(5)

Na temelju podataka koje je slijedom obavijesti Austrije iz travnja 2014., a u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 479/2009, osigurala Komisija (Eurostat), te na temelju programa stabilizacije 2014.–2018. i proljetne prognoze službi Komisije iz 2014. opravdano je donijeti sljedeće zaključke: — Nakon što je dosegnuo vrhunac od 4,5 % BDP-a u 2010., deficit opće države u Austriji već se 2011. spustio na 2,5 % i time ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora. To poboljšanje, u usporedbi s prvobitno predviđenim fiskalnim ishodom, bilo je djelomično povezano s uvažavanjem mjera državnih rashoda za rekapitalizaciju „loše banke” KA Finanz (oko 0,4 % BDP-a) u državnim računima iz 2012., kada su nastali utjecaji potvrđeni na temelju financijskih izvještaja banke. Smanjenje deficita je u manjem opsegu proizlazilo iz rashoda nižih od predviđenih na svim razinama vlasti i povoljnijih gospodarskih uvjeta, što je dovelo do većeg rasta prihoda od predviđenog. Suprotno nacionalnim prognozama i prognozama Komisije, deficit opće države u 2012., koji je iznosio 2,6 % BDP-a, i dalje je ostao ispod 3 % BDP-a. No zbog očekivanih rizika povezanih s mogućim dodatnim operacijama spašavanja financijskog sektora, koje su mogle dovesti do deficita iznad 3 % BDP-a u narednim godinama, Komisija nije preporučila prijevremeno stavljanje izvan snage postupka u slučaju prekomjernog deficita. Međutim, navedeni rizici su se ostvarili samo djelomično te je u 2013. u Austriji zabilježen deficit od 1,5 % BDP-a. Navedeno dodatno smanjenje deficita bilo je u velikoj mjeri posljedica neočekivanog opsega jednokratnih mjera koje su uključivale prodaju frekvencijskih područja za mobilnu telefoniju, koji je odgovarao iznosu od gotovo 0,6 % BDP-a. — U programu stabilizacije 2014.–2018., koji je austrijska vlada donijela 29. travnja 2014., predviđen je porast deficita opće države na 2,7 % BDP-a u 2014., a nakon toga pad na 1,4 % BDP-a u 2015. U proljetnoj prognozi Komisije iz 2014. predviđa se deficit od 2,8 % BDP-a u 2014. i 1,5 % BDP-a u 2015. Stoga bi tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao ostati ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora. Osim toga, u okviru Uredbe (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) vlada je najavila i u dopisu Komisiji potvrdila skup dodatnih ušteda i većih prihoda, koje je Komisija procijenila na 0,2 % BDP-a, a kako bi se izbjeglo predviđeno znatno odstupanje od potrebnog puta prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja (SPC). — Porast deficita opće države u 2014. uzrokovan je uspostavom strukture za likvidaciju (tijelo za likvidaciju, Abbaueinheit) radi likvidacije imovine umanjene vrijednosti banke Hypo Alpe Adria. Skupina vanjskih stručnih savjetnika koje je imenovala vlada procijenila je utjecaj uspostave strukture za likvidaciju banke Hypo Alpe Adria na iznos do 4 milijarde EUR (1,2 % BDP-a), uključujući učinak dokapitalizacije od 750 milijuna EUR koja je već provedena u 2014. Konačni utjecaj na povećanje deficita ovisit će o neovisnom preispitivanju kvalitete imovine banke Hypo Alpe Adria koja će biti pokrenuta tijekom ove godine kako bi se Eurostatu omogućila procjena statističkog utjecaja te operacije. Čini se da sadašnja procjena stručnih savjetnika uključuje razumnu mjeru opreza te se stoga može smatrati vjerodostojnom. Međutim, nije moguće isključiti veći utjecaj na deficit koji proizlazi iz navedenog postupka. To je glavni negativni rizik u prognozama deficita za 2014. U isto vrijeme, te uzimajući u obzir dodatne diskrecijske mjere koje je najavila vlada nakon objave proljetne prognoze službi Komisije iz 2014., a koje bi trebale dovesti do daljnjeg smanjenja ukupnog deficita, čini se da su rizici za deficit u 2014. u cjelini uravnoteženi. — Strukturni saldo, odnosno saldo opće države prilagođen gospodarskom ciklusu i bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, između 2011. i 2013. u prosjeku se svake godine poboljšavao za gotovo 0,7 % BDP-a, u skladu s preporukama Vijeća. Prema proljetnoj prognozi službi Komisije iz 2014., njihovoj procjeni ažuriranog nacrta proračunskog plana podnesenog 29. travnja 2014. i dodatnih mjera koje je vlada najavila 12. svibnja 2014., predviđa se blago poboljšanje strukturnog salda u 2014. U tom se kontekstu čini da se trenutačno pojavljuje jaz od 0,5 % BDP-a u odnosu na potrebnu prilagodbu strukturnog salda prema SPC-u u 2014., što upućuje na to da postoji potreba za jačanjem proračunskih mjera kako bi se osigurala potpuna usklađenost s preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu s obzirom na novi rizik znatnog odstupanja od potrebnog puta prilagodbe. — Udio duga u BDP-u povećao se između 2009. i 2013. sa 69,2 % na 74,5 %. Predviđa se da će bruto dug opće države 2014. porasti na oko 80 % BDP-a, uglavnom zbog uključivanja u dug opće države obveza koje su nastale u vezi s prijenosom imovine umanjene vrijednosti banke Hypo Alpe Adria na tijelo za likvidaciju.