene u politikama, u 2016. i 2017. zajedno. Istodobno se predviđa da će Mađarska ispuniti zahtjeve referentnog mjerila za smanjenje duga u 2016 i 2017. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Mađarska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će radi osiguranja usklađenosti za obje godine biti potrebno donijeti dodatne mjere.
(8)

Na Ujedinjenu Kraljevinu trenutačno se primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2014. – 2015. planira poboljšanje ukupnog deficita sa 4,3 % BDP-a u 2015. – 2016. na 2,2 % BDP-a u 2016. – 2017. kako bi se u 2019. – 2020. ostvario višak od 0,1 % BDP-a. Programom konvergencije nije obuhvaćen srednjoročni cilj. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac u 2015.– 2016 sa 88,8 % te postupno padati na 81,4 % u 2019. – 2020. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da Ujedinjena Kraljevina neće smanjiti prekomjerni deficit do 2014. – 2015., roka koji je utvrdilo Vijeće. Isto tako, fiskalni napor bio je na nižoj razini nego što je preporučilo Vijeće. Stoga je Vijeće 19. lipnja u skladu s člankom 126. stavkom 8. UFEU-a odlučilo da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovite mjere kao odgovor na preporuku Vijeća u pogledu preporuke o prekomjernom deficitu od 2. prosinca 2009. te je izdalo novu preporuku u kojoj od Ujedinjene Kraljevine traži smanjenje deficita do 2016. – 2017. Program konvergencije u skladu je s novim rokom (2016. – 2017.) u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze prihvatljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će Ujedinjena Kraljevina smanjiti prekomjerni deficit do 2016. – 2017. te ostvariti preporučeni fiskalni napor. Mjere podupiranja planiranih stopa deficita počevši od 2015. – 2016. već su utvrđene, no potrebna su namjenska resorna ograničenja rashoda. Na temelju njegove ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je Vijeća da se očekuje da će Ujedinjena Kraljevina biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.
Sljedećom se metodom postižu pouzdani rezultati:

„Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) – Version 7.1”. Metoda se može preuzeti na: http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf

Osim toga trebalo bi pogledati članak „Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/MS” u kojem se opisuje kako uključiti okolišni kontaminant perklorat u prethodno spomenutu multirezidualnu metodu QuPPe. Članak se može preuzeti na: http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf

Treba nastojati da granica kvantifikacije (LOQ) ne bude viša od 2 μg/kg pri analizi perklorata u hrani za dojenčad i malu djecu, 10 μg/kg u ostaloj hrani i 20 μg/kg u sušenom začinskom bilju, začinima, čaju te biljnim i voćnim infuzijama.
(8)

Na Portugal se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2015. namjerava ispraviti prekomjerni deficit do 2015., u skladu s rokom koji je postavilo Vijeće. Predviđa se smanjenje ukupnog deficita na 2,7 % BDP-a u 2015., a zatim postupno na 0,6 % BDP-a u 2018. Prema Programu stabilnosti vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a u 2016. Očekuje se smanjenje udjela državnog duga u BDP-u na 124,2 % u 2015. te daljnje smanjenje na približno 112,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je za 2015. i 2016., ali prilično je optimističan za 2017. i 2018., godine za koje je i portugalsko Vijeće za javne financije utvrdilo određene rizike. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2015. još nije osigurano pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2015., ali moguće ga je ostvariti. Istodobno fiskalni napor niži je od razine koju preporučuje Vijeće. Pod pretpostavkom da se prekomjerni deficit smanji, na Portugal bi se od 2016. primjenjivao preventivni dio Pakta. Mjere poboljšanja ravnoteže kojima će se podržati planirani iznosi smanjenja deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno razrađene i nemaju dovoljan opseg. Stoga postoji rizik od znatnog odstupanja od potrebne prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja 2016. i bit će potrebne daljnje strukturne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Portugal neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.
(10)

Vlada u svojem Programu konvergencije za 2015. ukupni deficit u 2015. planira zadržati na 1,5 % BDP-a te smanjiti ga na 0,8 % BDP-a u 2018. Vlada planira ispuniti srednjoročni cilj, to jest strukturni deficit od 1,0 % BDP-a, od 2016. nadalje. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti gotovo 40,1 % u 2015. te da će se potom postupno smanjiti na 37,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje ta proračunska predviđanja je povoljan. Važne mjere kojima se povećava deficit koje je vlada donijela 25. ožujka, a Senat odobrio 27. travnja (6) i koje su uzete u obzir u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. nisu uključene u Program konvergencije iako se to zahtijeva kodeksom ponašanja. Mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u vezi s deficitom nisu dovoljno jasno utvrđene za razdoblje od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će u 2015. strukturni saldo odstupiti od srednjoročnog cilja za 0,3 % BDP-a. Time se neznatno premašuje odstupanje od 0,25 % BDP-a koje je odobreno u okviru programa za uravnoteženje platne bilance uz uvjet da je sufinanciranje projekata koji se financiraju sredstvima EU-a u skladu s onim što je predviđeno u proračunu. To će odstupanje postati znatno u 2016. kada će iznositi 2,4 % BDP-a, a potrebna je prilagodba u iznosu od 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. Vijeće smatra da postoji rizik da se Rumunjska neće uskladiti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.
(13)

Situacija na tržištu rada za mlade, niskokvalificirane radnike i osobe migrantskog podrijetla i dalje je loša. Nezaposlenost mladih i dalje je iznad prosjeka EU-a. Premda je vlada poduzela korake za rješavanje te situacije, čini se da bi poteškoće mogle biti povezane s problemima u području obrazovanja jer obrazovni sustav ne proizvodi dovoljan broj mladih s vještinama potrebnima za uspješnu integraciju na tržište rada. U pogledu integracije na tržište rada te obrazovanja i osposobljavanja Švedska je donijela mjere za lakši prijelaz iz škole na posao (reforma pripravništva, uključujući „pripravničku plaću”) i pomoć mladima pri stjecanju radnog iskustva („radna mjesta za uvođenje na tržište rada”). Taj prijelaz de facto je ojačan ranim uvođenjem mjera za osobe kojima je to najpotrebnije. Međutim, i dalje su slabo obuhvaćene sve neregistrirane osobe koje su nezaposlene i koje nisu uključene u programe obrazovanja ili osposobljavanja, odnosno do njih se teško dopire. Švedska je također aktivna u području ubrzavanja integracije osoba migrantskog podrijetla, no i dalje postoje izazovi, osobito u pogledu migranata s podrijetlom izvan Unije. Naposljetku, Švedska provodi ocjenu djelotvornosti postojećeg smanjenja stope PDV-a u sektoru ugostiteljstva kojim se podupire otvaranje radnih mjesta. Konačna ocjena očekuje se u siječnju 2016.