ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Članak 6.

Transparentnost i izjava o financijskim interesima

2. U slučaju da zakonodavstvo na nacionalnoj i podnacionalnoj razini predviđa obvezu podnošenja javne izjave o financijskim interesima, članovi Odbora osobno su odgovorni u roku od 60 dana od preuzimanja dužnosti predsjedniku dostaviti izjavu da su nadležnom tijelu u svojoj državi članici podnijeli javnu izjavu o financijskim interesima u skladu s relevantnim mjerodavnim nacionalnim ili podnacionalnim zakonodavstvom i u vezi s mandatom ili radnim mjestom za koje su politički odgovorni i na temelju kojeg su imenovani članom – kao i mrežnu poveznicu na tu javnu izjavu. Članovi su osobno odgovorni za točnost te poveznice i obavještavaju predsjednika o svim promjenama u vezi s njom do kraja mjeseca koji uslijedi nakon mjeseca u kojem je došlo do promjena.

3. U slučaju da nacionalno ili podnacionalno zakonodavstvo ne predviđa obvezu podnošenja javne izjave o financijskim interesima, članovi su osobno odgovorni predsjedniku podnijeti izjavu koristeći obrazac iz Dodatka ovom Kodeksu. U izjavi se navodi svaki subjekt u kojem član ima izravan financijski interes i za koji se razumno može smatrati da bi mogao dovesti do sukoba interesa ako se član bude bavio nekom odlukom Odbora ili stajalištem koji taj subjekt uključuju. Smatra se da član ima izravan financijski interes u nekom subjektu ako u njegovom kapitalu ima financijski udio zahvaljujući kojem može znatno utjecati na upravljanje tim subjektom.

4. Članovi predsjednika obavještavaju o svim promjenama u izjavi dostavljenoj temeljem stavka 3. To su dužni učiniti do kraja mjeseca koji uslijedi nakon mjeseca u kojem je došlo do promjena.
62.

Ako tužba nije u skladu sa sljedećim uvjetima, tajništvo je ne dostavlja i određuje se razuman rok za otklanjanje nedostataka: Izravne tužbe (osim intelektualnog vlasništva) Predmeti o intelektualnom vlasništvu Žalbe a) podnošenje dokumenta o ovlasti odvjetnika za zastupanje (članak 44. stavak 3. Poslovnika) podnošenje dokumenta o ovlasti odvjetnika za zastupanje (članak 44. stavak 3. Poslovnika) podnošenje dokumenta o ovlasti odvjetnika za zastupanje (članak 44. stavak 3. Poslovnika) b) dokaz o pravnom postojanju pravne osobe privatnog prava (članak 44. stavak 5. točka (a) Poslovnika) dokaz o pravnom postojanju pravne osobe privatnog prava (članak 44. stavak 5. točka (a) Poslovnika) c) punomoć (članak 44. stavak 5. točka (b) Poslovnika) punomoć (članak 44. stavak 5. točka (b) Poslovnika) d) dokaz da je odvjetnika na zastupanje uredno ovlastila za to ovlaštena osoba (članak 44. stavak 5. točka (b) Poslovnika) dokaz da je odvjetnika na zastupanje uredno ovlastila za to ovlaštena osoba (članak 44. stavak 5. točka (b) Poslovnika) e) podnošenje pobijanog akta (kod tužbe za poništenje) ili isprave kojom se dokazuje datum poziva na postupanje (kod tužbe zbog propusta) (članak 21. stavak 2. Statuta; članak 44. stavak 4. Poslovnika) podnošenje pobijane odluke žalbenog vijeća (članak 132. stavak 1. podstavak 2. Poslovnika) podnošenje odluke Službeničkog suda koja je predmet žalbe (članak 138. stavak 2. Poslovnika) f) ime stranke ili imena stranaka postupka pred žalbenim vijećem i adrese koje su one naznačile u svrhu dostave tijekom tog postupka (članak 132. stavak 1. podstavak 1. Poslovnika) g) dan dostave odluke žalbenog vijeća (članak 132. stavak 1. podstavak 2. Poslovnika) dan dostave odluke Službeničkog suda koja je predmet žalbe (članak 138. stavak 2. Poslovnika)
Izjava Komisije nakon predstavljanja Direktive Komisije (EU) 2020/739 Europskom parlamentu i Vijeću u pogledu prevencije te zdravlja i sigurnosti radnika koji jesu ili mogu biti profesionalno izloženi virusu SARS-CoV-2

(2020/C 212/03)

Komisija naglašava da će se prijedlogom za REACT-EU osigurati dodatna sredstva za strukturne fondove za razdoblje od 2020. do 2022. u iznosu od 58,3 milijarde EUR. Tim će se sredstvima podupirati radnici tako što će im se, među ostalim, pružati zaštita od bolesti SARS-COV-2. Osim toga, podupirat će se i mala i srednja poduzeća, zdravstveni sustavi te zelena i digitalna tranzicija te će potpora biti dostupna u svim sektorima.

Komisija podsjeća da se, kad je riječ o zdravlju i sigurnosti na radu, Okvirnom Direktivom Vijeća 89/391/EEZ (3) utvrđuje obveza za sve poslodavce da provedu cjelovitu i ažuriranu procjenu rizika u skladu s njezinim člancima 6. i 9. To znači da je sve rizike na radnome mjestu, među ostalim izloženost virusu SARS-CoV-2, potrebno razmotriti i procijeniti zajedno, uključujući interakciju te izloženosti sa psihosocijalnim, biološkim, kemijskim i drugim rizicima.

Komisija podsjeća i na to da je iznimno važno i odgovarajuće osposobljavanje radnika koji mogu biti izloženi virusu SARS-CoV-2, kao i pravo svakog radnika na takvo osposobljavanje, posebno u obliku informacija i uputa specifičnih za radno mjesto ili posao.

Komisija naglašava da se sve navedene odredbe primjenjuju na sve radnike i sva radna mjesta. Jedina iznimka je članak 10. stavak 1. točka (b). Ta se odredba odnosi na upute za radnike koji rukuju agensom skupine 4., što se navodi kao minimalni zahtjev i stoga ne isključuje mogućnost primjene na druge radnike, te se odnosi na radnike koji stvarno rukuju virusom, a ne na one koji su mu nenamjerno izloženi. Komisija snažno potiče države članice da svim radnicima izloženima virusu SARS-CoV-2 osiguraju pisane upute, kako je preporučeno i u smjernicama EU-a o zaštiti radnika (4) .

10.

Komisija ističe da, s obzirom na to da je virus SARS-CoV-2 razvrstan u rizičnu skupinu 3. s virusima SARS-CoV-1 i MERS, to znači da u materijalnom smislu vrijede posebna i stroga prava i obveze iz članaka 7., 11., 13., 15. i 16. te članka 14. stavka 4. To uključuje pravo i povezanu obvezu u pogledu izrade plana za hitne slučajeve, vođenja popisa izloženih radnika (u kojem se navodi vrsta posla i evidencija izlaganja, nesreća i incidenata), slanja prethodne obavijesti nadležnom tijelu o prvoj uporabi, čuvanja medicinske dokumentacije određeni broj godina ili provedbe mjera izolacije iz priloga V. i VI.
3.

pogonski i sekundarni radioaktivni otpad prenijet će se do postrojenja za obradu i kondicioniranje u objektu. Kondicionirani otpad niske razine radioaktivnosti otpremit će se do obližnjeg ovlaštenog postrojenja za zbrinjavanje otpada u Driggu; Kondicionirani srednje radioaktivni otpad privremeno se skladišti u objektu do buduće raspoloživosti odgovarajućeg odlagališta na državnom području Ujedinjene Kraljevine;
(20)

Češka se suočava s rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. To je rezultat nepovoljnog početnog salda i troškova starenja. Na početni saldo negativno utječu trajna smanjenja poreza uvedena u posljednje dvije godine (najviše utječe smanjenje osnovice poreza na dohodak). Ona nisu kompenzirana odgovarajućim smanjenjem potrošnje i dovela su do povećanja strukturnog deficita. U srednjoročnom i dugoročnom razdoblju dodatni pritisci proizlaze iz troškova starenja. Predviđeno udvostručenje omjera ovisnosti starijih osoba (prema Izvješću Komisije o starenju stanovništva za 2021.) i ograničavanje dobi za umirovljenje temelj su očekivanog povećanja rashoda za mirovine s 8,8 % BDP-a u 2030. na 11,4 % do 2050. Osim toga, predviđa se da će se zbog starenja stanovništva javna potrošnja za zdravstvenu zaštitu i dugotrajnu skrb do 2070. povećati za 0,9 postotnih bodova odnosno 1,7 postotnih bodova BDP-a. Iako je fragmentiranost upravljanja dugotrajnom skrbi i njezina financiranja već obuhvaćena planom za oporavak i otpornost, daljnje svladavanje izazova povezanih sa starenjem stanovništva bit će ključno za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti javnih financija. Opcije politike uključuju podizanje dobi za umirovljenje u skladu s povećanjem očekivanog životnog vijeka, prilagodbu stopa indeksacije mirovina tako da podupiru fiskalnu održivost mirovinskog sustava, poticanje sudjelovanja osoba starijih od 60 godina ili poduzimanje drugih mjera za povećanje ponude radne snage.
(19)

U Programu konvergencije za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 3,1 % BDP-a u 2024. i na 2,5 % do 2025. Stoga se predviđa da će deficit opće države pasti ispod 3 % BDP-a do 2025. Međutim, nisu navedene informacije o predviđenim temeljnim konsolidacijskim mjerama. Prema Programu konvergencije za 2022. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti do 2025., točnije na 51,0 % u 2024., a zatim dodatno pasti na 49,7 % u 2025. Prema analizi Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju srednje razine.
(26)

Energetski sustav Luksemburga karakterizira velika ovisnost o uvozu i o fosilnim gorivima. Prema podacima iz 2020. (20), Luksemburg je najveći neto uvoznik energije u odnosu na broj stanovnika u Uniji. Skoro je potpuno ovisan o uvozu primarne energije, sa stopom ovisnosti od 92,5 %. Dominantni su izvori primarne energije nafta i plin; udio nafte u potrošnji energije iznosi 68,5 %, a plina 17,8 %. Luksemburg ne uvozi naftu iz Rusije, dok je prosjek uvoza sirove nafte za Uniju 26 %. No, Rusija je i dalje važan dobavljač prirodnog plina za Luksemburg, koji iz tog izvora pokriva 27 % uvoza plina, iako je to ispod prosjeka Unije, koji iznosi 44 %. Luksemburg je integrirao svoje tržište plina s belgijskim tržištem plina. U pogledu električne energije, iako kratkoročno nema većih zastoja, bit će potrebna daljnja ulaganja kako bi se pratila tranzicija na energiju iz obnovljivih izvora, posebno kad je riječ o jačanju i nadograđivanju mreže. Potražnja za industrijskim plinom posljednjih je godina na istoj razini, a potražnja za plinom u komercijalnom sektoru umjereno je rasla. Glavni rast potrošnje plina posljedica je povećane potrošnje stambenog sektora. Luksemburg se mora suočiti s problemom nedostatne stambene ponude i istodobno ostvariti svoje energetske i klimatske ciljeve. Potrebno je i obnoviti postojeći fond stambenih objekata. S potencijalom za ukupnu uštedu energije od 20,8 % (mjereno u GWh), sektor stambenih zgrada i obnove drugi je po redu najveći izvor potencijala za ukupnu uštedu energije do 2030. Luksemburg je povećao udio energije iz obnovljivih izvora s 5 % u 2015. na 12 % u 2020. Unatoč tome, i dalje je jedna od država članica s najnižim udjelom. Luksemburg treba odlučno djelovati kako bi do 2030. ostvario svoje energetske ciljeve dobivanja 25 % energije iz obnovljivih izvora i smanjenja potrošnje konačne energije za između 40 % i 44 % u odnosu na 2007. U tome će ključnu ulogu imati općine. Zagušenja cestovnog prometa utječu na gospodarstvo i okolišnu održivost, a na promet otpada znatan udio potrošnje nafte i 59 % ukupnih emisija stakleničkih plinova, u usporedbi s prosjekom Unije od 24 % u 2019. Mjere kojima je cilj učinkovitiji i održiviji promet stoga mogu znatno pomoći smanjiti ovisnost o nafti. To je uzeto u obzir u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Luksemburga, u kojem je za 2030. postavljen cilj od 40 % električnih vozila i hibridnih vozila na punjenje. Luksemburg si je postavio cilj da do 2050. postigne klimatsku neutralnost. Ciljevi za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje upotrebe energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti trebaju biti ambiciozniji radi usklađivanja Luksemburga s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”.
(34)

Kako bi se potaknula sinergija sa sličnim inicijativama u području osposobljavanja pravnih stručnjaka, moduli osposobljavanja o očito neosnovanim ili zlonamjernim sudskim postupcima protiv javnog sudjelovanja mogli bi biti uključeni u osposobljavanja o srodnim temama, kao što je sloboda izražavanja i pravna etika. Trebalo bi poticati upotrebu postojećih materijala i praksi u osposobljavanju, kao što su one koje se promiču na europskom portalu e-pravosuđe, Unesco-ov globalni paket instrumenata za pravosudne aktere (23) te internetski tečajevi Vijeća Europe u okviru programa HELP (Obrazovanje o ljudskim pravima za pravne stručnjake – Human Rights Education for Legal Professionals) (24).
9.

Države članice potiču se da, ako je to primjereno, podupiru kvalitetu i transparentnost mikrokvalifikacija, među ostalim: a) primjenom, prilagodbom i razvojem mehanizama osiguravanja kvalitete za mikrokvalifikacije koje su izdale različite vrste pružatelja usluga, uz upotrebu postojećih mehanizama kad god je to moguće (vidjeti Prilog 2.); b) podupiranjem upotrebe sustava „informacija o vještinama” za analizu potreba tržišta rada i demografskih promjena tako da se može utvrditi svaka potreba za razvoj ili unapređivanje mikrokvalifikacija; c) poticanjem pružatelja usluga da objave kataloge mikrokvalifikacija koje nude, uključujući, ako je to relevantno, njihovu politiku priznavanja mikrokvalifikacija koje su izdali drugi pružatelji; d) integracijom mikrokvalifikacija u nacionalne kvalifikacijske okvire i sustave. Odluke o integraciji mikrokvalifikacija u regionalne i nacionalne okvire ili sustave donose nacionalna tijela ili institucije u skladu s nacionalnim okolnostima.
(c)

Povezivanje sustava za promatranje Zemlje i podataka o plovilima Podaci o otkrivenim plovilima dobiveni na temelju snimki SAR-a i optičkih snimki povezuju se s podacima o plovilu (npr. podaci iz sustava AIS, LRIT i VMS). To može dati uvid u to koja plovila u određenom području podnose izvješća, a koja to ne čine. Te su informacije prikazane u dva vektorska sloja: — VDS je povezan s prijavljenim informacijama o plovilima (plovilo koje otkrije satelit može se usporediti s prijavljenim informacijama o plovilima i tako identificirati), i — VDS nije povezan s prijavljenim informacijama o plovilima (plovilo koje je otkrio satelit ne može se usporediti s prijavljenim informacijama o plovilima te stoga nije moguća identifikacija plovila). Korisnici će primati samo korelacije prijavljenih informacija o plovilima za koje su im odobrena odgovarajuća prava pristupa.
(18)

U sadašnjoj situaciji u Rumunjskoj postoje takve posebne okolnosti. Za odobravanje dodatne godine Rumunjskoj, što bi bilo u skladu s pravilom utvrđenim u članku 3. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1467/97, bila bi potrebna vrlo stroga fiskalna prilagodba te bi to dovelo do znatnih gubitaka outputa, čime bi se ugrozio gospodarski oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19. Kretanje prilagodbe s rokom za ispravljanje prekomjernog deficita do 2024. podrazumijevalo bi, uz i dalje nužne znatne godišnje prilagodbe, manje intenzivan napor i dobru ravnotežu između fiskalne konsolidacije i potpore gospodarskom oporavku. Novim kretanjem prilagodbe uzima se u obzir i promijenjeno fiskalno stanje, uključujući proračunska kretanja u 2020. i novu proračunsku strategiju koju je utvrdila rumunjska vlada. Reforme, uključujući one kojima se poboljšava upravljanje javnim financijama, bile bi ključne za osiguravanje trajnog ispravljanja prekomjernog deficita. S obzirom na ta promišljanja i u skladu sa smjernicama fiskalne politike utvrđenima u Komunikaciji Komisije od 3. ožujka 2021. određivanje 2024. godine kao roka za ispravak prekomjernog deficita opravdano je.
(10)

U sadašnjoj situaciji u Rumunjskoj postoje takve posebne okolnosti. Za ispravak prekomjernog deficita do 2021. bila bi potrebna prenagla fiskalna prilagodba, što bi rezultiralo znatnim gubitkom proizvodnje. Sporijim kretanjem prilagodbe, iako to i dalje zahtijeva znatne godišnje prilagodbe, ostvario bi se postupan učinak na rast i uzela bi se u obzir činjenica da je proračunska godina 2020. već započela. Strukturne reforme koje se provode paralelno s fiskalnom konsolidacijom doprinijet će osiguravanju trajnog ispravka prekomjernog deficita. S obzirom na to i uzimajući u obzir gospodarsku i fiskalnu situaciju u Rumunjskoj, opravdano je da se za ispravak prekomjernog deficita odredi rok do 2022.
(21)

U pojedinim slučajevima naknade mogu biti nedostatne, tj. nedovoljne ili nepravodobne. One pojedincima možda ne omogućuju održavanje pristojnog životnog standarda ili dostojanstven život te možda ne omogućuju zaštitu pojedinaca od siromaštva. U takvim bi slučajevima mogao postojati prostor za poboljšanje dostatnosti, no istodobno treba voditi računa o potrebi omogućavanja mjera kojima se olakšava povratak na posao. Pravila kojima se uređuju doprinosi mogu narušiti jednake uvjete i biti na štetu pojedinih kategorija radnika i na štetu samozaposlenih osoba. Na primjer, doprinosi za socijalnu zaštitu za samozaposlene osobe mogu uključivati doprinose koji ne ovise o dohotku ili se mogu utvrđivati na temelju prošlog dohotka ili pretpostavki o budućem dohotku. To za pojedinca može dovesti do problema s likvidnošću ako njegov dohodak padne ispod procijenjenog dohotka. Ako država članica odluči odrediti dohodovni prag ispod kojeg dotični radnik ili dotična samozaposlena osoba ne podliježe obvezi plaćanja doprinosa za osiguranje, smanjenja i druge mjere progresivnosti trebali bi se primjenjivati, prema potrebi, jednako na radnike i samozaposlene osobe, ali oni ne bi trebali dovoditi do prijavljivanja prihoda koji je niži od ostvarenog prihoda. Općenito, smanjenja i druge mjere progresivnosti mogu se također upotrebljavati za promicanje prelazaka na manje nesigurne oblike zapošljavanja i za rješavanje problema segmentacije.
(12)

Reforma mirovinskog sustava uvedena 2008. postupno je ukinuta. Nakon višekratnih odgoda predviđenog povećanja doprinosa u fondove iz drugog stupa mirovinskog osiguranja, koji su do 2016. trebali iznositi 6 % bruto plaće, od 2018. ti su doprinosi smanjeni na 3,75 % bruto plaće. Položaj fondova iz drugog stupa mirovinskog osiguranja dodatno je oslabljen nizom mjera koje je vlada donijela izvanrednom odlukom krajem 2018. Odlučeno je da uplaćivanje doprinosa u te fondove postane neobvezno nakon što istekne minimalno razdoblje uplaćivanja doprinosa od pet godina. Minimalni kapitalni zahtjevi za društva za upravljanje fondovima drugog stupa mirovinskog osiguranja znatno su povećani, što je dovelo do rizika od odlaska društava za upravljanje fondovima s rumunjskog tržišta. Znatno su snižene i administrativne naknade za bruto doprinose, što bi moglo utjecati na financijske rezultate društava za upravljanje fondovima i povećati vjerojatnost odlaska tih društava s tržišta. To bi moglo imati negativne posljedice za razvoj lokalnog tržišta kapitala i dostupnost većeg broja institucijskih ulagatelja te bi gospodarstvo zbog toga moglo izgubiti potrebne izvore dugoročnih ulaganja. Osim toga, slabljenjem položaja drugog mirovinskog stupa ili njegovim ukidanjem smanjit će se diversificiranost prihoda za mirovine te će mirovine biti izložene većim političkim i demografskim rizicima. U ožujku 2019. vlada je izvanrednom odlukom zadržala nove minimalne kapitalne zahtjeve za društva za upravljanje fondovima, ali je do prosinca 2019. odgodila rok za uplatu ukupnog dodatnog kapitala. U svibnju 2019. vlada je znatno smanjila minimalne kapitalne zahtjeve za društva za upravljanje fondovima mirovinskog osiguranja, čime se djelomično prebilo povećanje o kojem je donesena odluka u prosincu 2018. Ostale odredbe izvanredne odluke iz prosinca 2018. kojima se ugrožava održivost fondova iz drugog stupa mirovinskog osiguranja ostaju nepromijenjene.
(14)

Malta ulaže relativno visoke iznose u obrazovanje i osposobljavanje, i iako su se ukupno sudjelovanje i postignuća povećali, to još nije rezultiralo boljim obrazovnim ishodima za sve. Strategija ulaganja mogla bi se poboljšati dodatnim naglaskom na ispravljanju nepovoljnog socijalnog položaja radi usklađivanja s načelom europskog stupa socijalnih prava o kvalitetnom i uključivom obrazovanju. Mjere poduzete tijekom posljednjeg desetljeća dovele su do smanjenja ranog napuštanja školovanja, no stopa je i dalje jedna od najviših u Uniji. Nedavno provedenim mjerama nastoji se poboljšati i uključivost tercijarnog obrazovanja, no ona je i dalje ispod prosjeka Unije za tu razinu, što dovodi do izazova u području vještina. Povećava se stopa sudjelovanja u obrazovanju odraslih, ali je ona i dalje niska za niskokvalificirane i neaktivne osobe.
3.

Estonija bi trebala podignuti razinu ambicioznosti u pogledu smanjenja konačne i primarne potrošnje energije 2030. u kontekstu povećanja razine napora kako bi bilo moguće povećati napore potrebne za postizanje cilja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Estonija bi to trebala poduprijeti politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. U konačnom bi planu trebala uključiti sve politike i mjere planirane za ostvarivanje cilja kumulativnih ušteda s realističnim rasporedom provedbe i jasnom procjenom njihovih potreba za ulaganjima.
(4)

U budućnosti se očekuje daljnji rast potreba za zdravstvenom skrbi zbog starenja stanovništva, povećane učestalosti kroničnih bolesti i porasta potražnje za dugotrajnom skrbi. To je vidljivo iz veće potrošnje za zdravstvo koja iznosi 9,6 % bruto domaćeg proizvoda 2017. u Uniji kao cjelini u odnosu na 8,8 % u 2008 (4). Slično tome, podaci iz različitih zemalja upućuju na to da se do 20 % sredstava za zdravstvenu skrb potroši na neodgovarajući način, primjerice jer se pacijenti podvrgavaju nepotrebnim pretragama ili liječenju, ili zbog boravka u bolnici koji se mogao izbjeći.
(8)

Vijeće je Finskoj preporučilo da osigura da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2018. bude ograničeno na odstupanje povezano s proračunskim učinkom neuobičajenih događaja (odobreno za 2016.) kao i odobrena odstupanja koja se odnose na provedbu strukturnih reformi i ulaganja (odobreno za 2017.). To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 1,9 % u 2018., što odgovara dopuštenom pogoršanju strukturnog salda od 0,1 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik od određenog odstupanja od preporučene fiskalne prilagodbe u 2018. Međutim, zbog rezultata koji su za 2017. bili bolji od očekivanog, trenutačno se predviđa da će odstupanje od ostvarenja srednjoročnog cilja biti manje od odobrenih odstupanja povezanih s neuobičajenim događajima i klauzulama o strukturnim reformama. Ako se to potvrdi, uzet će se u obzir u ex post ocjeni za 2018.
(9)

Očekuje se da će udio javnih rashoda za mirovine u BDP-u nakon uvođenja novog mehanizma indeksacije mirovina u 2018., kojim se mirovine povezuju s rastom rashoda za plaće, ostati nepromijenjen do 2040. Time bi se zajamčila fiskalna održivost litavskog mirovinskog sustava. Međutim, to je uglavnom posljedica smanjenja udjela naknada jer se zbog sve bržeg smanjenja radno sposobnog stanovništva predviđa da će se ukupni iznos rashoda za plaće povećavati sporije od plaća. Ta činjenica izaziva zabrinutost kada je riječ o primjernosti mirovina, koje su već među najnižima u Uniji, a nejasno je i kako će ta se ta reforma odraziti u praksi s obzirom na to da je vlada u slučaju pada stope zamjene zakonski obvezna predložiti mjere. Kada bi stopa zamjene ostala nepromijenjena, ukupni udio rashoda za mirovine u BDP-u do kraja 2040-ih povećao bi se za gotovo 45 %, što bi dodatno opteretilo javne financije. Zato je bitno razjasniti pravne nejasnoće u području zakonodavstva o mirovinama, osigurati dugoročnu fiskalnu održivost mirovinskog sustava i istodobno riješiti problem primjerenosti mirovina.