PRILOG

GLAVNE SPECIFIKACIJE TEHNIČKE DOKUMENTACIJE

Broj predmeta: PGI-BG-01867 – 7.1.2014.

1. Oznaka zemljopisnog podrijetla koju je potrebno registrirati:

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol”

3. Kategorija jakog alkoholnog pića:

Винена дестилатна спиртна напитка/Rakija od vina

3. Opis jakog alkoholnog pića:

3.1. Fizikalna, kemijska i/ili organoleptička svojstva

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” rakija je od vina blistave, bistre bljedožute boje, ugodne i prevladavajuće voćne arome te skladna, blaga okusa, koja u ustima ostavlja izražen okus koji podsjeća na grožđe. Piće u ograničenim količinama dozrijeva najmanje šest mjeseci u hrastovim bačvama kapaciteta od najviše 1 000 litara. Kontakt s hrastom pojačava boju, daje sladak okus, naglašava blagost i obogaćuje aromu prepoznatljivom notom hrasta, dok se na kraju osjeti natruha vanilije.

Piće ima alkoholnu jakost od najmanje 40 % vol.

3.2. Posebna svojstva (u usporedbi s drugim jakim alkoholnim pićima iste kategorije)

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” rakija je od vina alkoholne jakosti od najmanje 40 % vol., sadržaja hlapivih spojeva od 132–174 g/hl a.a., uključujući 6–24 g/hl a.a. estera i 2–8 g/hl a.a. aldehida, i sadržaja metanola od 0,07–0,140 g/l. Vrijednosti njezinih fizičko-kemijskih svojstava premašuju minimalne vrijednosti utvrđene u pravilima za kategoriju rakija od vina.

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” rakija je od vina dobivena od sorti bijelog i crnog grožđa. Grožđe za preradu dobiva se u serijama zasebnih sorti. Kako bi se dobila kvalitetna bijela vina za destilaciju, grožđe se bere kad je tehnički zrelo, ali prije nego što postane prezrelo, kada ima sadržaj šećera od 16–19 % i sadržaj je kiseline veći, odnosno iznosi najmanje 500 g/hl, izraženo kao vinska kiselina. U praksi je dokazano da se od bijelih vina puna okusa s većim sadržajem kiseline dobivaju blagi destilati naglašeno voćne arome. Bijelo grožđe koje se uzgaja na pjeskovitim, kamenitim tlima dobiva izraženu voćnu aromu, koja se zahvaljujući odgovarajućoj preradi zadržava u vinu i destilatima.

Sorte crnog grožđa beru se kada imaju sadržaj šećera od 18–20 % ili više, a sadržaj kiseline od najmanje 600 g/hl, izraženo kao vinska kiselina. Primarne arome crnih sorti prilično su biljne, a od njih se dobivaju vina jačeg okusa. Destilacijom takvih sorti dobivaju se destilati intenzivna, skladna okusa, koji u ustima ostavljaju izražen okus koji podsjeća na grožđe, svojstven rakiji od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol”.

Destilati koji imaju jasan potencijal starenja dozrijevaju u hrastovim bačvama izrađenima od drva lokalnog hrasta s planine Strandža (Quercus hartwissiana Stev.). Kontakt s drvom obogaćuje boju te uzrokuje profinjen okus i blagu aromu u dozrelom piću.

4. Oznaka zemljopisnog podrijetla koju je potrebno registrirati (predmetno zemljopisno područje)

Zemljopisno područje u kojem se proizvodi rakija od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” obuhvaća pokrajinu Jambol i dio susjedne pokrajine Burgas te uključuje sljedeće lokalitete (zemlishta):

— općina Jambol – jedan lokalitet: grad Jambol,

— općina Straldža – sedam lokaliteta: Straldža i sela Zimnica, Irečekovo, Kamenec, Lozenec, Nedjalsko i Parvenec,

— općina Tundža – 12 lokaliteta: sela Bezmer, Botevo, General Inzovo, General Toševo, Kalčevo, Kozarevo, Meden Kladenec, Pobeda, Roza, Tenevo, Hadži Dimitrovo i Čargan,

— općina Boljarovo – dva lokaliteta: grad Boljarovo i selo Stefan Karadžovo,

— općina Elhovo – pet lokaliteta: grad Elhovo i sela Granitovo, Malomirovo, Melnica i Malak Manastir,

— općina Kameno – jedan lokalitet: selo Trojanovo,

— općina Ajtos – jedan lokalitet: selo Topolnica,

— općina Sredec – jedan lokalitet: selo Zornica,

— općina Topolovgrad – jedan lokalitet: selo Orešnik.

5. Postupak dobivanja jakog alkoholnog pića

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” rakija je od vina koja se proizvodi na prethodno navedenom zemljopisnom području od sljedećih sorti grožđa:

— bijelo: Rikat, Bolgar, Červen Misket, Dimjat, Chardonnay, Ugni Blanc, Prosecco, Sauvignon Blanc i Viognier,

— crno: Merlot, Cabernet Sauvignon, Pamid, Syrah i Cabernet Franc.

Sorte se nakon isporuke razvrstavaju po težini, izgledu, sorti i sadržaju šećera. Upotrebljava se samo najkvalitetnije grožđe. Grožđe se bere ručno i sprema u plastične kante ili sanduke. Pri berbi nije dopuštena upotreba spremnika kapaciteta većeg od 15 litara. Grožđe se na preradu prevozi bez pakiranja u izoliranim metalnim spremnicima odgovarajućeg oblika i kapaciteta. Najčešće se sa svakog vozila ručno prikupljaju razmjerni uzorci te se ocjenjuju vanjski izgled, opće stanje i sortna čistoća, a upotrebom hidrometra mjeri se sadržaj šećera. Grožđe se prerađuje u roku od 12–24 sata nakon berbe. Grožđe se prvo gnječi kako bi se uklonile stabljike, a zatim se preša. Pulpa grožđa premješta se u posebne spremnike za fermentaciju, u kojima se prema potrebi macerira kako bi se obogatila aromatičnim tvarima dobivenima iz kože grožđa. Samotok se cijedi i pulpa se preša. Pretjerano prešanje nije dopušteno. Zahtjev da se u proizvodnji rakije od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” od 100 kg grožđa ne proizvede više od 75 litara rakije od vina strogo se poštuje. Sljedeći je korak alkoholna fermentacija. Upotrebljavaju se čiste kulture vinskog kvasca. Postupak se kontrolira i najmanje dvaput u svakom razdoblju od 24 sata iz svakog se spremnika za fermentaciju uzimaju uzorci, mjere se sadržaj šećera i temperatura te se nadziru promjene organoleptičkih svojstava. Sekundarna alkoholna fermentacija odvija se u spremnicima različitih kapaciteta napravljenima od ojačanog čelika. Vina se pažljivo pretaču. Destilacija se provodi što prije nakon odvajanja naslaga (taloga). Za proizvodnju vina od rakije „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” upotrebljavaju se uređaji za kontinuiranu destilaciju vrste K5 i DK-1. Ti su uređaji proizvedeni u Bugarskoj. Njihova su karakteristična svojstva sljedeća:

svaki uređaj za destilaciju sastoji se od kolone za destilaciju (fermentaciju), deflegmatora, kondenzatora, hladnjaka, mjehurastog poklopca, vodoravnog grijača za vino i libele. Nakon što se sustav uključi, kolona, deflegmatori i grijač za vino griju se uvođenjem pare. Kada destilirana voda počne teći iz hladnjaka, uvodi se vino kako bi se destiliralo. Vodena para podiže se s dna i protustrujno se dodiruje s vinom te postaje obogaćena etilnim alkoholom i hlapivim tvarima. Voda i alkoholne pare iz gornjeg dijela kolone za destilaciju dolaze do deflegmatorâ i kondenzatora, gdje im se udio alkohola povećava na 62–65 % vol. Destilat vina koji se dobiva nakon hlađenja iskapava kroz mjehurasti poklopac, u kojem se udio alkohola i temperatura stalno nadziru alkoholmetrom.

Destilati nastali na takav način svrstavaju se u kategorije. Zatim se pohranjuju, bez kontakta s drvom, u posude od nehrđajućeg čelika primjerena oblika i kapaciteta ili u spremnike od armiranog betona. Organoleptički profili određuju se na temelju grožđa iz kojeg su destilati nastali i metode kojom su prerađeni. Od sorti bijelog grožđa nastaju blagi, blistavo bistri destilati koji imaju naglašenu, snažno voćnu aromu. Sorte crnog grožđa prerađuju se u blistavo bistre destilate jačeg okusa koji su blaži i u ustima ostavljaju okus koji izrazito podsjeća na grožđe. Pri proizvodnji rakije „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” koja ne dozrijeva miješanje (kupaža) destilata tehnički je postupak koji je ključan za određivanje svojstava konačnog proizvoda. Iskusni proizvođači upotrebljavaju iskušane dobre prakse proizvodnje i miješaju destilate u primjerenim omjerima te dodaju demineraliziranu vodu za piće kako bi dobili ispravan udio alkohola od 40 % vol.

Većina destilata pohranjuje se bez kontakta s hrastom. Boja pića koje ne dozrijeva popravlja se dodavanjem karamela.

Dobiveni proizvod trajno je visoke kvalitete i organoleptičkih svojstava koja ostaju stabilna sa svakom godinom i berbom; drugim riječima, dobiva se rakija od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” slamnato žute boje, naglašene voćne arome, blaga i skladna okusa, koja u ustima ostavlja iznimno ugodan okus koji podsjeća na grožđe.

Najkvalitetniji destilati koji imaju potreban potencijal dozrijevaju najmanje šest mjeseci u hrastovim bačvama kapaciteta do 1 000 litara i dužica debljine 3–4 cm. Bačve su napravljene od drveta hrasta s planine Strandža, stabla karakterističnog za to područje.

Miješanje (kupaža), razrjeđivanje i punjenje u boce rakije od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” nije ograničeno na određeno zemljopisno područje u kojem se ona proizvodi.

6. Povezanost sa zemljopisnim okruženjem ili podrijetlom

6.1. Pojedinosti o zemljopisnom području ili podrijetlu relevantne za povezanost

Početkom 20. stoljeća uzgoj vinove loze i proizvodnja vina i rakija od vina iz tradicionalnog se zanata razvio u važnu granu industrije mlade bugarske države. Rakija od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” počela se 1930-ih proizvoditi u brojnim malim destilerijama na tom području.

Može se smatrati da su industrijska proizvodnja i stavljanje na tržište rakije od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” zapravo počeli u jambolskim vinskim podrumima 1974. Obližnje zadruge imale su dovoljno vinove loze za opskrbu sirovinama potrebnima za proizvodnju vina, ali i rakije od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol”.

Nakon promjena kojima je 1989. u Bugarskoj uspostavljen demokratski sustav uslijedilo je potpuno vraćanje oduzetog poljoprivrednog zemljišta. Tlo i klimatski uvjeti zemljopisnog područja na kojem se proizvodi rakija od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” povoljni su za uzgoj vinove loze. Obnovljeni su stari vinogradi i zasađeni novi. Povećala se raznolikost sorti vinove loze. Posađene su sorte koje se prije nisu sadile na području oko Jambola, npr. Prosecco, Viognier, Syrah i Cabernet franc. Različite sorte imaju različita svojstva. Odgovarajućom preradom dobivaju se bijela i crna vina za destilaciju, a svako od njih ima različit potencijal i pridonosi posebnostima u pogledu arome i okusa predmetne sorte grožđa. Ljudski čimbenik ima važnu ulogu u primjeni utvrđene tehnologije s pomoću koje se dobiva navedeno piće. Iskusni proizvođači destiliraju piće uređajima za kontinuiranu destilaciju vrste K5 i DK-1 sve dok ne dosegne udio alkohola od 62–65 % vol. Tom se metodom destilacije dobiva najveća korist od sakupljanja i zadržavanja hlapivih tvari iz vina u destilatima, koje su odgovorne za voćnu aromu i sastavne dijelove okusa. Zahvaljujući miješanju (kupaži) prikladnih destilata u točnim omjerima konačni je proizvod dosljedne, ravnomjerno visoke kvalitete i stabilnih ogranoleptičkih svojstava.

Rakija od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” predmet je promidžbenih kampanja, prezentacija i testiranja koje organiziraju veliki trgovački lanci te je predstavljana na međunarodnim trgovačkim sajmovima, izložbama i natjecanjima, na kojima su joj dodijeljene brojne nagrade i priznanja. Rakiji od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” dodijeljene su brojne nagrade tijekom godina, kao što su zlatne medalje i potvrde o izvrsnosti na međunarodnoj izložbi Vinaria u Plovdivu.

6.2. Posebna svojstva jakog alkoholnog pića koja se mogu pripisati zemljopisnom području

Vinogradi na kojima se uzgajaju sirovine koje se upotrebljavaju za proizvodnju rakije od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” nalaze se na jugoistočnom dijelu južne (Tracijska nizina/Trakijska Nizina) vinske regije (općine Boljarovo, Elhovo, Straldža, Tundža, Jambol i Topolovgrad) te zapadnom dijelu istočne (crnomorske/Černomorske) vinske regije (općine Ajtos, Kameno i Sredec). Zemljopisno područje obuhvaća podregiju Tundža-Straldža i dopire čak do sjevernih obronaka planinskih masiva Strandža i Sakar.

Tlo i klimatski uvjeti zemljopisnog područja na kojem se proizvodi rakija od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” dobri su za uzgoj vinove loze. Teren se sastoji od nizina i brda prosječne nadmorske visine od 190 m. Na tom se zemljopisnom području isprepliće nekoliko klimatskih utjecaja, a najsnažniji je prijelazni tip kontinentalne klime, karakterističan za Gornju tracijsku nizinu. Utjecaj Crnog i Sredozemnog mora manje je izražen. Zbog visokih temperatura zabilježenih na tom području ono je jedno od najtoplijih u Bugarskoj. Prosječne temperature u siječnju, najhladnijem mjesecu, iznose od 0 °С do 1,5 °С. Prosječna je siječanjska temperatura u Jambolu 0,2 °С, a u Elhovu 1,2 °С, iz čega je vidljiva razlika između prijelaznih tipova kontinentalne i mediteranske klimatske zone tijekom najhladnijeg mjeseca. Cijelo se područje nalazi južno od izoterme 0 °С, što osigurava dugotrajno razdoblje bez mraza i uobičajene vegetacijske uvjete za biljke. Na tom području nema mraza 180–210 dana godišnje. Otprilike nakon 10. travnja temperature u prosjeku nisu niže od 10 °С, što pogoduje rastu usjeva. Na tom području u prosjeku ima 2 200–2 250 sunčanih sati, a temperaturna je suma tijekom sezone uzgoja oko 3 500–3 800 °С. Ljeta su relativno vruća i imaju obilježja kontinentalne klime. Prosječna srpanjska temperatura na tom je području 23 °С. Apsolutna je maksimalna temperatura 44,4 °С, a prosjek maksimalnih temperatura 38–40 °С.

Jeseni su duge i često tople, a prosječne temperature u razdoblju od 25. listopada do 4. studenoga premašuju 10 °С. Prvi jesenski mrazovi u prosjeku se pojavljuju u razdoblju od 23. do 29. listopada, a najranije 30. rujna. Ti agroklimatski uvjeti pogoduju uzgoju trajnih usjeva, a posebno vinove loze. Relativna vlažnost različita je tijekom godine. Najniža je u srpnju i kolovozu (60–64 %), a najviša u prosincu, siječnju i veljači (80–92 %). Oborine su neravnomjerno raspoređene tijekom godine. Prosječna godišnja količina oborina iznosi od 530 do 700 mm.

Tla su umjereno do blago isprana mješavina crnice i smolnice; duž rijeke Tundže i njezinih pritoka postoje aluvijalne ravnice; jugoistočno i sjeverozapadno od Elhova prevladavaju isprane smolnice (najteža glinasta tla u Bugarskoj bogata koloidnim česticama sa znatnim crnim humusnim horizontom kad su mokra) te isprana smeđa (cimetna) šumska tla koja općenito imaju manje humusa; na jugu smeđa (cimetna) šumska tla s rankerima i litosolima, isprana smeđa (cimetna) šumska tla i pseudopodzoli siromašni mineralima.

Kombinacijom reljefa, tala i klime nastaju uvjeti za proizvodnju kvalitetnog grožđa. Ljudski čimbenik igra ključnu ulogu. Iskusni proizvođači od grožđa prave kvalitetno vino. U tom postupku kombiniraju se stoljetne tradicije s najsuvremenijim tehnologijama. Vina se destiliraju upotrebom posebnih uređaja za kontinuiranu destilaciju vrste K5 i DK-1, koji su osmišljeni u Bugarskoj. Posebno svojstvo rakije od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” je da se destilacija nastavlja sve dok vinski destilat ne dosegne alkoholnu jakost od najviše 62–65 % vol. Iskustvo stečeno tijekom niza godina pokazalo je da je to alkoholna jakost destilata pri kojoj se aromatične tvari iz vina najviše zadržavaju te pri kojoj se postiže bogat i uravnotežen okus.

Destilati dobiveni od sorti bijelog i crnog grožđa koje su dozrijevale na određenom zemljopisnom području navedenog pića imaju organoleptička svojstva koja se međusobno uravnotežuju. Destilati dobiveni od sorti bijelog grožđa imaju naglašenu voćnu aromu, a destilati dobiveni od sorti crnog grožđa imaju izražen okus grožđa. Miješanjem (kupažom) destilata dobivaju se proizvodi visoke kvalitete i stabilnih organoleptičkih svojstava: bljedožute boje, prevladavajuće voćne arome te skladna, blaga okusa, koji u ustima ostavljaju izražen okus koji podsjeća na grožđe.

Destilati najboljih svojstava i potencijala za starenje najmanje šest mjeseci dozrijevaju u hrastovim bačvama izrađenima od lokalnog hrasta s planine Strandža (Quercus hartwissiana Stev.). Hrast s planine Strandža (Quercus hartwissiana Stev.) listopadno je stablo koje može narasti do visine od 25 metara. Riječ je o reliktnoj vrsti koja je preživjela od razdoblja prije posljednjeg ledenog doba prije 1,5 milijuna godina. Ta se vrsta u Europi može naći samo na planinskom masivu Strandža. Često ga se, u skupinama ili pojedinačno, može naći na sjevernim obroncima te nižim i vlažnim područjima, obično uz rijeke i potoke. Ta je vrsta zaštićena i navedena je u bugarskom Zakonu o biološkoj raznolikosti. Bačvari naraštajima održavaju tradiciju obrade tog jedinstvenog materijala. Drvo tog stabla, za koje se kaže da ima „korijen u kamenu”, porozne je strukture, ali pore su iznimno male. Zbog dugotrajnog kontakta s destilatima isparava alkohol te se dobivaju vrijedni elementi iz drva.

Piće se u ograničenim količinama stavlja na tržište nakon kontakta s hrastom od najmanje šest mjeseci. Karakteristična su svojstva dozrelog vina od rakije „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” sljedeća: intenzivno žuta boja, prevladavajuća voćna aroma s prepoznatljivom aromom hrasta i natruhama vanilije na kraju, skladan, izraženo blag i sladak okus te dugotrajan i blag okus koji ostaje u ustima.

7. Odredbe Europske unije ili nacionalne/regionalne odredbe

U nacionalnom zakonodavstvu nisu navedene dodatne posebne odredbe u pogledu vina od rakije „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol”. Proizvodnja i stavljanje na tržište rakije od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” podliježu općim zahtjevima koji se primjenjuju za kategoriju „Rakije od vina” navedenima u Zakonu o vinima i jakim alkoholnim pićima (ZVSN), objavljenom u Službenom listu br. 45/2012, na snazi od 16. rujna 2012.

Rakija od vina odnosno rakija od grožđa s oznakom zemljopisnog podrijetla „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” odobrena je u skladu s Odlukom br. T-RD-27-20 ministra nadležnog za gospodarstvo i energiju od 27. studenoga 2013., objavljenom na web-mjestu Ministarstva gospodarstva: http://www.mi.government.bg/bg/library/zapowed-za-utvarjdavane-na-vinena-destilatna-spirtna-napitka-grozdova-rakiya-s-geografsko-ukazanie-ya-65-c28-m361-1.htm

Rakija od vina s oznakom zemljopisnog podrijetla „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” podliježe postupku organoleptičkog ocjenjivanja koje provodi odbor za degustaciju vina koji djeluje u okviru Regionalnog odbora za vinovu lozu i vino jugoistočne Tracije (Jugoiztočna Trakija), čiji je ured registriran u Slivenu, gdje mu se nalazi i sjedište.

8. Podnositelj zahtjeva

— Država članica, treća zemlja ili pravna/fizička osoba Република България, Министерство на икономиката/Bugarska, Ministarstvo gospodarstva

— Puna adresa (ulica i broj, mjesto/grad i poštanski broj, država): София 1052, ул. „Славянска” № 8, Република България/Ul. Slavjanska 8, 1052 Sofija, Bugarska

— Pravni status (u slučaju pravne osobe)

9. Dopune oznake zemljopisnog podrijetla

10. Posebna pravila za označivanje

Na rakiju od vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol” ne primjenjuju se nikakva posebna obvezna pravila za označivanje (osim horizontalnih odredbi).