ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14)

Ukupna razina vještina odraslog stanovništva i dalje je među najnižima u Uniji i koči inovacijski potencijal i konkurentnost zemlje. To uključuje i digitalne vještine: u 2017. samo je 50 % građana u dobnoj skupini od 16 do 74 godine imalo osnovne digitalne vještine ili više (u odnosu na prosjek Unije od 57 %). U tom se smislu uvode programi (posebice Qualifica i nacionalna inicijativa za digitalne kompetencije Incode 2030), ali njihova učinkovitost u unapređivanju osnovnih (matematičkih, pismenih i digitalnih) vještina radnika i, u konačnici, povećanju produktivnosti ovisit će o obuhvatu i kvaliteti ponuđenog osposobljavanja, koje se ne smije svesti na priznavanje vještina. Iako dokazi upućuju na to da nedavna povećanja minimalne plaće (koja čine kumulativno povećanje od 18,3 % od 2014.) nisu dovela do smanjenja stope zaposlenosti među niskokvalificiranim radnicima, znatno povećanje broja zaposlenih koji su njome obuhvaćeni, i to na 20,4 % u trećem tromjesečju 2017., rezultiralo je povećanom kompresijom plaća. To bi moglo imati za posljedicu smanjenje razlike u plaći za kvalificirani rad, posebno između niskokvalificiranih i srednjekvalificiranih radnika, zbog čega bi niskokvalificirani radnici mogli biti manje motivirani ulagati u svoje obrazovanje i osposobljavanje. Vlada zajedno sa socijalnim partnerima pomno prati kretanja minimalne plaće.
(8)

Ako pravovremeno i trajno ispravi prekomjerni deficit, na Francusku bi se u 2018. primjenjivali preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i osobito razinu njezina duga, očekuje se da se Francuska dodatno prilagodi prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, a to je strukturni deficit od 0,4 BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta bi prilagodba trebala dovesti do nominalne stope rasta neto primarnih državnih rashoda (6) koja 2018. ne premašuje 1,2 %. To bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postojat će rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Prisutan je i rizik da Francuska u 2018. neće ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu jer se umjesto minimalne linearne strukturne prilagodbe od 0,4 % BDP-a predviđa pogoršanje strukturnog salda za 0,5 % BDP-a. Općenito, Vijeće smatra da Francuska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi se u 2017. osigurala usklađenost s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu te da će od 2018. biti potrebno poduzeti dodatne mjere. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, procjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u komunikaciji Komisije o europskom semestru 2017. koja prati ovogodišnje preporuke za pojedine zemlje, ocjenom Nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike kojim se doprinosi i jačanju oporavka koji je u tijeku i osiguravanju održivosti javnih financija Francuske. U tom kontekstu Vijeće prima na znanje da Komisija namjerava izvršiti cjelovitu ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, posebno s obzirom na cikličku situaciju u Francuskoj.
(17)

U Zajedničkom izvješću Vijeća i Komisije o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) utvrđeni su prioriteti u području obrazovanja odraslih, među kojima su osiguravanje pismenosti, matematičke pismenosti i digitalnih vještina te pružanje dostatnih drugih prilika koje vode do stjecanja priznate kvalifikacije EQF-a za one koji nemaju kvalifikaciju razine 4 EQF-a. To zajedničko izvješće sadržava i srednjoročne rezultate za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, uključujući povećanje pristupa kvalifikacijama za sve putem fleksibilnijih i propusnijih sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, posebno osiguravanjem učinkovitih i integriranih usluga usmjeravanja te omogućivanjem vrednovanja neformalnog i informalnog učenja.
(14)

Veliki priljev izbjeglica u protekloj godini imao je brojne socijalne i gospodarske posljedice za Austriju. Iako će se zbog priljeva izbjeglica kratkoročno povećati javni rashodi i stvoriti dodatna domaća potražnja te će to dovesti do rasta BDP-a, srednjoročni učinak na zapošljavanje i rast ovisi o uspješnoj integraciji izbjeglica na tržište rada i socijalnoj integraciji, čemu može doprinijeti i obrazovna potpora. To pitanje zauzima visoko mjesto u političkim programima na razini Unije i nacionalnoj razini te će ga se pomno pratiti i analizirati, uključujući i u izvješću za Austriju za 2017.
(9)

Predviđa se da će se zbog starenja stanovništva javni rashodi za dugotrajnu skrb do 2060. više nego udvostručiti. To je za Sloveniju velik izazov u pogledu fiskalne održivosti. Predviđa se da će se udio stanovništva u dobi od 80 godina i više utrostručiti, sa 4,6 % u 2013. na 12,4 % u 2060. Od 2003. do 2013. ukupni rashodi za dugotrajnu skrb povećali su se za 85 %, uz brži rast privatnih rashoda u odnosu na javne rashode. U Sloveniji ne postoji cjelovit sustav dugotrajne skrbi. Slovenija svoju potrošnju usmjerava na formalne naknade u naravi od kojih se većina troši na institucijsku skrb, a ne na kućnu njegu, premda su oba ta brojčana pokazatelja ispod prosjeka EU-a. Ima puno prostora za povećanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava jačanjem mjera za poboljšanje nadzorne uloge primarne skrbi, prelaskom s bolničke na izvanbolničku skrb, poboljšavanjem učinkovitosti bolnica i upravljanja njima, poboljšavanjem postupaka ugovaranja i plaćanja u području zdravstvenih usluga, razvojem boljeg sustava podataka o troškovima za prilagođavanje uvezenih skupina povezanih s dijagnozama te daljnjim razvojem okvira za praćenje kvalitete. Udio zajedničke nabave nizak je, a izuzetno je snažan kriterij za dodjelu utemeljen na najnižoj cijeni. Završen je sveobuhvatan pregled zdravstvenog sustava, dok su vlada krajem 2015. i parlament u ožujku 2016. donijeli Rezoluciju o nacionalnom planu zdravstvene skrbi za 2016. – 2025. Rezolucija je strateški plan za razvoj sustava zdravstvene skrbi. Neke od mjera koje sadrži provode se, dok su prijedlozi drugih obvezujućih provedbenih mjera u izradi i dosad nisu predstavljeni. Isto je tako i dalje nejasno hoće li se reformom rješavati glavna pitanja kao što su programi ugrađenih automatskih stabilizatora, čime bi se ublažila fluktuacija prihoda tijekom poslovnog ciklusa, ili pristup uslugama odnosno njihova kvaliteta. Neprestano se odgađa donošenje Zakona o dugotrajnoj skrbi i Zakona o zdravstvenoj skrbi i zdravstvenom osiguranju, a trenutačan plan za njihovo donošenje u drugoj polovici 2016. čini se optimističan.
(12)

Uz snažnije makroekonomsko okruženje poboljšala se općenita situacija MSP-ova, iako se oni suočavaju s vrlo različitim financijskim položajima – relativno mali postotak još je uvijek pogođen problemima naslijeđenima iz prethodnog razdoblja te su u njima koncentrirane potrebe daljnjeg razduživanja sektora. Potražnja za kreditima pokazuje naznake oporavka. Kada je riječ o ulaganjima, MSP-ovi se i dalje u velikoj mjeri oslanjaju na bankovno financiranje, a nebankovni izvori financiranja relativno su nerazvijeni. Kako oporavak bude napredovao i ponovno naraste domaća potražnja, vjerojatno je da će se ograničenja ponude povećati ako se kreditni kanali na odgovarajući način ne poprave i diversificiraju izvori financiranja, a to je ključno za perspektivu ulaganja i rasta. Provedene su bitne inicijative u okviru politika za potporu pristupu MSP-ova financiranju i ponudu novih dugotrajnijih proizvoda. To uključuje uspostavu poduzeća Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI), fonda Ireland Strategic Investment Fund (ISIF) i drugih programa. Međutim, iako je još u ranoj fazi, primjena nekih od tih programa do sada je bila niska, a učinkovitost i učinak SBCI-ja i ISIF-a moći će se procijeniti samo na temelju iskustva.
(8)

Luksemburg je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava smanjiti ukupni suficit sa 0,6 % BDP-a u 2014. na 0,1 % BDP-a u 2015. Zatim ga namjerava ponovno povećati na 0,9 % BDP-a u 2018. Vlada planira tijekom cijelog programskog razdoblja ispunjavati srednjoročni cilj, a to je strukturni suficit od 0,5 % BDP-a. U skladu s Programom stabilnosti vlada namjerava održati udio duga države u BDP-u znatno ispod referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 60 %. Očekuje se da će se udio duga kretati oko 24 % tijekom programskog razdoblja te 2016. dostići vrhunac od nešto iznad 24 % i spustiti se ispod 24 % BDP-a do 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je u 2015., a nakon toga uvjerljiv. Međutim, od 2016. nadalje postoje rizici za provedbu proračunskih mjera. U Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2015. očekuje se da će strukturni saldo ostati na razini srednjoročnog cilja iz 2015. i 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti te uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će Luksemburg ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Fiskalni okvir Luksemburga znatno je ojačan donošenjem srednjoročnog proračunskog okvira i osnivanjem fiskalnog vijeća. No potrebno je rješavati znatne slabosti u smislu redovitog objavljivanja fiskalne statistike unutar godine, što je ključan element praćenja proračunskih kretanja u stvarnom vremenu.
(c)

‚WHO-TEF’ znači faktor ekvivalentne toksičnosti Svjetske zdravstvene organizacije za ocjenu opasnosti za ljude na temelju zaključaka sa stručnog zasjedanja Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) – Međunarodni program za sigurnost kemikalija (IPCS) održanog u Ženevi u lipnju 2005. (Martin van den Berg i dr., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223-241 (2006)).
1.

Ojačati proračunsku strategiju, uključujući dodatnim određivanjem temeljnih mjera, za godinu 2014. i nakon nje kako bi se do 2015. osiguralo održivo smanjenje prekomjernog deficita postizanjem strukturne prilagodbe utvrđene preporukama Vijeća na temelju postupka u slučaju prekomjernog deficita. Trajno uklanjanje fiskalnih neravnoteža zahtijeva vjerodostojnu provedbu ambicioznih strukturnih reformi kojima bi se poboljšala sposobnost prilagodbe te poticali rast i zapošljavanje. Nakon smanjenja prekomjernog deficita provoditi strukturnu prilagodbu prema ostvarenju srednjoročnog cilja od najmanje 0,5 % BDP-a svake godine, više u dobrim gospodarskim uvjetima ili ako je to potrebno kako bi se osigurala usklađenost s pravilom o dugu i osigurao održivi trend smanjivanja visokog udjela duga opće države. Uložiti veće napore u postizanje veće učinkovitosti u svim podsektorima opće države, uključujući prema potrebi ponovnim određivanjem područja primjene državnih mjera. Osobito poduzeti mjere za znatno smanjenje porasta u potrošnji za socijalno osiguranje od 2005., kao što je predviđeno, postavljanjem ambicioznijih ciljeva u pogledu godišnjih rashoda za zdravstvenu skrb, ograničavanjem rashoda za mirovine te usmjeravanjem obiteljskih naknada i doplataka za stanovanje. Odrediti jasne vremenske rokove za tekući postupak decentralizacije i poduzeti prve korake do prosinca 2014. u cilju otklanjanja administrativnog dupliciranja, lakšeg spajanja na razini lokalnih vlasti i razjašnjavanja odgovornosti svake razine lokalne uprave. Ojačati poticaje kako bi se racionalizirali rashodi lokalnih upravnih tijela, uvođenjem gornje granicu za godišnje povećanje prihoda od poreza lokalne uprave, uz istovremeno smanjenje bespovratnih sredstava koje dodjeljuje središnja vlast kako je predviđeno. Uz potrebnu kratkoročnu uštedu, poduzeti mjere za rješavanje porasta javnih rashoda za zdravstvo predviđenog u srednjem i dužem razdoblju, uključujući područje izdataka za farmaceutske proizvode, te poduzeti dodatne mjere kada i gdje to bude bilo potrebno kako bi se do 2020. održivo uravnotežio mirovinski sustav obuhvaćajući sve programe, s posebnim naglaskom na postojeće posebne programe i dodatne programe.
(c)

„WHO – TEF” znači faktor ekvivalentne toksičnosti Svjetske zdravstvene organizacije za ocjenu opasnosti za ljude na temelju zaključaka sa stručnog zasjedanja Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) – Međunarodni program za sigurnost kemikalija (IPCS) održanog u Ženevi u lipnju 2005. (Martin van den Berg i dr., Ponovna ocjena faktora ekvivalentne toksičnosti za dioksine i dioksinima slične spojeve kod ljudi i sisavaca, Svjetska zdravstvena organizacija, 2005. Toksikološke znanosti 93(2), 223–241 (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).
(10)

Na temelju ocjene Programa stabilizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su javne financije u Finskoj sve u svemu zdrave te su učinjeni napori kako bi se povećali prihodi te kontrolirali rashodi radi približavanja srednjoročnom cilju (MTO). Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilizacije je vjerojatan. Projekcija rasta za 2013. slična je predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013., dok je predviđanje za 2014. za 0,6 postotnih bodova više od predviđanja službi Komisije u proljeće 2013. Cilj proračunske strategije utvrđene u programu stabilizacije jest uravnotežiti financije središnje države te dovesti omjer duga središnje države i BDP-a na putanju pada do 2015. Program stabilizacije uključuje promjenu u MTO-u od 0,5 % do -0,5 %. Novi MTO usklađen je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Program stabilizacije predviđa dosezanje MTO-a do 2014. te ostanak na razini MTO-a do 2017. Na osnovi (ponovno izračunanog) strukturnog salda na temelju informacija u programu stabilizacije, Finska u 2012. nije ostvarila prijašnji primjenjivi MTO te neće ostvariti novi MTO u 2013. Program stabilizacije predviđa da će se (ponovno izračunani) saldo strukturnog proračuna poboljšati s razine od -1 % BDP-a u 2012. na razinu od -0,9 % BDP-a u 2013. Između 2014. i 2017. ostat će između -0,6 % i -0,7 % BDP-a. U 2012. finski neto rashodi povećali su se za 0,4 %, što ostaje ispod primjenjive referentne stope mjerila za rashode iz Pakta o stabilnosti i rastu. Zbog negativnog rasta realnog BDP-a u 2012., smatra se da je niska razina strukturne prilagodbe dovoljna. U 2013. finski (ponovno izračunani) saldo strukturnog proračuna poboljšava se, a predviđa se da će njegovi neto rashodi odstupiti samo za 0,1 % BDP-a od mjerila za rashode. S obzirom na veliki negativni proizvodni jaz Finske, smatra se da je to prikladno. U 2014. predviđa se daljnje poboljšanje (ponovno izračunanog) salda strukturnog proračuna Finske, koji će doseći -0,6 % BDP-a te će se stoga dovoljno približiti MTO-u. Osim toga, prema predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013., Finska će ga u potpunosti doseći u 2014. Sveukupno, to bi podrazumijevalo usklađenost s preventivnim aspektom Pakta o stabilnosti i rastu. Bruto dug konsolidirane opće države bio je 53 % BDP-a u 2012. te će ostati, u skladu s Programom stabilizacije, ispod 60 % BDP-a tijekom trajanja programa. Program stabilizacije predviđa smanjenja u razini duga u 2016. i 2017. Dugotrajna održivost i dalje je najvažniji izazov za fiskalnu politiku. Razlika u održivosti povezana sa starenjem, koja se tiče mirovina, zdravstva te dugotrajne skrbi, prepoznata je te zahtijeva neprekidno praćenje.
(10)

Na osnovi procjene programa stabilnosti na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu vjerodostojan. Vijeće je 4. prosinca 2012. (5) opozvalo svoju odluku o postojanju prekomjernog deficita na Malti zbog njegove korekcije u 2011. koja se na temelju predviđanja Komisijinih službi u jesen 2012. činila trajnom. Međutim, Malta je u 2012. zabilježila deficit opće države od 3,3 % BDP-a, što je ponovno više od referentne vrijednosti od 3 % BDP-a. Cilj proračunske strategije utvrđene u programu stabilnosti je postepeno smanjiti deficit s razine od 3,3 % BDP-a u 2012. na razinu od 0,8 % BDP-a u 2016., što podrazumijeva postupan napredak prema srednjoročnom cilju (MTO). Program stabilnosti potvrđuje MTO uravnoteženog stanja u strukturnom smislu, što je ambicioznije od onoga što zahtijeva Pakt za stabilnost i rast, ali njegovo se postizanje ne planira za trajanja programa stabilnosti. Ciljani deficit za 2013. u programu stabilnosti oslanja se na relativno veliki porast prihoda od poreza koji se ne može u potpunosti objasniti makroekonomskim scenarijem na kojem se temelji. Osim toga, ciljani deficit nije dostatno podržan detaljnim mjerama, što je slučaj i u sljedećim godinama. Kao rezultat toga promjena u planiranom (ponovno izračunatom) strukturnom saldu znatno je viša od one u predviđanjima službi Komisije. U skladu s time, strukturni se saldo uz pretpostavku nepromijenjene politike u 2013. poboljšava za samo ¼ postotnih bodova BDP-a i tek marginalno u 2014. Dug opće države će se prema projekcijama zadržati iznad praga od 60 % BDP-a tijekom cijelog razdoblja programa stabilnosti. Prema projekcijama nacionalnih tijela vlasti dug će porasti na 74,2 % BDP-a u 2014., a zatim padati do 70 % do 2016. Prema predviđanju službi Komisije u proljeće 2013. očekuje se da će omjer duga i BDP-a neznatno brže rasti do 74,9 % u 2014. jer se očekuje da će i osnovni deficit nastaviti s rastom. S obzirom na korekciju prekomjernog deficita u 2011. Malta se nalazi u trogodišnjem prijelaznom razdoblju u pogledu primjenjivosti referentnog mjerila za smanjenje duga, s početkom u 2012. Malta nije ostvarila dovoljan napredak prema usklađivanju s kriterijima duga u 2012. i procjenjuje se da ga neće ostvariti ni u 2013./2014. Dok je fiskalni okvir Malte prilično fleksibilan, njegova neobvezujuća priroda i kratko razdoblje fiskalnog planiranja ne doprinose stabilnoj fiskalnoj poziciji. Direktiva 2011/85/EU (6) o proračunskim okvirima još nije prenesena, a pravilo o strukturnom proračunskom saldu kako je predviđeno u Ugovoru o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji, potpisanom 2. ožujka 2012. u Bruxellesu, još nije uvedeno u nacionalno pravo. Programom stabilnosti navodi se namjera vlade da uspostavi fiskalno vijeće, no nikakvi konkretni planovi nisu izrađeni.
1.

The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [ name the standard agreement to which this Annex applies ] dated [ date of agreement] (the „Agreement”) between the European Central Bank (the „ECB”) and [name of counterparty] (the „Counterparty”). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the „Master Netting Agreement”) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions.
(3)

Te mjere ublažavanja zahtjeva povezanih s instrumentima osiguranja utvrđene su u izmjenama uvedenim u Smjernicu ESB/2014/31 Europske središnje banke (2) Smjernicom (EU) 2020/515 Europske središnje banke (ESB/2020/21) (3) odnosno Smjernicom (EU) 2020/634 Europske središnje banke (ESB/2020/29) (4). U uvodnim izjavama 4. i 6. Smjernice (EU) 2020/515 (ESB/2020/21) navedeno je da bi se dodatne mjere utvrđene u izmjenama uvedenima tom Smjernicom trebale privremeno primjenjivati. Nije naveden datum završetka, uz obrazloženje da se mjere mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Smjernicom (EU) 2020/634 (ESB/2020/29) predviđeno je da izmjene uvedene tom Smjernicom ostaju na snazi do 29. rujna 2021. jer je Upravno vijeće smatralo da bi se one trebale primjenjivati do prvog datuma prijevremene otplate u okviru treće serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja primjenjivog u to vrijeme.
—

Sustav CIS 2 prikuplja podatke o zalihama (podatkovne stavke od 2.1 do 2.4), bez obzira na to jesu li one uknjižene u korist zakonskih izdavatelja. Ukupne zalihe svih subjekata koji izdaju kovanice koji ih fizički drže u državi članici sudionici moraju biti jednake zalihama odnosno veće od zaliha koje su uknjižene u korist zakonskog izdavatelja iz te države članice ili zakonskih izdavatelja iz ostalih država članica sudionica.
(f)

stvoren je ex ante fond radi osiguravanja da institucionalni sustav zaštite ima sredstva za mjere za potporu koje su na raspolaganju i i. doprinosi u taj fond slijede jasno utvrđen okvir; ii. sredstva su uložena samo u likvidnu i sigurnu imovinu koja se može prodati u bilo koje vrijeme i čija vrijednost ne ovisi o solventnosti i likvidnosnoj poziciji članova i njihovih društava kćeri; iii. rezultati testiranja otpornosti na stres institucionalnog sustava zaštite razmatraju se za određivanje najnižeg ciljnog iznosa ex ante fonda; iv. postoji odgovarajuća donja granica/minimalni iznos za ex ante fond radi osiguravanja promptne raspoloživosti sredstava.
Članak Stavka Podnaslov Proračun 2017. Izmjena proracuna br. 6/2017 Novi iznos

POGLAVLJE 1 1

1 1 0 Nameti na proizvodnju koji se odnose na tržišnu godinu 2005./2006. i prethodne godine p.m. p.m.

1 1 1 Nameti na skladištenje šećera p.m. p.m.

1 1 3 Naknade koje se naplaćuju za proizvodnju neizvezenih C šećera, C izoglukoze i C inulinskog šećera te za nadomjesni C šećer i nadomjesnu C izoglukozu p.m. p.m.

1 1 7 Proizvodna naknada 133 300 000 133 300 000

1 1 8 Jednokratni iznosi za dodatne kvote šećera i dopunske kvote izoglukoze p.m. p.m.

1 1 9 Pristojba za prekoračene količine p.m. p.m.

POGLAVLJE 1 1 - UKUPNO 133 300 000 133 300 000

POGLAVLJE 1 2

1 2 0 Customs duties and other duties referred to in Article 2(1)(a) of Decision 2014/335/EU, Euratom 20 114 600 000 20 114 600 000

POGLAVLJE 1 2 - UKUPNO 20 114 600 000 20 114 600 000

POGLAVLJE 1 3

1 3 0 Own resources accruing from value added tax pursuant to Article 2(1)(b) of Decision 2014/335/EU, Euratom 16 279 317 150 16 279 317 150

POGLAVLJE 1 3 - UKUPNO 16 279 317 150 16 279 317 150

POGLAVLJE 1 4

1 4 0 Vlastita sredstva koja se temelje na bruto nacionalnom dohotku u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Odluke 2014/335/EU, Euratom 97 117 960 147 31 475 125 97 149 435 272

POGLAVLJE 1 4 - UKUPNO 97 117 960 147 31 475 125 97 149 435 272

POGLAVLJE 1 5

1 5 0 Correction of budgetary imbalances granted to the United Kingdom in accordance with Articles 4 and 5 of Decision 2014/335/EU, Euratom 0,— 0,—

POGLAVLJE 1 5 - UKUPNO 0,— 0,—

POGLAVLJE 1 6

1 6 0 Gross reduction in the annual GNI-based contribution granted to certain Member States pursuant to Article 2(5) of Decision 2014/335/EU, Euratom 0,— 0,—

POGLAVLJE 1 6 - UKUPNO 0,— 0,—

Glava 1 - Ukupno 133 645 177 297 31 475 125 133 676 652 422