2.

Prilog XII. mijenja se kako slijedi: (a) umeće se sljedeća točka 3.2.3.: 3.2.3. Utvrđivanje pogoršanja ili neispravnosti može se provesti i izvan ciklusa vožnje (npr. nakon isključivanja motora).”; (b) točka 3.3.2.2. zamjenjuje se sljedećim: „3.3.2.2. Zagušenje motora prisutnost zagušenja motora u području rada motora omeđenom sljedećim linijama: (a) granična vrijednost pri niskim okretajima: najmanja brzina vrtnje od 2 500 min– 1 ili normalna brzina u praznom hodu + 1 000 min– 1, što god je niže (b) granična vrijednost pri visokim okretajima: najveća brzina vrtnje od 8 000 min– 1 ili 1 000 min– 1 veća od najveće brzine pri ciklusu ispitivanja tipa I ili najveća konstrukcijska brzina vrtnje motora umanjena za 500 min– 1, što god je niže (c) linijom koja spaja sljedeće radne točke motora: i. točku na graničnoj vrijednosti pri niskim okretajima iz točke (a) i podtlakom usisa motora 3,3 kPa nižim od onog na krivulji pozitivnog zakretnog momenta; ii. točku na graničnoj vrijednosti pri visokim okretajima iz točke (b) i podtlakom usisa motora 13,3 kPa nižim od onog na krivulji pozitivnog zakretnog momenta; Područje rada motora u kojem se otkriva zagušenje motora prikazano je na slici 10-1. Slika 10-1. Područje rada motora u kojem se otkriva zagušenje motora ”; (c) umeće se sljedeća točka 3.10.: 3.10. Dodatne odredbe za vozila koja koriste strategije isključivanja motora 3.10.1. Vozni ciklus 3.10.1.1. Autonomno ponovno pokretanje motora koje naloži upravljački sustav motora nakon gašenja motora može se smatrati novim voznim ciklusom ili nastavkom postojećeg voznog ciklusa.”; (d) Dodatak 1. mijenja se kako slijedi: (1) točka 3.2. zamjenjuje se sljedećim: 3.2. Ako postoje, sljedeći signali, uz obvezne zamrznute informacije, moraju biti dostupni na zahtjev putem serijskog ulaza na standardnom dijagnostičkom priključku ako su informacije dostupne ugrađenom računalu ili se mogu utvrditi pomoću informacija koje su dostupne ugrađenom računalu: dijagnostički kodovi grešaka, temperatura rashladne tekućine, stanje sustava za regulaciju goriva (zatvorena petlja, otvorena petlja, drugi podaci), dotjerivanje goriva, kut pretpaljenja, temperatura usisnog zraka, tlak zraka u usisnoj grani, brzina protoka zraka, brzina vrtnje motora, vrijednost iz senzora zaklopke, stanje sekundarnog zraka (ispred, iza ili atmosferski), izračunana vrijednost opterećenja, brzina vozila i tlak goriva. Signali se izražavaju u standardnim jedinicama na temelju specifikacija iz točke 3.7. Stvarni se signali moraju jasno razlikovati od zadane vrijednosti ili signala zaštitnog načina rada zbog neispravnosti (limp-home).”; (2) točke 3.11., 3.12. i 3.13. zamjenjuju se sljedećim: 3.11. Kad se kvar registrira, proizvođač ga identificira koristeći odgovarajuću šifru u skladu sa šiframa iz norme ISO 15031-6:2010 ‚Cestovna vozila – Prijenos podataka između vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se odnosi na emisiju – 6. dio: Definicije dijagnostičkih kodova pogrešaka’ koje se odnose na ‚dijagnostičke šifre grešaka sustava povezane s emisijom’. Ako to nije moguće, proizvođač može koristiti dijagnostičke šifre iz norme ISO DIS 15031-6:2010. Alternativno, šifre pogrešaka mogu se sastaviti i dostaviti u skladu s normom ISO 14229:2006. Šifre pogrešaka moraju biti u potpunosti dostupne putem standardizirane dijagnostičke opreme koja je u skladu s točkom 3.9. Proizvođač vozila dostavlja nacionalnom tijelu za normizaciju detalje o svim dijagnostičkim podacima povezanima s emisijama, npr. identifikatore parametara (PID-ove), identifikatore nadzorne jedinice OBD-a ili identifikatore ispitivanja, koji nisu navedeni u normi ISO 15031-5:2011 ili ISO 14229:2006, ali su povezani s ovom Uredbom. 3.12. Sučelje za povezivanje vozila i dijagnostičkog ispitnog uređaja mora biti normirano i ispunjavati sve zahtjeve iz norme ISO 19689:2016 ‚Motocikli i mopedi – Prijenos podataka između vozila i vanjske opreme za dijagnostiku – Spojnik za dijagnostiku i odgovarajući strujni krugovi: specifikacije i uporaba’ ili ISO 15031-3:2004 ‚Cestovna vozila – Prijenos podataka između vozila i vanjske opreme za dijagnostiku koja se odnosi na emisiju – 3. dio: Spojnik za dijagnostiku i odgovarajući strujni krugovi, specifikacije i uporaba’. Poželjno ga je ugraditi ispod sjedala. Druga mjesta ugradnje dijagnostičkog priključka podliježu odobrenju homologacijskog tijela i moraju biti lako dostupna servisnom osoblju te zaštićena od neovlaštenih zahvata nekvalificiranog osoblja. Mjesto sučelja za povezivanje mora biti jasno navedeno u uputama za korištenje. 3.13. Dok se u predmetnom vozilu ne primijeni OBD faze II. za kategoriju vozila L, na zahtjev proizvođača vozila može se ugraditi alternativno sučelje za povezivanje. Ako je takvo alternativno sučelje ugrađeno, proizvođač vozila proizvođačima ispitne opreme besplatno stavlja na raspolaganje pojedinosti o rasporedu pinova priključka na vozilu. Proizvođač vozila dostavlja adapter koji omogućuje priključivanje na generički alat za pregledavanje. Takav adapter mora biti prikladne kvalitete za uporabu u profesionalnim radionicama. Takav se adapter dostavlja bez diskriminacije svim neovisnim operatorima na njihov zahtjev. Proizvođači za taj adapter mogu naplatiti razumnu i razmjernu cijenu, uzimajući u obzir dodatne troškove koji tim izborom proizvođača nastaju za kupca. Sučelje za povezivanje i adapter ne smiju uključivati nikakve posebne konstrukcijske elemente za koje bi bila potrebna validacija ili certifikacija prije uporabe ili koji bi ograničili razmjenu podataka o vozilu pri uporabi generičkog alata za pregledavanje.”; (3) točka 4.1.4. zamjenjuje se sljedećim: 4.1.4. Od 1. siječnja 2024., ako je, u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga, vozilo opremljeno određenom nadzornom jedinicom M, IUPRM mora biti najmanje 0,1 za sve nadzorne jedinice M.”; (4) umeće se sljedeća točka 4.1.4.1.: 4.1.4.1. Do 31. prosinca 2023. proizvođač mora dokazati homologacijskom tijelu funkcionalnost određivanja IUPR-a, i to za nove tipove vozila od 1. siječnja 2020., a za postojeće tipove vozila od 1. siječnja 2021.”; (5) točke 4.5. i 4.5.1. zamjenjuju se sljedećim: „4.5. Opći nazivnik 4.5.1. Opći je nazivnik brojač koji mjeri koliko je puta vozilo radilo. Mora se povećavati unutar 10 sekunda ako su ispunjeni sljedeći kriteriji u jednom voznom ciklusu: (a) ukupno vrijeme od pokretanja motora iznosi najmanje 600 sekundi na nadmorskoj visini manjoj od 2 440 m ili pri atmosferskom tlaku većem od 75,7 kPa i temperaturi okoline koja nije niža od 266,2 K (– 7 °C); (b) ukupno vrijeme rada vozila pri brzini od najmanje 25 km/h iznosi najmanje 300 sekundi na nadmorskoj visini manjoj od 2 440 m ili pri atmosferskom tlaku većem od 75,7 kPa i temperaturi okoline koja nije niža od 266,2 K (– 7 °C); (c) neprekinuti rad vozila u praznom hodu (tj. vozač je otpustio papučicu gasa, a brzina vozila ne prelazi 1,6 km/h) tijekom najmanje 30 sekundi na nadmorskoj visini manjoj od 2 440 m ili pri atmosferskom tlaku većem od 75,7 kPa i temperaturi okoline koja nije niža od 266,2 K (– 7 °C). Opći se nazivnik može povećavati i izvan graničnih uvjeta za nadmorsku visinu ili atmosferski tlak i temperaturu okoline.”; (6) umeće se sljedeća točka 4.6.2.1.: 4.6.2.1. Brojnici i nazivnici za određene nadzorne jedinice sastavnih dijelova ili sustava koje kontinuirano prate kratke spojeve ili otvorene krugove izuzeti su od izvješćivanja. Za potrebe ove točke, „kontinuirano” znači da je nadzor uvijek omogućen i signal koji se koristi za nadzor uzorkuje se frekvencijom od najmanje dva uzorka po sekundi, a prisutnost ili odsutnost kvarova relevantnih za tu nadzornu jedinicu mora biti utvrđena u roku od 15 sekundi. Ako se u svrhu kontrole komponenta računalnog ulaza uzorkuje rjeđe, signal komponente može se umjesto toga vrednovati svaki put kada dođe do uzorkovanja. Nije potrebno aktiviranje izlaza komponente/sustava isključivo u svrhu praćenja tog izlaza komponente/sustava.” (7) točka 4.7.4. zamjenjuje se sljedećim: 4.7.4. OBD sustav mora onemogućiti daljnje povećavanje općeg nazivnika unutar 10 sekunda ako se otkrije neispravnost bilo kojeg sastavnog dijela s pomoću kojeg se utvrđuje jesu li ispunjeni kriteriji iz točke 4.5. (brzina vozila, temperatura okoline, nadmorska visina, prazni hod ili vrijeme rada) i spremi odgovarajući neobrađeni kôd pogreške. Povećavanje općeg nazivnika ne smije se onemogućiti ni u jednom drugom stanju. Povećavanje općeg nazivnika nastavlja se unutar 10 sekundi ako neispravnost više nije prisutna (tj. privremeni se kod izbriše automatski ili naredbom alata za pregledavanje).”; (e) Dodatak 2. mijenja se kako slijedi: (i) u točki 1. briše se fusnota; (ii) točka 2.1. zamjenjuje se sljedećim: „2.1. Tablica Ap2-1. Pregled uređaja (ako su ugrađeni) koje treba nadzirati u kod OBD-a faze I. i/ili II. Broj Krugovi uređaja Kontinuitet kruga Racionalnost kruga Osnovni zahtjev u pogledu nadzora Komentar br. Razina, vidjeti 2.3. Previsoka ulazna vrijednost Preniska ulazna vrijednost Otvoreni krug Izvan mjernog područja Radni učinak / vjerojatnost Signal zaglavljen Uređaj ne radi / uređaja nema 1 Unutarnja greška upravljačkog modula (ECU/PCU) 3 I. i II. (1) Senzor (signal upravljačkim jedinicama) 1 Senzor položaja uređaja za ubrzavanje (papučice ili ručice gasa; APS) 1 I. i II. I. i II. I. i II. I. i II. I. i II. I. i II. (2) 2 Senzor barometarskog tlaka 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. 3 Senzor položaja bregaste osovine 3 I. i II. 4 Senzor položaja koljenastog vratila 3 I. i II. 5 Senzor temperature rashladne tekućine 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. II. II. (4) 6 Senzor kuta ventila za kontrolu ispuha 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. II. II. (4) 7 Senzor povrata ispušnih plinova 1 II. II. II. II. II. II. (4) 8 Senzor tlaka goriva u zajedničkom vodu za gorivo 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. II. II. (4) 9 Senzor temperature u zajedničkom vodu za gorivo 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. II. II. (4) 10 Senzor položaja mjenjača (potenciometar) 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. II. II. (4) (5) 11 Senzor položaja mjenjača (s prekidačem) 3 II. I. i II. (5) 12 Senzor temperature ulaznog zraka 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. II. II. (4) 13 Senzor detonantnog izgaranja (nerezonantni tip) 3 I. i II. 14 Senzor detonantnog izgaranja (rezonantni tip) 3 I. i II. 15 Senzor apsolutnog tlaka u usisnoj grani 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. II. II. (4) 16 Senzor masenog protoka zraka 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. II. II. (4) 17 Senzor temperature ulja u motoru 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. II. II. (4) 18 Signali lambda-sonde (binarni/linearni) 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. II. II. (4) 19 Senzor (povišenog) tlaka goriva 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. II. II. (4) 20 Senzor temperature spremnika goriva 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. II. II. (4) 21 Senzor položaja zaklopke (TPS) 1 I. i II. I. i II. I. i II. I. i II. I. i II. I. i II. (2) 22 Senzor brzine vozila 3 II. I. i II. (5) 23 Senzor brzine kotača 3 II. I. i II. (5) Aktuatori (izlaz upravljačke jedinice) 1 Ventil sustava za kontrolu emisija nastalih isparavanjem 2 II. I. i II. II. I. i II. (6) 2 Aktuator ventila kontrole ispuha (motorni) 3 II. I. i II. 3 Kontrola povrata ispušnih plinova 3 II. 4 Brizgaljka goriva 2 I. i II. I. i II. (6) 5 Sustav nadzora zraka u praznom hodu 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. I. i II. (6) 6 Primarni kontrolni krug indukcijskog svitka 2 I. i II. I. i II. (6) 7 Grijač lambda-sonde 1 I. i II. I. i II. I. i II. II. I. i II. (6) 8 Sustav upuhivanja sekundarnog zraka 2 II. I. i II. II. I. i II. (6) 9 Aktuator elektronički upravljane zaklopke 3 I. i II. I. i II. (6) (iii) točka 2.4. zamjenjuje se sljedećim: 2.4. Mogu se kombinirati dva od tri simptoma u kontinuitetu kruga, kao i u dijagnostici nadzora racionalnosti kruga, npr. — povišena ulazna vrijednost ili otvoreni krug i snižena ulazna vrijednost; — povišena ulazna vrijednost i snižena ulazna vrijednost ili otvoreni krug; — signal izvan mjernog područja ili djelotvornost kruga i signal zaglavljen — povišena ulazna vrijednost i povišena vrijednost izvan mjernog područja ili snižna ulazna vrijednost i snižena izvan mjernog područja.” (f) Dodaju se sljedeći dodaci 3., 4. i 5.: „ Dodatak 3. Omjer radnog učinka u vožnji (IUPR) 1. Uvod 1.1. U ovom se Dodatku utvrđuju zahtjevi za omjer radnog učinka u vožnji (IUPR) određene nadzorne jedinice M sustavâ OBD (IUPR M) za vozila kategorija L3e, L5e-A i L7e-A homologirana u skladu s ovom Uredbom. 2. Revizija IUPR-a M 2.1. Na zahtjev homologacijskog tijela proizvođač, u skladu s formatom koji je dogovoren pri homologaciji, izvještava homologacijsko tijelo o jamstvenim zahtjevima, popravcima provedenima u okviru jamstva i o greškama OBD-a koje su zabilježene pri servisiranju. Te informacije moraju sadržavati detaljne podatke o učestalosti i karakteru grešaka na sastavnim dijelovima i sustavima koji su povezani s emisijama. Ta se izvješća šalju barem jednom u proizvodnom ciklusu vozila za svaki model vozila do njegove pete godine starosti ili prijeđene udaljenosti, kako je utvrđena u Prilogu VII. (A) Uredbe (EU) br. 168/2013, ovisno što nastupi prije. 2.2. Parametri koji određuju porodicu po IUPR-u Za određivanje porodice po IUPR-u koriste se parametri porodice po OBD-u iz Dodatka 5. 2.3. Zahtjevi u pogledu informacija Homologacijsko tijelo provodi reviziju IUPR-a M na temelju podataka koje dostavi proizvođač. Ti podaci moraju sadržavati sljedeće: 2.3.1. ime i adresu proizvođača; 2.3.2. ime, adresu, brojeve telefona i telefaksa te adresu e-pošte njegova ovlaštenog predstavnika unutar područja koja pokrivaju proizvođačevi podaci; 2.3.3. imena modela vozila koja su uključena u proizvođačeve podatke; 2.3.4. gdje je to potrebno, popis tipova vozila na koja se odnose proizvođačevi podaci, tj. za OBD i IUPR M porodicu po OBD-u u skladu s Dodatkom 5. 2.3.5. identifikacijske brojeve vozila (VIN) koji se upotrebljavaju za te tipove vozila u porodici (VIN prefiks); 2.3.6. homologacijske brojeve koji se upotrebljavaju za te tipove vozila u porodici po IUPR-u, uključujući, prema potrebi, brojeve svih proširenja i naknadnih preinaka/opoziva vozila (naknadni popravci); 2.3.7. pojedinosti o proširenjima homologacija i naknadnim preinakama/opozivu onih vozila koja su obuhvaćena u proizvođačevim podacima (ako to zatraži homologacijsko tijelo); 2.3.8. razdoblje tijekom kojeg su prikupljeni proizvođačevi podaci; 2.3.9. razdoblje proizvodnje vozila koje je obuhvaćeno proizvođačevim podacima (npr. vozila proizvedena tijekom kalendarske godine 2017.); 2.3.10. proizvođačev postupak provjere IUPR-a M, uključujući: (a) način lociranja vozila; (b) kriterije za odabir i odbijanje vozila; (c) vrste ispitivanja i postupke primijenjene u programu; (d) kriterije proizvođača za prihvaćanje/odbijanje porodice vozila; (e) geografska područja gdje je proizvođač prikupio podatke; (f) veličinu uzorka te primijenjeni plan uzorkovanja; 2.3.11. rezultate proizvođačeva postupka za IUPR M, uključujući: (a) identifikaciju vozila uključenih u program (bilo da su ispitana ili nisu). Identifikacija sadržava: — ime modela; — identifikacijski broj vozila (VIN); — područje uporabe (ako je poznato); — datum proizvodnje; (b) razloge za isključivanje vozila iz uzorka; (c) podatke o ispitivanju, uključujući: — datum ispitivanja / preuzimanja podataka, — mjesto ispitivanja / preuzimanja podataka, — sve podatke potrebne u skladu s točkom 4.1.6. Dodatka 1. koji su preuzeti s vozila; — IUPR za svaku nadzornu jedinicu o kojoj se izvješćuje; 2.3.12. za uzorkovanje IUPR-a M sljedeće: (a) prosječna vrijednost IUPR-a M svih odabranih vozila za svaku nadzornu jedinicu u skladu s točkom 4.1.4. Dodatka 1. (b) postotak odabranih vozila čiji je IUPR M jednak najmanjoj vrijednosti koja se primjenjuje na nadzornu jedinicu u skladu s točkom 4.1.4. Dodatka 1. ili veći od te vrijednosti. 3. Odabir vozila za IUPR M 3.1. Proizvođačev uzorak uzima se iz najmanje dvije države članice u kojima vladaju bitno različiti uvjeti uporabe vozila (osim ako je vozilo ponuđeno na prodaju samo u jednoj državi članici). Faktori kao što su razlike između goriva, uvjeti okoline, prosječne brzine na cestama te omjer gradske vožnje i vožnje na autocesti moraju se uzeti u obzir pri izboru država članica. Za ispitivanje IUPR-a M samo se vozila koja ispunjavaju kriterije iz točke 2.3. Dodatka 4. uključuju u ispitni uzorak. 3.2. Pri izboru država članica za uzorkovanje vozila, proizvođač može odabrati vozila iz države članice za koju smatra da je posebno reprezentativna. U tom slučaju proizvođač mora dokazati homologacijskom tijelu koje je dodijelilo homologaciju da je odabir reprezentativan (npr. s tržišta na kojem je najviša godišnja prodaja porodice vozila u Uniji). Kad je za porodicu potrebno ispitati više od jedne skupine uzoraka kako je određeno u točki 3.3., vozila u drugoj i trećoj skupini uzoraka moraju odražavati različite radne uvjete vozila u odnosu na ona koja su odabrana za prvi uzorak. 3.3. Veličina uzorka 3.3.1. Veličina skupina uzoraka ovisi o godišnjoj prodaji porodice po OBD-u u Uniji, kako je određeno sljedećom tablicom: Broj registracija u EU-u za kalendarsku godinu (za ispitivanja ispušnih emisija) vozila porodice po OBD-u s IUPR-om u razdoblju uzorkovanja Broj skupina uzoraka do 100 000 1 100 001 do 200 000 2 Više od 200 000 3 3.3.2. Za IUPR, broj skupina uzoraka koje treba uzeti opisan je u tablici 3.3.1. i ovisi o broju vozila porodice po IUPR-u koja su homologirana s IUPR-om. Za prvo razdoblje uzorkovanja porodice po IUPR-u uzorkuju se svi tipovi vozila u porodici koji su homologirani s IUPR-om. Za daljnja razdoblja uzorkovanja podložnima uzorkovanju smatraju se samo tipovi vozila koji nisu bili prije ispitani ili su obuhvaćeni homologacijama s obzirom na emisije koje su proširene nakon prijašnjeg razdoblja uzorkovanja. Za porodice s manje od 5 000 registracija u EU-u koje podliježu uzorkovanju u razdoblju uzorkovanja najmanji broj vozila u skupini uzoraka jest šest. Za sve je druge porodice najmanji broj vozila u skupini uzoraka 15. Svaki uzorak mora na odgovarajući način reprezentirati strukturu prodaje, tj. mora reprezentirati barem najprodavanije tipove vozila (≥ 20 % cijele porodice). Vozila malih proizvodnih serija s manje od 1 000 vozila po porodici OBD-a izuzeta su od minimalnih zahtjeva za IUPR kao i od zahtjeva da se ispunjavanje tih zahtjeva dokaže homologacijskom tijelu. 4. Na temelju revizije iz odjeljka 2. homologacijsko tijelo donosi jednu od sljedećih odluka i mjera: (a) odlučuje da je porodica po IUPR-u zadovoljavajuća i ne poduzima nikakve daljnje mjere; (b) odlučuje da su podaci koje je dostavio proizvođač nedovoljni za donošenje odluke i od proizvođača zahtijeva dodatne informacije ili ispitne podatke; (c) odlučuje na temelju podataka iz programâ nadzornog ispitivanja koje provodi država članica ili homologacijsko tijelo da su informacije koje je dostavio proizvođač nedovoljne za donošenje odluke i od proizvođača zahtijeva dodatne informacije ili ispitne podatke; (d) odlučuje da je rezultat revizije za porodicu po IUPR-u nezadovoljavajući i nastavlja s ispitivanjem tog tipa vozila ili porodice po IUPR-u u skladu s Dodatkom 1. Ako je revizijom IUPR-a M utvrđeno da su za vozila iz skupine uzoraka ispunjeni uvjeti ispitivanja iz točke 3.2. Dodatka 4., homologacijsko tijelo mora poduzeti daljnje mjere opisane u podtočki (d) ove točke. 4.1. Homologacijsko tijelo u u suradnji s proizvođačem odabire uzorak vozila s dovoljnom kilometražom za koja se razumno može jamčiti da su bila rabljena u uobičajenim uvjetima. Pri odabiru vozila u uzorku konzultira se proizvođač i omogućuje mu se da prisustvuje provjerama vozila za potvrđivanje. Dodatak 4. Kriteriji odabira za vozila s obzirom na radnu učinkovitost u uporabi 1. Uvod 1.1. U ovom se Dodatku utvrđuju kriteriji navedeni u odjeljku 4. Dodatka 1. ovom Prilogu koji se odnose na odabir vozila za ispitivanje i postupke za IUPR M. 2. Kriteriji za odabir Kriteriji za prihvaćanje odabranog vozila definirani su za IUPR M u odjeljcima od 2.1. do 2.5. 2.1. Vozilo mora pripadati tipu vozila koji je homologiran u skladu s ovom Uredbom i na koji se odnosi potvrda o sukladnosti u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 901/2014 (3). Za provjeru IUPR-a M vozilo mora biti homologirano na temelju norme faze II. za OBD ili novije. Vozilo mora biti registrirano i upotrebljavano u Uniji. 2.2. Vozilo mora imati najmanje 3 000 prijeđenih kilometara ili biti u uporabi najmanje 6 mjeseci, ovisno što nastupi prije, i ne smije imati više kilometara za određivanje trajnosti za odgovarajuću kategoriju vozila od broja utvrđenog u Prilogu VII.(A) Uredbe (EU) br. 168/2013 niti starije od pet godina, ovisno što nastupi prije. 2.3. Za provjeru IUPR-a M ispitni uzorak obuhvaća samo vozila: (a) koja su prikupila dovoljno podataka o radu vozila da se nadzorna jedinica može ispitati. Za nadzorne jedinice koje moraju ostvariti zahtijevani IUPR M te pratiti i dojavljivati podatke o koeficijentu u skladu s točkom 4.6.1. Dodatka 1., dovoljno podataka o radu vozila znači da nazivnik ispunjava kriterije navedene dalje u tekstu. Da bi se nadzorna jedinica mogla ispitati, nazivnik, kako je definiran u točkama 4.3. i 4.5. Dodatka 1., mora imati vrijednost koja nije manja od jedne od sljedećih vrijednosti: i. 15 za nadzorne jedinice sustava isparavanja, nadzorne jedinice sustava za sekundarni zrak i nadzorne jedinice koje upotrebljavaju nazivnik koji se povećava u skladu s točkom 4.3.2. Dodatka 1. (npr. nadzorne jedinice pokretanja hladnog motora, nadzorne jedinice klimatizacijskog sustava itd.); ili ii. 5 za nadzorne jedinice filtra čestica i nadzorne jedinice oksidacijskoga katalizatora koje upotrebljavaju nazivnik koji se povećava u skladu s točkom 4.3.2. Dodatka 1.; ili iii. 30 za katalizatore, lambda sonde, EGR, VVT i sve druge nadzorne jedinice sastavnih dijelova; (b) na kojima nisu vršeni neovlašteni zahvati ili nisu opremljena dodatnim ili preinačenim dijelovima zbog kojih OBD sustav ne bi ispunjavao zahtjeve iz Priloga XII. 2.3. Ako je obavljen bilo kakav servis, taj servis mora biti u proizvođačevim preporučenim servisnim intervalima. 2.4. Ne smije biti znakova da se s vozilom loše postupalo (npr. utrkivanja, prekomjernog opterećivanja, uporabe neodgovarajućega goriva ili drugih oblika nebrige) ili drugih čimbenika (npr. neovlaštenih zahvata) koji bi mogli utjecati na vrijednosti emisija. Uzimaju se u obzir kodovi grešaka i podaci o prijeđenim kilometrima koji su pohranjeni u računalo. Vozilo se ne odabire za ispitivanje ako podaci u računalu pokazuju da je vozilo radilo nakon što je kôd pogreške bio pohranjen, a da vozilo u razmjerno kratkom vremenu nije popravljeno. 2.5. Nisu rađeni neovlašteni veći popravci motora ili veći popravci vozila. 3. Plan popravnih mjera 3.1. Homologacijsko tijelo zahtijeva od proizvođača da mu dostavi plan popravnih mjera kako bi se uklonila nesukladnost ako: 3.2. su u ispitnom uzorku za IUPRM određene nadzorne jedinice M, čija je veličina određena u skladu s točkom 3.3.1. Dodatka 3., ispunjeni sljedeći statistički uvjeti: za vozila certificirana do omjera 0,1 u skladu s točkom 4.1.4. Dodatka 1., podaci prikupljeni iz vozilâ pokazuju za najmanje jednu nadzornu jedinicu M u ispitnom uzorku da je prosječni omjer radne učinkovitosti u uporabi manji od 0,1 ili da 66 % ili više vozila u ispitnom uzorku ima omjer uporabne učinkovitosti nadzorne jedinice manji od 0,1; 3.3. Plan popravnih mjera mora se dostaviti homologacijskom tijelu najkasnije 60 radnih dana od dana zahtjeva spomenutog u točki 3.1. Homologacijsko tijelo donosi odluku o odobravanju ili neodobravanju plana popravnih mjera u roku od 30 radnih dana. Međutim, ako proizvođač može dokazati nadležnom homologacijskom tijelu da treba više vremena da istraži nesukladnost kako bi dostavio plan popravnih mjera, odobrava se produljenje tog roka. 3.4. Popravne mjere primjenjuju se na sva vozila na koja je vjerojatno utjecao isti nedostatak. Procjenjuje se potreba za izmjenama dokumenata o homologaciji. 3.5. Proizvođač dostavlja kopiju cijele korespondencije o planu popravnih mjera i vodi evidenciju opoziva te homologacijskom tijelu redovito podnosi izvješća o stanju. 3.6. U plan popravnih mjera moraju biti uključeni zahtjevi navedeni u točkama od 3.6.1. do 3.6.11. Proizvođač označuje plan popravnih mjera jedinstvenim identifikacijskim nazivom ili brojem. 3.6.1. Opis svakog tipa vozila obuhvaćenog planom popravnih mjera. 3.6.2. Opis konkretnih modifikacija, promjena, popravaka, korekcija, prilagodbi ili drugih promjena koje su potrebne da bi vozila postala sukladna, uključujući sažeti prikaz podataka i tehničkih studija koji podržavaju proizvođačevu odluku o poduzimanju pojedinih mjera za ispravljanje nesukladnosti. 3.6.3. Opis načina na koji proizvođač obavješćuje vlasnike vozila. 3.6.4. Opis pravilnog održavanja ili pravilne uporabe, ako postoji, koje proizvođač postavlja kao uvjet da bi vozilo bilo prihvatljivo za popravak u okviru plana popravnih mjera i objašnjenje proizvođačevih razloga za postavljanje takvih uvjeta. Uvjeti s obzirom na održavanje i uporabu smiju se postavljati samo ako je moguće dokazati da su povezani s nesukladnostima i popravnim mjerama. 3.6.5. Opis postupka koji vlasnici vozila moraju slijediti za ispravljanje nesukladnosti. U opisu se navodi datum nakon kojeg se mogu poduzimati popravne mjere, procijenjeno vrijeme potrebno radionici da obavi popravke i gdje se oni mogu obaviti. Popravak se mora obaviti svrhovito, u razumnom roku nakon dostave vozila. 3.6.6. Kopije podataka poslanih vlasniku vozila. 3.6.7. Kratak opis sustava koji proizvođač primjenjuje kako bi osigurao primjerenu opskrbu sastavnim dijelovima ili sustavima koji su potrebni za obavljanje popravne mjere. Navodi se kad će opskrba sastavnim dijelovima ili sustavima biti dovoljna za početak kampanje. 3.6.8. Kopija svih uputa mora se poslati osobama koje će obavljati popravke. 3.6.9. Opis utjecaja predloženih popravnih mjera na emisije, potrošnju goriva, ponašanje u vožnji i sigurnost svakog tipa vozila obuhvaćenog planom popravnih mjera s podacima, tehničkim studijama itd. na kojima se temelje ti zaključci. 3.6.10. Sve druge informacije, izvještaji ili podaci za koje homologacijsko tijelo utvrdi da su potrebni za ocjenu plana popravnih mjera. 3.6.11. Ako plan popravnih mjera uključuje opoziv, opis metode za bilježenje popravka mora se predati homologacijskom tijelu. Ako se upotrebljava naljepnica, dostavlja se jedan njezin primjerak. 3.7. Od proizvođača se može zahtijevati izvođenje razumno osmišljenih i nužnih ispitivanja sastavnih dijelova i vozila na kojima su obavljene predložene izmjene, popravci ili preinake kako bi se dokazala učinkovitost tih izmjena, popravaka ili preinaka. 3.8. Proizvođač je odgovoran za vođenje evidencije o svakom opozvanom i popravljenom vozilu te o radionici u kojoj je popravak obavljen. Na zahtjev homologacijskog tijela, homologacijskom tijelu mora se dati pristup evidenciji tijekom razdoblja od 5 godina od provedbe plana popravnih mjera. 3.9. Popravak i/ili preinaka ili dodavanje nove opreme bilježi se u potvrdi koju proizvođač izdaje vlasniku vozila. Dodatak 5. Porodica sustava ugrađene dijagnostike 1. Uvod 1.1. U ovom se Dodatku utvrđuju kriteriji za definiranje porodice OBD-a iz dodataka 3. i 4. 2. Kriteriji za odabir Smatra se da tipovi vozila kojima su barem parametri opisani u nastavku isti pripadaju istoj kombinaciji motor / kontrola emisija / OBD sustav. 2.2. Motor: — proces izgaranja (npr. vanjski izvor paljenja / kompresijsko paljenje, dvotaktni/četverotaktni/rotacijski motor), — način dovoda goriva u motor (npr. središnje ili pojedinačno ubrizgavanje goriva), — vrsta goriva (npr. benzin, dizel, motor prilagodljiv gorivu na benzin/etanol, motor prilagodljiv gorivu na dizel/biodizel, PP/biometan, UNP, dvogorivni motor na benzin/PP/biometan, dvogorivni motor na benzin/UNP). 2.3. Sustav kontrole emisije: — vrsta katalizatora (npr. oksidacijski, trostrukog djelovanja, grijani, SCR ili drugo), — vrsta filtra čestica, — upuhivanje sekundarnog zraka (tj. s upuhivanjem ili bez njega); — povrat ispušnih plinova (tj. s povratom ili bez njega). 2.4 Dijelovi i funkcioniranje OBD-a: — metode funkcionalnog nadzora OBD-a, otkrivanje neispravnosti i upozoravanje vozača na neispravnosti.