ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Članak 9. mijenja se kako slijedi: (a) u stavku 9. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „9. Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da dovoljno detaljno utvrde potencijalno ciljno tržište za svaki financijski instrument i navedu vrstu ili vrste klijenata s čijim je potrebama, obilježjima i ciljevima, uključujući ciljeve povezane s održivosti, financijski instrument usklađen. U okviru tog postupka društvo utvrđuje sve skupine klijenata s čijim potrebama, obilježjima i ciljevima financijski instrument nije usklađen, osim ako se financijskim instrumentima uzimaju u obzir čimbenici održivosti. Ako investicijska društva surađuju pri proizvodnji financijskog instrumenta, treba utvrditi samo jedno ciljno tržište.”; (b) stavak 11. zamjenjuje se sljedećim: „11. Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da utvrde ispunjuje li financijski instrument utvrđene potrebe, obilježja i ciljeve ciljnog tržišta, među ostalim i na temelju ispitivanja sljedećih elemenata: (a) je li profil rizika-dobiti financijskog instrumenta u skladu s ciljnim tržištem; (b) jesu li čimbenici održivosti financijskog instrumenta, ako je to relevantno, u skladu s ciljnim tržištem; (c) je li dizajn financijskog instrumenta obilježen značajkama od kojih klijent ima koristi i ne temelji se na poslovnom modelu koji se oslanja na profitabilnost loših rezultata klijenta.”; (c) u stavku 13. dodaje se sljedeći drugi podstavak: „Čimbenici održivosti financijskog instrumenta prikazuju se na transparentan način i pružaju distributerima relevantne informacije kako bi se na odgovarajući način uzeli u obzir svi ciljevi klijenta ili potencijalnog klijenta povezani s održivosti.”; (d) stavak 14. mijenja se kako slijedi: „14. Države članice zahtijevaju od investicijskih društava da redovito preispituju financijske instrumente koje proizvode, uzimajući pritom u obzir sve događaje koji mogu bitno utjecati na potencijalni rizik utvrđenog ciljnog tržišta. Investicijska društva razmatraju je li financijski instrument i dalje usklađen s potrebama, obilježjima i ciljevima ciljnog tržišta, uključujući ciljeve povezane s održivosti, i distribuira li se na ciljnom tržištu ili dolazi do klijenata s čijim potrebama, obilježjima i ciljevima nije usklađen.”;
5.

članak 40. a mijenja se kako slijedi: (a) umeće se sljedeći stavak: „1.a „Odstupajući od stavka 1. ovog članka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u vezi sa Sjevernom Irskom i, do 31. prosinca 2024., nadležna tijela Cipra, Irske i Malte dopuštaju da nositelji odobrenja za promet lijekovima na veliko iz članka 77. stavka 1. koji ne posjeduju relevantnu proizvodnu dozvolu uvoze lijekove iz dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske, ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: (a) lijekovi su podvrgnuti ispitivanju u cilju provjere kakvoće, i to ili u Uniji, kako je predviđeno člankom 51. stavkom 3., ili u dijelovima Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske u skladu s člankom 20. prvim stavkom točkom (b); (b) lijekovi su podvrgnuti puštanju serije u promet koje provodi kvalificirana osoba, i to ili u Uniji u skladu s člankom 51. stavkom 1., ili, za lijekove koje su odobrila nadležna tijela Cipra, Irske, Malte i Ujedinjene Kraljevine u vezi sa Sjevernom Irskom, u dijelovima Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske uz primjenu standardâ kakvoće jednakovrijednih onima utvrđenima u članku 51. stavku 1.; (c) odobrenje za stavljanje u promet za predmetni lijek izdano je u skladu s pravom Unije od strane nadležnog tijela države članice ili od strane Komisije ili, za lijekove koji se stavljaju u promet u Sjevernoj Irskoj, od strane nadležnog tijela Ujedinjene Kraljevine u vezi sa Sjevernom Irskom; (d) lijekovi se stavljaju na raspolaganje samo pacijentima ili krajnjim potrošačima u državi članici u koju se uvoze ili, ako se uvoze u Sjevernu Irsku, stavljaju se na raspolaganje samo pacijentima ili krajnjim potrošačima u Sjevernoj Irskoj; (e) lijekovi nose sigurnosne oznake iz članka 54. točke (o). Članak 80. prvi podstavak točka (b) ne primjenjuje se na uvoz koji ispunjava uvjete utvrđene u prvom podstavku ovog stavka.”; (b) umeće se sljedeći stavak: „3.a Za serije lijekova koje se izvoze iz neke države članice u dijelove Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske te potom uvoze u Sjevernu Irsku ili, do 31. prosinca 2024., u Cipar, Irsku ili Maltu, provjere nakon uvoza iz članka 51. stavka 1. prvog i drugog podstavka ne zahtijevaju se ako su te serije bile podvrgnute takvim provjerama u državi članici prije izvoza u dijelove Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske i ako su uz njih priložena izvješća o provjeri kakvoće iz članka 51. stavka 1. trećeg podstavka.”;
(12)

Tehnologija USB tipa C već se upotrebljava za brojne kategorije ili razrede radijske opreme jer omogućuje visoku kvalitetu punjenja i prijenosa podataka. Utor za punjenje USB tipa C u kombinaciji s komunikacijskim protokolom za napajanje putem USB-a može pružiti do 100 vata snage te stoga ostaje dovoljno prostora za daljnji razvoj rješenja za brzo punjenje, a istodobno se tržištu omogućuje da opskrbljuje i jeftinije uređaje kojima nije potrebno brzo punjenje. U mobilne telefone i sličnu radijsku opremu koja podržava brzo punjenje mogu se ugraditi značajke napajanja iz USB-a kako su opisane u europskoj normi EN IEC 62680-1-2:2021 „Sučelja univerzalnih serijskih sabirnica za podatke i napajanje – Dio 1-2: Opći dijelovi – Specifikacija USB-a za isporuku energije”. Specifikacije USB-a predmet su stalnog razvoja. U tom pogledu, organizacija USB Implementers Forum razvila je ažuriranu verziju specifikacije za napajanje iz USB-a, koja omogućuje podržavanje snaga do 240 vata. Napravljene su i prilagodbe specifikacije USB-a tipa C, čime će se proširiti zahtjevi za konektore i kabele da mogu podržati snage do 240 vata. Time će se omogućiti da se radijska oprema za koju su potrebne takve razine snage razmotri za moguće uključivanje na popis radijske opreme obuhvaćene ovom Direktivom.
1-30

New Orleans Inspection Service inc., New Orleans, LA
O/K

Montfort Pork Inc., Marshalltown, IA

Montfort Pork Inc., Worthington, MN

Berliner & Marx, South Bend, IN

I-30

New Orleans Inspection Service Inc., New Orleans, LA

×
31994D0068  
7.2.1994.  SLUŽBENI LIST EUROPSKIH ZAJEDNICA  L 33/1  
ODLUKA VIJE ĆA 
od 2. prosinca 1993.  
o zaklju čivanju izmjene Montrealskog protokola o tvarima koje ošte ćuju ozonski omota č 
(94/68/EZ)  
VIJE ĆE EUROPSKE UNIJE,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a 
posebno njegov članak 130.s stavak 1. u vezi s prvim 
podstavkom članka 228. stavka 3.,  
uzimaju ći u obzir prijedlog Komisije (  1 ), 
uzimaju ći u obzir mišljenje Europskog parlamenta (  2 ), 
uzimaju ći u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbo ­
ra (  3 ), 
budu ći da je Zajednica s obzirom na svoje odgovornosti prema 
okolišu Odlukom 88/540/EEZ (  4 ) postala jedna od stranaka 
Be čke konvencije za zaštitu ozonskog omota ča i Montrealskog 
protokola o tvarima koje ošte ćuju ozonski omota č, te je 
Odlukom 91/690/EEZ (  5 ) odobrila prvu izmjenu navedenog 
Protokola;  
budu ći da najnoviji znanstveni dokazi ukazuju da je za odgo ­
varaju ću zaštitu ozonskog omota ča potreban viši stupanj 
nadzora nad klorofluorougljicima, halonima, tetraklorugljikom 
i 1,1,1,-trikloroetanom nego što je predvi đeno Montrealskim 
protokolom, kako je izmijenjen 1990.; budu ći da isti dokazi navode da je potreban dodatan nadzor nad metil bromidom, 
hidrobromofluorougljicima i hidroklorofluorougljicima;  
budu ći da su druga izmjena i prilagodba Montrealskog proto ­
kola o provo đenju tih nadzora usvojene u Kopenhagenu u 
studenom 1992. i da je potrebno usvojiti samo izmjenu; 
budu ći da u tu svrhu Zajednica treba odobriti navedenu 
izmjenu;  
budu ći da je posebno potrebno da Zajednica i sve države 
članice odobre drugu izmjenu Montrealskog protokola jer je 
za provo đenje nekih odredaba ovog protokola potrebno 
odobrenje Zajednice i svih njezinih država članica;  
budu ći da je za odgovaraju ću provedbu svih obveza iz druge 
izmjene Protokola potrebno odobrenje svih njezinih država 
članica,  
DONIJELO JE OVU ODLUKU:  
Članak 1.  
Druga izmjena Montrealskog protokola o tvarima koje ošte ćuju 
ozonski omota č odobrava se ovime u ime Zajednice.  
Tekst ove izmjene prilaže se ovoj Odluci.HR  66 Službeni list Europske unije 11/Sv. 16  
( 1 ) SL C 103, 14.4.1993., str. 18.  
( 2 ) SL C 268, 4.10.1993., str. 191.  
( 3 ) SL C 201, 26.7.1993., str. 8.  
( 4 ) SL L 297, 31.10.1988., str. 8.  
( 5 ) SL L 377, 31.12.1991., str. 28.
Članak 2.  
Predsjednik Vije ća polaže akt o odobrenju druge izmjene u ime 
Zajednice kod glavnog tajnika Ujedinjenih naroda u skladu s 
člankom 13. Be čke konvencije u vezi s člankom 3. druge 
izmjene Montrealskog protokola.  Članak 3.  
Ova je Odluka upu ćena svim državama članicama.  
Sastavljeno u Bruxellesu 2. prosinca 1993.  
Za Vije će 
Predsjednik  
M. DE GALLANHR  11/Sv. 16 Službeni list Europske unije 67
miješani portlandski cementi: (portlandski cementi s dodatkom troske: A-S i B-S; portlandski cementi s dodatkom silike: A-D; portlandski pucolanski cementi: prirodni A-P, prirodni B-P, umjetni A-Q i umjetni B-Q; portlandski cementi s dodatkom letećeg pepela: silikatni A-V, silikatni B-V, vapnenački A-W i vapnenački B-W; portlandski cementi iz pečenog škriljevca: A-T i B-T; portlandski cement s dodatkom vapna A-L i B-L; miješani portlandski cementi: A-M i B-M),
„—

Australija (AU), Bosna i Hercegovina (BA), Bugarska (BG), Bjelorusija (BY), Kanada (CA), Švicarska (CH), Cipar (CY), Češka Republika (CZ), Estonija (EE), Grenland (GL), Hong Kong (HK), Hrvatska (HR), Mađarska (HU), Island (IS), Japan (JA), Litva (LI), Latvija (LV), bivša jugoslavenska republika Makedonija (807), Makao (MO), Malezija (poluotok) (MY), Norveška (NO), Novi Zeland (NZ), Poljska (PL), Rumunjska (RO), Rusija (1) (RU), Slovačka Republika (SK), Singapur (SG), Slovenija (SL), Ukrajina (UA), Sjedinjene Američke Države (US), Savezna Republika Jugoslavija (YU)”;
31999D0130(01)  
30.1.1999.  SLUŽBENI LIST EUROPSKIH ZAJEDNICA  C 26/21  
ODLUKA VIJE ĆA 
od 3. prosinca 1998.  
o dopuni pojma oblika kaznenog djela „trgovine ljudima” u Prilogu Konvenciji o Europolu  
(1999/C 26/05)  
VIJE ĆE EUROPSKE UNIJE,  
uzimaju ći u obzir članak 43. stavak 3. Konvencije o osnivanju Europskog policijskog ureda (Konvencija o 
Europolu) na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji (  1 ), 
podsje ćaju ći na sporazum koji je zaklju čen u Vije ću 4. prosinca 1997. godine o dopuni pojma vrste 
kaznenog djela „trgovine ljudima” u Prilogu Konvenciji o Europolu,  
nakon rasprave o tom pitanju u Upravnom odboru Europola,  
ODLU ČILO JE:  
Članak 1.  
Pojam kaznenog djela „trgovine ljudima” u Prilogu Konvenciji o Europolu dopunjuje se na sljede ći na čin: 
„— ‚trgovina ljudima’ zna či stvarno i protuzakonito pokoravanje neke osobe drugim osobama uz upotrebu 
sile, prijetnje ili zlouporabu položaja ili prijevare, posebno s namjerom iskorištavanja za prostituciju, 
razli čitih oblika seksualnog iskorištavanja maloljetnih osoba ili spolnog napada na maloljetnu osobu, te 
trgovine napuštenom djecom. Ti oblici iskorištavanja obuhva ćaju i proizvodnju, prodaju ili distribuciju 
dje čjeg pornografskog materijala;”.  
Članak 2.  
Ova Odluka stupa na snagu 1. sije čnja 1999. godine.  
Sastavljeno u Bruxellesu 3. prosinca 1998.  
Za Vije će 
Predsjednik  
K. SCHLÖGLHR 20 Službeni list Europske unije 19/Sv. 16  
( 1 ) SL C 316, 27.11.1995., str. 1.
(4)

budući da je upotreba primata u pokusne i druge svrhe rezultirala hvatanjem primata u divljini i budući da bi to trebalo izbjegavati kad god je to moguće s obzirom na patnju i gubitke do kojih može doći tijekom hvatanja i prijevoza;
—

dio pokrajine koji na sjeveru obrubljuje cesta od Al Utfaha (pokrajina Asir) do Badr Al Janouba i do As Sebta te od As Sebta duž Wadi Habunaha do križanja s cestom br. 177 između Najrana i Rijada, a od tog križanja cesta br. 177 koja vodi na jug do križanja s cestom br. 15 od Najrana do Sharouraha,
31976R0142  
24.1.1976.  SLUŽBENI LIST EUROPSKIH ZAJEDNICA  L 15/1  
UREDBA VIJE ĆA (EZU Č, EEZ, EURATOM) br. 142/76  
od 20. sije čnja 1976.  
o izmjeni Uredbe br. 422/67/EEZ, br. 5/67/Euratom o utvr đivanju prihoda predsjednika i članova 
Komisije te predsjednika, sudaca, nezavisnih odvjetnika i tajnika Suda  
VIJE ĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o osnivanju jedinstvenog Vije ća i 
jedinstvene Komisije Europskih zajednica, a posebno njegov 
članak 6.,  
budu ći da prema uvjetima članka 10. Poslovnika koji je Sud 
donio 4. prosinca 1974. Sud svake godine odre đuje predsjed ­
nike sudskih vije ća i prvog nezavisnog odvjetnika;  
budu ći da prema uvjetima važe ćih propisa predsjednici sudskih 
vije ća primaju posebnu naknadu za funkciju, a tu bi naknadu 
trebalo odobriti i prvom nezavisnom odvjetniku,  DONIJELO JE OVU UREDBU:  
Članak 1.  
U članku 4. stavku 3. drugom podstavku Uredbe Vije ća br. 422/ 
67/EEZ, br. 5/67/Euratom od 25. srpnja 1967. o utvr đivanju 
prihoda predsjednika i članova Komisije te predsjednika, 
sudaca, nezavisnih odvjetnika i tajnika Suda (  1 ), kako je zadnje 
izmijenjena Uredbom (EZU Č, EEZ, Euratom) br. 1546/73 (  2 ), iza 
rije či „Predsjedavaju ći suci sudskih vije ća Suda” ume ću se rije či „i 
prvi nezavisni odvjetnik”, s u činkom od 1. sije čnja 1975.  
Članak 2.  
Ova Uredba stupa na snagu sljede ćeg dana od dana objave u  
Službenom listu Europskih zajednica . 
Ova je Uredba u cijelosti obvezuju ća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.  
Sastavljeno u Bruxellesu 20. sije čnja 1976.  
Za Vije će 
Predsjednik  
G. THORNHR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 31  
( 1 ) SL 187, 8.8.1967., str. 1.  
( 2 ) SL L 155, 11.7.1973., str. 8.
2.

Preporučuje se da nadležna tijela nastoje osigurati, uzimajući u obzir nalaze analiza izvršenih u skladu s preporukom A(1), u onoj mjeri u kojoj je to dopušteno zakonom i u skladu s financijskom otpornošću središnje druge ugovorne strane: i. Modele i parametre središnje druge ugovorne strane za postavljanje zahtjeva za nadoknadom i politike i postupke središnje druge ugovorne strane za prihvaćanje i vrednovanje kolaterala i za određivanje razboritih kolektivnih faktora ne dovode nepotrebno i prekomjerno do naglih i značajnih promjena koje dovode do tzv. učinaka litice u početnoj marži, uključujući dodatnu maržu i kolaterale. Središnje druge ugovorne strane trebaju osigurati da njihovi modeli, parametri, politike i postupci: a. koriste granularnu ljestvicu za interne modele ocjene kreditne sposobnosti te da usvoje progresivan pristup koji primjenjuje izmjene u zahtjevima za nadoknadom, uključujući dodatne zahtjeve i ugovore o kolateralu, bez nepotrebnog odgađanja razmatranja ovih smanjenja u svojim cjelokupnim praksama upravljanjem rizicima; b. usvoje sveobuhvatan pristup ograničavanju procikličkih značajki u skladu s regulatornim zahtjevima o procikličnosti iz članka 41. Uredbe (EU) br. 648/2012, a posebno u slučaju smanjenja kreditnih rejtinga. ii. Središnje ugovorne strane obavještavaju, ne dovodeći u pitanje članak 49. Uredbe (EU) br. 648/2012, svoja nadležna tijela, te nadležna tijela obavještavaju članove kolegija osnovanog temeljem članka 18. Uredbe (EU) br. 648/2012 u slučaju kada: a. smanje opseg prihvatljivog kolaterala; b. značajno izmijene korektivne faktore kolaterala; c. značajno smanje granice koncentracije primijenjene u skladu s člankom 42. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 153/2013. U mjeri u kojoj to ne ometa pravodobnu provedbu odluka o upravljanju rizicima, ove informacije treba pružiti dovoljno unaprijed prije provedbe.
7.

Do spajanja u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) može također doći ako kombiniranje aktivnosti prethodno neovisnih poduzetnika bez pravnog spajanja rezultira stvaranjem gospodarske cjeline (4). Do ovoga posebno može doći kada dva ili više poduzetnika, zadržavajući svoju pojedinačnu pravnu osobnost, ugovorom uspostave zajedničko gospodarsko upravljanje (5). Ako to dovodi do stvarnog spajanja sudionika koncentracije u zasebnu zajedničku gospodarsku cjelinu, takva se transakcija smatra spajanjem. Preduvjet za utvrđivanje zajedničke gospodarske cjeline je postojanje stalnog jedinstvenoga gospodarskog upravljanja. Ostali relevantni čimbenici uključuju unutarnje poravnanje dobiti i gubitka kao da se radi o više poduzetnika unutar grupe te njihovu zajedničku odgovornost prema van. Stvarno spajanje može biti ojačano uzajamnim držanjem udjela poduzetnika koji čine gospodarsku cjelinu.
(3)

Svaki ispitanik ima pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podatka ako smatra da obrada osobnih podataka koji se na njega odnose u institucijama, uredima, tijelima ili agencijama Unije nije u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 i drugim primjenjivim pravnim aktima. Člankom 57. stavkom 1. točkom (e) Uredbe (EU) 2018/1725 predviđa se da bi EDPS trebao rješavati takve pritužbe i istraživati u odgovarajućoj mjeri predmet pritužbe. Pritom bi EDPS trebao, među ostalim, uzeti u obzir točan datum nastanka događaja, kao i to je li predmetno postupanje prestalo proizvoditi učinke, jesu li uklonjeni učinci ili je pruženo odgovarajuće jamstvo za takvo uklanjanje. S obzirom na to da se vjerojatnost da će se utvrditi da je došlo do kršenja, kao i važnost učinka kršenja na ispitanike smanjuju tijekom vremena, primjereno je utvrditi rok za podnošenje pritužbi EDPS-u. EDPS bi stoga trebao proglasiti nedopuštenom i ne rješavati pritužbu podnesenu više od dvije godine nakon što je podnositelj pritužbe saznao za navodno kršenje, osim u opravdanim i iznimnim okolnostima, npr. ako su postojali legitimni razlozi da podnositelj pritužbe ne djeluje na vrijeme.
14.

Članak 131. zamjenjuje se sljedećim tekstom: „1. Zahtjev za intervenciju dostavlja se strankama kako bi se mogle očitovati pisano ili usmeno o tom zahtjevu. 2. Kad je zahtjev podnesen na temelju članka 40. prvog stavka Statuta, intervencija se odobrava odlukom predsjednika i intervenijentu se upućuju primjerci svih postupovnih akata dostavljenih strankama, osim ako su one u roku od deset dana od dana dostave iz stavka 1. istaknule tajne ili povjerljive dokazne elemente ili dokumente čije bi im priopćenje intervenijentu moglo nanijeti štetu. U tom slučaju predsjednik o zahtjevu za intervenciju odlučuje rješenjem, nakon što sasluša suca izvjestitelja i nezavisnog odvjetnika, i intervenijentu se upućuju primjerci svih postupovnih akata dostavljenih strankama osim, kad je to primjenjivo, tajnih ili povjerljivih dokaznih elemenata ili dokumenata koji su isključeni iz takvog upućivanja. 3. Kad je zahtjev podnesen na temelju članka 40. drugog stavka Statuta, predsjednik o zahtjevu za intervenciju odlučuje rješenjem, nakon što sasluša suca izvjestitelja i nezavisnog odvjetnika, ili prepušta odluku Sudu. Ako prihvati zahtjev za intervenciju, intervenijentu se upućuju primjerci svih postupovnih akata dostavljenih strankama osim, kad je to primjenjivo, tajnih ili povjerljivih dokaznih elemenata ili dokumenata koji su isključeni iz takvog upućivanja. 4. Kad je zahtjev podnesen na temelju članka 40. trećeg stavka Statuta, intervencija se odobrava odlukom predsjednika i intervenijentu se upućuju primjerci svih postupovnih akata dostavljenih strankama, osim ako su one u roku od deset dana od dana dostave iz stavka 1. podnijele očitovanja na zahtjev za intervenciju ili u istom roku istaknule tajne ili povjerljive dokazne elemente ili dokumente čije bi im priopćenje intervenijentu moglo nanijeti štetu. U tim slučajevima predsjednik o zahtjevu za intervenciju odlučuje rješenjem, nakon što sasluša suca izvjestitelja i nezavisnog odvjetnika, i intervenijentu se upućuju primjerci svih postupovnih akata dostavljenih strankama osim, kad je to primjenjivo, tajnih ili povjerljivih dokaznih elemenata ili dokumenata koji su isključeni iz takvog upućivanja.”
2.

Kada broj kandidata odgovara broju mjesta koja treba popuniti, izbori se mogu održati i aklamacijom. Kada to nije slučaj ili kada jedna šestina članova povjerenstva to zahtijeva, izbori se održavaju u skladu s odredbama iz pravila 33. stavaka 2. do 4. za izbor predsjednika i prvog potpredsjednika Odbora.
12.

Budući da se Uredba Vijeća o sankcijama može primijeniti samo na izricanje sankcija za povrede uredbi i odluka ESB-a, a ne na povrede izravno primjenjivog prava Unije, Komisija predlaže sljedeći tekst članka 1.a stavka 2.: „Pravila koja se primjenjuju na izricanje sankcija za povrede uredbi i odluka ESB-a, koje ESB izriče u izvršavanju zadaća koje su mu povjerene Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013, odstupaju od pravila utvrđenih člancima 2. do 4. u mjeri u kojoj je to utvrđeno člancima 4.a do 4.c.”
(14)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2022. realan je. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,7 % u 2022. i za 3,8 % u 2023. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se niži rast realnog BDP-a, i to 2,3 % u 2022. i 3,5 % u 2023., uglavnom zbog očekivane slabije vanjske potražnje u Komisijinoj prognozi, što znači negativan doprinos neto izvoza u odnosu na slab doprinos u Programu stabilnosti za 2022. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2022. očekuje da će Cipar postići uravnoteženo stanje proračuna u 2022. i proračunski suficit od 0,4 % BDP-a u 2023. Povećanje u 2022. pretežno je posljedica ukidanja većine hitnih mjera. Prema Programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 93,9 % u 2022. i pasti na 88,2 % do 2023. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 0,3 % BDP-a za 2022. i 0,2 % BDP-a za 2023. To je niže od salda predviđenih u Programu stabilnosti za 2022., uglavnom zbog konzervativnijih predviđanja poreznih prihoda u Komisijinoj prognozi. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se uglavnom sličan udio duga opće države u BDP-u, od 93,9 % u 2022. i 88,8 % u 2023. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. trenutačno se procjenjuje da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje iznositi 2,6 %. Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni rast Cipra.