HR Službeni list Europske unije L 201/109

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1227

od 23. srpnja 2014.

o državnoj potpori SA.22614 (C 53/07) koju je provela Francuska u korist Trgovačke i industrijske komore Pau-Béarn te društava Ryanair, Airport Marketing Services i Transavia

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5085)

(Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak (1),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave svoje primjedbe, u skladu s navedenim člancima (2) i uvida u te primjedbe,

budući da:

1. POSTUPAK

(1) Dopisom od 25. siječnja 2007. francuska su tijela Komisiji prijavila u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu: „UFEU”) mjeru u korist društva Airport Marketing Services Limited (dalje u tekstu: „AMS”) – društva kćeri u stopostotnom vlasništvu zračnog prijevoznika Ryanair Limited (dalje u tekstu: „Ryanair”) – u obliku Ugovora o marketinškim uslugama koji je sklopljen s potonjim. Tu su mjeru francuska tijela prijavila kao državnu potporu. Budući da su francuska tijela mjeru već poduzela, Komisija ju je upisala u registar nezakonitih potpora pod brojem NN 12/07.

(2) Na zahtjev francuskih tijela 20. veljače i 16. srpnja 2007. organizirani su radni sastanci sa službama Komisije.

(3) Dopisom od 26. veljače 2007. Komisija je od francuskih tijela zatražila dodatne informacije. U nedostatku odgovora u propisanom roku, francuskim je tijelima 15. lipnja 2007. upućen podsjetnik. Dopisom od 12. srpnja 2007. francuska su tijela dostavila tražene informacije.

(4) Dopisom od 28. studenoga 2007. Komisija je obavijestila francuska tijela o odluci o pokretanju formalnog istražnog postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a.

(5) Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je 15. veljače 2008. u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je pozvala treće zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe na dotičnu mjeru.

(6) Francuska su tijela 18. prosinca 2007. i 29. siječnja 2008. zatražila da propisani rok bude produljen kako bi mogla podnijeti primjedbe na odluku u pokretanju postupka. Dopisima od 4. siječnja 2008. i 1. veljače 2008. Komisija je odobrila da se rok produlji do 28. veljače 2008.

(7) Primjedbe francuskih tijela Komisiji su dostavljena 2. lipnja 2008.

(8) Komisija je 25. veljače 2008. (4) primila primjedbe Trgovačke i industrijske komore Pau-Béarn (Chambre de commerce et d’industrie de Pau-Béarn, dalje u tekstu: „CCIPB”), dopisima od 14. ožujka 2008. primjedbe društva AMS (5), zračnog prijevoznika Ryanair, Udruge europskih zračnih prijevoznika (Association of European Airlines, dalje u tekstu: „AEA”) te zračnog prijevoznika Air France 19. ožujka 2008. (6). Komisija je te primjedbe proslijedila Francuskoj dopisom od 11. lipnja 2008. dajući joj mogućnost da ih komentira.

(9) Dopisom od 7. srpnja 2008. francuska su tijela obavijestila Komisiju da nemaju opaske na primjedbe trećih strana.

(10) Na zahtjev francuskih tijela 4. studenoga 2008. sazvan je sastanak između službi Komisije i predstavnika komore CCIPB. Komisija je na sastanku obavijestila francuska tijela da je zaposlila neovisnog savjetnika da joj pomogne analizirati dotične ugovore (dalje u tekstu: „savjetnik”). Savjetnik je svoj izvještaj podnio 30. ožujka 2011.

(11) Dopisom od 17. ožujka 2011. Komisija je od francuskih tijela zatražila dodatne informacije. Dopisom od 13. travnja 2011. francuska su tijela zatražila produljenje roka do 1. lipnja 2011. što su službe Komisije prihvatile dopisom od 6. svibnja 2011. Francuska su tijela dostavila svoje odgovore u dopisu od 30. svibnja 2011.

(12) Dopisom od 11. travnja 2011. Komisija je od društva Ryanair zatražila dodatne informacije. Ryanair je odgovorio dopisom od 31. kolovoza 2011. Komisija je dopisom od 11. listopada 2011. te primjedbe proslijedila Francuskoj radi dostave opaski. Dopisom od 21. studenoga 2011. francuska su tijela obavijestila Komisiju da ne žele dostaviti opaske na te primjedbe.

(13) Dopisom od 25. siječnja 2012. Komisija je obavijestila Francusku o svojoj odluci da formalni istražni postupak pokrenut 2007. proširi na razne mjere dodijeljene zračnim prijevoznicima koji posluju u Zračnoj luci Pau i upravitelju te Zračne luke. Odluka Komisije objavljena je 31. ožujka 2012. u Službenom listu Europske unije (7). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe na predmetne mjere.

(14) Dopisom od 22. veljače 2012. Komisija je od francuskih tijela zatražila dodatne informacije. Francuska su tijela 28. veljače 2012. zatražila produljenje roka koji im je bio propisan kako bi mogla dostaviti svoje primjedbe na odluku od 25. siječnja 2012. te produljenje roka koji im je bio propisan dopisom Komisije od 22. veljače 2012. Komisija je te rokove produljila do 27. ožujka 2012. Dopisom od 29. ožujka 2012. francuska su tijela dostavila odgovore na dopis Komisije od 22. veljače 2012. i svoje primjedbe na odluku o proširenju postupka.

(15) U okviru proširenja postupka Komisija je 30. travnja 2012. (8) primila primjedbe od komore CCIPB, 30. travnja 2012. od društva AMS (9) i 30. travnja 2012. (10) od zračnog prijevoznika Ryanair. Komisija je dopisom od 31. svibnja 2012. te primjedbe proslijedila Francuskoj radi dostave opaski. Dopisom od 13. lipnja 2012. Francuska je navela da nema opaski.

(16) Dopisom od 26. travnja 2012. Komisija je od francuskih tijela zatražila dodatne informacije. Francuska nadležna tijela dostavila su svoje odgovore u dopisu od 10. svibnja 2012.

(17) Dopisom od 10. travnja 2013. Ryanair je Komisiji proslijedio dva dokumenta koja je sastavilo društvo Oxera i analizu koju je proveo profesor Damien P. McLoughlin. Komisija je dopisom od 3. svibnja 2013. te dokumente dostavila francuskim tijelima radi dostave opaski. Dopisom od 7. lipnja 2013. Francuska je navela da nema opaski.

(18) Dopisom od 14. studenoga 2013. Komisija je od Francuske zatražila dodatne informacije.

(19) Dopisom od 16. prosinca 2013. Komisija je francuskim tijelima dostavila izvještaj savjetnika radi dostave opaski. Francuska nije u propisanom roku dostavila svoje primjedbe.

(20) Francuska je 19. prosinca 2013. zatražila produljenje roka koji joj je propisan kako bi odgovorila na zahtjev za informacije od 14. studenoga 2013. Komisija je taj rok produljila do 23. siječnja 2014. U nedostatku odgovora u tom roku, Komisija je Francuskoj dopisom od 24. siječnja 2014. uputila podsjetnik u kojem je utvrđen dodatni rok od deset radnih dana. Francuska je svoje odgovore dostavila dopisom od 6. veljače 2014.

(21) Komisija je od društva Ryanair zaprimila primjedbe od 20. prosinca 2013., 17. siječnja 2014. i 31. siječnja 2014. Te su dodatne primjedbe Francuskoj proslijeđene dopisima od 9. siječnja 2014., 23. siječnja 2014. i 4. veljače 2014. Francuska je u svojim dopisima od 29. siječnja 2014., 3. veljače 2014. i 21. svibnja 2014. obavijestila Komisiju da u tom pogledu neće sastavljati primjedbe.

(22) Komisija je nakon što je donijela smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (dalje u tekstu: „nove smjernice”) (11), 24. veljače, 13. ožujka i 19. ožujka 2014. pozvala Francusku i zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe na primjenu novih smjernica na dotični predmet. Francuska je 19. ožujka 2014. iznijela svoje primjedbe.

(23) Osim toga, u Službenom listu Europske unije (12)15. travnja 2014. objavljeno je mišljenje kojim se države članice i zainteresirane strane poziva da iznesu svoje opaske, pa tako i u ovom predmetu, u pogledu stupanja na snagu novih smjernica. Društvo Air France, nevladina organizacija Transport & Environment te CCIPB svoje su primjedbe iznijeli u propisanom roku. Dopisom od 28. svibnja 2014. Komisija je te primjedbe proslijedila francuskim tijelima. Francuska je u svojem dopisu od 6. lipnja 2014. obavijestila Komisiju da u tom pogledu neće sastavljati primjedbe.

(24) Dopisom od 27. veljače 2014. Komisija je od Francuske zatražila dodatne informacije. Francuska je 17. ožujka 2014. zatražila produljenje roka koji joj je propisan kako bi odgovorila na zahtjev za informacije od 27. veljače 2014. Komisija je taj rok produljila do 27. travnja 2014. Francuska je svoje odgovore dostavila dopisom od 25. travnja 2014. (13).

(25) Dopisom od 16. svibnja 2014. Komisija je od Francuske zatražila dodatne informacije. Francuska je svoje odgovore dostavila dopisom od 6. lipnja 2014.

2. OPĆE INFORMACIJE O ZRAČNOJ LUCI

(26) Kao što je navedeno u odluci o pokretanju formalnog istražnog postupka, Zračna luka Pau-Pyrénées (dalje u tekstu: „Zračna luka Pau”) nalazi se u departmanu Atlantskih Pireneja, u središtu regije Akvitanije.

(27) Ta je Zračna luka prvotno bila u vlasništvu države koja je Međuministarskom odlukom od 12. ožujka 1965. (dalje u tekstu: „Odluka iz 1965.”) upravljanje povjerila komori CCIPB putem koncesije za uporabu javne opreme do 31. prosinca 2015., a toj je odluci bila priložena specifikacija u kojoj su posebno utvrđene obveze države i komore CCIPB. Međuministarska odluka i specifikacije koncesije bile su predmet četiriju uzastopnih izmjena.

(28) CCIPB je dio mreže trgovačkih i industrijskih komora. U Francuskoj su trgovačke i industrijske komore javne ustanove upravnog karaktera. Općenito, trgovačka i industrijska komora zastupa opći interes svojeg okruga u pogledu trgovine, industrije i usluga. Zadatci i ovlasti trgovačke i industrijske komore propisani su zakonom te se nalaze pod upravnim i financijskim nadzorom države posredstvom ministra financija i infrastruktura te ministra planske gradnje i teritorijalne uprave, od kojih svaki djeluje u svojem području nadležnosti. U skladu s člankom R 712-2 Trgovačkog zakonika „službeni nadzor regionalnih trgovačkih i industrijskih komora te lokalnih trgovačkih i industrijskih komora osigurava regionalni prefekt uz asistenciju regionalnog dužnosnika za javne financije”. Nadzorno tijelo u tom pogledu treba biti obaviješteno o određenim kategorijama važnih odluka koje su utvrđene propisima (u pogledu, na primjer, proračuna, zajma, dodjele jamstava trećim osobama, prijenosa, stjecanja ili povećanja financijskih udjela u civilnim ili trgovačkim društvima itd.). Ti se akti mogu izvršiti samo ako su upućeni nadzornom tijelu koje ih može osporiti. Trgovačkim i industrijskim komorama predsjeda skupština čiji se članovi biraju među zastupnicima poduzetnika iz okruga dotične komore.

(29) Računi upravljanja Zračnom lukom Pau vodili su se posebno, odnosno odvojeno od općih računa komore CCIPB.

(30) U okviru provedbe članka 28. Zakona 2004-809 od 13. kolovoza 2004. o slobodama i odgovornostima lokalnih vlasti (Loi relative aux libertés et responsabilités locales), država je 1. siječnja 2007. prenijela vlasništvo nad Zračnom lukom na skupinu lokalnih vlasti, Mješoviti sindikat Zračne luke Pau-Pyrénées (Syndicat mixte de l’aéroport Pau-Pyrénées, dalje u tekstu: „Mješoviti sindikat”) čiji su članovi Regionalno vijeće Akvitanije (Conseil régional d’Aquitaine), Opće vijeće Atlantskih Pireneja (Conseil général des Pyrénées-Atlantiques), Zajednica naselja Pau Porte des Pyrénées (Communauté d’agglomération de Pau Porte des Pyrénées) i 14 zajednica općina (communautés de communes). U tom je pogledu sklopljen Ugovor između države i Mješovitog sindikata koji je stupio na snagu 1. ožujka 2007. Taj je Ugovor izmijenjen 12. kolovoza 2009.

(31) Budući da je postao vlasnik Zračne luke, Mješoviti je sindikat zamijenio državu u svojstvu koncedenta. Na sebe je preuzeo, u skladu s odredbama članka 28-VI-2o prethodno navedenog Zakona od 13. kolovoza 2004., prethodno sklopljene Ugovore, a posebno Ugovor o koncesiji sklopljen s komorom CCIPB. CCIPB je tako ostao upravitelj Zračne luke prije i nakon prijenosa vlasništva na Mješoviti sindikat.

(32) Zračna luka istodobno prima civilne i vojne zrakoplove. U tablici u nastavku naveden je ukupan broj putnika koji je od 2000. do 2013. letio u Zračnu luku i iz nje. Tablica 1. Promet Zračne luke Pau (broj putnika) u razdoblju od 2000. do 2013. Godina Ukupno 2000. 6 13 333 2001. 6 00 084 2002. 5 85 410 2003. 6 82 428 2004. 7 20 588 2005. 7 29 409 2006. 7 63 942 2007. 7 63 018 2008. 8 17 511 2009. 6 91 037 2010. 6 73 697 2011. 6 41 496 2012. 6 09 535 2013. 6 45 577 Izvor: podatke je dostavila Francuska, a preuzeti su s web-mjesta komore CCIPB

(33) Ryanair je u Zračnoj luci Pau počeo poslovati u travnju 2003. Ryanair je u razdoblju koje se ispituje (od 2003 do 2011.) upravljao linijama prema Londonu, Charleroiu, Bristolu i Beauvaisu.

(34) Letovi društva Ryanair u 2010. obuhvaćali su oko 16 % putnika u Zračnoj luci. Ryanair je svoje letove u Zračnoj luci Pau obustavio nakon isteka njegovih ugovornih obveza sa Zračnom lukom 1. travnja 2011.

(35) Osim društva Ryanair, glavni komercijalni prijevoznik koji je poslovao u Zračnoj luci Pau bio je Air France. On upravlja većinom letova iz Zračne luke Pau te ostvaruje najveći dio prometa te Zračne luke (oko 80 % putnika).

(36) U razdoblju koje se ispituje i drugi su zračni prijevoznici poslovali u Zračnoj luci, posebno Transavia CV (dalje u tekstu: „Transavia”), društvo kći grupe Air France KLM.

3. MJERE KOJE SU BILE PREDMET ODLUKE O POKRETANJU FORMALNOG ISTRAŽNOG POSTUPKA I IZVJEŠTAJ SAVJETNIKA

(37) Mjere koje su bile predmet odluke o pokretanju formalnog istražnog postupka odnosile su se posebno na upravljanje linijom kojom su povezane Zračne luke Pau i London Stansted. S jedne je strane bila riječ o Ugovoru o marketinškim uslugama koji je CCIPB 2005. sklopio s društvom AMS, a s druge strane o Ugovoru o uslugama zračne luke koji je CCIPB isti dan sklopio s društvom Ryanair. Oba prethodno navedena Ugovora (dalje u tekstu: „ugovori iz 2005.”) potpisana su 30. lipnja 2005. te su sklopljena na pet godina, s mogućim produljenjem od dodatnih pet godina.

3.1 UGOVORI IZ 2005. SKLOPLJENI S DRUŠTVIMA AMS I RYANAIR

3.1.1 UGOVOR O MARKETINŠKIM USLUGAMA SKLOPLJEN S DRUŠTVOM AMS U POGLEDU LINIJE PAU – LONDON STANSTED

(38) AMS je društvo kći društva Ryanair koje raspolaže ekskluzivnom licencom za pružanje marketinških usluga na web-mjestu društva Ryanair (www.ryanair.com). U Ugovoru o internetskim marketinškim uslugama sklopljenim s društvom AMS (dalje u tekstu: „Ugovor o marketinškim uslugama iz 2005.”), koji je priopćila Francuska, navedeno je sljedeće: „ovaj se Ugovor temelji na obvezi društva Ryanair da svakodnevno posluje na liniji između Paua i Londona (Stansted)” (članak 1.). Predmet je Ugovora o marketinškim uslugama „utvrditi uvjete na temelju kojih će Airport Marketing Services komori CCIPB pružati posebne marketinške usluge namijenjene promicanju različitih turističkih i poslovnih atrakcija u regiji Pau i Béarn” te je u njemu navedeno da je „glavno sredstvo za pružanje marketinških usluga na temelju ovog Ugovora web-mjesto http://www.ryanair.com kojim je moguće izravno ciljati potencijalne putnike niskotarifnog zračnog prijevoznika Ryanair” (članak 1.1.).

(39) Ugovorom o marketinškim uslugama iz 2005. uspostavljena su detaljna pravila na temelju kojih AMS provodi određene promidžbene usluge na web-mjestu društva Ryanair (14). Sve se usluge temelje na sljedećim elementima: — „prikladan prostor na stranici namijenjenoj odredištu Pau na web-mjestu http://www.ryanair.com od pet (5) odlomaka od 150 riječi u odjeljku ‚Airport marketing Services Top Five Things To Do’ (Pet stvari koje ne smijete propustiti u Pauu) (godišnja cijena po odlomku utvrđuje se na temelju cjenovnog raspona: 20 000 EUR)”, — „prikladan prostor na desnoj traci na stranici namijenjenoj odredištu Pau na web-mjestu http://www.ryanair.com za isticanje jedne (1) poveznice koja vodi prema web-mjestu koje odredi CCIPB (godišnja cijena po poveznici utvrđuje se na temelju cjenovnog raspona: 15 000 EUR)”, — „prikladan prostor u odjeljku ‚Top Five Things To Do’ na stranici namijenjenoj odredištu Pau na web-mjestu http://www.ryanair.com za isticanje sedam (7) poveznica koje vode prema web-mjestima koje odredi CCIPB (godišnja cijena po poveznici utvrđuje se na temelju cjenovnog raspona: 10 000 EUR)”, — „45 (četrdeset i pet) dana godišnje ističe se poveznica prema web-mjestu koje odredi CCIPB na početnoj stranici na engleskom jeziku web-mjesta http://www.ryanair.com (dnevna cijena utvrđuje se na temelju cjenovnog raspona: 6 000 EUR) (članak 3.)”.

(40) CCIPB se na temelju tog Ugovora obvezao društvu AMS godišnje platiti 4 37 000 EUR za svaku godinu trajanja Ugovora.

3.1.2 UGOVOR O USLUGAMA ZRAČNE LUKE SKLOPLJEN S DRUŠTVOM RYANAIR U POGLEDU LINIJE PAU – LONDON STANSTED

(41) Ugovorom o uslugama zračne luke (dalje u tekstu: „Ugovor o uslugama zračne luke iz 2005.”) sklopljenim s društvom Ryanair utvrđena su detaljna pravila stavljanja na raspolaganje infrastrukture Zračne luke Pau u korist zračnog prijevoznika, posebno kada je riječ o zemaljskim uslugama i stavljanju na raspolaganje privatnih prostorija. Taj se Ugovor odnosi na liniju London Stansted – Pau koja je otvorena u travnju 2003. Tim je Ugovorom zamijenjen prvotni Ugovor sklopljen 28. siječnja 2003. koji je 3. svibnja 2005. poništio Upravni sud u Pauu.

(42) Predmet tog Ugovora je „utvrđivanje operativnih i financijskih uvjeta na temelju kojih se Ryanair obvezuje uvesti i osigurati međunarodne komercijalne letove iz te Zračne luke i u nju. Usto, […] Ugovorom su utvrđeni uvjeti slijetanja, zemaljskih usluga i ostalih usluga koje Zračna luka nudi društvu Ryanair” (članci 1.1. i 1.2.).

(43) U skladu s člankom 4. Ugovora o uslugama zračne luke iz 2005., Ryanair treba osigurati redovne i svakodnevne usluge zračne luke na liniji London – Pau te Zračnoj luci platiti naknade iz članaka 7.1. (regulirane zrakoplovne naknade) i 7.2. (neregulirane zrakoplovne naknade).

3.2 IZVJEŠTAJ SAVJETNIKA

(44) Savjetnik je u svojem izvještaju posebno ispitao prirodu marketinških usluga i pojedinosti o uslugama zračne luke koje su predmet ugovora koje je CCIPB sklopio sa zračnim prijevoznicima, a posebno Ugovora iz 2005. koje je sklopio s društvima Ryanair i AMS (15).

3.2.1 UGOVORI O MARKETINŠKIM USLUGAMA SKLOPLJENI S DRUŠTVIMA RYANAIR I AMS

(45) Savjetnik je sažeo sve ugovore o marketinškim uslugama Zračne luke Pau koje je CCIPB potpisao s društvima Ryanair i AMS od 2003. do 2008., od kojih su samo ugovori iz 2005. predmet odluke o pokretanju postupka.

(46) Savjetnik je posebno: — provjerio koliko cijene utvrđene ugovorima o marketinškim uslugama odgovaraju cijenama koje su istaknute na web-mjestu društva AMS (http://airportmarketingservices.com/pdfs/ratecard.pdf). Prema mišljenju savjetnika, cijene utvrđene na web-mjestu društva AMS odgovaraju cijenama utvrđenima u Ugovoru o marketinškim uslugama iz 2005., — analizirao povezanost iznosa koje je obračunavao AMS sa stupnjem djelatnosti društva Ryanair u Zračnoj luci Pau. Prema mišljenju savjetnika, čini se da su cijene utvrđene za marketinške usluge u skladu s porastom broja ostvarenih letova, — usporedio usluge koje je AMS pružao komori CCIPB s ostalim internetskim marketinškim uslugama koje je zajedno nudio te na temelju sličnih detaljnih pravila.

(47) Savjetnik je doveo u pitanje interes komore CCIPB za potpisivanje ugovora za nabavu takvih marketinških usluga i to iz sljedećih razloga. Kao prvo, web-mjesto društva Ryanair prvenstveno je web-mjesto za prodaju karata, a ne opće web-mjesto za prodaju putovanja. Prema mišljenju savjetnika, čini se stoga da je web-mjesto društva Ryanair ponajprije usporedivo s web-mjestima ostalih zračnih prijevoznika na kojima se općenito nalazi vrlo malo plaćenih oglasa te na kojima se zračne luke ne oglašavaju. Kao drugo, savjetnik primjećuje da zračne luke nisu usporedive s ostalim potencijalnim oglašivačima na web-mjestima zračnih prijevoznika, poput društva Ryanair, jer su usluge koje zračna luka pruža putnicima društva Ryanair po svojoj prirodi neodvojive od usluga samog društva Ryanair, za razliku od usluga povezanih sa smještajem i najmom automobila. Naposljetku, savjetnik općenito dovodi u pitanje razumno ponašanje zračnih luka koje vlastiti novac troše pri zračnim prijevoznicima kako bi privukle klijente na njihove letove, dok ti dodatni putnici izravno pridonose koristi dotičnih zračnih prijevoznika.

(48) Zato savjetnik zaključuje da zračne luke mogu imati tek slab interes za oglašavanje na web-mjestu društva Ryanair.

(49) S druge strane, prema mišljenju savjetnika, čak i da takav interes postoji, nisu ga izmjerili ni Zračna luka ni Ryanair. Savjetnik primjećuje i da su marketinške informacije na web-mjestu društva Ryanair dosta sažete i slabo razrađene te da su (Zračna luka ili Ryanair) oglas smatrali učinkovitim, već bi bili uložili u poboljšanje njegove kvalitete i izgleda. Savjetnik iz toga zaključuje da komercijalna vrijednost marketinških usluga strankama Ugovora nije bila od presudne važnosti.

(50) Naprotiv, prema mišljenju savjetnika, regija odredišta mogla je stvarno imati koristi od promidžbenih usluga kojima se klijente društva Ryanair potiče da ondje provedu više vremena ili da potroše više novaca. Međutim, savjetnik smatra da se, s obzirom na to da je Ugovor potpisan između komore CCIPB i društva Ryanair ili njegova društva kćeri, eventualne prednosti koje je ostvarila regija moraju isključiti iz analize Ugovora.

(51) Prema mišljenju savjetnika, neusklađenost između iznimno volatilnog karaktera tržišta internetskog marketinga i utvrđenog cjenovnog raspona društva AMS dovodi, nadalje, u pitanje stvarni cilj tog poduzetnika. Prema mišljenju društva Ryanair, ugovor s društvom AMS je fakultativan, a upravitelji zračnih luka ne bi ga potpisivali da nema komercijalnu vrijednost. Savjetnik se svejedno pita je li Ryanair izvršio pritisak tijekom pregovora sa Zračnom lukom u pogledu poslovanja zračnih linija, pogotovo s obzirom na to da se više obližnjih zračnih luka (primjerice Tarbes i Biarritz u slučaju Zračne luke Pau) natjecalo za prihvat društva Ryanair.

(52) Prema mišljenju savjetnika, iz svih tih elemenata proizlazi da je strategija društva Ryanair pri sklapanju Ugovora o marketinškim uslugama bila dobiti subvenciju od zračne luke kako bi moglo održati niske cijene.

3.2.2 UGOVOR O MARKETINŠKIM USLUGAMA SKLOPLJEN S DRUŠTVOM TRANSAVIA

(53) Savjetnik je ispitao i Ugovor o marketinškim uslugama koji su 2006. sklopili CCIPB i zračni prijevoznik Transavia. Taj Ugovor nije predmet ove odluke o pokretanju postupka.

3.2.3 UGOVORI O USLUGAMA ZRAČNE LUKE

(54) Savjetnik je analizirao i razne ugovore o uslugama zračne luke koje je CCIPB od 2003. do 2005. potpisao s različitim zračnim prijevoznicima (tj. s društvima Ryanair, Air France i Transavia).

(55) Prema mišljenju savjetnika, cijene usluga zračne luke uređene su na sljedeći način: cijene reguliranih naknada (naknada za rasvjetu, naknada za slijetanje, naknada za parkiranje i naknada po putniku) utvrđuju se na temelju cjenovnog raspona koji se primjenjuje na sve zračne prijevoznike. Cijena primjenjiva na svaku naknadu ažurira se svake godine prema stopi koja ovisi o pregovorima unutar savjetodavnog gospodarskog povjerenstva Zračne luke. Prema mišljenju savjetnika, cijene reguliranih usluga ne mogu se razlikovati među zračnim prijevoznicima.

(56) Prema mišljenju savjetnika, cijena nereguliranih pristojbi (usluge podrške zračne luke) razlikuje se među zračnim prijevoznicima te proizlazi iz bilateralnih komercijalnih pregovora.

(57) Savjetnik je usporedio neregulirane usluge koje plaća Ryanair s istim uslugama koje plaćaju drugi zračni prijevoznici (Air France i Transavia). Ta se usporedba istodobno temelji na vrsti usluga i primijenjenoj cijeni.

(58) Savjetnik je utvrdio da se čini da su usluge podrške zračne luke predviđene ugovorima tih dvaju prijevoznika ispunjene te da postoji stvarna razlika u vrsti usluga koje se pružaju različitim prijevoznicima. Prijevoznik Air France, naime, koristi se cjelovitijim skupom usluga. Nadalje, Ryanair plaća manju paušalnu cijenu (no u zamjenu za veću djelatnost) od društva Transavia.

(59) Međutim, prema mišljenju savjetnika koji je usporedio cijene koje se paušalno primjenjuju na društva Ryanair i Transavia s cijenama koje se primjenjuju na društvo Air France za slične usluge, Ryanair za slične uobičajene usluge plaća manju cijenu ([…] (16) EUR) od one koja se primjenjuje na društvo Air France ([…] EUR) ili društvo Transavia ([…] EUR). Ta cijena predstavlja oko […] % cijene koju plaćaju ostali prijevoznici.

(60) Prema mišljenju Francuske, u usporedbi usluga zračnih luka (nereguliranih usluga), koju je proveo savjetnik, nisu točno sažeti rezultati različitih pregovora koje je vodio CCIPB. Francuska navodi neke primjere kojima se obrazlažu takve utvrđene cijene, posebno s obzirom na to da se Ryanair ne služi nekim uslugama koje se nude društvu Air France.

4. MJERE KOJE SU BILE PREDMET ODLUKE O PROŠIRENJU POSTUPKA

(61) Komisija je smatrala potrebnim proširiti formalni istražni postupak i ispitati sve Ugovore koje je CCIPB sklopio s društvima AMS i Ryanair tijekom cijelog razdoblja u kojem je Ryanair obavljao svoju djelatnost u Zračnoj luci Pau (od 2003. do 2011.) kako bi utvrdila predstavljaju li ugovori koje je CCIPB sklopio s društvima Ryanair AMS državne potpore.

(62) Komisija je odlučila i proširiti formalni istražni postupak na Ugovor koji je CCIPB 23. siječnja 2006. sklopio sa zračnim prijevoznikom Transavia te na razne financijske doprinose koje su javni subjekti uplatili Zračnoj luci tijekom razdoblja koje se ispituje te čiji je popis Francuska dostavila Komisiji dopisom od 30. svibnja 2011.

(63) Te su mjere detaljno navedene u nastavku, u odjeljcima od 4.1. do 4.3.

4.1 UGOVORI SKLOPLJENI IZMEĐU KOMORE CCIPB TE DRUŠTAVA RYANAIR I AMS

(64) Odlukom o proširenju postupka obuhvaćeni su ugovori koje je CCIPB sklopio od 2003. do 2011. s prijevoznicima Ryanair i AMS.

4.1.1 UGOVOR OD 28. SIJEČNJA 2003.

(65) Ugovor potpisan 28. siječnja 2003. CCIPB je sklopio izravno s društvom Ryanair (a ne s društvom AMS). Taj Ugovor sadržava odredbe o uslugama zračne luke i marketinškim uslugama.

(66) U članku 2. Ugovora navedene su obveze društva Ryanair u pogledu komore CCIPB te iznos naknada zračne luke. U članku 3. Ugovora navedene su obveze komore CCIPB te je posebno navedeno da mora, u potpunosti o svojem trošku, postupati kako slijedi: (a) „pružati ili osigurati pružanje terminalnih/infrastrukturnih usluga Zračne luke u zamjenu za usluge koje su pobliže opisane u Prilogu A u nastavku; (b) obavljati sve djelatnosti odnosa s javnošću i marketinga, pobliže opisane u Prilogu B u nastavku; (c) platiti društvu Ryanair paušalni iznos od osamdeset tisuća eura (80 000 EUR) za otvaranje te nove linije nakon potpisivanja Ugovora; (d) plaćati društvu Ryanair, uzevši u obzir promidžbu Zračne luke Pau putem internetskih poveznica komore CCIPB na web-mjestu društva Ryanair, putem oglasa u tisku o niskotarifnim letovima iz Zračne luke Pau i u nju te putem ostalih sredstava, poput radijskih i televizijskih oglasa te vanjskog oglašavanja koje odabere Ryanair, iznos od jedanaest eura (11 EUR) po putniku u odlasku iz Zračne luke Pau i to mjesečno po dospijeću i/ili odbijanjem od iznosa koji je Ryanair dužan platiti komori CCIPB u skladu s prethodno navedenim odredbama članka 2. točke (b), pri čemu je gornja granica utvrđena na četiristo tisuća eura (4 00 000 EUR) godišnje i ako se usluge povratnih letova pružaju svakodnevno; (e) ovaj se Ugovor primjenjuje samo na liniju Pau – London na temelju najmanje jednog leta dnevno, 364 dana u godini. Ako se linija Pau – London toliko razvije da može ponuditi više letova dnevno, CCIPB neće plaćati dodatne iznose. Ako se, uz obostranu suglasnost, otvore nove linije prema Njemačkoj, Belgiji, Irskoj ili Italiji, primjenjivat će se isti Ugovor te će za njihovo otvaranje biti plaćen isti iznos od osamdeset tisuća eura (80 000 EUR), s gornjom granicom od četiristo tisuća eura (4 00 000 EUR) godišnje koji su izračunani na osnovi od jedanaest eura (11 EUR) po putniku u odlasku iz Zračne luke. Svaka nova linija bit će predmet novog ugovora ili izmjene ovog Ugovora…”.

(67) U Prilogu A Ugovoru naveden je popis zemaljskih usluga i povezanih usluga primjenjivih na letove koje pruža Ryanair. Prilog B sadržava odredbe o djelatnostima odnosa s javnošću, prodaje i marketinga Zračne luke. U dijelu koji se odnosi na prodaju i marketing posebno je navedeno sljedeće: „Zračna luka društvu Ryanair pruža podršku i pomoć pri njegovim zadatcima periodične prodaje u prihvatnom području Zračne luke, posebno besplatnim stavljanjem na raspolaganje ureda, telefonske linije i telefaksa osoblju društva Ryanair. Zračna luka razmatra sve mogućnosti oglašavanja u regiji (vanjsko oglašavanje, novinski, televizijski, radijski oglasi itd.) koje smatra da bi mogle zanimati društvo Ryanair…”.

(68) Taj je Ugovor 3. svibnja 2005. poništio (17) Upravni sud u Pauu iz sljedećih razloga: „neravnoteža […] koja se pokazala između uzajamnih obveza stranaka Ugovora, uzevši u obzir nejasne obveze društva Ryanair Limited u pogledu djelatnosti turističke promidžbe grada Paua u inozemstvu te jer u slučaju neostvarivanja iznesenih ciljeva nije predviđen povrat barem dijela plaćenog iznosa, dovela je do toga da se pobijana odluka smatra financijskom potporom u korist društva Ryanair Limited”. „sporna odluka, kojom je odobren Ugovor na temelju kojeg je društvu Ryanair Limited dodijeljena financijska potpora, u nedostatku prethodnog priopćenja ove odluke Komisiji Europskih zajednica jest nezakonita i potrebno ju je poništiti”.

(69) Upravni sud u Pauu podsjetio je u svojoj presudi od 3. svibnja 2005. da se CCIPB, koji upravlja Zračnom lukom Pau, obvezao „bez naknade” društvu Ryanair platiti 80 000 EUR za otvaranje linije London Stansted – Pau u 2003. CCIPB obvezao se i platiti 11 EUR po putniku društvu Ryanair do godišnje gornje granice od 4 00 000 EUR „u zamjenu za djelatnosti namijenjene isticanju grada Paua”. Sud je iz toga zaključio da je Ugovor predstavljao „financijsku potporu u korist društva Ryanair”.

(70) Taj je Ugovor iz 2003. zamijenjen dvama Ugovorima iz 2005. koji su predmet odluke o pokretanju formalnog istražnog postupka.

4.1.2 UGOVORI IZ 2005. (18)

(71) Ugovori iz 2005. bili su predmet istrage koju je provela Regionalna revizorska komora Aquitaine (dalje u tekstu: „CRC”).

(72) Izvješće o konačnim zapažanjima komore CRC o komori CCIPB izneseno je 19. listopada 2006. i odnosi se na poslovnu godinu 2001. i sljedeće godine. Dio izvješća odnosi se na „ potporu dodijeljenu niskotarifnom zračnom prijevozniku ” (poglavlje 3. izvješća). Prije sastavljanja izvješća CRC je ispitao Ugovor o marketinškim uslugama. U svojem izvješću o konačnim zapažanjima CRC je posebno iznio sljedeća zapažanja:

„CCI je […] primijenio, kako bi izbjegao učinke odluke Upravnog suda (koji je zaključio da je iz Ugovora iz 2003. sklopljenog s društvom Ryanair proizašla nezakonita državna potpora), nove pravne uvjete”.

„društvo AMS samo je ogranak društva Ryanair, kojim upravljaju dva visoka rukovoditelja prijevoznika Ryanair”.

„razmišljajući na isti način kao i upravni sudac (Upravni sud u Strasbourgu, 24. srpnja 2003. društvo Brit Air protiv CCI de Strasbourg et du Bas-Rhin, CAA de Strasbourg, 18. prosinca 2003., CCI de Strasbourg et du bas-Rhin protiv društva Brit Air), očita je neravnoteža između obveza stranaka Ugovora. Oglašavanje na njegovu web-mjestu donosi korist i prijevozniku Ryanair te ne može predstavljati izravnu naknadu financijskih obveza koje je preuzela Trgovačka i industrijska komora [CCIPB]”.

(73) U izvješću o zapažanjima pokazalo se da postoji „neravnoteža […] između uzajamnih obveza stranaka Ugovora”.

(74) U izvješću je navedeno da je CRC, unatoč argumentima koje su iznijela društva AMS i Ryanair „ostao pri svojem mišljenju”. CRC je zaključio sljedeće:

(75) U izvješću je navedena i djelotvornost potpore (poglavlje 3.2.) te njezina učinkovitost (poglavlje 3.3.). U njemu je navedeno i da su gospodarski učinci zračne linije Pau – London Stansted na regiju Béarn neosporni:

(76) Kada je riječ o učinkovitosti potpore, u izvješću je navedeno da „ukupni trošak zračne linije koji je 2004. snosio CCI, u kojem su uzeti u obzir prihodi nastali tom djelatnošću, procijenjen je na 3 60 000 EUR”.

(77) CRC se pita je li CCIPB mogao postići iste rezultate gospodarskog razvoja regije Béarn da je zračnom prijevozniku Ryanair dodijelio manju financijsku potporu. U tom kontekstu, u izvješću se poziva na uvjete usklađenosti utvrđene u smjernicama Zajednice za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (19) iz 2005. (dalje u tekstu: „smjernice iz 2005.”). U izvješću je u tom pogledu zaključeno da ti uvjeti nisu bili ispunjeni.

4.1.3 UGOVORI SKLOPLJENI IZMEĐU ZRAČNE LUKE TE DRUŠTAVA RYANAIR I AMS NAKON 2005.

(78) Prema mišljenju francuskih tijela, različiti ugovori ili izmjene Ugovora iz 2005. sklopljeni između komore CCIPB te društava Ryanair i AMS nakon 2005. su sljedeći: — U Ugovoru o marketinškim uslugama sklopljenom 25. rujna 2007. na početno trajanje od pet godina od dana potpisivanja dvije su se stranke sporazumjele da „će se sastati kako bi raspravile nastavak suradnje između komore CCIPB i društva AMS”„najkasnije šest mjeseci prije isteka početnog trajanja Ugovora”. Ta je promidžba povezana s upravljanjem linijom Pau – Charleroi koja se temelji na tri leta tjedno tijekom cijele poslovne godine. Kao naknadu za internetsku poveznicu koja vodi na web-mjesto koje je odredio CCIPB istaknutoj na belgijskoj i nizozemskoj početnoj stranici web-mjesta društva Ryanair (www.ryanair.com), CCIPB je društvu AMS plaćao godišnji iznos od […] EUR. Linija je otvorena 30. listopada 2007. Taj je Ugovor izmijenjen dopisima od 16. lipnja 2009. nakon čega je naknada za promidžbu od 1. siječnja 2009. iznosila […] EUR bez izmjene usluga. — Izmjenu Ugovora o uslugama zračne luke iz 2005. potpisao je CCIPB dopisom od 25. rujna 2007. kojim se prihvaća primjena uvjeta utvrđenih u Ugovoru o uslugama zračne luke iz 2005. na liniju Pau – Charleroi u trajanju od pet godina. — Izmjenu Ugovora o uslugama zračne luke iz 2005. potpisao je CCIPB dopisom od 17. ožujka 2008. kojim se prihvaća primjena uvjeta utvrđenih u Ugovoru o uslugama zračne luke iz 2005. na liniju Pau – Bristol u trajanju od jedne godine. — U Ugovoru o marketinškim uslugama sklopljenom 31. ožujka 2008. na razdoblje od 16. svibnja do 13. rujna 2008. dvije su se stranke sporazumjele da „će se sastati kako bi raspravile nastavak suradnje između komore CCIPB i društva AMS najkasnije tri mjeseca prije isteka početnog trajanja Ugovora”. Promidžbene radnje predviđene tim Ugovorom povezane su s obvezom društva Ryanair da u istom razdoblju posluje s tri leta tjedno na liniji Pau – Bristol. Kao naknadu za internetsku poveznicu koja vodi na web-mjesto koje je odredio CCIPB istaknutoj osam dana na engleskoj početnoj stranici web-mjesta www.ryanair.com, CCIPB je društvu AMS platio iznos od […] EUR. — Odlukom od 15. lipnja 2009. CCIPB je ovlastio svojeg predsjednika da izmijeni iznos iz Ugovora o marketinškim uslugama iz 2005. ograničujući ga na […] EUR u 2009. zbog smanjenja broja letova koje je Ryanair planirao za liniju Pau – London na 211. — Izmjenu Ugovora o uslugama zračne luke iz 2005. potpisao je CCIPB dopisom od 16. lipnja 2009. kojim se prihvaća primjena uvjeta utvrđenih u Ugovoru o uslugama zračne luke iz 2005. na liniju Pau – Bristol za ljetnu sezonu 2009. — Ugovor o marketinškim uslugama sklopljen je 16. lipnja 2009. na razdoblje od 1. travnja do 24. listopada 2009. s mogućnošću produljivanja, uz obostranu suglasnost, tri mjeseca prije njegova isteka. Promidžbene radnje predviđene tim Ugovorom povezane su s poslovanjem na liniji Pau – Bristol s dva leta tjedno na temelju programa kojima je u istom razdoblju predviđeno 60 letova. Kao naknadu za internetsku poveznicu koja vodi na web-mjesto koje je odredio CCIPB istaknutoj devet dana na engleskoj početnoj stranici web-mjesta www.ryanair.com, CCIPB je društvu AMS platio iznos od […] EUR. Linija je zatvorena u listopadu 2009.; — Ugovor o marketinškim uslugama sklopljen je 28. siječnja 2010.„na početno trajanje od dana potpisivanja do isteka jedne godine nakon otvaranja linija” te se može „produljiti na dodatno razdoblje od jedne godine”. Promidžbene radnje predviđene tim Ugovorom povezane su s linijom Pau – London Stansted od 30. ožujka 2010. na temelju tri leta tjedno i najmanje 220 letova, linijom Pau – Charleroi od istog dana na temelju tri leta tjedno i najmanje 100 letova te linijom Pau – Beauvais od travnja 2010. na temelju tri leta tjedno i najmanje 100 letova. Kao naknadu za internetsku poveznicu koja vodi na web-mjesto koje je odredio CCIPB istaknutoj 25 ili 45 dana na engleskoj, belgijskoj, nizozemskoj i francuskoj početnoj stranici web-mjesta www.ryanair.com, CCIPB je društvu AMS platio iznos od […] EUR.

(79) Usluge koje nudi AMS i njihovi financijski uvjeti navedeni su u članku 3. različitih ugovora o marketinškim uslugama. Prema mišljenju francuskih tijela, kretanje iznosa plaćenih društvu AMS ovisi o potpisivanju novih ugovora povezanih s novim linijama (Charleroi, Bristol) te o preinakama programa kojima su predviđeni letovi, posebno na liniji Pau – London Stansted. Nakon isteka produljenih Ugovora od 30. lipnja 2005. i 25. rujna 2007., sklopljen je novi Ugovor kojim se uzimaju u obzir sve linije koje su osigurane od 30. ožujka 2010.

(80) Prema mišljenju francuskih tijela, nijedan novi ugovor o uslugama zračne luke nije sklopljen nakon što je Ugovor o uslugama zračne luke iz 2005. istekao u travnju 2010. Stoga cijene koje su se od travnja 2010. do travnja 2011. primjenjivale na Ryanair usvojilo je savjetodavno gospodarsko povjerenstvo za regulirane naknade, a cijene naknade za zemaljske usluge predviđene su Ugovorom iz 2005. jer pregovori o novom ugovoru nisu urodili plodom. Francuska su tijela navela da su novim Ugovorom obuhvaćene samo marketinške usluge.

(81) Prema mišljenju Francuske, linije Pau – London i Pau – Charleroi iz Ugovora o uslugama zračne luke otvorene su 30. ožujka 2010., a linija Pau – Beauvais iz istog Ugovora otvorena je u travnju 2010. Stoga je početno razdoblje završilo sa zimskim programom 2010./2011. Dopisom od 14. veljače 2011. CCIPB je „s obzirom na to da Ugovor nije u propisanom roku bio produljen za dodatnu godinu” od društva AMS zatražio da „uzme u obzir automatski istek Ugovora od 1. travnja 2011.”.

(82) Francuska je u svojim dopisima od 30. svibnja 2011. i 10. svibnja 2012. podnijela procjenu iznosa koje su CCIPB i drugi javni subjekti platili od 2003. do 2011. društvu AMS (ili društvu Ryanair na temelju Ugovora od 28. siječnja 2003.). Ukupni je iznos tih plaćanja od 2003. do 2011. bio [4 – 6] milijuna EUR na temelju Ugovora iz uvodnih izjava od 64. do 81. Točni iznosi koje su CCIPB i drugi javni subjekti platili društvu AMS (ili društvu Ryanair) navedeni su u tablici 2. u nastavku. Tablica 2. Subvencije društvu AMS ili Ryanair po zračnoj liniji (u tisućama EUR) (u tisućama EUR) Subvencija plaćena društvu AMS ili Ryanair po zračnoj liniji 2003. 2004. 2005. 2006. 2007. 2008. 2009. 2010. 2011. Ukupno Pau – London […] […] […] 437 […] […] […] […] […] […] Pau – Charleroi […] […] […] […] […] […] Pau – Bristol […] […] […] Pau – Beauvais […] […] […] Ukupni iznosi plaćeni društvu Ryanair ili AMS […] […] […] 437 […] […] […] […] […] [4 000 – 6 000] Izvor: Dopisi Francuske od 30. svibnja 2011. i 10. svibnja 2012. ()

4.2 UGOVOR SKLOPLJEN IZMEĐU KOMORE CCIPB I DRUŠTVA TRANSAVIA

(83) CCIPB je 23. siječnja 2006. potpisao Ugovor sa zračnim prijevoznikom Transavia. Taj je Ugovor sklopljen na tri godine od 26. travnja 2006. kada je otvorena linija Pau – Amsterdam s mogućnošću produljivanja na dodatno razdoblje od dvije godine. U travnju 2009. prešutno je produljen, ali je u listopadu 2009. raskinut nakon što je Transavia odlučila ukinuti svoje usluge.

(84) Tim su Ugovorom predviđena plaćanja za marketinške usluge od 2 50 000 EUR za prve dvije godine, za 156 odlaznih letova godišnje. U slučaju da je broj godišnjih letova manji od 156, plaćanje se mora razmjerno uskladiti. Tijekom treće godine predviđeno je plaćanje od […] EUR po putniku u odlasku (s godišnjom gornjom granicom od […] EUR).

(85) Tim je Ugovorom predviđena i mogućnost produljenja od dvije dodatne godine, pri čemu je za četvrtu godinu predviđeno plaćanje od […] EUR po putniku u odlasku te za petu godinu plaćanje od […] EUR po putniku u odlasku.

(86) CCIPB je tako na temelju Ugovora društvu Transavia platio ukupan iznos od [7 00 000 – 9 00 000] EUR za marketinške usluge koje je društvo Transavia pružalo od 26. travnja 2006. do 29. listopada 2009.

4.3 FINANCIJSKI DOPRINOSI RAZLIČITIH JAVNIH SUBJEKATA ZRAČNOJ LUCI PAU

(87) U svojem dopisu od 30. svibnja 2011. Francuska je Komisiji podnijela procjenu svih subvencija koje su Zračnoj luci dodijeljene putem javnih sredstava. Mjere koje su bile obuhvaćene proširenjem postupka opisane su u uvodnim izjavama od 88. do 107. Prema mišljenju Francuske, Zračnoj luci nisu dodijeljena nikakva državna financiranja ni javne potpore koje bi bile namijenjene uravnoteženju upravljanja Zračnom lukom.

(88) Za potrebe njihove ocjene u skladu s odredbama koje se primjenjuju na državne potpore, potrebno je razlikovati subvencije za „opremu” koje su platili različiti javni subjekti od državnih subvencija namijenjenih za pokrivanje troškova koje, prema mišljenju francuskih tijela, proizlaze iz državnih zadataka. Tablica 3. Zračna luka Pau Pyrénées – Financijski doprinosi koje je Zračna luka od 2000. do 2010. primila od raznih javnih subjekata (u tisućama EUR) Vrsta subvencije 2000. 2001. 2002. 2003. 2004. 2005. 2006. 2007. 2008. 2009. 2010. Ukupno Državna subvencija fonda FIATA (državni zadatci) 396 11 400 300 1 107 Državna subvencija za opremu (državna ulaganja) 166 (prostorije SSLIA-e (21)) 1 782 (dva tomografa + vozilo) SSLIA 466 (vozilo SSLIA-e) 2 414 Ukupna subvencija za opremu u pogledu državnih zadataka 166 2 178 466 11 400 300 3 521 Opće vijeće Atlantskih Pireneja (sredstva za opremu) 1 326 (teretni terminal) 91 (oprema uzletno-sletne staze) 478 (radovi na stazi za vožnju) 1 895 Opće vijeće Akvitanije 1 413 (teretni terminal) 2 164 (putnički terminal) 232 (terminali) 479 (radovi na stazi za vožnju) 4 288 Sindikat općina i naselje Pau 1 479 (teretni i putnički terminali) 1 683 (putnički terminal) 643 (putnički terminal) 5 (terminali) 3 810 FEDER (Europski fond za regionalni razvoj) 1 559 (putnički terminal) 1 184 (terminali) 291 (putnički terminal) 653 (radovi na stazi za vožnju) 3 687 Gaz de France 38 (kogeneracijsko postrojenje) 38 Mješoviti sindikat Zračne luke Pau Pyrénées 4 030 (obnova uzletno-sletne staze i rasvjete) 100 (obnova uzletno-sletne staze i rasvjete) 4 130 Ukupna subvencija za opremu (ne uključujući državne zadatke) 4 218 5 406 2 150 334 1 610 4 030 100 17 848 Opće vijeće Atlantskih Pireneja (povrat glavnice zajma) 97 272 113 122 98 77 779 Ostvarena ulaganja 3 470 8 656 5 781 1 352 272 2 744 260 315 416 5 419 167 28 852

4.3.1 SUBVENCIJE ZA „OPREMU”

(89) Zračna je luka od 2000. do 2010. primila iznose (dalje u tekstu: „subvencije za opremu”) koje su platili Mješoviti sindikat, država, razne lokalne vlasti, Europski fond za regionalni razvoj („FEDER”) i društvo Gaz de France za financiranje raznih ulaganja (terminal, obnova uzletno-sletne staze, obnova rasvjete, teretni terminal, kogeneracijsko postrojenje itd.) u ukupnom iznosu od oko 17,8 milijuna EUR (vidjeti prethodno navedenu tablicu 3.).

(90) Opće vijeće Atlantskih Pireneja dodijelilo je Zračnoj luci „sredstva za opremu” u iznosu od 1,895 milijuna EUR za financiranje teretnog terminala, opreme uzletno-sletne staze i radove na stazi za vožnju. Francuska je navela i da je Opće vijeće Atlantskih Pireneja od 2000. do 2005. platilo iznos od 7 79 000 EUR povrata glavnice zajma. Francuska je istaknula da ta mjera proizlazi iz protokola o financijskom planu Zračne luke Pau koji su 5. studenoga 1990. sklopile lokalne vlasti i CCIPB. Tim su planom, najvećeg ukupnog iznosa od 5,680 milijuna EUR, bili obuhvaćeni radovi usklađivanja područja i rasvjete s normama te proširenje terminala. Protokolom je utvrđeno da su lokalne vlasti mogle financiranje provesti putem sredstava za opremu, povrata zajmova koje je uzeo upravitelj za financiranje ulaganja ili kombinacijom tih dvaju financijskih sredstava. Prethodno naveden iznos od 7 79 000 EUR odgovara povratu glavnice zajma za koji se Opće vijeće Atlantskih Pireneja obvezalo pokriti u skladu s protokolom iz 1990. koji je istekao 2005.

(91) Zračna je luka od Regionalnog vijeća Akvitanije primila četiri subvencije ukupnog iznosa od 4,288 milijuna EUR za financiranje teretnog i putničkog terminala te radova na stazi za vožnju.

(92) Sindikat općina i Zajednica naselja Pau Pyrénées dodijelili su Zračnoj luci 3,810 milijuna EUR za financiranje teretnog i putničkog terminala.

(93) FEDER je subvencionirao razvoj putničkog terminala i radove na stazi za vožnju u visini od 3,687 milijuna EUR.

(94) Gaz de France je 2003. Zračnoj luci Pau dodijelio 38 000 EUR za financiranje kogeneracijske opreme. U trenutku dodjele financiranja Gaz de France bio je javna ustanova industrijskog i trgovačkog karaktera.

(95) Naposljetku, Mješoviti je sindikat financirao program ulaganja kojim su bili obuhvaćeni obnova uzletno-sletne staze i rasvjete te proširenje parkirališta za automobile u visini od 4,130 milijuna EUR.

(96) U tablici 4. u nastavku navedene su sve mjere, odnosno različiti pravni akti kojima su dodijeljene prethodno opisane subvencije za opremu. Za svaku od tih mjera navedeni su datumi dodjele subvencije za opremu, priroda financiranih ulaganja i ukupni troškovi tih ulaganja, ukupni iznosi subvencija za opremu koje su primljene u skladu s različitim mjerama te razdoblja u kojima su ti iznosi plaćeni. Tablica 4. Pregled svih mjera kojima su dodijeljene subvencije za opremu Datum dodjele subvencije Javni subjekti koji su dodijelili subvenciju Vrsta ulaganja Ukupni troškovi ulaganja (u milijunima EUR) Ukupni iznosi subvencija (u milijunima EUR) Razdoblje plaćanja 1999. – 2000. Opće vijeće Regionalno vijeće Sindikat općina i naselje Pau Gaz de France Teretni i putnički terminali, oprema uzletno-sletne staze, kogeneracijsko postrojenje 15,3 11,9 2000. – 2003. 2004. Opće vijeće Regionalno vijeće Europska unija (FEDER) Radovi na stazi za vožnju 2,6 1,6 2005. 2009. Mješoviti sindikat Obnova uzletno-sletne staze i rasvjete, proširenje parkirališta za automobile 5,1 (22) 4,1 2009. – 2010. Izvor: dokumenti koje je dostavila Francuska

4.3.2 DRŽAVNE SUBVENCIJE KOJE SU, PREMA MIŠLJENJU FRANCUSKE, NAMIJENJENE FINANCIRANJU DRŽAVNIH ZADATAKA – SUSTAV FINANCIRANJA DRŽAVNIH ZADATAKA U FRANCUSKIM ZRAČNIM LUKAMA

(97) U tablici 3. navedene su i državne subvencije namijenjene, prema mišljenju Francuske, financiranju državnih zadataka. Riječ je (vidjeti prvi i drugi red tablice, razdoblje od 2000. do 2010.) o: — subvencije Interventnog fonda za zračne luke i zračni prijevoz („FIATA”) u visini od 1,107 milijuna EUR, — subvencije za opremu u visini od 2,414 milijuna EUR.

(98) Zračna luka Pau je od 2000. do 2010. u subvencijama primila ukupan iznos od 3,521 milijuna EUR.

(99) Prema mišljenju Francuske, tim su subvencijama, u skladu s francuskim zakonodavstvom, pokriveni troškovi državnih zadataka za čiju su provedbu bili zaduženi upravitelji zračnih luka, a država za financiranje. Dotični su se zadatci financirali prihodom od pristojbe zračne luke te dodatnom mjerom. Povijest i vrste tih mjera te vrste zadataka koje se njima financiraju opisane su u uvodnim izjavama od 100. do 108.

(100) Državno je vijeće u presudi SCARA (23) 1998. presudilo da je za zadatke sigurnosti i zaštite u zračnim lukama odgovorna država te da troškove tih zadataka zato ne mogu snositi korisnici zračnih luka putem naknada. Nakon te presude, Zakonom br. 98-1171 od 18. prosinca 1998. o organizaciji određenih usluga zračnog prometa i člankom 136. Zakona br. 98-1266 od 30. prosinca 1998. (Zakon o financijama iz 1999.) (24) uvedene su 1. srpnja 1999. pristojbe zračne luke. Riječ je o pristojbi čiji se prihod može upotrijebiti samo za financiranje određenih financijskih troškova, u ovom slučaju, za troškove zadataka u zračnim lukama za koje Francuska smatra da ih treba snositi država. Prethodno navedenim odredbama uspostavljena je i dodatna mjera o financiranju tih zadataka opisanih u uvodnim izjavama od 105. do 107.

(101) Zakonodavstvom su, kao što je navedeno u propisima, pobliže utvrđeni zadatci koji se mogu financirati pristojbom zračne luke. Riječ je o spasilačkim i vatrogasnim uslugama u pogledu zrakoplova, o suzbijanju opasnosti od naleta životinja (25), o pregledu predane prtljage te pregledu putnika i ručne prtljage, o kontroli zajedničkog pristupa zoni ograničenog kretanja (26), mjerama kontrole okoliša (27) te o automatiziranoj graničnoj kontroli biometrijskom identifikacijom. Upućivanje na automatiziranu graničnu kontrolu biometrijskom identifikacijom uvedeno je u propise 2008. Osim toga, opseg zadataka koji se mogu financirati pristojbama zračne luke ostao je nepromijenjen od uvođenja te mjere i odgovara zadatcima predviđenima u presudi SCARA. U raznim nacionalnim i europskim propisima predviđene su obveze upravitelja zračnih luka u pogledu provedbe tih zadataka. Na primjer, kada je riječ o spasilačkim i vatrogasnim uslugama u pogledu zrakoplova, tim su propisima utvrđeni potrebni ljudski potencijali i oprema ovisno o obilježjima zračne luke.

(102) U pogledu dotične Zračne luke, pristojba zračne luke obvezna je za sve zračne prijevoznike koji posluju u Zračnoj luci. Pristojba se utvrđuje prema broju putnika te masi tereta i pošte koju prijevoznik prevozi. Cijena pristojbe zračne luke po putniku ili toni tereta ili pošte utvrđuje se godišnje za svaku zračnu luku zasebno ovisno o predviđenim troškovima nastalima provedbom zadataka koji se financiraju tom mjerom.

(103) Upravitelji zračnih luka svake godine sastavljaju godišnji izvještaj o troškovima i prometu. U tom je izvještaju navedena ostvarena razina prometa te troškovi zadataka zaštite i sigurnosti za prethodnu godinu te iznosi primljeni od pristojbe zračne luke i dodatnih mjera za financiranje tih zadataka. Osim toga, ti izvještaji sadržavaju i predviđanja prometa, troškova te prihoda povezanih sa zadatcima sigurnosti i zaštite predviđenima za tekuću godinu i dvije sljedeće godine. Te izvještaje provjeravaju upravna tijela koja osobito mogu provoditi kontrole na licu mjesta. Zatim se cijena pristojbe utvrđuje na temelju međuministarske odluke.

(104) Ako se izračuni cijene pristojbe temelje na podacima o predviđenim troškovima i prometu, a posteriori se provodi mehanizam usklađivanja kako bi se osiguralo da dohodak od pristojbe zračne luke, koji je, ovisno o slučaju, uvećan za financiranja dodijeljena dodatnom mjerom opisanom u uvodnim izjavama od 105. do 107., nije veći od stvarnih troškova nastalih provedbom dotičnih zadataka. Budući da sredstva za amortizaciju odgovaraju ulaganjima ostvarenima na temelju tih zadataka, dotični troškovi obuhvaćaju operativne troškove i troškove osoblja nastale provedbom tih zadataka te dio općih troškova povezanih s tim zadatcima (28). Upravitelji moraju voditi višegodišnja izvješća o prihodima nastalima od pristojbe zračne luke i o dodatnoj mjeri te troškovima dotičnih zadataka. Kad se utvrdi pozitivan preostali iznos, on se unosi u kumulativna izvješća prethodnih godina iz kojih može proizaći pozitivan ili negativan preostali iznos koji se uzima u obzir pri utvrđivanju cijene pristojbe za sljedeću godinu. Nadalje, na sve preostale pozitivne iznose utječu financijski troškovi koje snosi upravitelj.

(105) Od svojeg uvođenja, mjera financiranja pristojbom zračne luke morala je biti upotpunjena dodatnom mjerom. Naime, troškovi sigurnosti i zaštite, za razliku od prihoda od pristojbe zračne luke, nisu razmjerni zračnom prometu. U tom kontekstu, radi postizanja ravnoteže troškova sigurnosti i zaštite, u zračnim lukama slabog prometa pokazalo se potrebnim utvrditi višu cijenu pristojbe zračne luke koju su korisnici smatrali previsokom. Tako je za te zračne luke predviđena mogućnost utvrđivanja niže razine pristojbe zračne luke od razine potrebne za pokrivanje troškova te primjena dodatne mjere financiranja kako bi se, kad je to potrebno, mogli financirati zadatci koji se mogu financirati pristojbom zračne luke.

(106) Različite dodatne mjere slijedile su jedna drugu. Francuska su se tijela isprva poslužila uzajamnim fondom pod nazivom Interventni fond za zračne luke i zračni prijevoz („FIATA”) koji je uveden zajedno s pristojbom zračne luke prethodno navedenim Zakonom br. 98-1266 od 30. prosinca 1998. Taj je fond, djelomično financiran pristojbom civilnog zrakoplovstva, zamijenio Fond za poravnanje u zračnom prometu („FPTA”) koji je bio prvotno namijenjen financiranju zračnih linija u svrhu regionalnog razvoja i regionalnog planiranja. Financijska sredstva fonda FIATA pokrivala su iste zadatke koje su pokrivala sredstva fonda FPTA te su proširena na zadatke pokrivene pristojbom zračne luke kao dodatak toj pristojbi u malim zračnim lukama. Konkretno, zadatci fonda FIATA bili su uglavnom podijeljeni u dva različita „odjela”: odjel „zračnih luka” za dodatno pokrivanje zadataka sigurnosti i zaštite u malim zračnim lukama te odjel „zračnog prometa” za subvencije zračnih linija čija je svrha regionalan razvoj i prostorno planiranje. Odluke o plaćanju subvencija iz fonda FIATA za dodatno financiranje zadataka sigurnosti i zaštite donesene su na temelju mišljenja upravnog odbora odjela „zračnih luka” fonda FIATA.

(107) FIATA je 2005. ukinut te se dotično financiranje dvije godine provodilo izravno iz državnog proračuna na temelju istih operativnih načela, što je uključivalo mišljenje upravnog odbora. Država je 2008. tu mjeru zamijenila uvođenjem uvećanih pristojba zračne luke što je kod određenih zračnih luka za učinak imalo utvrđivanje veće razine pristojbe od one koja je bila potrebna za pokrivanje troškova zadataka sigurnosti i zaštite. Ostvareni se višak raspoređivao najmanjim zračnim lukama kako bi dopunio dohodak od pristojbe zračne luke.

(108) Kako je prethodno navedeno, u godišnjim su izvještajima upravitelja zračnih luka, koje provjeravaju upravna tijela, navedeni procijenjeni i ostvareni troškovi te procijenjeni i ostvareni prihodi koji proizlaze iz pristojbe zračne luke i dodatne mjere. Jednako tako, godišnji izvještaji koje vode upravitelji, na temelju kojih se izračunava preostali iznos stvarnih troškova i prihoda, koji, ako je pozitivan, dovodi do smanjenja pristojbe te utječe na financijske troškove koje snose upravitelji, istodobno obuhvaćaju dohodak od pristojbe zračne luke i financiranja ostvarena na temelju dodatne mjere. Mehanizam sastavljanja izvještaja, provođenja kontrole i a posteriori usklađivanja namijenjen je sprječavanju da se isplate javna sredstva veća od stvarno nastalih troškova te se primjenjuje na pristojbu zračne luke i na dodatnu mjeru.

5. RAZLOZI ZA POKRETANJE I PROŠIRENJE FORMALNOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

5.1 ODLUKA O POKRETANJU FORMALNOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

(109) U odluci o pokretanju formalnog istražnog postupka Komisija je utvrdila, u skladu s priopćenjem Francuske, da plaćanje na temelju Ugovora o marketinškim uslugama iz 2005. predstavlja subvenciju koju je komora CCIPB platila društvu AMS. S obzirom na javnu narav komore CCIPB Komisija je smatrala da je Ugovorom bila obuhvaćena uporaba državnih sredstava.

(110) Kada je riječ o postojanju gospodarske prednosti u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, Komisija je iznijela svoje sumnje u činjenicu da se komora CCIPB, sklapanjem dotičnih Ugovora s društvima AMS i Ryanair, ponijela kao razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu koji slijedi strukturnu, globalnu ili sektorsku politiku vođenu izgledima za dugoročnu profitabilnost.

(111) U tom kontekstu, Komisija je posebno prethodno ocijenila, na temelju informacija kojima je raspolagala, da je Ugovor o marketinškim uslugama iz 2005., neovisno o stvarno pruženim uslugama, sklopljen radi subvencioniranja linije Pau – London Stansted te je društvu Ryanair, putem njegova društva kćeri, dodijelio gospodarsku prednost koju ono u uobičajenim tržišnim uvjetima ne bi ostvarilo. Komisija je smatrala da dotična mjera, koju je komora CCIPB platila društvu AMS, može predstavljati državnu potporu koja podliježe načelnoj zabrani iz članka 107. stavka 1. UFEU-a. Ta se ocjena temelji na analizi informacija koje je dostavila Francuska i na okolnostima sklapanja tog Ugovora.

(112) U pogledu Ugovora o uslugama zračne luke iz 2005. Komisija je izrazila sumnje u pogledu postojanja gospodarske prednosti koju je Ryanair ostvario putem sniženih naknada zračne luke.

(113) Naposljetku, Komisija je izrazila sumnje u pogledu spojivosti tih mjera s unutarnjim tržištem u skladu sa smjernicama iz 2005.

5.2 ODLUKA O PROŠIRENJU FORMALNOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

(114) U pogledu ugovora koje su sklopili CCIPB te Ryanair i AMS (koji podrazumijevaju ugovore o uslugama zračne luke i ugovore o marketinškim uslugama) Komisija je u odluci o proširenju postupka procijenila da se istodobno sklopljeni ugovori o uslugama zračne luke i ugovori o marketinškim uslugama trebaju zajedno ocjenjivati, s obzirom na to da su Ryanair i AMS bili jedinstveni korisnik dotičnih mjera. Stoga je Komisija smatrala da je za potrebe utvrđivanja jesu li ti različiti ugovori predstavljali državne potpore trebalo kriterij privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu primijeniti na različite datume kad su ugovori bili sklopljeni (29), odnosno: — 28. siječnja 2003. (linija Pau – London Stansted), — 30. lipnja 2005. (linija Pau – London Stansted) i 16. lipnja 2009. za izmjenu ugovora, — 25. rujna 2007. (linija Pau – Charleroi) i 16. lipnja 2009. za izmjenu ugovora, — ožujak 2008. (Ugovor o uslugama zračne luke od 17. ožujka 2008., Ugovor o marketinškim uslugama od 31. ožujka 2008.) (linija Pau – Bristol), — 16. lipnja 2009. (linija Pau – Bristol), — 28. siječnja 2010. (linije Pau – London, Pau – Charleroi i Pau – Beauvais).

(115) Komisija je zaključila da na temelju informacija kojima je raspolagala ne može isključiti da su Ryanair i AMS u okviru ispitivanih ugovora primili državnu potporu, nego je, međutim, smatrala da ne raspolaže dostatnim elementima koji bi joj omogućili da o tome konačno odluči. Kako bi donijela tu ocjenu, Komisija je smatrala da se, na temelju dokaza kojima raspolaže, ponašanje odjela komore CCIPB koji je upravljao Zračnom lukom te ponašanje same komore CCIPB i ponašanje ostalih javnih subjekata trebaju zajedno ocijeniti na temelju njihova odnosa s društvima Ryanair i AMS.

(116) Na sličan način, Komisija je izrazila sumnje u pogledu usklađenosti Ugovora potpisanog s društvom Transavia s kriterijem privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu.

(117) Kada je riječ o spojivosti tih eventualnih potpora dodijeljenih zračnim prijevoznicima (30), Komisija je razlikovala mjere poduzete prije stupanja na snagu smjernica iz 2005. i mjere koje su kasnije poduzete.

(118) U pogledu prve kategorije, Komisija je smatrala da su kriteriji koji se trebaju primijeniti na ocjenu spojivosti eventualnih dotičnih potpora s unutarnjim tržištem sljedeći: — mjerom se pridonosi ostvarenju cilja od zajedničkog interesa, odnosno otvorenju novih dugoročno održivih linija prema nekoj drugoj zračnoj luci Unije, — iznos potpore potreban je i razmjeran dodatnim troškovima nastalima otvaranjem novih linija te mjera ima učinak poticaja, — mjera se dodjeljuje na transparentan i nediskriminirajući način, — njome su predviđene kazne u slučaju da zračni prijevoznik ne ispuni svoje obveze, — njome se ne utječe na tržišno natjecanje na način koji je suprotan općem interesu.

(119) Komisija je izrazila sumnje u pogledu ispunjenja tih kriterija i u pogledu spojivosti eventualnih operativnih potpora s unutarnjim tržištem.

(120) Kada je riječ o sukladnosti mjera poduzetih nakon stupanja na snagu smjernica iz 2005., Komisija se uglavnom pozvala na kriterije potpora za započinjanje poslovanja u korist zračnih prijevoznika koji su utvrđeni u tim smjernicama. Komisija je izrazila sumnje u ispunjenje tih kriterija.

(121) Kada je riječ o subvencijama za opremu u korist komore CCIPB, Komisija je iznijela sumnje u činjenicu da su javna tijela pri dodjeli tih subvencija djelovala kao razuman ulagač. Komisija je navela da stoga nije mogla isključiti da potonje subvencije predstavljaju državne potpore.

(122) U pogledu spojivosti tih eventualnih potpora s unutarnjim tržištem, Komisija se u pogledu potpora za ulaganje u korist zračnih luka pozvala na kriterije utvrđene u smjernicama iz 2005. Komisija je izrazila sumnje u pogledu spojivosti tih eventualnih potpora s unutarnjim tržištem.

6. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH OSOBA

6.1 PRIMJEDBE KOJE SU IZNIJELE TREĆE ZAINTERESIRANE OSOBE NAKON POKRETANJA FORMALNOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

(123) Komisija je primila opaske od pet trećih zainteresiranih osoba:

6.1.1 TRGOVAČKA I INDUSTRIJSKA KOMORA PAU-BÉARN (CCIPB)

6.1.1.1 Ugovor o uslugama zračne luke sklopljen s društvom Ryanair

(124) Prema mišljenju komore CCIPB, uzevši u obzir objektivne i nediskriminirajuće uvjete u kojima su se naknade zračne luke primjenjivale na društvo Ryanair i na sve zračne prijevoznike koji su poslovali u Zračnoj luci Pau, Ugovor o uslugama zračne luke ne sadržava elemente državne potpore.

(125) CCIPB primjećuje da je Zračna luka Pau samofinancirala svoje upravljanje vlastitim prihodima te smatra da nije primila nikakvu državnu potporu ili financiranje kako bi uravnotežila svoje upravljanje.

(126) Kada je riječ o naknadama zračne luke koje su se primjenjivale na društvo Ryanair, CCIPB potvrđuje da su one proizašle iz primjene cijena primjenjivih na društvo Ryanair kao i na sve druge zračne prijevoznike.

(127) CCIPB napominje da postoje tri kategorije naknada zračne luke: — regulirane zrakoplovne naknade, — neregulirane naknade za zemaljske usluge, — državne pristojbe.

(128) Kao prvo, CCIPB potvrđuje da na zračne prijevoznike na objektivan i nediskriminirajući način primjenjuje regulirane zrakoplovne naknade (ima ih četiri: naknada za slijetanje, naknada za parkiranje, naknada za rasvjetu i naknada po putniku). Njihov iznos utvrđuje zajednički odbor koji obuhvaća upravitelje i zračne prijevoznike, ali i nadzorno tijelo.

(129) Komora CCIPB navodi da nije izuzela društvo Ryanair od plaćanja naknada za parkiranje i rasvjetu, nego da je u Ugovoru jednostavno utvrđeno da „Ryanair uobičajeno ne treba platiti” dotične naknade. CCIPB napominje, kada je riječ o naknadi za parkiranje, da ju je Ryanair dužan platiti tek od trenutka kada je njegov zrakoplov u Zračnoj luci parkiran dulje od dva sata, dok njegovi zrakoplovi uobičajeno na tlu ostaju najviše 25 minuta. CCIPB napominje, kada je riječ o naknadi za rasvjetu, da se letovi društva Ryanair nude samo tijekom dana, čime je smanjena vjerojatnost da će društvo Ryanair morati plaćati naknadu za rasvjetu.

(130) Kao drugo, u pogledu nereguliranih naknada za zemaljske usluge (na primjer, usluge podrške zračne luke ili pristajanje zrakoplova), CCIPB napominje da se o cijenama komercijalno pregovaralo sa svakim zračnim prijevoznikom uzimajući u obzir njegovu posebnu situaciju. U praksi, svaka sasvim aritmetička usporedba između prijevoznika nije nužno relevantna jer, neovisno o istoj veličini zrakoplova, postoje brojni drugi kriteriji koje je potrebno uzeti u obzir, poput godišnje količine letova koju ostvaruje prijevoznik, učestalosti letova, dijela dana (s izvanvršnim ili vršnim opterećenjem) u kojem zrakoplovi lete, uvećanja cijene za noćne letove, kašnjenja, odleđivanja, čišćenja zrakoplova itd.

(131) Kao treće, CCIPB naglašava da se državne pristojbe (kojih je dvije: pristojba zračne luke i pristojba civilnog zrakoplovstva) primjenjuju strogo jednako na sve zračne prijevoznike. Komora CCIPB ne bi ulazila u utvrđivanje njihova iznosa koji određuje regulatorno tijelo.

6.1.1.2 Ugovor o marketinškim uslugama sklopljen s društvom AMS

(132) Prema mišljenju komore CCIPB, iznosi koje je komora CCIPB platila društvu AMS ne predstavljaju državnu potporu. CCIPB napominje da je kao koncesionar Zračne luke Pau odlučio, u skladu sa smjernicama iz 2005., objaviti u časopisu Air & Cosmos izdanom u prosincu 2007. natječaj za projekt kako bi našao jednog zračnog prijevoznika ili više njih koji bi mogli, s pomoću financijske potpore, ponuditi nova odredišta u Europi s polaskom iz Zračne luke Pau (bilo je predviđeno osam skupina). Međutim, komora CCIPB izjavila je da do 31. siječnja 2008., zadnjeg dana za primanje projekata, nijedan zračni prijevoznik nije podnio ponudu.

(133) CCIPB je, nadalje, smatrala da njezina odluka da s društvom Ryanair sklopi ugovor o marketinškim uslugama nije pripisiva državi. Prema mišljenju komore CCIPB, ni javna tijela ni upravna tijela nisu bila ni u kojem trenutku uključena u razvoj pregovora s društvom Ryanair ni u sklapanje komercijalnog partnerstva s tim prijevoznikom.

(134) CCIPB smatra da trgovačke i industrijske komore („CCI”) upravljaju objektima zračne luke „u uvjetima privatnog prava”.

(135) Prema mišljenju komore CCIPB, trgovačke i industrijske komore „iznimno su posebna kategorija javnih ustanova […] čiji je cilj slobodno zastupati trgovačke i industrijske interese njihova okruga pred javnim tijelima”. CCIPB dodaje da „činjenica što su one povezane s državom […] ne podrazumijeva da su podređene državi”. Budući da je CCIPB upravljao Zračnom lukom kada je sklopio partnerstvo s društvom Ryanair, CCIPB je stoga djelovao neovisno o svojem nadležnom tijelu i bez ikakve izravne ili neizravne državne intervencije.

6.1.1.3 Kriterij privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu

(136) CCIPB navodi da joj je prijevoznik Ryanair podnio ponudu za upravljanje linijom Pau – London Stansted nakon što je Upravni sud u Pauu 3. svibnja 2005. poništio Ugovor od 28. siječnja 2003.

(137) CCIPB je s društvom Ryanair sklopio, u pogledu operativnog aspekta linije, Ugovor o uslugama zračne luke iz kojeg, prema mišljenju komore CCIPB, nisu proizašle znatne razlike u postupanju s društvom Ryanair i postupanju s ostalim zračnim prijevoznicima koji su poslovali u Zračnoj luci Pau. CCIPB je dodao da je radi komercijalnog razvoja Zračne luke sklopio Ugovor o internetskim marketinškim uslugama s društvom AMS, stopostotnim društvom kćeri prijevoznika Ryanair. U pogledu tog Ugovora, CCIPB smatra da se ponio kao privatni ulagač u tržišnom gospodarstvu iz pet razloga koji su navedeni u uvodnim izjavama od 138. do 142.

(138) Kao prvo, u zamjenu za iznos koji je CCIPB platio, AMS je pružao stvarne komercijalne usluge, posebno brojne internetske poveznice na web-mjestu ryanair.com koje su izravno preusmjeravale korisnike interneta prema web-mjestima komore CCIPB, Zračne luke, regionalnih infrastruktura (autobus, vlak, taksi), Turističkog ureda regije Béarn itd.

(139) Kao drugo, web-mjesto ryanair.com danas je neosporno prvo web-mjesto za rezervaciju putovanja u Europi te je prema pretraživaču Google jedno od najpretraživanijih web-mjesta. Postaviti na web-mjesto ryanair.com oglas o Zračnoj luci Pau bila je stvarna prilika za Zračnu luku Pau ili lokalne vlasti koje ta Zračna luka opslužuje. Zračne luke i ostale treće osobe (iznajmljivači automobila, hoteli, regije itd.) bile su spremne platiti cijenu iz cjenika utvrđenog u cjenovnom rasponu objavljenom na web-mjestu društva AMS. Neke potpuno privatne Zračne luke pristale su platiti te iznose. CCIPB naglašava dodanu vrijednost oglasa na web-mjestu ryanair.com, pozivajući se na studiju društva Planet-Work kojom je utvrđeno da su oglasi kupljeni na web-mjestu ryanair.com nudili Zračnoj luci Pau i njezinoj regiji veću vidljivost, u pogledu klikova korisnika interneta, od oglasa na web-mjestu voyages-sncf.com. CCIPB iz toga zaključuje da su cijene, koje je AMS primjenjivao na pružene usluge te koje je CCIPB platio, odgovarale „tržišnim cijenama”.

(140) Kao treće, sa stajališta komore CCIPB, paušalni karakter cijene plaćene za pružene usluge ne mora nužno biti odlučujući kriterij za postojanje državne potpore.

(141) Kao četvrto, iznosima plaćenima na temelju Ugovora Pau – Charleroi omogućeno je dobivanje usluga koje se razlikuju od onih koje je CCIPB ostvario Ugovorom Pau – London. Tako CCIPB nije dvaput platio istu uslugu što pridonosi dokazivanju da plaćeni iznosi nisu bili subvencije za otvaranje linije. CCIPB tvrdi, osim toga, da, ako je cilj tog iznosa bilo smanjiti strukturni manjak od upravljanja linijom, očito je da je iznos bio nedovoljan.

(142) Kao peto, CCIPB smatra da je izrazito teško „javnoj vlasti čiji cilj nije ostvariti dobit” dokazati da je iznos od […] EUR koji je dodijelilo društvu AMS omogućio komori CCIPB da „ostvari” iznos od […] EUR. Međutim, CCIPB tvrdi da se, u pogledu ugleda i/ili atraktivnosti, isplatilo uložiti u poveznicu na web-mjestu www.ryanair.com (čemu je pridonio izostanak drugih obližnjih odredišta na web-mjestu).

6.1.1.4 Narušavanje tržišnog natjecanja

(143) CCIPB smatra da iznosi koje je uplatio za marketinške usluge koje je pružilo društvo AMS nisu utjecali na tržišno natjecanje.

(144) Za odredište Pau ne bi se spontano zanimao nijedan zračni prijevoznik, osim društva Air France, te unatoč trudu Zračne luke, jedino su Ryanair i Transavia izrazili zanimanje za liniju s Londonom odnosno Amsterdamom.

(145) CCIPB napominje da dolazak niskotarifnih linija nije utjecao na linije društva Air France koje je od 2003. povećalo svoj promet iz Zračne luke Pau.

6.1.2 UDRUGA EUROPSKIH ZRAČNIH PRIJEVOZNIKA (ASSOCIATION OF EUROPEAN AIRLINES, „AEA”)

(146) AEA se u ovom predmetu smatra zainteresiranom stranom. Naime, AEA u svoje članove ubraja zračne prijevoznike koji posluju u Zračnoj luci Pau (Air France). Općenito, AEA, koja zastupa interese „umreženih” europskih prijevoznika, smatra da ima prirodan interes pratiti provedbu smjernica iz 2005. Prema mišljenju udruge AEA, prijevoznici kojima se nezakonito snižuju naknade pridonose narušavanju tržišnog natjecanja na zajedničkom tržištu, na štetu ostalih prijevoznika koji moraju snositi troškove svojih djelatnosti.

(147) AEA smatra da postoji dobar razlog za zabrinutost u pogledu oba Ugovora koja je CCIPB potpisao s društvima Ryanair i AMS, njegovim društvom kćeri u stopostotnom vlasništvu, odnosno u pogledu (1.) Ugovora o uslugama zračne luke koji se odnosi na liniju London Stansted – Pau i (2.) Ugovora o internetskim marketinškim uslugama na temelju kojeg je AMS godišnje primao paušalni iznos od 4 37 000 EUR.

(148) Prema mišljenju udruge AEA, činjenica da je Ryanair jedini korisnik Zračne luke koji je sklopio poseban ugovor za usluge zračne luke predstavlja više nego spornu praksu. Osim toga, AEA smatra da se društvo Ryanair nije smjelo izuzeti od plaćanja naknada za parkiranje i rasvjetu te da, kad zrakoplovi prijevoznika provode više od dva sata u zračnoj luci, prijevoznik bi trebao snositi jednake naknade kao i ostali zračni prijevoznici.

(149) AEA tvrdi da su različiti francuski sudovi uvelike priznali da su Ugovorom o marketinškim uslugama potpisanim s društvom AMS stvoreni uvjeti koji suviše pogoduju društvu Ryanair (31). AEA tvrdi da se Upravni sud u Pauu u presudi donesenoj u svibnju 2005. služio izrazima poput „neravnoteža” te da je mogao samo zaključiti da je ta vrsta ugovora predstavljala financijsku potporu u korist društva Ryanair. AEA ne dovodi u pitanje uporabu samih marketinških usluga, ali sumnja da su uobičajeni tržišni uvjeti bili ispunjeni u dotičnim ugovornim odredbama.

6.1.3 RYANAIR

(150) Ryanair tvrdi da su pravila i uvjeti iz Ugovora o uslugama zračne luke iz 2005. u skladu s tržišnim uvjetima i da Ugovorom prijevozniku nije dodijeljena nikakva selektivna prednost te se stoga njime nije narušilo tržišno natjecanje niti se utjecalo na trgovinu među državama članicama.

(151) Prijevoznik naglašava da je plaćao standardne zrakoplovne naknade i pristojbe na snazi u Zračnoj luci Pau uz proviziju od prodaje karata i dodatne prtljage. Navodi da su naknade slične naknadama koje se primjenjuju u ostalim usporedivim zračnim lukama ili na ostale zračne prijevoznike koji obavljaju djelatnosti u Zračnoj luci Pau. Prema njegovu saznanju, komora CCIPB prema njemu nije postupala na način koji bi mu pogodovao u odnosu na ono na što zračni prijevoznici inače imaju pravo.

(152) Prema mišljenju društva Ryanair, uvjetna sniženja naknada za parkiranje i rasvjetu te troškova održavanja predviđenih u člancima 7.1.3. i 7.2. Ugovora o uslugama zračne luke iz 2005. temelje se na objektivnim kriterijima navedenima u Ugovoru, odnosno na nepostojanju potrebe za rasvjetom danju te potrebe za parkiranjem ili intenzivnim održavanjem uzevši u obzir 25 minuta koje zrakoplovi društva Ryanair provode u zračnoj luci te mali obujam usluga koje nudi svojim putnicima. Ryanair ukazuje na to da se ta izuzeća jednako primjenjuju na sve slične zračne prijevoznike te da je u članku 3. Ugovora o uslugama zračne luke iz 2005. izričito navedena obveza komore CCIPB da uvjete koje primjenjuje na društvo Ryanair primjenjuje i na druge slične zračne prijevoznike (32).

(153) Ryanair ističe da načini i uvjeti koji su mu ponuđeni nisu tajni i da je, suprotno čestim praksama u sektoru, Ugovorom o uslugama zračne luke iz 2005. komora CCIPB izričito ovlaštena za otkrivanje njegova sadržaja drugim zračnim prijevoznicima.

(154) Ryanair smatra da na temelju Ugovora o uslugama zračne luke iz 2005. nije primio nikakvu nezakonitu prednost od komore CCIPB te da se transparentan odnos utvrđen u Ugovoru odlikuje nepostojanjem selektivnosti, što je ključan kriterij (iako nedovoljan) da bi se neka mjera mogla smatrati državnom potporom. Ističe, osim toga, da ostali uvjeti koji su potrebni da bi državna potpora postojala (na primjer, učinak na trgovinu među državama članicama i narušavanje tržišnog natjecanja) nisu ispunjeni dotičnom mjerom.

6.1.4 AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

(155) AMS napominje da nudi oglasne prostore na web-mjestu društva Ryanair po uobičajenim tržišnim uvjetima i po cijenama objavljenima na vlastitom web-mjestu.

(156) Društvo smatra da Ugovor o marketinškim uslugama na internetu (WMS) sklopljen s komorom CCIPB nije obuhvaćen područjem primjene pravila Unije u području prijevoza jer je riječ o klasičnom ugovoru o komercijalnom oglašavanju, nalik ugovorima koji se sklapaju s novinama, televizijskim kućama, radijskim postajama, pružateljima vanjskih oglasnih prostora itd.

(157) Prema mišljenju društva AMS, uvjeti u kojima je CCIPB zakupio oglasne prostore na web-mjestu društva Ryanair odražavaju tržišne uvjete te su s njima usklađeni. Kada je riječ o vrijednosti oglasnih prostora na web-mjestu društva Ryanair, AMS naglašava da cijene utvrđene za te prostore odražavaju rastući komercijalni uspjeh tog web-mjesta te njegovu nemjerljivu sposobnost za isticanje oglasnih poruka koje se obraćaju iznimno ciljanoj javnosti.

(158) AMS ističe da je oglasni prostor web-mjesta društva Ryanair mnogo cjenjeniji od oglasnih prostora drugih web-mjesta o putovanjima bilo kojeg općeg portala koje je Komisija uzela za usporedbu. Navodi da društvo Ryanair svaki mjesec na svojem web-mjestu zabilježi više od 300 milijuna ispisanih stranica.

(159) AMS tvrdi da je komora CCIPB zakupila oglasni prostor pod istim uvjetima kao i privatni klijenti Prema mišljenju društva AMS, cijene utvrđene u Ugovoru o marketinškim uslugama odgovaraju ustaljenim cijenama koje je AMS primjenjivao za vrijeme Ugovora te su te cijene iste za sve klijente, javne ili privatne. Društvo navodi da su privatni upravitelji zračnih luka (na primjer, […] i […]) s društvom AMS potpisali ugovore koji su slični Ugovoru sklopljenim s komorom CCIPB.

(160) AMS osporava relevantnost kriterija potrebe dotičnog Ugovora, kao što je to Komisija iznijela u odluci o pokretanju postupka: „[…] Komisija se pita jesu li ugovorene marketinške usluge potrebne komori CCIPB te nije li Ugovor o marketinškim uslugama sklopljen samo radi subvencioniranja linije Pau – London Stansted” (33).

(161) Naime, prema mišljenju društva AMS, tom se vrstom radnje provedene u tržišnim uvjetima isključuje postojanje potpore te ne postoji pravni presedan u pogledu procjene kriterija „potrebe”. Međutim, AMS podsjeća da, s obzirom na to da je Komisija ustrajala u dovođenju u pitanje karaktera potrebe, komora CCIPB ujedno je nadležna i za promidžbu regije Pau-Béarn i za upravljanje Zračnom lukom Pau. AMS smatra da je, s obzirom na ta dva cilja, s komercijalnog stajališta oglašavanje na web-mjestu društva Ryanair logičan korak.

(162) Kada je riječ o zakupu oglasnog prostora radi promicanja regije, AMS naglašava da se francuske trgovačke i industrijske komore međusobno tržišno natječu te moraju pribjeći „regionalnom marketingu” kako bi njihova regija nadjačala svoje konkurente.

(163) AMS smatra da je zakupom oglasnog prostora na web-mjestu društva Ryanair omogućen porast vidljivosti Zračne luke Pau. Prema mišljenju društva AMS, komora CCIPB ima izravan komercijalni interes djelovati na navedeni način jer će porastom broja putnika koji iz tog djelovanja proizlazi privući dodatne poduzetnike u Zračnu luku i povećati njezine prihode.

(164) AMS ističe da komora CCIPB nije postavila oglas na web-mjesto društva Ryanair kako bi subvencionirala liniju Pau – London, nego je taj prostor na web-mjestu društva Ryanair, koji AMS stavlja na raspolaganje komori CCIPB, traženo sredstvo za koji se zanimaju i ostali oglašivači, uključujući i oglašivače iz privatnog sektora. Stoga je netočno prodaju tog prostora opisati kao jednostavnu izliku za plaćanje subvencija.

(165) Prema mišljenju društva AMS, Ugovor o internetskim marketinškim uslugama ne predstavlja potporu jer su njegovi uvjeti u skladu s uvjetima klasičnog komercijalnog ugovora te se njime ne dodjeljuje nikakva prednost društvu AMS (ni društvu Ryanair). Društvo smatra da se tim Ugovorom ne narušava tržišno natjecanje te se ne utječe na trgovinu među državama članicama.

6.1.5 AIR FRANCE

(166) Air France iz Zračne luke Pau nudi oko pet dnevnih letova prema Zračnoj luci Pariz Orly, tri dnevna leta prema Zračnoj luci Pariz Roissy Charles de Gaulle i četiri dnevna leta prema Zračnoj luci Lyon (putem društva kćeri).

(167) Air France tvrdi da je posljedica prednosti danih prijevozniku Ryanair te njegovu društvu kćeri AMS, koju Air France nije ostvario, znatno smanjenje troškova upravljanja društva Ryanair. Prema mišljenju društva Air France, to stoga izravno utječe na tržišno natjecanje između društava Ryanair i Air France u pogledu letova ponuđenih iz Zračne luke Pau i u nju, ali i na tržišno natjecanje svih linija unutar Zajednice. Time se izravno utjecalo na trgovinu među državama članicama.

6.1.5.1 Zrakoplovne naknade

(168) Air France napominje da je, na temelju cjenovne brošure koju je 2007. objavila komora CCIPB, javna cijena naknada za parkiranje utvrđena na 0,16 EUR po toni i po satu. Ta se naknada primjenjuje na zrakoplov koji je najmanje dva sata parkiran na stajanki. Air France ne smatra neobičnim da Ryanair ne plaća tu naknadu za boravak u zračnoj luci od 25 minuta, nego da, svaki puta kad boravi više od dva sata, Ryanair mora platiti naknadu.

(169) Air France napominje da je, na temelju cjenovne brošure koju je 2007. objavila komora CCIPB, javna cijena naknada za rasvjetu utvrđena na 35,18 EUR po kretanju zrakoplova. Ta je naknada obvezna kad je oprema za rasvjetu korištena za „kretanje zrakoplova”, odnosno slijetanje ili polijetanje, kako danju, tako i noću. Stoga neprimjena te naknade na prijevoznika Ryanair pod izlikom da on posluje samo na dnevnim letovima nije u skladu s općim uvjetima primjenjivima na tu naknadu.

(170) Air France naglašava da se te javne cijene uobičajeno provjeravaju s vremena na vrijeme te smatra da bi se na društvo Ryanair, kao i na ostale prijevoznike koji lete u Zračnu luku Pau i iz nje, trebale primjenjivati eventualne izmjene iznosa naknada.

6.1.5.2 Usluge podrške zračne luke

(171) Air France navodi da su zemaljske usluge kojima se koristio u Pauu predmet službenog ugovora. Air France napominje da u skladu sa smjernicama iz 2005. „operator zračne luke koji djeluje kao davatelj usluga opsluživanja zrakoplova na zemlji može naplatiti različite cijene opsluživanja zrakoplova na zemlji fakturirane zračnim prijevoznicima ako te različite cijene odražavaju razlike u troškovima povezane s prirodom ili paletom pruženih usluga”. Air France naglašava da je Upravni sud u Pauu u svojoj presudi od 3. svibnja 2005. smatrao da neopravdan popust na cijene zemaljskih usluga koji je dodijeljen društvu Ryanair predstavlja državnu potporu koju je, s obzirom na to da nije prijavljena, potrebno smatrati nezakonitom.

(172) Društvo Air France napominje da ono nudi znatno više usluga iz Zračne luke Pau i u nju od prijevoznika Ryanair. U tim uvjetima, društvu Air France čini se da cijene koje je komora CCIPB odobrila prijevozniku Ryanair za usluge podrške zračne luke ne bi trebale biti povoljnije od onih koje plaća Air France.

6.1.5.3 Ugovor o marketinškim uslugama sklopljen s društvom AMS

(173) Air France tvrdi da se čini da je ta vrsta ugovora između upravitelja zračne luke i društva AMS, društva kćeri prijevoznika Ryanair, ustaljena praksa društva Ryanair u zračnim lukama u kojima odluči otvoriti zračne linije. Air France napominje da su francuski upravni sudovi već sankcionirali taj tip mjere jer te navodne promidžbene usluge nisu bile pružene ili su bile pružene u uvjetima koji su suviše pogodovali društvu Ryanair.

(174) Air France navodi „neravnotežu” koju je Upravni sud u Pauu istaknuo u svojoj presudi od 3. svibnja 2005. između uzajamnih obveza stranaka Ugovora sklopljenog 2003. između komore CCIPB i društva Ryanair. Air France smatra da je dopušteno ispitati postojanje ravnoteže između obveza stranaka Ugovora iz 2005. sklopljenog s društvom AMS. Prema mišljenju društva Air France, ništa ne upućuje na to da bi Ryanair u slučaju zatvaranja dotične zračne linije ili u slučaju neostvarivanja eventualno utvrđenih promidžbenih ciljeva vratio cijeli iznos ili njegov dio.

(175) Air France ne osporava činjenicu da bi određene „marketinške” potpore mogle biti prihvatljive u odnosu na pravila Zajednice. Međutim, Air France smatra da je malo vjerojatno da bi dotični Ugovor o „marketinškim uslugama” mogao ispuniti uvjete spojivosti s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

6.1.5.4 Zaključak

(176) Air France želi da se prekinu plaćanja koja je Ryanair, prema njegovu mišljenju, neopravdano primao od Zračne luke Pau od 2005. te da se društvu Ryanair naredi povrat nezakonite potpore.

6.2 PRIMJEDBE KOJE SU IZNIJELE TREĆE ZAINTERESIRANE OSOBE NAKON PROŠIRENJA FORMALNOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

6.2.1 TRGOVAČKA I INDUSTRIJSKA KOMORA PAU-BÉARN (CCIPB)

(177) Komora CCIPB smatra da ugovori o marketinškim uslugama i ugovori o uslugama zračne luke koje je sklopila sa zračnim prijevoznicima i/ili njihovim društvima kćeri ne sadržavaju nikakve elemente državne potpore.

(178) CCIPB tvrdi da su cilj i predmet tih ugovora izrazito različiti te da se moraju analizirati odvojeno. Od male je važnosti što su ti ugovori sklopljeni istog dana ako su njihovi ciljevi različiti. Predmet je ugovora o uslugama zračne luke utvrđivanje uvjeta u kojima Zračna luka Pau stavlja zračnim prijevoznicima na raspolaganje svoje objekte zračne luke te im, u zamjenu za naknadu, pruža razne usluge zračne luke. Naprotiv, predmet je Ugovora o marketinškim uslugama utvrđivanje uvjeta u kojima zračni prijevoznik mora, u zamjenu za naknadu, promicati na svojem web-mjestu Zračnu luku Pau te turističke i poslovne atrakcije regije Pau i Béarn. Stoga te dvije vrste ugovora nisu neodvojivo povezane. Jednako tako, ako su uvjeti i okolnosti u kojima je Zračna luka pružala usluge zračne luke te u kojima je zračni prijevoznik ili jedno od njihovih društava kćeri pružio marketinške usluge navedeni samo u jednom ugovoru ne bi, međutim, značilo da pravnom analizom postojanja državne potpore moraju biti obuhvaćene te dvije vrste usluga koje se međusobno ne „nadopunjuju”.

(179) Kada je riječ o ponašanju komore CCIPB i ostalih javnih subjekata, CCIPB smatra da ih nema potrebe procjenjivati zajedno, tim manje kada je riječ o ugovorima o marketinškim uslugama (što opravdava zasebnu ocjenu ugovora), jer se o tim ugovorima pregovaralo te su se oni sklapali strogo samostalno, bez uplitanja javnih subjekata.

6.2.1.1 Ugovori o marketinškim uslugama koje je sklopila komora CCIPB

Pripisivost

(180) Prema mišljenju komore CCIPB, plaćanja izvršena na temelju ugovora o marketinškim uslugama nisu pripisiva državi jer CCIPB Zračnom lukom upravlja sasvim neovisno o svojim nadzornim tijelima. Komora CCIPB donijela je odluke o plaćanju iznosa, s jedne strane, društvu Ryanair, a zatim i društvu AMS te, s druge strane, društvu Transavia za marketinške usluge autonomno i samostalno bez izravnog ili neizravnog uplitanja države.

Gospodarska prednost dodijeljena zračnim prijevoznicima

(181) Komora CCIPB smatra da je očito djelovala kao razuman privatan ulagač u tržišnom gospodarstvu. Posebno, društva AMS i Transavia pružala su stvarne komercijalne usluge, posebno poveznice na svojim web-mjestima kojima je omogućeno da se korisnici interneta izravno preusmjere prema web-mjestima komore CCIPB te je naknada za te usluge odgovarala tržišnoj cijeni. CCIPB naglašava u tom pogledu iznimnu posjećenost web-mjesta društava Ryanair i Transavia.

(182) CCIPB napominje, nadalje, da su cijene koje je primjenjivalo društvo AMS bile utvrđene prema cjeniku iz cjenovnog raspona koji je javno dostupan na njegovu web-mjestu. Taj se cjenik bez razlike primjenjivao na sve zračne luke koje su bile klijenti društva AMS, uključujući određene britanske zračne luke koje su posve privatizirane. Transavia je marketinške usluge pružala privatnoj zračnoj luci u Italiji.

(183) Osim toga, prema mišljenju komore CCIPB, čini se su određene francuske zračne luke, kojima su upravljali privatni poduzetnici (u svojstvu tijela kojima su delegirane javne usluge), sklopile ugovor o marketinškim uslugama s društvom ASM, posebno Zračna luka Tarbes-Lourdes-Pyrénées kojom upravlja kanadsko društvo SNC-Lavalin. Komora CCIPB to vidjeti kao dokaz usklađenosti njezina ponašanja s ponašanjem privatnog subjekta.

(184) CCIPB napominje, nadalje, da se paušalni karakter cijene plaćene za pružene usluge ne čini odlučujućim kriterijem da bi se mjera kvalificirala kao državna potpora te da je iznosima plaćenima na temelju Ugovora Pau – Charleroi omogućeno dobivanje usluga različitih od onih koje je komora CCIPB ostvarila na temelju Ugovora Pau – London, tako da komora CCIPB nije dvaput platila istu uslugu. CCIPB smatra, nadalje, da su plaćeni iznosi nedovoljni za otvaranje zračne linije.

(185) Komora CCIPB smatra da je nabavom marketinških usluga po cijenama navedenima u ugovorima zauzvrat dobila neosporne gospodarske učinke, i to u dva pogleda. Najprije, marketinške su usluge povoljno utjecale na prihode upravljanja Zračnom lukom posebno pridonoseći većem priljevu putnika u Zračnu luku. Osim toga, ti su učinci usto pogodovali cijelom gradu Pauu i njegovoj regiji.

(186) CCIPB ne dijeli mišljenje savjetnika prema kojem je „strategija društva Ryanair pri sklapanju Ugovora o marketinškim uslugama bila dobiti subvenciju od zračne luke kako bi moglo održati niske cijene”. Za razliku od savjetnika, komora CCIPB smatra da je imala veliku gospodarsku korist nabaviti takve usluge jer je Zračna luka Pau regionalna zračna luka koja nema prirodan priljev putnika u obujmu koji bi bio dovoljan za uravnoteženje dohotka. CCIPB navodi da se od dolaska društva Ryanair u Zračnu luku te nakon promidžbenih kampanja provedenih na njegovu web-mjestu znatno povećao promet Zračne luke Pau.

(187) Naposljetku, komora CCIPB navodi da je odbila obnoviti Ugovor o marketinškim uslugama s društvom AMS jer su nove cijene o kojima se pregovaralo bile previsoke. Tom je odlukom dokazano da komora CCIPB nije bila spremna poslovati s društvom Ryanair po svaku cijenu.

Narušavanje tržišnog natjecanja

(188) Prema mišljenju komore CCIPB, iznosi plaćeni za marketinške usluge nisu ni na koji način utjecali na tržišno natjecanje među zračnim prijevoznicima ni među zračnim lukama. Komora CCIPB naglašava da je morala provesti promidžbenu kampanju s obzirom na to da je imala velikih teškoća u privlačenju zračnih prijevoznika jer su oni radije odlazili u obližnje zračne luke koje su atraktivnije zbog rekreativnog turizma. Komora CCIPB navodi Zračnu luku Biarritz-Anglet-Bayonne koja posluje u regiji koja je poznata po svojim plažama te Zračnu luku Tarbes-Lourdes u čijoj se blizini nalazi vjersko odredište Lourdes.

(189) CCIPB navodi da u Zračnoj luci Pau tržišno natjecanje zbog prisutnosti niskotarifnih prijevoznika nije ni na koji način utjecalo na djelatnost društva Air France, koja nije prestala rasti do 2008. kad je izbila gospodarska kriza. CCIPB, nadalje, ističe da prije dolaska društva Ryanair 2003. nijedan zračni prijevoznik nije poslovao na međunarodnoj liniji iz Zračne luke Pau te da taj dolazak nije utjecao na tržišno natjecanje u pogledu postojećih linija.

6.2.1.2 Ugovori o uslugama zračne luke

(190) CCIPB podsjeća da se sve naknade zračne luke primjenjuju strogo jednako na sve korisnike te na sve zračne prijevoznike glavnog čvorišta Zračne luke Pau. CCIPB odbacuje u tom pogledu postojanje bilo kakvih diskriminirajućih praksa.

(191) S druge strane, CCIPB ne dijeli mišljenje savjetnika prema kojem se neregulirane naknade neopravdano razlikuju od jednog do drugog zračnog prijevoznika. Prema mišljenju komore CCIPB, cijene nereguliranih naknada predmet su pregovora sa svakim od zračnih prijevoznika ovisno o posebnosti njihove situacije. CCIPB iz tih argumenata zaključuje da nijedan ugovor o uslugama zračne luke koji Komisija ispituje ne sadržava nijedan element državne potpore.

6.2.1.3 Subvencije Zračnoj luci

(192) CCIPB smatra da nijedna od „subvencija” koje je Zračna luka Pau primila od 2000. do 2010. te koje su obuhvaćene formalnim istražnim postupkom ne sadržava element državne potpore.

Državne subvencije

(193) Prema mišljenju komore CCIPB, subvencije u iznosu od 3,521 milijuna EUR navedene u odjeljku 4.3.1. bile su namijenjene financiranju zadataka povjerenih upraviteljima zračne luke, za koje je inače odgovorna država kao tijelo javne vlasti. Tako ti zadatci nisu gospodarske naravi i, prema tome, dotične subvencije nisu obuhvaćene područjem primjene pravila o državnim potporama.

Subvencije za opremu

(194) CCIPB smatra da subvencije za opremu koje su dodijelili Mješoviti sindikat i lokalne vlasti ne sadržavaju element državne potpore. Ti su iznosi poslužili za financiranje ulaganja koje su proveli vlasnici infrastrukture Zračne luke za njezino održavanje i unaprjeđenje, odnosno radi povećanja vrijednosti vlastite imovine. Ta su ulaganja stoga provedena samo u korist njihovih vlasnika. Tim iznosima, naprotiv, komori CCIPB nije dodijeljena nikakva gospodarska prednost jer njima nisu pokriveni troškovi upravljanja koje uobičajeno snosi CCIPB kao upravitelj Zračne luke. Ti su iznosi tek „prešli” preko komore CCIPB kojoj su, u svojstvu upravitelja objekata na javnom dobru, povjereni zadatci provedbe radova održavanja, usklađivanja s normama i unaprjeđenja.

(195) Tako je, prema mišljenju komore CCIPB, sasvim prirodno da koncedent i lokalne vlasti koji, u svojstvu vlasnika infrastrukture zračne luke, plaćaju subvencije za opremu na temelju koncesije za uporabu objekata na javnom dobru, u svrhu izvedbe radova radi usklađivanja s normama, radova održavanja i unaprjeđenja javne usluge zračne luke u cilju povećanja vrijednosti njihove imovine. Stoga je bila riječ o ulaganjima za koja je prirodno bio zadužen vlasnik objekta na javnom dobru, a ne upravitelj.

(196) Komora CCIPB napominje, usto, da će nakon isteka koncesije (krajem 2015.) morati dotične infrastrukture zračne luke u koje je uložila vratiti njihovim vlasnicima.

(197) Nadalje, dotične subvencije nisu ni na koji način narušile tržišno natjecanje s drugim obližnjim Zračnim lukama (Tarbes-Lourdes-Pyrénées i Biarritz-Anglet-Bayonne) jer su i one od svojih koncedenata primile slične subvencije.

(198) U pogledu iznosa od 38 000 EUR koji je 2003. platilo društvo Gaz de France, CCIPB napominje da ta mjera nije pripisiva državi jer ju je samostalno poduzelo društvo Gaz de France. Tom odlukom, nadalje, Zračnoj luci Pau nije dodijeljena nikakva gospodarska prednost jer je društvo Gaz de France djelovalo kao razuman privatni ulagač u tržišnom gospodarstvu. Naime, društvo Gaz de France predložilo je komori CCIPB da postavi kogeneracijsko postrojenje koje bi Zračnoj luci omogućilo da ostvari uštede energije pri grijanju i klimatiziranju te bi društvu Gaz de France omogućilo da Zračnu luku opskrbljuje plinom potrebnim za rad postrojenja.

Spojivost na temelju Odluke Komisije 2005/842/EZ

(199) CCIPB napominje da se Odluka Komisije 2005/842/EZ (34) (dalje u tekstu: „Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005.”) primjenjuje na ispitivane mjere. CCIPB ističe da su područjem primjene te Odluke, naime, obuhvaćene „naknade za javne usluge dodijeljene zračnim lukama […] čiji je prosječni godišnji promet manji od 1 0 00 000 putnika za zračne luke […] tijekom dvije poslovne godine koje prethode pružanju usluge od općeg gospodarskog interesa” te čija „godišnja naknada za dotičnu uslugu iznosi manje od 30 milijuna EUR” (članak 2.). Tako u pogledu komore CCIPB, koja se smatra zaduženom za pružanje javne usluge zračne luke, napominje da, ako su subvencije u korist zračne luke predstavljale potpore, te su potpore bile spojive i bile su izuzete od obveze prethodne prijave na temelju Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa iz 2005.

Spojivost na temelju smjernica iz 2005.

(200) CCIPB podredno ističe da subvencije koje su primile Zračna luka Pau i komora CCIPB ispunjavaju kriterije spojivosti predviđene smjernicama iz 2005.

6.2.2 RYANAIR

(201) Ryanair ističe da je Komisija krivo postupila kad je Ugovore koje je komora CCIPB sklopila s društvima Ryanair i AMS spojila u jedan predmet u pogledu pretpostavljene državne potpore. Zračni prijevoznik dodaje da je studija o odnosu između društva AMS i Zračne luke Pau suprotna komercijalnom uspjehu ponude društva Ryanair, brojnim klijentima koje AMS ima (ne samo u zračnim lukama) te činjenici da se njezin model sve češće preuzima na web-mjestima drugih zračnih prijevoznika.

6.2.2.1 Izvještaj savjetnika od 30. ožujka 2011.

(202) Ryanair osporava određene zaključke izvješća savjetnika, posebno tri sljedeće tvrdnje (35): (a) „Čini se stoga da je web-mjesto društva Ryanair ponajprije usporedivo s web-mjestima ostalih zračnih prijevoznika na kojima se općenito nalazi vrlo malo plaćenih oglasa te na kojima se zračne luke ne oglašavaju”. Ryanair smatra da je netočno tvrditi da drugi zračni prijevoznici na svojim web-mjestima ne nude plaćene oglase. Ryanair ističe da je ta praksa sve raširenija i da regionalne zračne luke, koje imaju slabu potražnju, sve češće smatraju web-mjesta niskotarifnih zračnih prijevoznika, koji su njihovi klijenti, najboljim mjestom za oglašavanje. Ryanair je i sam primjer zračnog prijevoznika koji na svojem web-mjestu oglašava usluge parkiranja zračne luke kategorije I. čiji je klijent. (b) Ryanair smatra da je netočno tvrditi da zračne luke nisu usporedive s ostalim oglašivačima na njegovu web-mjestu jer se usluge koje zračne luke pružaju svojim putnicima ne mogu odvojiti od usluga koje Ryanair pruža svojim putnicima. Prijevoznik tvrdi da će potencijalni putnici koji vide oglas za neku zračnu luku na njegovu web-mjestu pridonijeti prihodu zračne luke, bilo da lete s društvom Ryanair ili ne. Ryanair stoga smatra da je situacija zračnih luka koje se oglašavaju na njegovu web-mjestu, suprotno mišljenju Komisije, nalik situaciji ostalih oglašivača, poput hotela ili iznajmljivača automobila. (c) Prema mišljenju društva Ryanair, pogrešno je da „savjetnik općenito dovodi u pitanje razumno ponašanje zračnih luka koje vlastiti novac troše pri zračnim prijevoznicima kako bi privukle klijente na njihove letove, dok ti dodatni putnici izravno pridonese koristi tih zračnih prijevoznika”. Ryanair smatra da činjenica da pružanje marketinških usluga donosi korist pružatelju oglasnih prostora, odnosno društvu Ryanair, ne znači da ono ne donosi korist zračnoj luci koja kupuje te usluge. Činjenica da se neka zračna luka oglašava ili ne oglašava na web-mjestu društva Ryanair od male je važnosti za prijevoznika jer je njegova stopa popunjenosti slična na linijama prema zračnim lukama koje su sklopile ugovor o oglašavanju s društvom AMS i na linijama prema zračnim lukama koje to nisu učinile. Ryanair dodaje da s obzirom na to da regionalne zračne luke uobičajeno nemaju dobar položaj na tržištu, za njih je oglašavanje potreba. Ryanair tvrdi i da je Komisija pogriješila kada se usredotočila na prednosti za zračnog prijevoznika s obzirom na to da se kriterijem subjekta u tržišnom gospodarstvu ne zahtijeva da se određenom mjerom ne daje nikakva prednost trećim osobama, što uključuje i pružatelje oglasnog prostora. Ryanair naglašava da se marketinški ugovori koje je AMS sklopio sa zračnim lukama razlikuju od ugovora koje je Ryanair sklopio sa zračnim lukama te da oni ne ovise o navodnoj „prednosti” koju oglas zračne luke na web-mjestu ryanair.com daje prijevozniku.

6.2.2.2 Postupanje s društvima AMS i Ryanair kao jednim korisnikom

(203) Ryanair smatra da su Ugovor o uslugama zračne luke koji je komora CCIPB sklopila s društvom Ryanair i marketinški ugovor koji je sklopila s društvom AMS različiti i zasebni te da se odnose na različite usluge te da nikakva poveznica među njima ne opravdava činjenicu da ih se smatra jednim izvorom „mjera”. Prema njegovu mišljenju, komora CCIPB, u svojstvu kupca promidžbenih usluga, imala je koristi od ugovora s društvom AMS koji nisu bili namijenjeni povećanju stope popunjenosti ni prinosa prijevoznika na linijama kojima upravlja.

6.2.2.3 Državna sredstva i nepostojanje pripisivosti

(204) Ryanair osporava da odluke koje je donio CCIPB mogu biti pripisive državi i tvrdi da ugovori koje je potonji sklopio s društvima Ryanair i AMS nisu doveli do prijenosa sredstava francuske države.

(205) Ryanair tvrdi da komora CCIPB nije ogranak francuske države te da bi se pripisivost mogla utvrditi samo da je CCIPB javni poduzetnik i da je pod kontrolom francuske države. Zračni prijevoznik smatra da Komisija treba ispitati ulogu javnih tijela u odlukama koje je komora CCIPB donijela u pogledu društava Ryanair i AMS.

(206) Nadalje, Ryanair se poziva na sudsku praksu francuskih sudova na temelju koje smatra da su trgovačke i industrijske komore izvorni subjekti koji se odlikuju njihovom dvostrukom prirodom te da ih je potrebno svrstati u kategoriju „javnih gospodarskih ustanova”.

(207) Kada je riječ o sudjelovanju države u postupku odlučivanja, Ryanair smatra da je državu potrebno obavijestiti samo o određenim odlukama i isključivo a posteriori.

6.2.2.4 Poslovni plan

(208) Ryanair smatra da nepostojanje poslovnog plana na dan sklapanja Ugovora iz 2005. ne može poslužiti kao dokaz da ugovori nisu bili u skladu s kriterijem subjekta u tržišnom gospodarstvu.

6.2.2.5 Primjedbe društva Ryanair od srijede 10. travnja 2013.

(209) Ryanair je 10. travnja 2013. Komisiji proslijedio dva dokumenta koje je sastavilo društvo Oxera i analizu koju je proveo profesor Damien P. McLoughlin.

Prvi dokument društva Oxera – Definicija referentne tržišne vrijednosti u usporednoj analizi u svrhu testova ulagača u tržišnom gospodarstvu. Predmeti državne potpore povezani s društvom Ryanair, dokument za Ryanair 9. travnja 2013. sastavilo