DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/973

оd 14. ožujka 2022.

o dopuni Uredbe (EU) 2019/1009 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem kriterija za poljoprivrednu učinkovitost i sigurnost pri upotrebi nusproizvoda u gnojidbenim proizvodima u EU-u

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1009 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o utvrđivanju pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda EU-a na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2003/2003 (1), a posebno njezin članak 42. stavak 7.,

budući da:

(1) Uredbom (EU) 2019/1009 utvrđuju se pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda EU-a na raspolaganje na tržištu. Gnojidbeni proizvodi EU-a sadržavaju sastavne materijale iz jedne ili više kategorija navedenih u Prilogu II. toj uredbi. U skladu s 11. kategorijom sastavnih materijala („CMC”) iz tog Priloga, gnojidbeni proizvodi EU-a mogu sadržavati nusproizvode u smislu Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), uz određene iznimke, koji se registriraju u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

(2) Člankom 42. stavkom 7. Uredbe (EU) 2019/1009 od Komisije se zahtijeva da dopuni točku 3. 11. kategorije sastavnih materijala u dijelu II. Priloga II. utvrđivanjem kriterija o poljoprivrednoj učinkovitosti i sigurnosti za upotrebu nusproizvoda u smislu Direktive 2008/98/EZ u gnojidbenim proizvodima EU-a. U tu je svrhu Komisija ovlastila svoj Zajednički istraživački centar za pružanje znanstvenih savjeta (4).

(3) Nusproizvodi u smislu Direktive 2008/98/EZ čine vrlo heterogenu kategoriju tvari. Te tvari imaju različitu fizikalnu i kemijsku prirodu i mogu se dobiti različitim proizvodnim procesima. Za potrebe ove Uredbe nusproizvodi se dijele u dvije kategorije, ovisno o vrsti poljoprivredne učinkovitosti. Prva kategorija odnosi se na nusproizvode koji pružaju hranjiva za biljke ili gljive ili poboljšavaju njihovu učinkovitost ishrane. Druga kategorija odnosi se na nusproizvode koji se upotrebljavaju kao tehnički aditivi u manjim koncentracijama. Iako nisu izravno povezani s ishranom ili učinkovitošću ishrane, njima se poboljšava kvaliteta gnojidbenog proizvoda ili sigurnost rukovanja tim proizvodom.

(4) Za prvu kategoriju Zajednički istraživački centar utvrdio je nusproizvode različitih proizvodnih procesa koji sadržavaju amonijeve soli, sulfatne soli, fosfatne soli, elementarni sumpor, kalcijev karbonat i kalcijev oksid. Kako bi se osiguralo da ti nusproizvodi imaju jasnu poljoprivrednu vrijednost i da ne uzrokuju negativne učinke na zdravlje ljudi i okoliš, trebalo bi utvrditi stroge zahtjeve u pogledu čistoće.

(5) Za drugu kategoriju Zajednički istraživački centar predložio je da se dopusti uporaba nusproizvoda kao tehničkih aditiva kao što su sredstva za stvrdnjivanje, vezivanje ili punjenje, ili sredstva protiv prašenja za poboljšavanje zaštite zdravlja korisnika. Kako bi se osiguralo da se upotrebom takvih nusproizvoda ne ugrozi ukupna poljoprivredna učinkovitost gnojidbenog proizvoda EU-a i da nusproizvod nema negativan učinak na zdravlje ljudi ili okoliš, trebalo bi utvrditi najveću dopuštenu koncentraciju u konačnom gnojidbenom proizvodu EU-a.

(6) Zajednički istraživački centar usto je procijenio najčešće korištene nusproizvode u skladu s postojećim praksama. Ti su nusproizvodi odabrani na temelju njihova tržišnog potencijala, dostupnih podataka, trenutačne pravne situacije, povijesti uporabe i jasne poljoprivredne vrijednosti te na temelju jednostavnosti razvoja sigurnosnih kriterija s obzirom na vremenska ograničenja u provedbi procjene. Identificirani nusproizvodi bili su matična otopina iz reakcije 5(β-metil-tioetil)-hidantoina s kalijevim karbonatom u postupku proizvodnje metionina, ostaci od prerade i pročišćavanja minerala i ruda, tekućina preostala nakon destilacije iz Solvayjeva postupka, karbidno vapno iz proizvodnje acetilena, željezna troska, metalne soli iz obrade koncentrata rude i površinske obrade metala te huminske i fulvinske kiseline od promjene boje vode za piće. Ti bi se posebni nusproizvodi trebali upotrebljavati u gnojidbenim proizvodima EU-a bez pridržavanja restriktivnih razina čistoće za prvu kategoriju nusproizvoda ili sa svrhom i najvećom dopuštenom koncentracijom za drugu kategoriju nusproizvoda. To je obrazloženo time što su takvi nusproizvodi jasno utvrđeni, što je Zajedničkom istraživačkom centru omogućilo da temeljito procijeni njihovu poljoprivrednu vrijednost i sve konkretne rizike do kojih mogu dovesti.

(7) Nadalje, trebalo bi utvrditi odgovarajuće dodatne sigurnosne kriterije za uporabu nusproizvoda.

(8) Neki od tih nusproizvoda trebali bi ispunjavati sigurnosne kriterije kojima se ograničava sadržaj kontaminanata i drugih zabrinjavajućih tvari koji se primjenjuju uz one utvrđene u Prilogu I. Uredbi (EU) 2019/1009 za odgovarajuću kategoriju funkcije proizvoda i ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) 2019/1021 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

(9) Trebalo bi utvrditi dodatne granične vrijednosti za kontaminante ukupnog kroma, talija i vanadija. Neki nusproizvodi mogu sadržavati takve kontaminante zbog posebnosti njihova proizvodnog procesa. Predloženim graničnim vrijednostima za te kontaminante trebalo bi osigurati da upotreba gnojidbenih proizvoda EU-a koji sadržavaju nusproizvode s takvim kontaminantima ne dovede do njihove akumulacije u tlu. Granične vrijednosti za takve kontaminante trebalo bi odrediti kao koncentraciju u konačnom proizvodu, slično zahtjevima iz Priloga I. Uredbi (EU) 2019/1009. To je opravdano činjenicom da se sigurnosni kriteriji uvedeni kao odgovor na sve utvrđene konkretne rizike u pravilu odnose na konačni proizvod, a ne na sastavni materijal. To bi trebalo olakšati ocjenjivanje usklađenosti i tržišni nadzor takvih proizvoda jer se ispitivanja provode samo na konačnom proizvodu.

(10) Poznato je da ostaci dobiveni preradom ili pročišćavanjem sedimentne rude fosfata sadržavaju prirodne radionuklide. Kako bi se osigurala sigurna upotreba takvih nusproizvoda u gnojidbenim proizvodima EU-a, primjereno je utvrditi najveće dopuštene vrijednosti koncentracije aktivnosti za prirodne radionuklide iz serije uranija i torija u gnojidbenim proizvodima EU-a koji sadržavaju takve materijale.

(11) Ujedno je potrebno utvrditi dodatne sigurnosne kriterije radi ograničavanja sadržaja 16 policikličkih aromatskih ugljikovodika (PAH16) (6) i polikloriranih dibenzo-p-dioksina i dibenzofurana (PCDD/PCDF) (7). Uredbom (EU) 2019/1021 utvrđuju se ograničenja ispuštanja za PAH16 i PCDD/PCDF kao nenamjerno proizvedene tvari tijekom proizvodnih procesa, ali se u takvim slučajevima ne uvodi granična vrijednost. S obzirom na visoke rizike koji proizlaze iz prisutnosti takvih onečišćujućih tvari u gnojidbenim proizvodima, smatra se primjerenim uvesti strože zahtjeve od onih utvrđenih u toj uredbi. Te bi granične vrijednosti trebalo utvrditi na razini sastavnih materijala, a ne kao koncentracije u konačnom proizvodu, kako bi se osigurala usklađenost s Uredbom (EU) 2019/1021.

(12) Granične vrijednosti za kontaminante, PAH16 i PCDD/PCDF nisu relevantne u svim slučajevima. Stoga bi proizvođači trebali imati mogućnost pretpostaviti usklađenost gnojidbenog proizvoda s određenim zahtjevom bez provjere, kao što je ispitivanje, u slučajevima u kojima usklađenost s predmetnim zahtjevom sigurno i neosporno proizlazi iz prirode ili proizvodnog procesa nusproizvoda iz 11. kategorije sastavnih materijala ili gnojidbenog proizvoda EU-a koji sadržava takav nusproizvod.

(13) Neki nusproizvodi mogu sadržavati selen, koji može biti toksičan ako je prisutan u visokoj koncentraciji. Neki mogu sadržavati i klorid, što može izazvati zabrinutost u pogledu saliniteta u tlu. U svakom slučaju u kojem su te tvari prisutne u koncentracijama koje premašuju određenu graničnu vrijednost, njihov sadržaj trebalo bi navesti na oznaci kako bi korisnici gnojidbenog proizvoda bili propisno obaviješteni.

(14) Budući da će se Uredba (EU) 2019/1009 u potpunosti primjenjivati od 16. srpnja 2022., potrebno je odgoditi primjenu ove Uredbe do istog datuma,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1. 1. Nusproizvodi koji pripadaju 11. kategoriji sastavnih materijala iz dijela II. Priloga II. Uredbi (EU) 2019/1009, a koji pružaju hranjiva za biljke ili gljive ili poboljšavaju njihovu učinkovitost ishrane, moraju ispunjavati sljedeće kriterije za poljoprivrednu učinkovitost i sigurnost: (a) suha tvar tih nusproizvoda sadržava najmanje 95 % amonijevih soli, sulfatnih soli, fosfatnih soli, elementarnog sumpora, kalcijevog karbonata ili kalcijevog oksida ili njihovih mješavina; (b) ti su nusproizvodi proizvedeni kao sastavni dio proizvodnog procesa u kojem se kao sirovine upotrebljavaju tvari i smjese osim nusproizvoda životinjskog podrijetla ili od njih dobivenih proizvoda obuhvaćenih područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (8); (c) suha tvar tih nusproizvoda sadržava najviše 0,5 % organskog ugljika (Corg); (d) suha tvar tih nusproizvoda sadržava najviše 6 mg/kg policikličkih aromatskih ugljikovodika (PAH16) (9); (e) kilogram suhe tvari tih nusproizvoda ne sadržava više od 20 ng WHO ekvivalenata toksičnosti (10) polikloriranih dibenzo-p-dioksina i dibenzofurana (PCDD/PCDF) (11). Gnojidbeni proizvod EU-a koji sadržava nusproizvode koji pružaju hranjiva za biljke ili gljive ili poboljšavaju njihovu učinkovitost ishrane ili se od njih sastoji, smije sadržavati najviše: (a) 400 mg/kg suhe tvari ukupnog kroma (Cr); (b) 2 mg/kg suhe tvari talija (Tl). 2. Nusproizvodi koji pripadaju 11. kategoriji sastavnih materijala iz dijela II. Priloga II. Uredbi (EU) 2019/1009, koji se upotrebljavaju kao tehnički aditivi, moraju ispunjavati sljedeće kriterije za poljoprivrednu učinkovitost i sigurnost: (a) ti nusproizvodi doprinose poboljšanju sigurnosti ili poljoprivredne učinkovitosti gnojidbenog proizvoda EU-a; (b) ti su nusproizvodi prisutni u gnojidbenom proizvodu EU-a u ukupnoj koncentraciji od najviše 5 % masenog udjela; (c) suha tvar tih nusproizvoda sadržava najviše 6 mg/kg policikličkih aromatskih ugljikovodika (PAH16); (d) kilogram suhe tvari tih nusproizvoda ne sadržava više od 20 ng WHO ekvivalenata toksičnosti (12) polikloriranih dibenzo-p-dioksina i dibenzofurana (PCDD/PCDF).

Članak 2. 1. Kriteriji utvrđeni u članku 1. ne primjenjuju se na nusproizvode iz 11. kategorije sastavnih materijala iz dijela II. Priloga II. Uredbi (EU) 2019/1009, koji su jedno od sljedećeg: (a) matična otopina iz reakcije 5(β-metil-tioetil)-hidantoina s kalijevim karbonatom u postupku proizvodnje metionina, (b) ostaci od prerade i pročišćavanja minerala i ruda, ako sadržavaju kalcijeve karbonate, magnezijeve karbonate, kalcijeve sulfate, magnezijev oksid, fosfatne soli i/ili soli kalija, magnezija ili natrija topive u vodi, u ukupnom sadržaju većem od 60 % suhe tvari ostataka; (c) tekućina preostala nakon destilacije iz Solvayeva postupka; (d) karbidno vapno iz proizvodnje acetilena; (e) željezna troska; (f) tvari dobivene obradom koncentrata ruda i površinskom obradom metala koje sadržavaju najmanje 2 % masenog udjela dvovalentnih ili trovalentnih kationa prijelaznih metala (cinka (Zn), bakra (Cu), željeza (Fe), mangana (Mn) ili kobalta (Co) u otopini; (g) huminske i fulvinske kiseline od promjene boje vode za piće. 2. Vrijednosti koncentracije aktivnosti za prirodne radionuklide iz serija U-238 i Th-232 u gnojidbenom proizvodu EU-a koji sadržava ostatke iz obrade ili pročišćavanja sedimentne rude fosfata ili se od njih sastoji u skladu sa stavkom 1. točkom (b) ne smiju biti veći od 1 kBq/kg proizvoda. 3. Gnojidbeni proizvod EU-a koji sadržava nusproizvode iz stavka 1. točaka (e) i (f) smije sadržavati najviše: (a) 400 mg/kg suhe tvari ukupnog kroma (Cr); (b) 2 mg/kg suhe tvari talija (Tl); (c) 600 mg/kg suhe tvari vanadija (V).

Članak 3. Ako usklađenost s određenim zahtjevom iz članka 1. stavka 1. prvog podstavka točaka (d) i (e), članka 1. stavka 1. drugog podstavka, članka 1. stavka 2. točaka (c) i (d) te članka 2. stavaka 2. i 3., sigurno i neosporno proizlazi iz prirode ili proizvodnog procesa nusproizvoda ili gnojidbenog proizvoda EU-a koji sadržava takav nusproizvod, ovisno o slučaju, ta se usklađenost može u postupku ocjenjivanja usklađenosti pretpostaviti bez provjere (kao što je ispitivanje), na odgovornost proizvođača.

Članak 4. 1. Ako gnojidbeni proizvod EU-a sadržava nusproizvode iz članka 1. stavka 1. prvog podstavka i članka 2. stavka 1. točaka od (b) do (f) ili se od njih sastoji, te je sadržaj selena (Se) u tom proizvodu veći od 10 mg/kg suhe tvari, sadržaj selena mora se navesti. 2. Ako gnojidbeni proizvod EU-a sadržava nusproizvode iz članka 1. stavka 1. prvog podstavka i članka 2. stavka 1. točaka (b), (c) i (g) ili se od njih sastoji, te je sadržaj klorida (Cl-) u tom proizvodu veći od 30 g/kg suhe tvari, sadržaj klorida mora se navesti, osim ako se gnojidbeni proizvod EU-a dobiva proizvodnim postupkom u kojem su tvari ili smjese koje sadržavaju klorid upotrijebljeni s namjerom proizvodnje ili uključivanja alkalijskih metalnih soli ili soli zemnoalkalijskih metala te je informacija o tim solima deklarirana u skladu s Prilogom III. 3. Ako je sadržaj selena ili klorida naveden u skladu sa stavcima 1. i 2., mora biti jasno odvojen od deklaracije hranjiva i može se izraziti kao raspon vrijednosti. 4. Ako činjenica da takav gnojidbeni proizvod EU-a sadržava selen ili klorid ispod graničnih vrijednosti iz stavaka 1. i 2. sigurno i neosporno proizlazi iz prirode ili proizvodnog procesa nusproizvoda ili gnojidbenog proizvoda EU-a koji sadržava takav nusproizvod, oznaka ne smije sadržavati informacije o tim parametrima bez provjere (kao što je ispitivanje), za koju je odgovoran proizvođač.

Članak 5. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Ova Uredba primjenjuje se od 16. srpnja 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 14. ožujka 2022. Za Komisiju Predsjednica Ursula VON DER LEYEN

(1) SL L 170, 25.6.2019., str. 1.

(2) Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i o stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

(3) Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

(4) Huygens D, Saveyn HGM, Technical proposals for by-products and high purity materials as component materials for EU Fertilising Products (Tehnički prijedlozi za nusproizvode i materijale visoke čistoće kao sastavne materijale za gnojidbene proizvode EU-a), JRC128459, Ured za publikacije Europske unije, Luksemburg, 2022.

(5) Uredba (EU) 2019/1021 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (SL L 169, 25.6.2019., str. 45.).

(6) Zbroj naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena i benzo[ghi]perilena.

(7) Zbroj tvari 2,3,7,8-TCDD, 1,2,3,7,8-PeCDD; 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD; 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8-PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF i OCDF.

(8) Uredba (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (Uredba o nusproizvodima životinjskog podrijetla) (SL L 300, 14.11.2009., str. 1.).

(9) Zbroj naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena i benzo[ghi]perilena.

(10) M. van den Berg, L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, i dr. (2006.) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds (Ponovna procjena Svjetske zdravstvene organizacije iz 2005. o faktorima ekvivalentne toksičnosti za dioksine i spojeve slične dioksinima kod ljudi i sisavaca). Toksikološke znanosti: službeni list Društva za toksikologiju 93:223 – 241 doi:10.1093/toxsci/kfl055.

(11) Zbroj tvari 2,3,7,8-TCDD, 1,2,3,7,8-PeCDD; 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD; 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8-PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF i OCDF.

(12) M. van den Berg, L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, i dr. (2006.) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds (Ponovna procjena Svjetske zdravstvene organizacije iz 2005. o faktorima ekvivalentne toksičnosti za dioksine i spojeve slične dioksinima kod ljudi i sisavaca). Toksikološke znanosti: službeni list Društva za toksikologiju 93:223 – 241 doi:10.1093/toxsci/kfl055.