PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2022/554

оd 5. travnja 2022.

o priznavanju kvalifikacija osoba koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,

budući da:

(1) Nakon ničim izazvane ruske vojne agresije i invazije na Ukrajinu 24. veljače 2022., koju je Europska unija najoštrije osudila, Europska unija suočila se s nezapamćenim priljevom ljudi koji bježe od rata i traže zaštitu. Broj osoba koje su morale napustiti svoje domove i pobjeći iz Ukrajine dosegnuo je oko četiri milijuna.

(2) U komunikaciji od 8. ožujka 2022. naslovljenoj „Europska solidarnost s izbjeglicama i osobama koje bježe od rata u Ukrajini” (1) Komisija je opisala znatnu potporu koju je EU pružio osobama koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu i potporu koju su pružile države članice koje ih primaju. To uključuje izravnu humanitarnu pomoć, hitnu pomoć za civilnu zaštitu, potporu na granicama te jasan pravni status koji osobama koje bježe od rata omogućuje da odmah dobiju zaštitu u EU-u.

(3) U svojoj je komunikaciji pod nazivom „Prihvat osoba koje bježe od rata u Ukrajini – priprema Unije za zadovoljavanje potreba” od 23. ožujka 2022. (2). Komisija utvrdila mjere za pomoć osobama koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu i za osiguravanje učinkovita pristupa tih osoba svojim pravima. To nisu samo hitne mjere za pružanje utočišta i humanitarne pomoći te pristup zdravstvenoj skrbi nego i mjere kojima se osigurava neometana integracija ljudi u zemlje domaćine te pristup obrazovanju, stanovanju i radnim mjestima. Vladina tijela, nevladine organizacije i volonteri u državama članicama, posebno u zemljama prvog ulaska (Poljska, Rumunjska, Slovačka i Mađarska), ali i u zemljama krajnjeg odredišta, čine sve što je u njihovoj moći kako bi pružili potporu i zaštitu osobama koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu.

(4) Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2022/382 (3), kojom je aktiviran mehanizam privremene zaštite utvrđen u Direktivi 2001/55/EZ (4), osobama koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu osigurava se jasan pravni status čim stignu u Europsku uniju. Privremena zaštita isprva će trajati godinu dana i mogla bi se automatski produljiti dvaput za po šest mjeseci. Privremena zaštita uključuje boravišnu dozvolu, socijalnu i zdravstvenu skrb te pristup stanovanju, obrazovanju i zapošljavanju.

(5) U članku 12. Direktive 2001/55/EZ navodi se da države članice osobama koje uživaju privremenu zaštitu moraju odobriti da se bave „nesamostalnim ili samostalnim djelatnostima, podložno pravilima koja se primjenjuju na to zanimanje” i da sudjeluju u aktivnostima kao što su obrazovne mogućnosti za odrasle, strukovno osposobljavanje i stjecanje praktičnog radnog iskustva.

(6) Pravo na pristup tržištu rada ključan je aspekt privremene zaštite. Iskustvo pokazuje da državljani trećih zemalja, a posebno izbjeglice, često moraju prihvatiti poslove ispod svoje razine kvalifikacija (5). Postojanje jednostavnog i brzog mehanizma priznavanja uvelike pridonosi tome da osobe koje uživaju privremenu zaštitu mogu raditi na radnim mjestima za koja su kvalificirane. To olakšava njihovu integraciju i dovodi do boljeg iskorištavanja njihovih vještina, od čega korist imaju i pojedinci i zajednica domaćin. Osigurava se i stjecanje relevantnog iskustva i vještina tijekom razdoblja privremene zaštite, čime se povećava vrijednost njihovih kvalifikacija kad se vrate u matičnu zemlju.

(7) U Komisijinu akcijskom planu za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021.–2027. (6) prepoznaje se da je olakšavanje priznavanja kvalifikacija stečenih u trećim zemljama i povećanje njihove usporedivosti s kvalifikacijama iz EU-a ključno za brže i pravednije uključivanje izbjeglica i migranata na tržište rada. Također se prepoznaje da su mnogi visokoobrazovani migranti i izbjeglice, posebno žene, prekvalificirani za svoj posao, što može dovesti do obescjenjivanja njihovih vještina. Akcijskim se planom države članice potiču da osiguraju da postupci priznavanja stranih kvalifikacija budu brzi, pravedni, transparentni i cjenovno pristupačni.

(8) Ako je država članica odlučila regulirati određenu profesiju (7), osobe koje uživaju privremenu zaštitu morat će ishoditi priznavanje svojih stručnih kvalifikacija kako bi se zaposlile ili samostalno obavljale regulirane djelatnosti te profesije. Ovisno o konkretnoj državi članici, to može uključivati, na primjer, različite skupine profesija u području zdravstva, podučavanja, prava, socijalne skrbi ili obrta. Priznavanje stručnih kvalifikacija državljana trećih zemalja odvija se na nacionalnoj razini, pri čemu se primjenjuju pravo i postupci države članice domaćina, osim ako se primjenjuju međunarodni sporazumi.

(9) Za neregulirana zanimanja zahtjevi za zapošljavanje nisu regulirani zakonom i mogu se kretati od vrlo specifičnih do vrlo općenitih. Za ta zanimanja ne postoje regulatorne prepreke zapošljavanju osobe čije kvalifikacije nisu priznate i ne postoji jedinstven postupak priznavanja kvalifikacija u svrhu ulaska u neregulirana zanimanja (8).

(10) Neke države članice i regije suočene su s nedostatkom radne snage u mnogim zanimanjima u nizu industrijskih ekosustava (9), među ostalim u nekoliko reguliranih profesija. Priznavanje stručnih kvalifikacija može pomoći u rješavanju tog problema i postizanju uravnoteženijeg tržišta rada.

(11) Priznavanje stručnih kvalifikacija trebalo bi dopuniti okvirom kojim se omogućuje obavljanje profesija u praksi, izbjegavaju birokratske prepreke i pružaju savjeti onima kojima je to potrebno.

(12) Osobama koje bježe od rata priznavanje kvalifikacija neće biti prioritet. No, važno je pobrinuti se za to da im osnovne informacije budu na raspolaganju kad im zatrebaju. Uz informiranje koje provode države članice Komisija je napravila internetske stranice „Solidarnost EU-a s Ukrajinom” (10).

(13) Osim ukrajinskim državljanima, Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2022/382 propisano je da države članice moraju pružiti privremenu zaštitu ili odgovarajuću zaštitu u skladu s nacionalnim pravom i državljanima zemalja izvan EU-a koje nisu Ukrajina koji mogu dokazati da su zakonito boravili u Ukrajini prije 24. veljače 2022. na temelju dozvole za stalni boravak. Stoga osim na one koji uživaju privremenu zaštitu, Komisija potiče države članice da, u mjeri u kojoj je to moguće u skladu s nacionalnim pravom, primjenjuju ovu Preporuku na osobe koje su pobjegle od ruske invazije na Ukrajinu i koje uživaju odgovarajuću zaštitu u skladu s nacionalnim pravom, u skladu s tom odlukom.

(14) Direktiva 2005/36/EZ (11) ne primjenjuje se na državljane trećih zemalja, što uključuje osobe koje uživaju privremenu zaštitu. Ta direktiva sadržava pravila za priznavanje kvalifikacija iz trećih zemalja koje posjeduju građani EU-a. Njome se državama članicama nameće obveza da ne priznaju nikakve kvalifikacije koje posjeduju građani EU-a ili građani trećih zemalja koje se odnose na profesije navedene u glavi III. poglavlju III., osim ako su ispunjeni minimalni uvjeti osposobljavanja utvrđeni u tom poglavlju. To su: liječnici, određeni liječnici specijalisti, medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu, doktori dentalne medicine, veterinari, primalje, farmaceuti i arhitekti. Ako stručnjaci koji bježe od ruske agresije ne ispunjavaju minimalne uvjete osposobljavanja, ključno je pronaći rješenja za stjecanje kompetencija koje im nedostaju ili za njihovu odgovarajuću i brzu integraciju na tržište rada.

(15) Trenutačno brzo pristiže vrlo velik broj ljudi, od kojih bi mnogi mogli biti visoko kvalificirani. Davno uspostavljeni sustavi i postupci priznavanja u državama članicama možda nisu osmišljeni za istodobnu obradu velikog broja zahtjeva. Konkretno, nadležna tijela u državama članicama domaćinima možda neće biti u mogućnosti provesti pojedinačnu procjenu svakog predmet ni odgovarajuću detaljnu analizu.

(16) Kako bi države članice mogle pojednostavniti postupke i brzo ocijeniti zahtjeve za priznavanje kvalifikacija ključne su informacije o ukrajinskim kvalifikacijama, ukrajinskom sustavu kvalifikacija i ukrajinskom kvalifikacijskom okviru.

(17) Ukrajina je članica Europskog prostora visokog obrazovanja, koji je osnovan u okviru Bolonjskog procesa. Bolonjski proces osigurava usklađenost sustava visokog obrazovanja na području Europe i potiče pravedno i transparentno priznavanje kvalifikacija. Jedan je od njegovih glavnih ciljeva poduprijeti mobilnost osoblja i studenata. Zemlje koje sudjeluju u Bolonjskom procesu dogovorile su se da će osigurati uzajamno priznavanje kvalifikacija u akademske svrhe. Pravila o priznavanju visokoškolskih kvalifikacija u profesionalne svrhe i za daljnje učenje utvrđena su Konvencijom o priznavanju visokoškolskih kvalifikacija na području Europe (Lisabonska konvencija o priznavanju) (12), čije su stranke sve države članice osim Grčke, Ukrajina i neke druge zemlje koje nisu članice EU-a.

(18) Mreža ENIC-NARIC (Europska mreža informacijskih centara u Europi i nacionalnih informacijskih centara za akademsko priznavanje u Europskoj uniji) razvila je projekt Erasmus+ Q-entry, bazu podataka za države članice i zemlje izvan EU-a koja pruža informacije o kvalifikacijama stečenima po završetku školovanja koje omogućuju pristup visokom obrazovanju. Ta baza podataka sadržava i informacije o ukrajinskim kvalifikacijama i može se upotrebljavati za potporu postupku priznavanja kvalifikacija osoba koje uživaju privremenu zaštitu.

(19) Države članice mogle bi naići na situacije da podnositelji zahtjeva ne mogu dokazati formalnu osposobljenost. Osobe koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu možda su bile prisiljene napustiti zemlju bez izvornih isprava o kvalifikacijama. Člankom VII. Lisabonske konvencije o priznavanju njezine se stranke obvezuju na poduzimanje svih razumnih i izvedivih koraka, unutar svojeg pravnog okvira i u skladu s njim, kako bi razvile alternativne načine ocjenjivanja kvalifikacija izbjeglica u situacijama u kojima se takva kvalifikacija ne može dokazati nikakvim ispravama. U dokumentu „Preporuka o priznavanju kvalifikacija izbjeglica u skladu s Lisabonskom konvencijom o priznavanju i Obrazloženje” (13) navedene su dodatne smjernice o tome kako bi države članice u toj situaciji trebale pravilno provesti članak VII. Konvencije.

(20) Ukrajina je jedna od dugogodišnjih partnerskih zemalja Europske zaklade za osposobljavanje. Europska zaklada za osposobljavanje uspostavila je resursni centar (14) za potporu priznavanju kvalifikacija, vještina i studija iz Ukrajine. Resursni centar uključivat će informacije i dokumentaciju kao što su izvješća i ocjene ukrajinskih kvalifikacija, informacije o ukrajinskom sustavu kvalifikacija i kvalifikacijskom okviru te informacije o ukrajinskom sustavu obrazovanja i osposobljavanja u širem smislu. Sadržavat će i studije i analize tržišta rada, izvješća o projektima, kontaktne točke i poveznice na povezane internetske stranice kao što su baze podataka o kvalifikacijama. U njemu će se također dijeliti resursi koje su u okviru programa Erasmus+ razvili nacionalni informacijski centri za akademsko priznavanje (NARIC), kao što je, na primjer, projekt Scand-D s više od 300 ukrajinskih diploma. Resursni centar povezat će se s relevantnim bazama podataka i informacijama o ukrajinskom sustavu visokog obrazovanja i akademskim kvalifikacijama, dostupnima na internetskim stranicama portala Vaša Europa (15) i mreže ENIC-NARIC (16).

(21) Među jezike dostupne u alatu eTranslation, koji je razvila Komisija, dodan je ukrajinski. Moguć je i prijevod s ruskog jezika, što može biti korisno s obzirom na to da su brojni stručnjaci u Ukrajini stekli diplome na ruskom jeziku. Alat omogućuje prepoznavanje teksta na fotografijama ili skeniranim dokumentima (optičko prepoznavanje znakova, OCR). Time će se nadležnim tijelima omogućiti da uštede vrijeme i ubrzaju postupke.

(22) Potražnja za zdravstvenim djelatnicima, potrebnima kako bi se zadovoljile neposredne potrebe osoba koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu već je velika i u daljnjem porastu. Kvalificirani stručnjaci iz različitih područja zdravstvene skrbi mogli bi pridonijeti ispunjavanju tih potreba. Posebno treba istaknuti pedijatriju i povezane medicinske specijalizacije zbog toga što je među osobama koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu velik broj djece te zaštitu mentalnog zdravlja jer bi osobe koje bježe od rata mogle patiti od teških trauma. Jezična barijera ne bi trebala biti prepreka što bržem liječenju tih osoba kako bi se ublažila šteta. Ondje gdje je izravna usmena komunikacija ključna za izgradnju povjerenja i uspješno liječenje, stručnjaci koji govore ukrajinski mogli bi pružiti potrebnu uslugu.

(23) Komisija je tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 objavila smjernice o priznavanju kvalifikacija zdravstvenih djelatnika s diplomama iz država koje nisu članice EU-a/EFTA-e (17).

(24) S obzirom na broj djece koja su pobjegla iz Ukrajine tijekom rata, postoji velika potražnja za ukrajinskim učiteljima koji mogu pomoći da se ta djeca što prije uključe u škole i uspostave stabilnu rutinu. Stručnjaci ističu važnost školske rutine za djecu jer im može pružiti emocionalnu potporu u vremenu neizvjesnosti i straha (18). Ključno je osigurati da vlade i druga tijela imaju resurse i kapacitete kako bi raseljenom i lokalnom stanovništvu pružili pristup cjelovitom, pravednom i kvalitetnom obrazovanju. To vrijedi za sve razine – rani i predškolski odgoj i obrazovanje, osnovnoškolsko, srednjoškolsko, strukovno i visoko obrazovanje. Kako bi to postigla i povećala međukulturalnu osviještenost unutar obrazovnog sustava zemlje domaćina, nadležna bi tijela trebala na najbolji mogući način iskoristiti nastavnike i drugo obrazovno osoblje u raseljenom stanovništvu (19). Ako ne postoje mogućnosti za poučavanje u učionici, mogu se istražiti mogućnosti školovanja na daljinu. Portal School Education Gateway programa Erasmus+ pruža pristup popratnim materijalima, smjernicama i obrazovnim resursima za učitelje i drugo osoblje, među ostalim i na ukrajinskom jeziku.

(25) Odlukom Komisije od 19. ožujka 2007. uspostavljena je skupina koordinatora za priznavanje stručnih kvalifikacija (20) kako bi se, među ostalim, uspostavila suradnja između tijela država članica i Komisije u pogledu pitanja koja se odnose na priznavanje stručnih kvalifikacija. Države članice možda su već razvile opsežne sustave za ocjenjivanje i priznavanje kvalifikacija iz trećih zemalja. Ta skupina može Komisiji i državama članicama poslužiti kao forum za održavanje kontinuiranog dijaloga radi praćenja učinkovite provedbe ove Preporuke. Uključivanje predstavnika osoba koje bježe od ruske agresije, ukrajinskih nadležnih tijela i civilnog društva ključno je za učinkovitu provedbu ovih preporuka.

(26) Komisija može državama članicama na njihov zahtjev pružiti prilagođenu stručnu pomoć u provedbi ovih preporuka u okviru svojeg Instrumenta za tehničku potporu.

DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

ORGANIZACIJA PRIZNAVANJA STRUČNIH KVALIFIKACIJA OSOBA KOJE UŽIVAJU PRIVREMENU ZAŠTITU

1. Komisija potiče države članice da se pobrinu da se stručnjaci koji uživaju privremenu zaštitu u skladu s Direktivom 2001/55/EZ mogu osloniti na učinkovit, brz i funkcionalan sustav priznavanja stručnih kvalifikacija kako bi mogli pristupiti radnim mjestima koja odgovaraju njihovoj razini kvalifikacija. U tom kontekstu države članice trebale bi procijeniti broj stručnjaka čiji se dolazak očekuje kako bi se pobrinule da raspolažu dovoljnim kapacitetom za obradu zahtjeva za priznavanje.

2. Komisija preporučuje državama članicama da brzo donose svoje odluke o priznavanju stručnjaka u dolasku koji uživaju privremenu zaštitu. Ako postoje znatne razlike između osposobljavanja stečenog u matičnoj zemlji stručnjaka i osposobljavanja potrebnog za istu djelatnost u državi članici domaćinu, države članice trebale bi donijeti odluku o uvođenju mjera nadoknađivanja što je prije moguće, te ih se potiče da to učine najkasnije mjesec dana nakon što podnositelj zahtjeva zatraži priznavanje.

3. Komisija preporučuje državama članicama da formalnosti za priznavanje stručnih kvalifikacija svedu na najmanju moguću mjeru. U tu se svrhu države članice potiču: — da radi ubrzavanja priznavanja uspostave ubrzane postupke za obradu zahtjeva stručnjaka koji uživaju privremenu zaštitu, — da zajamče da budu potrebni samo bitni dokumenti, — da prihvaćaju oblike dokaza koji nisu izvorne isprave (npr. digitalne kopije), — da odustanu od određenih zahtjeva, npr. da ne traže ovjerene prijevode, — da svugdje gdje je to moguće smanje ili potpuno ukinu troškove, npr. naknade za podnošenje zahtjeva. Ako postoje sumnje u vezi s vjerodostojnosti kvalifikacije, provjera treba biti brza i učinkovita. U tu svrhu mogu poslužiti digitalni alati kao što je FRAUDOC (21) (smjernice namijenjene vrednovateljima vjerodostojnosti u vezi s tvornicama diploma i krivotvorenjem isprava).

4. Kako bi se velik broj predmeta s pozitivnim ishodom mogao obraditi u kratkom roku, Komisija potiče države članice da budu fleksibilne u obrađivanju predmeta stručnjaka u dolasku koji uživaju privremenu zaštitu. Konkretno, države članice trebale bi razmotriti provjeravanje kvalifikacija stručnjaka samo ako je to nužno i ukloniti sva ograničenja i zahtjeve koji nisu krajnje nužni. Komisija podsjeća države članice domaćine da smiju, ali ne moraju, provjeravati kvalifikacije stručnjaka za koje ne postoje usklađeni minimalni uvjeti osposobljavanja.

5. Komisija potiče države članice da definiraju situacije u kojima nije nužno provesti temeljito ocjenjivanje zahtjeva za priznavanje, posebno u predmetima za koje vrijedi da je država članica već ranije provela ocjenjivanje kvalifikacije za određenu profesiju i utvrdila da ne postoje ozbiljne sumnje u jednakovrijednost kvalifikacije s usporedivim kvalifikacijama u državi članici domaćinu. Ako je ishod takvog prethodnog ocjenjivanja bio pozitivan, ne bi trebalo biti nužno provesti temeljito ocjenjivanje zahtjeva.

6. Komisija poziva države članice da osiguraju brz i učinkovit postupak priznavanja čak i kad je potrebno provesti temeljito ocjenjivanje kvalifikacije. U takvim slučajevima država članica domaćin mogla bi provoditi ocjenjivanje na temelju pristupa sličnog općem sustavu priznavanja u skladu s Direktivom 2005/36/EZ.

OLAKŠAVANJE AKADEMSKOG PRIZNAVANJA OSOBA KOJE UŽIVAJU PRIVREMENU ZAŠTITU

7. Komisija preporučuje državama članicama da promiču brze, fleksibilne i učinkovite postupke kojima odgovorne institucije provode akademsko priznavanje.

8. Komisija preporučuje državama članicama da automatski priznaju ukrajinske visokoškolske kvalifikacije koje ispunjavaju sve zahtjeve Bolonjskog procesa.

9. Komisija preporučuje državama članicama da dodatno podupru nacionalne informacijske centre za akademsko priznavanje (NARIC) kako bi imali potrebne resurse i kapacitete za rješavanje povećanog broja zahtjeva za priznavanje i kako bi mogli pružati potporu, smjernice i osposobljavanje vrednovateljima kvalifikacija.

10. Komisija preporučuje da se, u mjeri u kojoj je to moguće i u skladu s nacionalnim pravom, odluka o priznavanju donesena u jednoj državi članici prihvati u ostalim državama članicama.

INFORMIRANJE I KORIŠTENJE ELEKTRONIČKIH ALATA

11. Komisija preporučuje državama članicama da svojim službama koje izravno rade s korisnicima dostave odgovarajuće i jednostavne informacije o postupcima priznavanja na njihovu državnom području na ukrajinskom jeziku. Te bi informacije također trebale biti dostupne u digitalnom obliku i prilagođene potrebama i položaju osoba koje dolaze iz Ukrajine, pri čemu bi posebno trebale biti objašnjene razlike između Ukrajine i zemlje domaćina.

12. Komisija potiče države članice da koriste eTranslation ( 22 ) kako bi ubrzale postupke priznavanja. Ako je moguće, strojni prijevod trebao bi biti dovoljan.

13. Komisija potiče države članice da budu transparentne u međusobnim odnosima i u odnosima s Komisijom te da razmjenjuju sve informacije o ukrajinskim kvalifikacijama i ukrajinskom obrazovnom sustavu. Na zahtjev Komisije Europska zaklada za osposobljavanje uspostavila je resursni centar za ukrajinske kvalifikacije namijenjen razmjeni informacija.

POSTUPANJE U SLUČAJU NEPOTPUNIH DOKAZA O KVALIFIKACIJAMA

14. U slučajevima kad nedostaju dokazi o kvalifikacijama Komisija potiče države članice da prvo provjere može li se od ukrajinskih vlasti dobiti pouzdana potvrda o stečenoj kvalifikaciji. Kako bi pomogla s tim, Komisija će surađivati s državama članicama, ukrajinskim vlastima i ukrajinskim tijelima koja dodjeljuju dokaze radi potvrđivanja dokumentacije o kvalifikacijama te proučiti mogu li se u tu svrhu europske digitalne vjerodajnice za učenje ( 23 ) iskoristiti za ponovno izdavanje dokumentacije o kvalifikacijama u digitalnom obliku.

15. Komisija podsjeća države članice da ako nijedno drugo rješenje ne bude moguće, „Europska putovnica kvalifikacija za izbjeglice” ( 24 ) , koju je zajedno s partnerima izradilo Vijeće Europe, omogućava da se kvalifikacije nakon srednjoškolskog obrazovanja ocijene na temelju dostupne dokumentacije i strukturiranog intervjua. Iako sama putovnica kvalifikacija nije isprava o formalnom priznavanju, ona pomaže da se ocijene kvalifikacije koje bi izbjegla osoba vjerojatno mogla imati, a može se primijeniti i na osobe koje uživaju privremenu zaštitu. Mogli bi se proučiti i drugi alati, npr. putovnica kvalifikacija koju je razvio UNESCO ( 25 ) i slični sustavi izrađeni u okviru programa Erasmus+ (npr. paket instrumenata REACT – Refugees and Recognition ( 26 ) ).

POSEBNI ZAHTJEVI ZA ODREĐENE PROFESIJE

16. Komisija potiče države članice da prouče kako se osobe koje uživaju privremenu zaštitu mogu, kad je to moguće, zaposliti u zdravstvenim službama, npr.: — da prepoznaju dobra praktična rješenja na temelju kojih državljani trećih zemalja mogu sudjelovati u ubrzanim programima u području zdravstvenih profesija kako bi im se olakšalo obavljanje tih profesija, — da procjenjuju izvedivost izvanteritorijalnih zdravstvenih ustanova u kojima zdravstveno osoblje koje uživa privremenu zaštitu može liječiti osobe raseljene iz Ukrajine (npr. ukrajinske poljske bolnice smještene na tlu neke države članice), — da ocjenjuju ukrajinske kurikulume za osposobljavanje za medicinska zanimanja i, ako je izvedivo, da izrađuju kratkoročne programe usavršavanja na temelju kojih bi se stekli minimalni standardi osposobljavanja potrebni za određena zanimanja.

17. Kad je riječ o stručnjacima s kvalifikacijama koje ne ispunjavaju minimalne uvjete osposobljavanja utvrđene u Direktivi 2005/36/EZ, Komisija potiče države članice da primijene isti pristup kao u smjernicama za priznavanje zdravstvenih djelatnika s kvalifikacijama iz zemalja izvan EU-a/EFTA-e sastavljenima zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. Države članice i dalje mogu dopuštati osobama koje uživaju privremenu zaštitu da određene djelatnosti obavljaju sa statusom koji se razlikuje od statusa punopravnog člana profesije. Na primjer, kvalificiranoj medicinskoj sestri iz treće zemlje čije osposobljavanje ne ispunjava minimalne uvjete osposobljavanja može se dopustiti da radi kao zdravstveni asistent.

18. Komisija poziva države članice da istraže različite načine na koje bi se nastavnicima i drugim obrazovnim stručnjacima brzo osigurao pristup relevantnom sektoru djelatnosti, npr.: — da se osobe koje uživaju privremenu zaštitu koje su stekle stručne kvalifikacije nastavnika u Ukrajini zapošljavaju u školama u koje su smještena djeca koja su pobjegla od ruske invazije na Ukrajinu, — da se učitelji i nastavnici jezično osposobljavaju, — da se učitelji koji govore ukrajinski razmjeste u škole kojima nedostaju učitelji, ali u kojima ima dovoljno drugih resursa za nastavu; — da se ugovori nastavnika sa stručnim kvalifikacijama stečenima u Ukrajini koji su privremeno zaposleni kao pomoćnici nastavnika u zemljama domaćinima zamijene ugovorima za kvalificirane nastavnike brzo nakon priznavanja stručnih kvalifikacija, — da se studentima nastavničkih i učiteljskih smjerova koji uživaju privremenu zaštitu pomogne kako bi im se omogućio pristup obrazovanju i osposobljavanju učitelja i nastavnika u zemljama domaćinima.

19. Komisija poziva države članice da obrazovnom osoblju koje uživa privremenu zaštitu olakšaju zapošljavanje u strukturama koje pružaju formalni rani i predškolski odgoj i obrazovanje, kao što su jaslice i vrtići, i u neformalnim strukturama, kao što su igrališta, uzimajući u obzir da u Europi postoje znatne razlike u tim profesijama.

20. Komisija ističe da se u mjerama za olakšavanje zapošljavanja stručnih osoba u odgoju i obrazovanju koje uživaju privremenu zaštitu moraju uzeti u obzir nacionalne odredbe za zaštitu djece i mladih.

OLAKŠAVANJE BAVLJENJA REGULIRANIM PROFESIJAMA

21. Komisija potiče države članice da se pobrinu da stručnjaci mogu obavljati svoju profesiju kako bi mogli pristupiti tržištu rada nakon priznavanja stručnih kvalifikacija bez nepotrebnih administrativnih prepreka i uz potporu koja im je potrebna.

22. Komisija preporučuje da države članice poduzećima ne uvode niti na njih primjenjuju nikakve obveze na temelju kojih poduzeća moraju dokazati da ne mogu zaposliti građanina EU-a prije zapošljavanja osobe koja uživa privremenu zaštitu.

23. Komisija preporučuje da države članice osiguraju da se ocjenjuju i uzimaju u obzir sve relevantne stručne vještine i kompetencije osoba koje uživaju privremenu zaštitu neovisno o tome jesu li te vještine i kompetencije stečene formalnim, informalnim ili neformalnim učenjem. Komisija potiče države članice da podrže ljude u dokumentiranju svojih vještina i kvalifikacija, među ostalim pružanjem individualne potpore. Kako bi se olakšalo takvo prikupljanje i ocjenjivanje vještina i kompetencija, mogu se iskoristiti Europass ( 27 ) i Alat EU-a za profiliranje vještina državljana trećih zemalja ( 28 )

24. Komisija preporučuje da države članice uvedu mjere kojima bi se osobama koje uživaju privremenu zaštitu, a koje ne znaju ili ne vladaju jezikom zemlje domaćina olakšalo obavljanje profesija, npr. organiziranje tečajeva jezika ili omogućavanje obavljanja profesije pod nadzorom ili u okruženju u kojem jezik zemlje domaćina nije potreban.

NAKNADNE RADNJE ZA PREDLOŽENE MJERE

25. Komisija poziva države članice da blisko surađuju s ukrajinskim tijelima, predstavnicima ukrajinskog civilnog društva, uključujući ukrajinsku dijasporu, i Komisijom kako bi podržale praktična rješenja da se osobama koje uživaju privremenu zaštitu priznaju kvalifikacije i da ih se bez prepreka integrira na tržište rada.

26. Komisija će pokrenuti i koordinirati posebne sastanke unutar skupine koordinatora za priznavanje stručnih kvalifikacija. Ta će se skupina redovito sastajati kako bi raspravljala i razmjenjivala nacionalne prakse o toj temi. Komisija će na te sastanke pozivati predstavnike relevantnih ukrajinskih tijela. Također će se pokrenuti rasprava i uzajamno učenje u drugim relevantnim strukturama, kao što su radne skupine u okviru europskog prostora obrazovanja i mreže informacijskih centara za akademsko priznavanje (ENIC-NARIC).

27. Komisija poziva države članice da podijele svoje stručno znanje na posebnim ad hoc sastancima kako bi se ubrzao postupak i izbjeglo udvostručavanje. U ovoj su fazi najvažnije suradnja, najbolja praktična rješenja i opsežna razmjena informacija.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. travnja 2022. Za Komisiju Thierry BRETON Član Komisije

(1) Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Europska solidarnost s izbjeglicama i osobama koje bježe od rata u Ukrajini, COM(2022) 107 final.

(2) Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Prihvat osoba koje bježe od rata u Ukrajini – priprema Unije za zadovoljavanje potreba, COM(2022) 131 final.

(3) Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/382 od 4. ožujka 2022. o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine u smislu članka 5. Direktive 2001/55/EZ koja ima učinak uvođenja privremene zaštite (SL L 71, 4.3.2022., str. 1.).

(4) Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

(5) OECD (2019.), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants (Spremni pomoći? Poboljšanje otpornosti sustava za integraciju izbjeglica i drugih ugroženih migranata), OECD Publishing, Pariz, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en

(6) Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Akcijski plan za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021.–2027., COM(2020) 758 final.

(7) U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) Direktive 2005/36/EZ „regulirana profesija” je: profesionalna djelatnost ili skupina profesionalnih djelatnosti čiji je pristup, obavljanje ili jedan od načina obavljanja na temelju zakonskih ili drugih propisa, izravno ili neizravno uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija; posebno korištenje profesionalnog naziva koji je zakonskim ili drugim propisima ograničen na nositelje određenih stručnih kvalifikacija predstavlja jedan od načina obavljanja djelatnosti.

(8) https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx

(9) Npr. nedostaju vodoinstalateri, medicinske sestre, zavarivači, inženjeri građevinarstva, liječnici opće prakse, zidari, električari, računovođe i krovopokrivači. Vidjeti Izvješće o nedostatku i višku radne snage Europskog nadzornog tijela za rad iz studenoga 2021., https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.pdf

(10) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_hr

(11) Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

(12) https://www.coe.int/en/web/higher-education-and-research/lisbon-recognition-convention

(13) https://rm.coe.int/recommendation-on-recognition-of-qualifications-held-by-refugees-displ/16807688a8

(14) https://www.etf.europa.eu/en/education-and-work-information-ukrainians-and-eu-countries/education-and-work-eu-support-ukraine

(15) https://europa.eu/youreurope/citizens/work/professional-qualifications/index_hr.htm

(16) https://www.enic-naric.net/ukraine.aspx?srcval=ukraine

(17) Komunikacija Komisije, Smjernice za slobodno kretanje zdravstvenih djelatnika i minimalno usklađivanje osposobljavanja u kontekstu hitnih mjera protiv bolesti COVID-19 – preporuke u pogledu Direktive 2005/36/EZ (SL C 156, 8.5.2020., str. 1).

(18) UNHCR (2011.), Refugee Education: A Global Review, (Obrazovanje izbjeglica – globalni pregled), https://www.unhcr.org/4fe317589.pdf.

(19) Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Živjeti dostojanstveno: od ovisnosti o pomoći do samostalnosti – Prisilno raseljavanje i razvoj, COM(2016) 234 final.

(20) Odluka Komisije od 19. ožujka 2007. o osnivanju skupine koordinatora za priznavanje stručnih kvalifikacija (SL L 79, 20.3.2007., str. 38.).

(21) http://www.cimea.it/it/progetti-in-evidenza/fraudoc/fraudoc-project.aspx

(22) https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-translation-public-administrations-etranslation_en

(23) https://europa.eu/europass/hr/europass-digital-credentials. Europske digitalne vjerodajnice nose elektronički pečat, pa su stoga obuhvaćene člankom 35. Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.). Zbog toga bi ih trebalo prihvaćati kao dokaz o kvalifikaciji.

(24) https://www.coe.int/en/web/education/recognition-of-refugees-qualifications

(25) https://en.unesco.org/themes/education-emergencies/qualifications-passport

(26) https://www.nokut.no/globalassets/nokut/artikkelbibliotek/utenlandsk_utdanning/veiledere/toolkit_for_recognition_of_refugees_qualifications.pdf. Vidjeti i projekt REACT (REACT – Refugees and Recognition – NOKUT).

(27) https://europa.eu/europass

(28) https://ec.europa.eu/migrantskills/