„PRILOG 14.

UVODNE NAPOMENE UZ POPIS U PRILOGU 15.

Napomena 1.:

Popis donosi uvjete koje trebaju ispunjavati svi proizvodi da bi se smatrali dostatno obrađenima ili prerađenima u smislu članka 69. i 100.

Napomena 2.:

2.1. Prva dva stupca iz popisa opisuju dobiveni proizvod. U prvom se stupcu navodi tarifni broj ili broj poglavlja koji se koristi u Harmoniziranom sustavu, a u drugom se stupcu daje opis robe koji se rabi u tom sustavu za taj tarifni broj ili poglavlje. Za svaki unos u prva dva stupca dano je pravilo u stupcu 3. ili 4. Kad u nekim slučajevima unosu iz prvog stupca prethodi ‚ex’, to znači da se pravila iz stupca 3. ili 4. primjenjuju samo na dio tog tarifnog broja koji je opisan u stupcu 2.

2.2. Kada je nekoliko tarifnih brojeva grupirano zajedno u stupcu 1. ili se navodi broj poglavlja te se stoga u stupcu 2. daje općenit opis proizvoda, susjedna pravila u stupcu 3. ili 4. odnose se na sve proizvode koji su prema Harmoniziranom sustavu razvrstani pod tarifne brojeve predmetnog poglavlja ili pod bilo koji tarifni broj grupiran u stupcu 1.

2.3. Kada su na popisu različita pravila koja se odnose na različite proizvode unutar nekog tarifnog broja, svaka alineja sadrži opis tog dijela tarifnog broja koji je obuhvaćen susjednim pravilima u stupcu 3. ili 4.

2.4. Kad se za unos u prva dva stupca daje pravilo i u stupcu 3. i u stupcu 4., izvoznik može birati hoće li primjenjivati pravilo iz stupca 3. ili pravilo iz stupca 4. Ako u stupcu 4. nije dano nikakvo pravilo podrijetla, mora se primijeniti pravilo iz stupca 3.

Napomena 3.:

3.1. Odredbe članaka 69. i 100. o proizvodima koji su stekli status proizvoda s podrijetlom i koji služe u izradi drugih proizvoda primjenjuju se bez obzira na to jesu li proizvodi stekli taj status u tvornici gdje se rabe ili u nekoj drugoj tvornici u zemlji ili republici korisnici ili u Zajednici.

Primjer:

Motor iz tarifnog broja 8407, za koji pravilo kaže da vrijednost materijala bez podrijetla koji se mogu ugraditi ne smije prelaziti 40 % cijene fco tvornica, izrađen je od ‚drugog legiranog čelika grubo oblikovanog kovanjem’ iz tarifnog broja ex 7224.

Ako je to kovanje obavljeno u zemlji ili republici korisnici na ingotu bez podrijetla, on je već stekao status proizvoda s podrijetlom na temelju pravila iz popisa za tarifni broj ex 7224. Kovani materijal može se tada računati kao materijal s podrijetlom u obračunu vrijednosti motora bez obzira na to je li on proizveden u istoj ili drugoj tvornici u zemlji ili republici korisnici. Vrijednost ingota bez podrijetla time se ne uzima u obzir pri zbrajanju vrijednosti korištenih materijala bez podrijetla.

3.2. Pravilo iz popisa je minimalna količina potrebne obrade ili prerade, pa se poduzimanjem većeg stupnja obrade ili prerade također stječe status proizvoda s podrijetlom; i obratno, poduzimanjem manjeg stupnja obrade ili prerade ne može se steći status proizvoda s podrijetlom. Ako pravilo predviđa da se na određenoj razini izrade može uporabiti materijal bez podrijetla, uporaba tog materijala u ranijoj fazi izrade dopuštena je, dok uporaba tog materijala u kasnijoj fazi izrade nije dopuštena.

3.3. Ne dovodeći u pitanje napomenu 3.2., ako se u pravilu rabi izraz ‚proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja’, tada se mogu uporabiti materijali iz bilo kojeg tarifnog broja (bilo kojih tarifnih brojeva) (čak i materijali istog opisa i iz istog tarifnog broja kao i proizvod), podložno svim ograničenjima koja su sadržana u pravilu.

Međutim, izraz ‚proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, uključujući druge materijale iz tarifnog broja …’ ili ‚proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja, uključujući druge materijale iz istog tarifnog broja kao i proizvod’ znači da se mogu uporabiti materijali iz bilo kojeg tarifnog broja (tarifnih brojeva), osim onih koji su istog opisa kao i proizvod, a kako je navedeno u stupcu 2. na popisu.

3.4. Kad pravilo iz popisa navodi da se proizvod može izrađivati od više od jednog materijala, to znači da se može uporabiti jedan ili više materijala. Ne zahtijeva se da svi budu upotrijebljeni.

Primjer:

Pravilo za tkanine iz tarifnih brojeva 5208 do 5212 određuje da se mogu uporabiti prirodna vlakna te da se među ostalim materijalom može upotrijebiti i kemijski materijal. To ne znači da se moraju upotrijebiti jedan i drugi; može se koristiti jedan ili drugi ili oba.

3.5. Kada pravilo iz popisa navodi da se proizvod mora izraditi od određenog materijala, taj uvjet očito ne sprečava uporabu drugog materijala koji zbog svoje unutarnje naravi ne može zadovoljiti to pravilo. (Vidjeti također donju Napomenu 6.2. u vezi s tekstilom.)

Primjer:

Pravilo za gotovu hranu iz tarifnog broja 1904 koje konkretno isključuje uporabu žitarica i njihovih prerađevina, ne sprečava uporabu mineralnih soli, kemikalija i drugih dodataka koji nisu proizvodi od žitarica.

Međutim, to se ne odnosi na proizvode koji se, premda se ne mogu izraditi od određenog konkretno navedenog materijala s popisa, mogu proizvesti od materijala iste naravi u nekoj ranijoj fazi izrade.

Primjer:

U slučaju odjevnog predmeta iz ex poglavlja 62. izrađenog od netkana materijala, te ako je za tu klasu proizvoda dopuštena uporaba samo pređe bez podrijetla, nije moguće započeti s netkanom tkaninom, čak i ako se netkane tkanine inače ne mogu izrađivati od pređe. U takvim bi slučajevima početni materijal normalno bio u fazi koja prethodi pređi, a to je stanje vlakana.

3.6. Ako se u nekom pravilu iz popisa navode dva ili više postotka maksimalne vrijednosti materijala bez podrijetla koji se može uporabiti, ti se postoci ne mogu zbrajati. Drugim riječima, maksimalna vrijednost svih upotrijebljenih materijala bez podrijetla nikada ne smije premašiti najviši navedeni postotak. Nadalje, pojedinačni postoci ne smiju se premašiti u odnosu na konkretni materijal na koji se primjenjuju.

Napomena 4.:

4.1. Izraz ‚prirodna vlakna’ rabi se u popisu za vlakna koja nisu umjetna ili sintetička. Ograničen je na faze prije predenja, uključujući i otpad te, ako nije određeno drukčije, na grebenana, češljana ili na kakav drugi način prerađena, ali nepredena vlakna.

4.2. Izraz ‚prirodna vlakna’ uključuje konjsku dlaku iz tarifnog broja 0503, svilu iz tarifnih brojeva 5002 i 5003, te vunena vlakna i finu ili grubu životinjsku dlaku iz tarifnih brojeva 5101 do 5105, pamučna vlakna iz tarifnih brojeva 5201 do 5203 i druga biljna vlakna iz tarifnih brojeva 5301 do 5305.

4.3. Izrazi ‚tekstilna pulpa’, ‚kemijski materijali’ i ‚materijali za izradu papira’ u popisu se koriste za opis materijala koji nisu razvrstani u poglavlja 50. do 63., a mogu se uporabiti za izradu umjetnih, sintetičkih ili papirnih vlakana ili pređe.

4.4. Izraz ‚umjetna rezana vlakna’ rabi se u popisu za sintetičku ili umjetnu kudjelju, rezana vlakna ili otpad iz tarifnih brojeva 5501 do 5507.

Napomena 5.:

5.1. Kada se za određeni proizvod iz popisa upućuje na ovu napomenu, uvjeti iz stupca 3. ne primjenjuju se ni na koje osnovne tekstilne materijale koji su uporabljeni za izradu tog proizvoda što zajedno čine 10 % ili manje od ukupne težine svih osnovnih tekstilnih materijala koji su upotrijebljeni. (Vidjeti također donje Napomene 5.3. i 5.4.)

5.2. Međutim, tolerancija iz Napomene 5.1. može se primijeniti samo na mješovite proizvode koji su izrađeni od dvaju ili više osnovnih tekstilnih materijala.

Osnovni tekstilni materijali su:

— svila,

— vuna,

— gruba životinjska dlaka,

— fina životinjska dlaka,

— konjska dlaka,

— pamuk,

— materijali za izradu papira i papir,

— lan,

— prirodna konoplja,

— juta i druga tekstilna vlakna od drvenog lika,

— sisal i druga tekstilna vlakna iz roda agava,

— kokos, abaka, rami i druga biljna tekstilna vlakna,

— sintetički filamenti,

— umjetni filamenti,

— vodljivi filamenti,

— sintetička polipropilenska rezana vlakna,

— sintetička poliesterska rezana vlakna,

— sintetička poliamidna rezana vlakna,

— sintetička poliakrilonitrilna rezana vlakna,

— sintetička poliimidna rezana vlakna,

— sintetička politetrafluoroetilenska rezana vlakna,

— sintetička rezana vlakna od polifenilen sulfida.

— sintetička rezana vlakna od polivinil klorida,

— druga sintetička rezana vlakna,

— umjetna rezana vlakna viskoze,

— druga umjetna rezana vlakna,

— poliuretanska pređa s fleksibilnim polieterskim segmentima, upletena ili neupletena,

— poliuretanska pređa s fleksibilnim poliesterskim segmentima, upletena ili neupletena,

— proizvodi iz tarifnog broja 5605 (metalizirana pređa) koji uključuju traku što se sastoji od jezgre od aluminijske folije ili od jezgre od plastične folije sa slojem aluminijskog praha ili bez njega, širine do 5 mm, spojenu u sendvič pomoću prozirnog ili bojenog ljepila između dvaju slojeva plastične folije,

— drugi proizvodi iz tarifnog broja 5605.

Primjer:

Pređa iz tarifnog broja 5205 koja je izrađena od pamučnih vlakana iz tarifnog broja 5203 i sintetičkih rezanih vlakana iz tarifnog broja 5506 miješana je pređa. Stoga se sintetička rezana vlakna bez podrijetla koja ne zadovoljavaju pravila o podrijetlu (koja zahtijevaju izradu od kemijskog materijala ili tekstilne pulpe) mogu upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna težina ne premaši 10 % težine pređe.

Primjer:

Vunena tkanina iz tarifnog broja 5112 koja je izrađena od vunene pređe iz tarifnog broja 5107 i pređe od rezanih sintetičkih vlakana iz tarifnog broja 5509 miješana je tkanina. Stoga se sintetička pređa koja ne zadovoljava pravila o podrijetlu (koja zahtijevaju izradu od kemijskog materijala ili tekstilne pulpe), ili vunena pređa koja ne zadovoljava pravila o podrijetlu (koja zahtijevaju izradu od prirodnih vlakana bez grebenanja ili češljanja ili druge pripreme za predenje) ili njihova kombinacija, može upotrijebiti pod uvjetom da njihova ukupna težina ne premaši 10 % ukupne težine tkanine.

Primjer:

Čupava tekstilna tkanina iz tarifnog broja 5802 koja je izrađena od pamučne pređe iz tarifnog broja 5205 i pamučne tkanine iz tarifnog broja 5210 miješani je proizvod samo ako je pamučna tkanina i sama miješana tkanina koja je izrađena od pređe razvrstane pod dva različita tarifna broja, ili ako su uporabljene pamučne pređe i same mješavine.

Primjer:

Ako je predmetna čupava tekstilna tkanina bila izrađena od pamučne pređe iz tarifnog broja 5205 i sintetičke tkanine iz tarifnog broja 5407, onda su upotrijebljene pređe očito dva zasebna osnovna tekstilna materijala, pa je čupava tekstilna tkanina prema tome miješani proizvod.

5.3. U slučaju proizvoda koji uključuju ‚poliuretansku pređu s fleksibilnim polieterskim segmentima, upletenu ili neupletenu’, tolerancija za tu pređu iznosi 20 %.

5.4. U slučaju proizvoda koji uključuju ‚traku koja se sastoji od jezgre od aluminijske folije ili od jezgre od plastične folije sa slojem aluminijskog praha ili bez njega, širine do 5 mm, spojenu u sendvič pomoću prozirnog ili bojenog ljepila između dvaju slojeva plastične folije’, tolerancija za tu traku iznosi 30 %.

Napomena 6.:

6.1. Kada se u popisu upućuje na ovu napomenu, tekstilni materijali (uz izuzeće podstava i međupodstava) koji ne zadovoljavaju pravilo iz stupca 3. popisa za predmetni izrađeni proizvod mogu se upotrijebiti pod uvjetom da su razvrstani pod tarifni broj koji je različit od tarifnog broja proizvoda te da njihova vrijednost ne premašuje 8 % cijene proizvoda fco tvornica.

6.2. Ne dovodeći u pitanje Napomenu 6.3., materijal koji nije razvrstan u poglavlja 50. do 63. može se slobodno upotrijebiti u izradi tekstilnih proizvoda, sadržavao on tekstil ili ne sadržavao.

Primjer:

Ako pravilo iz popisa propisuje da se za određeni tekstilni artikl (kao što su hlače) mora upotrijebiti pređa, to ne sprečava uporabu metalnih artikala poput dugmadi, jer dugmad nije razvrstana u poglavlja 50. do 63. Iz istog se razloga ne sprečava ni uporaba patentnih zatvarača premda patentni zatvarači obično sadrže tekstil.

6.3. Ako se primjenjuje pravilo o postotku, vrijednost materijala koji nije razvrstan u poglavlja 50. do 63. mora se uzeti u obzir pri izračunavanju vrijednosti uključenih materijala bez podrijetla.

Napomena 7.:

7.1. U smislu tarifnih brojeva ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 i ex 3403‚specifični postupci’ su sljedeći:

(a) vakuumska destilacija;

(b) redestilacija vrlo temeljitim postupkom frakcioniranja (1);

(c) razbijanje (cracking);

(d) preoblikovanje (reforming);

(e) ekstrakcija selektivnim otapalima;

(f) postupak koji obuhvaća sve sljedeće radnje: preradu koncentriranom sumpornom kiselinom, otopinom sumpornog trioksida u sumpornoj kiselini ili sumpornim anhidridom; neutralizaciju alkalnim agensima; dekolorizaciju i pročišćavanje prirodno aktivnom zemljom, aktiviranom zemljom, aktiviranim ugljenom ili boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilacija;

(i) izomerizacija.

7.2. U smislu tarifnih brojeva 2710, 2711 i 2712‚specifični postupci’ su sljedeći:

(a) vakuumska destilacija;

(b) redestilacija vrlo temeljitim postupkom frakcioniranja (2);

(c) razbijanje (cracking);

(d) preoblikovanje (reforming);

(e) ekstrakcija selektivnim otapalima;

(f) postupak koji obuhvaća sve sljedeće radnje: preradu koncentriranom sumpornom kiselinom, otopinom sumpornog trioksida u sumpornoj kiselini ili sumpornim anhidridom; neutralizaciju alkalnim agensima; dekolorizaciju i pročišćavanje prirodno aktivnom zemljom, aktiviranom zemljom, aktiviranim ugljenom ili boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilacija;

(ij) izomerizacija.

(k) samo u pogledu teških ulja iz tarifnog broja ex 2710, odsumporavanje vodikom koje rezultira smanjenjem najmanje 85 % sadržaja sumpora u prerađivanim proizvodima (ASTM D 1266-59 T metoda);

(l) samo u pogledu proizvoda iz tarifnog broja 2710, deparafinacija nekim drugim procesom osim filtriranja;

(m) samo u pogledu teških ulja iz tarifnog broja ex 2710, tretman vodikom pod tlakom većim od 20 bara i temperaturom većom od 250 °C uz uporabu katalizatora, u neku drugu svrhu nego što je odsumporavanje, kad vodik tvori aktivni element u kemijskoj reakciji. Daljnji tretman ulja za podmazivanje iz tarifnog broja ex 2710 vodikom (npr. hidrofiniširanje ili dekolorizacija) radi poboljšanja boje ili stabilnosti ne smatra se specifičnim procesom;

(n) samo u pogledu loživih ulja iz tarifnog broja ex 2710, atmosferska destilacija, pod uvjetom da se manje od 30 % tih proizvoda - po obujmu, uključujući i gubitke - destilira na 300 °C pomoću metode ASTM D 86;

(o) samo u pogledu drugih teških ulja osim plinskih i loživih ulja iz tarifnog broja ex 2710, tretman pomoću visokofrekventnog električnog pražnjenja bez iskrenja;

(p) samo u pogledu sirovih proizvoda iz tarifnog broja ex 2712 (osim vazelina, ozokerita, voska od lignita ili voska od treseta, parafinskog voska s masenim udjelom ulja manjim od 0,75 %), uklanjanje ulja frakcijskom kristalizacijom.

7.3. U smislu tarifnih brojeva ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 i ex 3403 jednostavni postupci poput čišćenja, pretakanja, desalinizacije, odvajanja vode, filtriranja, bojenja, obilježavanja, dobivanja sadržaja sumpora zbog miješanja proizvoda s različitim sadržajima sumpora, bilo koja njihova kombinacija ili slične radnje ne daju status proizvoda s podrijetlom.”