2.

U Prilogu I., točka 1. odjeljka 2. zamjenjuje se sljedećim: „1. KLJUČNI POKAZATELJI PERFORMANSI U VEZI SA SIGURNOŠĆU (a) Prvi nacionalni/FAB-ov sigurnosni KPP za prvo referentno razdoblje je učinkovitost upravljanja sigurnošću koja se mjeri metodologijom temeljenom na okviru za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a. U pogledu država članica te njihovih nacionalnih nadzornih tijela i pružatelja usluga u zračnoj plovidbi koji su certificirani za pružanje usluga u zračnom prometu ili komunikacijskih, navigacijskih i nadzornih usluga, ovaj se KPP mjeri razinom provedbe sljedećih ciljeva upravljanja: — sigurnosna politika i ciljevi, — upravljanje rizicima za sigurnost, — osiguravanje sigurnosti, — promicanje sigurnosti, — kultura sigurnosti. (b) Drugi nacionalni/FAB-ov sigurnosni KPP za prvo referentno razdoblje je primjena niže navedene klasifikacije ozbiljnosti, koja se temelji na metodologiji pomagala za analizu rizika, za izvješćivanje o najmanje tri kategorije događaja: narušavanje minimalne separacije, neodobreni ulaz na uzletno-sletnu stazu i specifični tehnički događaji ATM- u svim centrima za kontrolu zračnog prometa i zračnim lukama. Države članice mogu odlučiti da ovu metodu ne primjenjuju za zračne luke s manje od 50 000 kretanja u komercijalnom zračnom prometu godišnje. Pri izvješćivanju o gore navedenim događajima, države članice i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi moraju upotrebljavati sljedeće klase ozbiljnosti: — ozbiljna nezgoda, — velika nezgoda, — značajna nezgoda, — bez utjecaja na sigurnost, — nije utvrđeno: na primjer, takvo utvrđivanje bilo je onemogućeno zbog nedostatka raspoloživih informacija ili dokaza na temelju kojih se nije mogao izvesti zaključak ili proturječnih dokaza. Izvješćivanje o primjeni ove metode obavlja se za pojedinačne događaje. (c) Treći nacionalni/FAB-ov sigurnosni KPP za prvo referentno razdoblje je izvješćivanje od strane država članica i njihovih pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, putem upitnika koji je uveden u skladu s točkom (e), kojim se mjeri razina prisutnosti i odgovarajuća razina odsutnosti kulture pravičnosti. (d) Tijekom prvog referentnog razdoblja nema ciljeva performansi sigurnosti na razini EU-a. Međutim, države članice mogu postaviti ciljeve koji odgovaraju ovim sigurnosnim KPP-ovima. (e) Kako bi se olakšali provedba i mjerenje sigurnosnih KPP-a, EASA prije početka prvog referentnog razdoblja, uz savjetovanje s tijelom za reviziju performansi, donosi prihvatljive načine usklađivanja i smjernice u skladu s postupkom donesenim na temelju članka 52. Uredbe (EZ) br. 216/2008. (f) Eurocontrol pravovremeno osigurava informacije potrebne za razvoj dokumenata iz točke (e), uključujući najmanje specifikaciju metodologije pomagala za analizu rizika i njezinog daljnjeg razvoja te detalje o metodologiji okvira za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a i njezinim faktorima ponderiranja. (g) Nacionalna nadzorna tijela svake godine do 1. veljače izvješćuju EASA-u o godišnjem mjerenju KPP-a iz točaka (a) i (c) (upitnici o učinkovitosti upravljanja sigurnošću i kulturi pravičnosti) za prethodnu godinu, koje izvode nacionalna nadzorna tijela i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi. Ova godišnja mjerenja se upotrebljavaju kao ulazni podaci za funkcije praćenja opisane u točkama (h) i (i). Ako se pojave bilo kakve promjene u godišnjem mjerenju KPP-a, nacionalna nadzorna tijela moraju predočiti te promjene prije roka za podnošenje sljedećeg godišnjeg izvješća. (h) Nacionalna nadzorna tijela prate provedbu i mjerenje KPP-a sigurnosti od strane pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, u skladu s postupcima za nadzor sigurnosti utvrđenim u Provedbenoj Uredbi Komisije (EU) br. 1034/2011 (*). (i) U okviru svojih inspekcijskih pregleda standardizacije, EASA prati provedbu i mjerenje KPP-a sigurnosti od strane nacionalnih nadzornih tijela, u skladu s radnim metodama iz članka 24. Uredbe (EZ) br. 216/2008. EASA o rezultatima tih inspekcijskih pregleda obavješćuje tijelo za reviziju performanse. (*) SL L 271, 18.10.2011., str. 15.”"