HR Službeni list Europske unije L 185/1

ODLUKA (EU) 2017/1324 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 4. srpnja 2017.

o sudjelovanju Unije u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), koje zajednički poduzima više država članica

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 185. i članak 188. drugi stavak,

uzimajući u obzir Prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

(1) U svojoj Komunikaciji od 3. ožujka 2010. pod naslovom „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” Komisija je naglasila potrebu za razvojem povoljnih uvjeta za ulaganje u znanje i inovacije s ciljem postizanja pametnog, održivog i uključivog rasta u Uniji. Tu su strategiju poduprli Europski parlament i Vijeće.

(2) Svojim rezolucijama od 28. srpnja 2010. i 18. prosinca 2013. Opća skupština Ujedinjenih naroda priznala je pravo na zdravstveno ispravnu i čistu vodu za piće te na odvodnju kao ljudsko pravo od ključne važnosti za potpuno uživanje života. Također je pozvala na postupno ostvarivanje ljudskog prava na sigurnu vodu za piće naglašavajući važnu ulogu međunarodne suradnje u tom kontekstu.

(3) Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) osnovan je Okvirni program za istraživanja i inovacije (2014.–2020.) („program Obzor 2020.”). S ciljem ostvarenja održivog razvoja, programom Obzor 2020. želi se ostvariti snažniji učinak na istraživanja i inovacije doprinosom jačanju javno-javnih partnerstava, među ostalim i sudjelovanjem Unije u programima koje poduzima više država članica.

(4) Cilj javno-javnih partnerstava trebao bi biti razvoj jačih sinergijâ, povećanje koordinacije i izbjegavanje nepotrebnog udvostručavanja u odnosu na Unijine te međunarodne, nacionalne i regionalne programe za istraživanja i inovacije te bi ona, s ciljem jačanja istraživanja i inovacija kako bi se doprinijelo ostvarenju održivog razvoja, trebala u potpunosti poštovati opća načela programa Obzor 2020., osobito ona koja se odnose na otvorenost i transparentnost.

(5) U skladu s člankom 19. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1291/2013 istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se izvršavaju u okviru Partnerstva za istraživanja i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) usredotočene su isključivo na civilnu primjenu.

(6) Uredbom (EU) br. 1291/2013 utvrđena su dva prioritetna društvena izazova koje treba riješiti podupiranjem ulaganja u istraživanja i inovacije, i to „Sigurnost hrane, održiva poljoprivreda i šumarstvo, istraživanje mora, pomorstva i kopnenih voda te bioekonomija” i „Klimatska aktivnost, okoliš, učinkovitost resursa i sirovine”. Nadalje, Uredbom (EU) br. 1291/2013 prepoznato je da istraživačke i inovacijske aktivnosti kojima bi se riješili ti izazovi treba provoditi na razini Unije i šire, uzimajući u obzir transnacionalnu i globalnu narav klime i okoliša, njihovu veličinu i složenost te međunarodnu dimenziju lanca opskrbe hranom i poljoprivrednim proizvodima.

(7) Uredbom (EU) br. 1291/2013 utvrđena je potreba za međunarodnom suradnjom s trećim zemljama radi učinkovitog rješavanja zajedničkih izazova. Međunarodna suradnja u području istraživanja i inovacija ključan je aspekt globalnih obveza Unije i ima važnu ulogu u partnerstvu Unije sa zemljama europskog susjedstva. U tom pogledu mediteransko područje ima stratešku važnost za Uniju s političkog, gospodarskog, kulturnog i znanstvenog gledišta te s gledišta okoliša.

(8) Kako bi se osigurala dosljednost s Uredbom (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), mjere obuhvaćene ovom Odlukom trebale bi poštovati temeljna prava i načela koja su posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Takve mjere trebale bi biti u skladu sa svim pravnim obvezama koje proizlaze iz međunarodnog prava, prava Unije, među ostalim sa svim relevantnim odlukama Komisije, kao što je obavijest Komisije od 28. lipnja 2013. (5), kao i s etičkim načelima koja uključuju izbjegavanje bilo kakve povrede istraživačkog integriteta.

(9) U svojoj Komunikaciji od 7. lipnja 2016. o uspostavi novog Okvira za partnerstvo s trećim zemljama u okviru Europskog migracijskog programa Komisija je istaknula potrebu za uključivanjem svih politika, uključujući one u području istraživanja i inovacija, kako bi se riješili temeljni uzroci migracija s pomoću novog modela suradnje koji bi uključivao privatne ulagače, učinkovitu upotrebu ograničenih proračunskih sredstava te stavljanje naglaska na mala i srednja poduzeća (MSP) te održivu infrastrukturu.

(10) Cilj PRIMA-e jest provedba zajedničkog programa za poticanje istraživačkih i inovacijskih kapaciteta te razvoj znanja i zajedničkih inovativnih rješenja za poboljšanje učinkovitosti, sigurnosti, zaštite i održivosti poljoprivredno-prehrambenih sustava i integrirane opskrbe i upravljanja vodom na mediteranskom području. PRIMA bi trebala doprinijeti ostvarenju nedavno dogovorenih ciljeva održivog razvoja i budućoj europskoj strategiji održivog razvoja, kao i ciljevima Pariškog sporazuma.

(11) Integrirana opskrba i upravljanje vodom, uključujući ponovnu uporabu i pročišćavanje vode, podrazumijeva razmatranje svih različitih svrha u koje se upotrebljavaju vodni resursi.

(12) Održivi poljoprivredno-prehrambeni sustav trebao bi biti usmjeren na ispunjavanje zahtjeva građana i okoliša za sigurnom, zdravom i cjenovno pristupačnom hranom te na postizanje snažnije održivosti prerade, distribucije i konzumacije hrane te hrane za životinje, s ciljem smanjenja gubitka hrane i poljoprivredno-prehrambenog otpada u najvećoj mogućoj mjeri.

(13) U pogledu vodnih resursa i poljoprivredno-prehrambenih sustava, otvoreno, demokratsko i participativno upravljanje od ključne je važnosti za osiguranje provođenja najekonomičnijih rješenja od koristi za društvo u cjelini.

(14) S ciljem osiguranja sudjelovanja u PRIMA-i trećih zemalja koje nisu pridružene programu Obzor 2020., dakle Alžira, Egipta, Jordana, Libanona i Maroka, potrebni su međunarodni sporazumi o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Unije i tih trećih zemalja kako bi se na njih proširio pravni okvir uspostavljen ovom Odlukom.

(15) U skladu s ciljevima programa Obzor 2020. bilo koja druga država članica i bilo koja treća zemlja pridružena programu Obzor 2020. trebala bi imati pravo sudjelovati u PRIMA-i ako se obveže doprinositi financiranju PRIMA-e te poduzeti zakonodavne, regulatorne, administrativne i druge mjere potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije.

(16) Kako bi se osigurala zajednička provedba PRIMA-e, trebalo bi uspostaviti provedbenu strukturu („PRIMA-IS”). PRIMA-IS trebala bi biti primatelj financijskih doprinosa Unije te bi trebala osiguravati učinkovitu i transparentnu provedbu PRIMA-e.

(17) Kako bi se ispunili ciljevi PRIMA-e, bilo koja treća zemlja koja nije pridružena programu Obzor 2020., posebno zemlje južnog Mediterana, trebala bi moći sudjelovati ako se obveže doprinositi financiranju PRIMA-e i ako PRIMA-IS odobri njezino sudjelovanje. Njezino sudjelovanje također bi se trebalo predvidjeti odgovarajućim međunarodnim sporazumom o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između takve treće zemlje i Unije.

(18) Financijski doprinos Unije trebalo bi uvjetovati time da države sudionice preuzmu formalne obveze doprinošenja financiranju PRIMA-e te da ispune i primijene te obveze u skladu s ovom Odlukom. Državama sudionicama trebalo bi omogućiti fleksibilnost da na dobrovoljnoj osnovi financijski doprinesu PRIMA-IS-u u pogledu financiranja neizravnih aktivnosti, čime bi se postigla visoka razina financijske integracije. Nadalje, države sudionice trebale bi doprinijeti, financijski ili u naravi, aktivnostima koje se provode bez financijskog doprinosa Unije kao i administrativnom proračunu PRIMA-IS-a koji se ne financira doprinosima Unije. Razdoblje tijekom kojega države sudionice moraju pružiti svoj doprinos trebalo bi jasno odrediti.

(19) Trebalo bi odrediti gornju granicu za financijski doprinos Unije PRIMA-i financiranjem iz programa Obzor 2020. Ispod te gornje granice financijski doprinos Unije trebao bi biti jednak doprinosu država sudionica PRIMA-i kako bi se postigao snažan učinak poluge i osigurala veća povezanost programâ država sudionica. Ograničen dio financijskog doprinosa Unije trebalo bi moći iskoristiti za pokrivanje administrativnih troškova PRIMA-IS-a. Trebalo bi osigurati učinkovito upravljanje PRIMA-om, a administrativni troškovi trebali bi biti minimalni.

(20) Kako bi se izbjeglo da se provedba PRIMA-e odulji, trebalo bi odrediti rok za pokretanje posljednjih aktivnosti koje treba financirati, uključujući i posljednje pozive za podnošenje prijedloga.

(21) Aktivnosti PRIMA-e trebale bi biti u skladu s ciljevima i prioritetima u području istraživanja i inovacija programa Obzor 2020. te općim načelima i uvjetima utvrđenima u članku 26. Uredbe (EU) br. 1291/2013. PRIMA-om bi trebalo uzeti u obzir i definicije Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj u pogledu razine tehnološke spremnosti pri klasifikaciji tehnoloških istraživanja, razvoja proizvoda i demonstracijskih aktivnosti.

(22) PRIMA-om bi trebalo podupirati sve vrste istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, uključujući projekte istraživanja, razvoja i inovacija, inovativne demonstratore i pokusna postrojenja, izgradnju sposobnosti, osposobljavanje, aktivnosti podizanja razine osviještenosti i informiranja te mobilnost istraživača, obuhvaćajući cijeli niz razina tehnološke spremnosti i omogućujući odgovarajuću ravnotežu između malih i velikih projekata.

(23) Kako bi se ostvario veći učinak, trebalo bi se nastojati postići usklađenost između PRIMA-e i drugih projekata u području istraživanja i inovacija u okviru programa Obzor 2020., poput Zajednice znanja i inovacija u vezi s hranom Europskog instituta za inovacije i tehnologiju („Food KIC”), ili drugih instrumenata Unije, poput Europskog instrumenta za susjedstvo i partnerstvo, te bi trebalo izbjegavati moguća preklapanja.

(24) PRIMA-u bi trebalo provoditi na temelju godišnjeg plana rada kojim se utvrđuju aktivnosti koje treba poduzeti u određenoj godini. PRIMA-IS trebala bi redovito pratiti rezultate poziva za podnošenje prijedloga i aktivnosti koje ona financira, kao i to u kojoj se mjeri primjereno rješavaju znanstvena pitanja, očekivani učinci i prevelik broj prijedloga iznad praga koji nisu mogli biti financirani. PRIMA-IS u opravdanim bi slučajevima trebala poduzeti korektivne mjere izmjenama godišnjeg plana rada ili u budućim godišnjim planovima rada.

(25) Kako bi se ostvarili ciljevi PRIMA-e, PRIMA-IS bi trebala pružiti financijsku potporu uglavnom u obliku bespovratnih sredstava namijenjenih sudionicima, za aktivnosti koje financira PRIMA-IS. Te bi aktivnosti trebalo odabirati na temelju javnih i konkurentnih poziva za podnošenje prijedloga u nadležnosti PRIMA-IS-a.

(26) Trebalo bi pratiti i rješavati prepreke koje onemogućuju sudjelovanje novih sudionika u aktivnostima PRIMA-e.

(27) Pri ostvarivanju ciljeva PRIMA-e i u skladu s primjenjivim pravilima i načelima, kao što je načelo znanstvene izvrsnosti, PRIMA-IS trebala bi s pomoću godišnjeg plana rada nastojati pravnim subjektima s poslovnim nastanom u ciljanim trećim zemljama koje se smatraju državama sudionicama pružiti odgovarajući dio financijskih svojih sredstava, odnosno otprilike 25 % financijskog doprinosa Unije, odražavajući tako obveze mediteranskih partnerskih zemalja prema PRIMA-i.

(28) Pozive za podnošenje prijedloga kojima upravlja PRIMA-IS trebalo bi objaviti i na jedinstvenom portalu namijenjenom sudionicima i putem drugih elektroničkih sredstava za obavješćivanje u okviru programa Obzor 2020., kojima upravlja Komisija.

(29) PRIMA-IS trebala bi informacije o provedbi financiranih aktivnosti učiniti javno dostupnima.

(30) Financijskim doprinosom Unije trebalo bi upravljati u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja i pravilima o neizravnom upravljanju koja su utvrđena u Uredbi (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1268/2012 (7).

(31) Kako bi se zaštitili financijski interesi Unije, Komisija bi trebala imati pravo ukinuti, smanjiti ili suspendirati financijski doprinos Unije ako se PRIMA provodi neprimjereno ili djelomično ili sa zakašnjenjem, ili ako države sudionice ne doprinose financiranju PRIMA-e ili doprinose samo djelomično ili sa zakašnjenjem.

(32) U skladu s općim ciljem programa Obzor 2020. da se postigne veće pojednostavnjenje, trebalo bi izbjeći pravila koja su različita od pravila programa Obzor 2020. Stoga sudjelovanje u neizravnim aktivnostima koje financira provedbena struktura PRIMA-IS podliježe Uredbi (EU) br. 1290/2013. Međutim, zbog jedinstvenih ciljeva i posebnih operativnih potreba PRIMA-e potrebno je predvidjeti ograničen broj odstupanja u skladu s člankom 1. stavkom 3. te Uredbe.

(33) Kako bi se u obzir uzele posebnosti koje su rezultat zemljopisnog raspona PRIMA-e, potrebna su odstupanja od članka 9. stavka 1. točke (b) i od članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1290/2013 radi prilagodbe minimalnih uvjeta za sudjelovanje u neizravnim aktivnostima. S ciljem prilagođavanja posebnostima PRIMA-e najmanji broj sudionika, odstupajući od članka 9. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 1290/2013, trebao bi biti tri pravna subjekta s poslovnim nastanom u trima različitim državama sudionicama, čime se potiče uravnotežena euromediteranska suradnja. Odstupanje od članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1290/2013 također je potrebno kako bi se osiguralo da se minimalnim uvjetima prihvatljivosti za sudjelovanje u neizravnim aktivnostima ne diskriminiraju subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama koje su države sudionice.

(34) Odstupanja od članka 10. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1290/2013 potrebna su kako bi se osiguralo da u pravilu samo pravni subjekti s poslovnim nastanom u državama sudionicama ili oni osnovani u skladu s pravom Unije, ili međunarodne organizacije europskog interesa, ispunjavaju uvjete za financiranje. Međutim, PRIMA-IS trebala bi također moći financirati korisnike s poslovnim nastanom u zemlji koja nije država sudionica pod uvjetom da PRIMA-IS takvo sudjelovanje smatra nužnim ili ako se za njega osigura financiranje međunarodnim sporazumom ili dogovorom. PRIMA-IS trebala bi pratiti sudjelovanje takvih subjekata.

(35) Radi pojednostavnjenja administrativno bi opterećenje trebalo biti strogo proporcionalno predvidljivim učincima za sve strane. Trebalo bi izbjegavati dvostruke revizije te prekomjerno opterećujuću dokumentaciju ili izvješćivanje. Pri provedbi revizija trebalo bi, prema potrebi, uzeti u obzir posebnosti nacionalnih programa.

(36) Revizijama primatelja financijskih sredstava Unije dodijeljenih u skladu s ovom Odlukom trebalo bi osigurati smanjenje administrativnog opterećenja u skladu s Uredbom (EU) br. 1291/2013.

(37) Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, koje uključuju sprečavanje, otkrivanje i istrage nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne sankcije u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012.

(38) Komisija bi uzimajući u obzir mišljenja država sudionica i iznesena mišljenja širokog raspona dionika trebala provesti privremenu evaluaciju kojom će se posebice ocijeniti kvaliteta i učinkovitost PRIMA-e i napredak postignut u ostvarivanju postavljenih ciljeva, kao i završnu evaluaciju, te bi trebala pripremiti izvješća o tim evaluacijama.

(39) PRIMA-IS i države sudionice trebale bi Komisiji na njezin zahtjev dostaviti sve informacije koje su Komisiji potrebne kako bi ih uključila u izvješća o evaluaciji PRIMA-e te bi ih se trebalo poticati da pri tome koriste usklađen format.

(40) Cilj je ove Odluke jačanje integracije i usklađivanje sustavâ za istraživanja i inovacije te istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u mediteranskim zemljama u području poljoprivredno-prehrambenih sustava, ne bi li oni postali održivima, kao i u području integrirane opskrbe i upravljanja vodom. Opseg istraživanja i inovacija koje je potrebno poduzeti kako bi se riješili izazovi na mediteranskom području ogroman je zbog sustavne prirode glavnih prepreka. Raspon istraživanja i inovacija složen je, multidisciplinaran i zahtijeva pristup koji uključuje više sudionika i prekograničan pristup. Zajedničkim pristupom koji uključuje širok skup država sudionica potrebno područje primjene i raspon djelovanja mogu se povećati udruživanjem financijskih i intelektualnih sredstava. S obzirom na to da cilj ove Odluke ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se povezivanjem nacionalnih nastojanja u usklađen pristup Unije, ujedinjavanjem rascjepkanih nacionalnih programa za istraživanja i inovacije, potporom pri razvoju zajedničkih prekograničnih strategija istraživanja i financiranja te postizanjem kritične mase potrebnih dionika i ulaganja, on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

(41) Stoga bi Unija trebala sudjelovati u PRIMA-i,

DONIJELI SU OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sudjelovanje u PRIMA-i

1. Unija sudjeluje u Partnerstvu za istraživanja i inovacije na mediteranskom području („PRIMA”) koje zajedno poduzimaju Cipar, Francuska, Grčka, Hrvatska, Izrael, Italija, Luksemburg, Malta, Njemačka, Portugal, Slovenija, Španjolska, Tunis i Turska („države sudionice”), u skladu s uvjetima utvrđenima u ovoj Odluci.

2. Alžir, Egipat, Jordan, Libanon i Maroko postaju državama sudionicama nakon sklapanja međunarodnih sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji s Unijom, kojima će se utvrditi uvjeti njihova sudjelovanja u PRIMA-i.

3. Bilo koja država članica i bilo koja treća zemlja pridružena programu Obzor 2020., koja nije navedena u stavku 1. ovog članka, može sudjelovati u PRIMA-i pod uvjetom da ispunjava uvjet utvrđen u članku 4. stavku 1. točki (c) i da poštuje, posebice, članak 11. stavak 5.

Države članice i treće zemlje pridružene programu Obzor 2020. koje ispunjavaju uvjete iz prvog podstavka smatraju se državama sudionicama za potrebe ove Odluke.

4. Bilo koja treća zemlja koja nije pridružena programu Obzor 2020. osim onih iz stavka 2. ovog članka može sudjelovati u PRIMA-i pod uvjetom da:

(a) ispunjava uvjet utvrđen u članku 4. stavku 1. točki (c) i poštuje, posebice, članak 11. stavak 5.;

(b) provedbena struktura PRIMA-e („PRIMA-IS”) odobri njezino sudjelovanje u PRIMA-i nakon razmatranja važnosti njezina sudjelovanja za postizanje ciljeva PRIMA-e; i

(c) s Unijom sklopi međunarodni sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji kojim se utvrđuju uvjeti njezina sudjelovanja u PRIMA-i.

Treće zemlje koje ispunjavaju uvjete iz prvog podstavka, smatraju se državama sudionicama za potrebe ove Odluke.

Članak 2.

Ciljevi PRIMA-e

1. U skladu s prioritetima programa Obzor 2020. opći su ciljevi PRIMA-e izgraditi istraživačke i inovacijske kapacitete i razvijati znanje i zajednička inovativna rješenja za poljoprivredno-prehrambene sustave, ne bi li oni postali održivima, te za integriranu opskrbu i upravljanje vodom na mediteranskom području, ne bi li ti sustavi i ta opskrba i upravljanje postali otporniji na klimu, učinkovitiji, isplativiji te okolišno i socijalno održivi, te radi doprinosa rješavanju pitanja nestašice vode, sigurnosti opskrbe hranom, prehrane, zdravlja, blagostanja i migracija od njihova izvora.

2. Kako bi se doprinijelo općim ciljevima utvrđenima u stavku 1., PRIMA-om se ostvaruju sljedeći posebni ciljevi:

(a) stvaranje dugoročnog, zajedničkog strateškog programa u području poljoprivredno-prehrambenih sustava, ne bi li oni postali održivima, kao i u području integrirane opskrbe i upravljanja vodom;

(b) usmjeravanje relevantnih nacionalnih programa za istraživanja i inovacije na provedbu strateškog programa;

(c) uključenost svih relevantnih subjekata iz javnog i privatnog sektora u provedbu strateškog programa udruživanjem znanja i financijskih sredstava kako bi se postigla potrebna kritična masa;

(d) jačanje sposobnosti financiranja istraživačkih i inovacijskih kapaciteta i jačanje provedbe svih uključenih subjekata, uključujući MSP-ove, akademsku zajednicu, nevladine organizacije i lokalne istraživačke centre.

Članak 3.

Financijski doprinos Unije PRIMA-i

1. Financijski doprinos Unije, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, jednak je doprinosu država sudionica PRIMA-i. Financijski doprinos Unije ne premašuje 220 000 000 EUR.

2. Financijski doprinos Unije iz stavka 1. ovog članka isplaćuje se iz odobrenih sredstava općeg proračuna Unije dodijeljenih za relevantne dijelove posebnog programa za provedbu programa Obzor 2020., uspostavljenog Odlukom Vijeća 2013/743/EU (8), a posebice dijelom II. „Vodeći položaj industrije” i dijelom III. „Društveni izazovi”, u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkom vi. i člancima 60. i 61. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

3. Financijskim doprinosom Unije iz stavka 1. ovog članka PRIMA-IS koristi se za:

(a) financiranje aktivnosti iz članka 6. stavka 1. točke (a);

(b) pokrivanje administrativnih troškova PRIMA-IS do najviše 6 % iznosa financijskog doprinosa Unije iz stavka 1. ovog članka.

Članak 4.

Uvjeti financijskog doprinosa Unije PRIMA-i

1. Financijski doprinos Unije iz članka 3. stavka 1. uvjetuje se sljedećim:

(a) da države sudionice dokažu da je PRIMA uspostavljena u skladu s ovom Odlukom;

(b) da države sudionice ili organizacije koje su odredile države sudionice odrede subjekt s pravnom osobnošću, kako je navedeno u članku 58. stavku 1. točki (c) podtočki vi. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, kao PRIMA-IS koja je nadležna za učinkovitu provedbu PRIMA-e, za primanje, dodjelu i praćenje financijskih doprinosa Unije iz članka 3. stavka 1. ove Odluke kao i doprinosa država sudionica gdje je to potrebno te za osiguravanje da su poduzete sve potrebne radnje za ostvarenje ciljeva PRIMA-e;

(c) da se sve države sudionice obvežu doprinijeti financiranju programa PRIMA odgovarajućim doprinosom iz nacionalnih sredstava relevantnih za ciljeve PRIMA-e;

(d) da PRIMA-IS dokaže svoju sposobnost provedbe PRIMA-e, uključujući primanje, dodjelu i praćenje financijskog doprinosa Unije iz članka 3. stavka 1. ove Odluke u okviru neizravnog upravljanja proračunom Unije u skladu s člancima 58., 60. i 61. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;

(e) da se za program PRIMA uspostavi učinkovit model upravljanja u skladu s člankom 12.;

(f) da PRIMA-IS, nakon što to odobri Komisija, donese zajednička načela iz članka 6. stavka 9.

2. Financijski doprinos Unije iz članka 3. stavka 1. tijekom provedbe PRIMA-e uvjetuje se i sljedećim:

(a) da PRIMA-IS provede ciljeve utvrđene člankom 2. i aktivnosti iz članka 6.;

(b) da se zadrži primjeren i učinkovit model upravljanja u skladu s člankom 12.;

(c) da PRIMA-IS ispunjava zahtjeve za podnošenje izvješća utvrđene člankom 60. stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;

(d) da države sudionice ispune obveze iz stavka 1. točke (c) ovog članka.

3. Komisija će procijeniti ispunjenje obveza koje su preuzele države sudionice, pogotovo putem prva dva godišnja plana rada. Nakon te procjene maksimalni financijski doprinos Unije iz članka 3. stavka 1. može se preispitati u skladu s člankom 9.

Članak 5.

Doprinosi država sudionica PRIMA-i

1. U razdoblju od 7. kolovoza 2017. do 31. prosinca 2028. države sudionice doprinose financijski ili u naravi s najmanje 220 000 000 EUR ili uređuju da njihova nacionalna tijela za financiranje to učine.

2. Doprinosi država sudionica sastoje se od sljedećeg:

(a) prema potrebi, financijskog doprinosa PRIMA-IS-u s ciljem financiranja neizravnih aktivnosti iz članka 6. stavka 1. točke (a);

(b) financijskog doprinosa ili doprinosa u naravi za provedbu aktivnosti iz članka 6. stavka 1. točke (b); i

(c) financijskog doprinosa ili doprinosa u naravi administrativnom proračunu PRIMA-IS-a koji nije pokriven financijskim doprinosom Unije kako je utvrđeno člankom 3. stavkom 3. točkom (b).

3. Doprinosi u naravi iz stavka 2. točke (b) ovog članka sastoje se od troškova koji nastaju za države sudionice u provedbi aktivnosti iz članka 6. stavka 1. točke (b) umanjenih za bilo koji izravan ili neizravan financijski doprinos Unije tim troškovima.

4. Doprinosi u naravi iz stavka 2. točke (c) sastoje se od troškova koji nastaju za države sudionice u vezi s administrativnim proračunom PRIMA-IS-a umanjenih za bilo koji izravan ili neizravan financijski doprinos Unije tim troškovima.

5. U svrhu vrednovanja doprinosa u naravi iz stavka 2. točaka (b) i (c) troškovi se utvrđuju u skladu s uobičajenom računovodstvenom praksom država sudionica ili njihovih nacionalnih tijela za financiranje, primjenjivim računovodstvenim standardima države sudionice u kojoj dotična nacionalna tijela za financiranje imaju poslovni nastan te primjenjivim međunarodnim računovodstvenim standardima i međunarodnim standardima financijskog izvješćivanja. Troškove ovjerava neovisni revizor kojeg imenuje dotična država sudionica ili nacionalno tijelo za financiranje. Ako se pojavi nesigurnost nakon procesa ovjere, PRIMA-IS može provjeriti metodu vrednovanja. Ako još uvijek postoje nesigurnosti, PRIMA-IS može provesti reviziju metode vrednovanja.

6. Doprinosi iz stavka 2. točaka (a), (b) i (c) ovog članka koji se smatraju doprinosima država sudionica daju se nakon donošenja godišnjeg plana rada. Ako se godišnji plan rada donese tijekom referentne godine iz članka 6. stavka 2., doprinosi iz stavka 2. točke (c) ovog članka koji se smatraju doprinosima država sudionica i uključeni su u godišnji plan rada mogu obuhvaćati doprinose uplaćene od 1. siječnja te godine. Međutim, doprinosi iz stavka 2. točke (c) ovog članka koji se smatraju doprinosima država sudionica i uključeni su u prvi godišnji plan rada mogu obuhvaćati doprinose uplaćene nakon 7. kolovoza 2017.

Članak 6.

Aktivnosti i provedba PRIMA-e

1. PRIMA-om se podupire čitav niz istraživačkih i inovacijskih aktivnosti opisanih u njezinu godišnjem planu rada s pomoću:

(a) neizravnih aktivnosti u smislu uredaba (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 koje financira provedbena struktura PRIMA-IS u skladu s člankom 7. ove Odluke, uglavnom u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju nakon transnacionalnih otvorenih i konkurentnih poziva za podnošenje prijedloga koje organizira provedbena struktura PRIMA-IS, uključujući: i. istraživačke i inovacijske aktivnosti te inovacijske aktivnosti; ii. aktivnosti koordinacije i potpore usmjerenih na širenje rezultata i podizanje svijesti radi promicanja PRIMA-e i postizanja njezinih najvećih mogućih učinaka;

(b) aktivnosti koje financiraju države sudionice bez financijskog doprinosa Unije iz članka 3. stavka 1. koje se sastoje od: i. aktivnosti koje se odabiru nakon transnacionalnih otvorenih i konkurentnih poziva za podnošenje prijedloga koje organizira PRIMA-IS, a kojima upravljaju nacionalna tijela za financiranje u okviru nacionalnih programa država sudionica i kojima se pruža financijska potpora uglavnom u obliku bespovratnih sredstava; ii. aktivnosti u okviru nacionalnih programa država sudionica, uključujući transnacionalne projekte.

2. PRIMA se provodi na temelju godišnjih planova rada, koji obuhvaćaju aktivnosti koje se trebaju poduzeti u razdoblju od 1. siječnja do 31. prosinca dane godine („referentna godina”). PRIMA-IS donosi godišnje planove rada do 31. ožujka referentne godine, nakon što dobije odobrenje Komisije. Pri donošenju godišnjih planova rada i PRIMA-IS i Komisija djeluju bez nepotrebne odgode. PRIMA-IS javno obznanjuje godišnji plan rada.

3. Aktivnosti iz stavka 1. točaka (a) i (b) mogu se pokrenuti samo u referentnoj godini te tek nakon donošenja godišnjeg plana rada za tu godinu.

4. Ako se godišnji plan rada donese tijekom referentne godine, financijski doprinos Unije iz članka 3. stavka 1. može se koristiti za nadoknadu administrativnih troškova provedbene strukture PRIMA-IS nastalih od 1. siječnja te referentne godine u skladu s godišnjim planom rada. Međutim, financijskim doprinosom Unije iz članka 3. stavka 1. mogu se nadoknaditi administrativni troškovi provedbene strukture PRIMA-IS nastali od 7. kolovoza 2017. u skladu s prvim godišnjim planom rada.

5. Aktivnosti se mogu financirati u okviru PRIMA-e samo ako su navedene u godišnjem planu rada. U godišnjem planu rada razlikuju se aktivnosti iz stavka 1. točke (a) ovog članka od aktivnosti iz stavka 1. točke (b) ovog članka te od administrativnih troškova PRIMA-IS-a. U planu se iznosi procjena odgovarajućih troškova i dodjela sredstava za aktivnosti koje se financiraju financijskim doprinosom Unije iz članka 3. stavka 1. i za aktivnosti koje financiraju države sudionice bez financijskog doprinosa Unije iz članka 3. stavka 1. Godišnji plan rada sadržava i procijenjenu vrijednost doprinosa u naravi država sudionica iz članka 5. stavka 2. točke (b).

6. U okviru izmijenjenih godišnjih planova rada za referentnu godinu i godišnjih planova rada za daljnje referentne godine uzimaju se u obzir rezultati prethodnih poziva za podnošenje prijedloga. U njima se nastoji riješiti nedovoljna pokrivenost znanstvenih pitanja, posebice onih prvotno obuhvaćenih aktivnostima iz stavka 1. točke (b) koje nisu mogle dobiti odgovarajuće financiranje.

7. Posljednje aktivnosti koje treba financirati, uključujući posljednje pozive za podnošenje prijedloga u okviru relevantnih godišnjih planova rada, pokreću se do 31. prosinca 2024. U opravdanim slučajevima mogu se pokrenuti do 31. prosinca 2025.

8. Aktivnosti koje trebaju financirati države sudionice bez financijskog doprinosa Unije iz članka 3. stavka 1. mogu se uključiti u godišnji plan rada tek nakon pozitivnog ishoda njihove vanjske neovisne evaluacije u okviru međunarodnog istorazinskog ocjenjivanja s obzirom na ciljeve PRIMA-e, koje organizira provedbena struktura PRIMA-IS.

9. Aktivnosti uključene u godišnji plan rada koje financiraju države sudionice bez financijskog doprinosa Unije iz članka 3. stavka 1. provode se u skladu sa zajedničkim načelima koja treba donijeti provedbena struktura PRIMA-IS nakon što dobije odobrenje od Komisije. Zajedničkim načelima uzimaju se u obzir načela utvrđena ovom Odlukom, glavom VI. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i Uredbom (EU) br. 1290/2013, posebice načela jednakog postupanja, transparentnosti, neovisnog istorazinskog ocjenjivanja i odabira. Nakon što dobije odobrenje Komisije, PRIMA-IS donosi i zahtjeve za podnošenje izvješća država sudionica PRIMA-IS-u, među ostalim, izvješćivanje o pokazateljima uključenima u svaku od tih aktivnosti.

10. Osim općih načela iz stavka 9. aktivnosti iz stavka 1. točke (b) podtočke i. moraju ispunjavati i sljedeće uvjete:

(a) prijedlozi se odnose na transnacionalne projekte uz sudjelovanje najmanje triju nezavisnih pravnih subjekata s poslovnim nastanom u trima različitim zemljama koje se u skladu s ovom Odlukom do isteka roka za podnošenje prijedloga u okviru odgovarajućeg poziva smatraju državama sudionicama, od kojih: i. barem jedan ima poslovni nastan u državi članici ili trećoj zemlji pridruženoj programu Obzor 2020. te nije obuhvaćen podtočkom ii.; te ii. barem jedan ima poslovni nastan u trećoj zemlji koja je navedena u članku 1. stavku 2. ili u trećoj zemlji koja ima izlaz na Sredozemno more;

(b) prijedlozi se odabiru nakon transnacionalnih poziva za podnošenje prijedloga i ocjenjuju se uz pomoć najmanje triju neovisnih stručnjaka na temelju sljedećih kriterija za dodjelu: izvrsnosti, učinka te kvalitete i učinkovitosti provedbe.

(c) prijedlozi se rangiraju u skladu s rezultatima evaluacije. Odabir provodi PRIMA-IS te bi on trebao slijediti taj redoslijed rangiranja. Države sudionice dogovaraju se o odgovarajućem načinu financiranja kojim se omogućava da što veći broj prijedloga iznad praga bude financiran na temelju tog rangiranja, posebice osiguravanjem pričuvnih sredstava u nacionalnim doprinosima za pozive za podnošenje prijedloga. U slučaju da se jedan ili više projekata ne može financirati, mogu se odabrati projekti koji su izravno iza njih u redoslijedu rangiranja.

11. PRIMA-IS nadzire provedbu svih aktivnosti uključenih u godišnji plan rada i o tome izvješćuje Komisiju.

12. Svaka komunikacija ili publikacija povezana s aktivnostima PRIMA-e i izvršena u suradnji s PRIMA-om, bilo da je poduzima PRIMA-IS, država sudionica ili njezina nacionalna tijela za financiranje ili sudionici neke aktivnosti, označava se ili suoznačava kako slijedi: „[naziv aktivnosti] dio je programa PRIMA koji podupire Europska unija”.

Članak 7.

Pravila za sudjelovanje i širenje rezultata

1. PRIMA-IS smatra se tijelom za financiranje u smislu Uredbe (EU) br. 1290/2013 te pruža financijsku potporu neizravnim aktivnostima iz članka 6. stavka 1. točke (a) ove Odluke u skladu s pravilima utvrđenima u toj Uredbi, podložno odstupanjima utvrđenima u ovom članku.

2. Odstupajući od članka 9. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 1290/2013, najmanji broj sudionika mora uključivati tri pravna subjekta s poslovnim nastanom u trima različitim zemljama koje se u skladu s ovom Odlukom do isteka roka za podnošenje prijedloga u okviru odgovarajućeg poziva smatraju državama sudionicama, od kojih:

(a) barem jedan ima poslovni nastan u državi članici ili trećoj zemlji pridruženoj programu Obzor 2020. te nije obuhvaćen točkom (b); i

(b) barem jedan ima poslovni nastan u trećoj zemlji koja je navedena u članku 1. stavku 2. ili u trećoj zemlji koja ima izlaz na Sredozemno more.

3. Odstupajući od članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1290/2013, u opravdanim slučajevima koji su predviđeni u godišnjem planu rada, minimalni je uvjet sudjelovanje jednog pravnog subjekta s poslovnim nastanom u državi sudionici u skladu s ovom Odlukom do roka za podnošenje prijedloga navedenog u relevantnom pozivu za podnošenje prijedloga.

4. Odstupajući od članka 10. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1290/2013, sljedeći sudionici prihvatljivi za financiranje koje odobrava PRIMA-IS:

(a) svaki pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici ili osnovan u skladu s pravom Unije;

(b) svaka međunarodna organizacija europskog interesa, kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki 12. Uredbe (EU) br. 1290/2013.

5. Za sudjelujuće međunarodne organizacije ili sudjelujuće pravne subjekte s poslovnim nastanom zemlji koja nije država sudionica, koji nisu prihvatljivi za financiranje u skladu sa stavkom 4., financijska sredstva PRIMA-IS-a mogu se dodijeliti ako je ispunjen najmanje jedan od sljedećih uvjeta:

(a) provedbena struktura PRIMA-IS smatra da je sudjelovanje nužno za provedbu aktivnosti;

(b) takvo financiranje predviđeno je u bilateralnom sporazumu o znanosti i tehnologiji ili u nekom drugom dogovoru između Unije i međunarodne organizacije ili, u slučaju subjekata s poslovnim nastanom u zemlji koja nije država sudionica, zemlje u kojoj se nalazi poslovni nastan pravnog subjekta.

6. Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012, Delegiranu uredbu (EU) br. 1268/2012 i Uredbu (EU) br. 1290/2013, u primjenjivom modelu sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava može se predvidjeti da i pravni subjekti s poslovnim nastanom u zemljama koje nisu države sudionice te koji se financiraju sredstvima PRIMA-IS-a također pružaju odgovarajuća financijska jamstva.

7. Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 1290/2013 i uzimajući u obzir posebnosti PRIMA-e, PRIMA-IS može u godišnji plan rada uvesti dodatan uvjet za sudjelovanje kako bi obuhvatila vrste subjekata koji mogu biti koordinatori neizravnih aktivnosti.

Članak 8.

Sporazumi između Unije i PRIMA-IS-a

1. Komisija, u ime Unije, sklapa sporazum o delegiranju i sporazume o godišnjem prijenosu sredstava s PRIMA-IS-a, podložno pozitivnoj ex ante ocjeni PRIMA-IS-a u skladu s člankom 61. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i pružanju odgovarajućih financijskih jamstava u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkom vi. iste Uredbe.

2. Sporazum o delegiranju iz stavka 1. ovog članka sklapa se u skladu s člankom 58. stavkom 3. te člancima 60. i 61. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i člankom 40. Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012. U njemu se među ostalim utvrđuje i sljedeće:

(a) zahtjevi u vezi s doprinosom PRIMA-IS-a u pogledu pokazatelja uspješnosti iz Priloga II. Odluci 2013/743/EU;

(b) zahtjevi u pogledu doprinosa PRIMA-IS-a praćenju iz Priloga III. Odluci 2013/743/EU;

(c) posebni pokazatelji uspješnosti povezani s funkcioniranjem PRIMA-IS-a;

(d) zahtjevi za PRIMA-IS u pogledu osiguravanja informacija o administrativnim troškovima i detaljnih brojki u vezi s provedbom PRIMA-e;

(e) mehanizmi u pogledu dostavljanja podataka potrebnih kako bi se osiguralo da Komisija može ispuniti svoje obveze širenja rezultata i izvješćivanja;

(f) mehanizmi kojima se Komisiji omogućavaju odobrenje ili odbijanje nacrta godišnjeg plana rada, zajedničkih načela iz članka 6. stavka 9. i zahtjeva za podnošenje izvješća država sudionica, prije nego što ih donese PRIMA-IS; i

(g) odredbe za objavljivanje poziva za podnošenje prijedloga PRIMA-IS-a, posebice na jedinstvenom portalu namijenjenom sudionicima i drugim elektroničkim načinima širenja rezultata u okviru programa Obzor 2020. kojima upravlja Komisija.

Članak 9.

Ukidanje, smanjenje ili suspenzija financijskog doprinosa Unije

1. Ako se PRIMA ne provodi ili se provodi neprimjereno, djelomično ili sa zakašnjenjem, Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili suspendirati financijski doprinos Unije iz članka 3. stavka 1. u skladu sa stvarnom provedbom PRIMA-e.

2. Ako države sudionice ne doprinose financiranju PRIMA-e ili doprinose samo djelomično ili sa zakašnjenjem, Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili suspendirati financijski doprinos Unije iz članka 3. stavka 1., uzimajući u obzir iznos financijskih sredstava koja su države sudionice dodijelile za provedbu PRIMA-e.

Članak 10.

Ex-post revizije

1. Ex-post revizije rashoda za neizravne aktivnosti iz članka 6. stavka 1. točke (a) ove Odluke provodi provedbena struktura PRIMA-IS u skladu s člankom 29. Uredbe (EU) br. 1291/2013.

2. Komisija može odlučiti sama provesti revizije iz stavka 1. U takvim slučajevima ona to čini u skladu s primjenjivim pravilima, posebice odredbama uredaba (EU, Euratom) br. 966/2012, (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013.

Članak 11.

Zaštita financijskih interesa Unije

1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode aktivnosti koje se financiraju u okviru ove Odluke, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim sankcijama.

2. PRIMA-IS omogućava osoblju Komisije i drugim osobama koje Komisija ovlasti te Revizorskom sudu pristup svojim lokacijama i prostorima i svim informacijama koje su im potrebne za obavljanje revizija, uključujući informacije u elektroničkom obliku.

3. Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (9) i Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10) radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije, u vezi sa sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom kojim se izravno ili neizravno financiraju u skladu s ovom Odlukom.

4. Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., ugovori, sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava koji proizlaze iz provedbe ove Odluke sadržavaju odredbe kojima se Komisija, PRIMA-IS, Revizorski sud i OLAF izričito ovlašćuju za provedbu takvih revizija i istraga u skladu s pojedinačnim nadležnostima svakoga od njih. Ako se provedba aktivnosti eksternalizira ili dalje delegira, u cijelosti ili djelomično, ili ako to zahtijeva sklapanje ugovora o javnoj nabavi ili dodjelu financijske potpore trećoj strani, u ugovoru, sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava ili odluci o dodjeli bespovratnih sredstava navodi se obveza ugovaratelja ili korisnika da bilo kojoj uključenoj trećoj strani nametne izričito prihvaćanje tih ovlasti Komisije, provedbene strukture PRIMA-IS, Revizorskog suda i OLAF-a.

5. Pri provedbi PRIMA-e države sudionice poduzimaju zakonodavne, regulatorne, administrativne i druge mjere potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije, a posebice za osiguranje punog povrata svih iznosa dugovanih Uniji u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 i Delegiranom uredbom (EU) br. 1268/2012.

Članak 12.

Upravljanje PRIMA-om

1. Tijela PRIMA-IS-a uključuju:

(a) upravni odbor, koji ima predsjednika i dopredsjednika;

(b) upravljački odbor;

(c) tajništvo na čijem je čelu direktor;

(d) znanstveni savjetodavni odbor.

2. PRIMA-IS-om upravlja upravni odbor, u kojem su zastupljene sve države sudionice. Upravni odbor tijelo je PRIMA-IS-a koje donosi odluke.

Nakon odobrenja Komisije upravni odbor donosi:

(a) godišnji plan rada;

(b) zajednička načela iz članka 6. stavka 9.; i

(c) zahtjeve za podnošenje izvješća država sudionica PRIMA-IS-a.

Upravni odbor provjerava jesu li ispunjeni uvjeti iz članka 1. stavka 3. i iz članka 4. stavka 1. točke (c) te shodno tome obavješćuje Komisiju.

Upravni odbor odobrava sudjelovanje u PRIMA-i bilo koje treće zemlje koja nije pridružena programu Obzor 2020., osim onih iz članka 1. stavka 2., nakon što procijeni važnost njezina sudjelovanja za postizanje ciljeva PRIMA-e.

Svaka država sudionica ima jedan glas u upravnom odboru. Odluke se donose konsenzusom. Ako se ne postigne konsenzus, upravni odbor donosi svoje odluke s većinom koja iznosi najmanje 75 % valjanih danih glasova.

Unija, koju predstavlja Komisija, poziv se na sve sastanke upravnog odbora u ulozi promatrača i može sudjelovati u raspravama. Dostavljaju joj se svi potrebni dokumenti.

3. Upravni odbor određuje broj članova upravljačkog odbora, koji nije manji od pet, i imenuje ih. Upravljački odbor prati rad direktora i savjetuje upravni odbor u vezi s provedbom PRIMA-e od strane tajništva. Konkretno, pruža smjernice u vezi s provedbom godišnjeg proračuna i godišnjim planom rada.

4. Upravni odbor uspostavlja tajništvo PRIMA-IS-a kao izvršno tijelo PRIMA-e.

Tajništvo:

(a) provodi godišnji plan rada;

(b) pruža potporu ostalim tijelima PRIMA-IS-a;

(c) nadzire provedbu PRIMA-e i izvješćuje o njoj;

(d) upravlja financijskim doprinosima Unije iz članka 3. stavka 1. i financijskim doprinosima država sudionica te izvješćuje o njihovoj upotrebi;

(e) povećava vidljivost PRIMA-e zagovaranjem i komunikacijom;

(f) povezuje se s Komisijom u skladu sa sporazumom o delegiranju iz članka 8.;

(g) osigurava transparentnost aktivnosti PRIMA-e.

5. Upravni odbor imenuje znanstveni savjetodavni odbor koji se sastoji od priznatih neovisnih stručnjaka iz područja relevantnih za PRIMA-u. Upravni odbor utvrđuje broj članova znanstvenog savjetodavnog odbora i načine njihova imenovanja u skladu s člankom 40. Uredbe (EU) br. 1290/2013.

Znanstveni savjetodavni odbor:

(a) savjetuje upravni odbor o strateškim prioritetima i potrebama;

(b) savjetuje upravni odbor o sadržaju i području primjene nacrta godišnjeg plana rada sa znanstvenog i tehničkog stajališta;

(c) preispituje znanstvene i tehničke aspekte provedbe PRIMA-e i donosi mišljenje o godišnjem izvješću.

Članak 13.

Priopćivanje informacija

1. PRIMA-IS na zahtjev Komisije pruža sve informacije koje su Komisiji potrebne za sastavljanje izvješćâ iz članka 14.

2. Države sudionice putem PRIMA-IS-a Komisiji dostavljaju sve informacije u vezi s financijskim upravljanjem PRIMA-om koje zatraže Europski parlament, Vijeće ili Revizorski sud.

3. Komisija informacije iz stavka 2. ovog članka unosi u izvješća iz članka 14.

Članak 14.

Evaluacija

1. Komisija do 30. lipnja 2022. uz pomoć neovisnih stručnjaka provodi privremenu evaluaciju PRIMA-e. Komisija sastavlja izvješće o toj evaluaciji, koje sadrži zaključke o evaluaciji i zapažanja Komisije. Komisija do 31. prosinca 2022. to izvješće podnosi Europskom parlamentu i Vijeću.

2. Komisija do 31. prosinca 2028. uz pomoć neovisnih stručnjaka provodi završnu evaluaciju PRIMA-e. Komisija o toj evaluaciji sastavlja izvješće koje sadrži rezultate evaluacije i do 30. lipnja 2029. to izvješće podnosi Europskom parlamentu i Vijeću.

Članak 15.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 16.

Adresati

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 4. srpnja 2017. Za Europski parlament Predsjednik A. TAJANI Za Vijeće Predsjednik M. MAASIKAS

(1) SL C 125, 21.4.2017., str. 80.

(2) Stajalište Europskog parlamenta od 13. lipnja 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 26. lipnja 2017.

(3) Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).

(4) Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.).

(5) SL C 205, 19.7.2013., str. 9.

(6) Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

(7) Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).

(8) Odluka Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 965.).

(9) Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

(10) Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).