32013R0549  
26.6.2013.  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  L 174/1  
UREDBA (EU) br. 549/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJE ĆA 
od 21. svibnja 2013.  
o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih ra čuna u Europskoj uniji  
(Tekst zna čajan za EGP)  
EUROPSKI PARLAMENT I VIJE ĆE EUROPSKE UNIJE,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a 
posebno njegov članak 338. stavak 1.,  
uzimaju ći u obzir prijedlog Europske komisije,  
nakon proslje đivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim 
parlamentima,  
uzimaju ći u obzir mišljenje Europske središnje banke (  1 ), 
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (  2 ), 
budu ći da:  
(1) Oblikovanje politka u Uniji i pra ćenje gospodarstava 
država članica i Ekonomske i monetarne unije (EMU) 
zahtijevaju usporedive, ažurirane i pouzdane podatke o 
strukturi i razvoju gospodarskog stanja u svakoj državi 
članici ili regiji.  
(2) Komisija bi trebala sudjelovati u pra ćenju gospodarstava 
država članica i EMU-a te, posebno, redovito podnositi izvješ ća Vije ću o napretku koji su države članice postigle 
u ispunjavanju svojih obveza koje se odnose na EMU.  
(3) Gra đani Unije trebaju ekonomske ra čune kao osnovno 
sredstvo za analizu gospodarskog stanja u državi članici 
ili regiji. Radi usporedivosti, takve bi ra čune trebalo 
sastavljati na temelju jedinstvene skupine na čela koja 
nisu podložna razli čitim tuma čenjima. Dostavljene infor ­
macije trebale bi biti što je više mogu će to čne, potpune i 
pravovremene kako bi se osigurala najve ća mogu ća tran ­
sparentnost za sve sektore.  
(4) Komisija bi trebala koristiti agregate nacionalnih i regio ­
nalnih ra čuna za administrativne i, posebno, prora čunske 
izra čune.  
(5) Godine 1970. objavljen je administrativni dokument 
„Europski sustav integriranih ekonomskih ra čuna” (ESA) 
koji obuhva ća podru čje ure đeno ovom Uredbom. Taj je 
dokument samostalno i na vlastitu odgovornost sastavio 
Statisti čki ured Europskih zajednica i rezultat je višego ­
dišnjeg rada tog ureda u suradnji s nacionalnim zavo ­
dima za statistiku država članica, čiji je cilj bio stvoriti 
sustav nacionalnih ra čuna koji bi ispunjavao zahtjeve 
ekonomske i socijalne politike Europskih zajednica. On 
je predstavljao verziju Zajednice Sustava nacionalnih 
ra čuna Ujedinjenih naroda koji su Zajednice upotreblja ­
vale do tada. U svrhu ažuriranja izvornog teksta, 1979. je 
objavljeno drugo izdanje tog dokumenta. (  3 ) 
(6) Uredbom Vije ća (EZ) br. 2223/96 od 25. lipnja 1996. o 
Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih ra čuna u 
Zajednici (  4 ) uspostavljen je sustav nacionalnih ra čuna 
kako bi se ispunili zahtjevi ekonomske, socijalne i regio ­
nalne politike Zajednice. Taj je sustav uvelike bio u 
skladu s tada novim Sustavom nacionalnih ra čuna kojiHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 3  
( 1 ) SL C 203, 9.7.2011., str. 3.  
( 2 ) Stajalište Europskog parlamenta od 13. ožujka 2013. (još nije objav ­
ljeno u Službenom listu) i odluka Vije ća od 22. travnja 2013.  ( 3 ) Komisija (Eurostat), Europski sustav integriranih ekonomskih ra čuna 
(ESA), drugo izdanje, Statisti čki ured Europskih zajednica, Luxem ­
bourg, 1979.  
( 4 ) SL L 310, 30.11.1996., str. 1.
 je u velja či 1993. usvojila Statisti čka komisija Ujedinjenih 
naroda (SNA 1993.) kako bi se postigla me đunarodna 
usporedivost rezultata iz svih država članica Ujedinjenih 
naroda.  
(7) SNA 1993. ažurirana je u obliku novog Sustava nacio ­
nalnih ra čuna (SNA 2008.) koji je u velja či 2009. usvojila 
Statisti čka komisija Ujedinjenih naroda kako bi još više 
uskladila nacionalne ra čune s novim gospodarskim okru ­ 
ženjem, napretkom u metodološkom istraživanju i potre ­
bama korisnika.  
(8) Postoji potreba za revidiranjem Europskog sustava ra čuna 
koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 2223/96 (ESA 
1995.) kako bi se uzeo u obzir razvoj SNA-e tako da 
revidirani Europski sustav ra čuna, uspostavljen ovom 
Uredbom, predstavlja verziju SNA 2008. koja je prilago ­ 
đena strukturama gospodarstava država članica i to tako 
da su podaci Unije usporedivi s podacima koje su priku ­
pili njezini glavni me đunarodni partneri.  
(9) Za potrebe uspostave ekonomskih ra čuna okoliša kao 
satelitskih ra čuna uz revidirani Europski sustav ra čuna, 
Uredbom (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i 
Vije ća od 6. srpnja 2011. o europskim ekonomskim 
ra čunima okoliša (  1 ) uspostavljen je zajedni čki okvir za 
prikupljanje, kompilaciju, dostavu i procjenjivanje europ ­
skih ekonomskih ra čuna okoliša.  
(10) U slu čaju ra čuna okoliša i društvenih ra čuna, trebalo bi u 
potpunosti uzeti u obzir i Komunikaciju Komisije Vije ću i 
Europskom parlamentu od 20. kolovoza 2009. pod 
nazivom „BDP i izvan njega — Mjerenje napretka u 
svijetu koji se mijenja”. Postoji potreba za intenzivnom 
provedbom metodoloških studija i ispitivanja podataka, 
posebno o pitanjima koja se odnose na Komunikaciju 
„BDP i izvan njega” te strategiju Europa 2020. s ciljem 
razvoja sveobuhvatnijeg pristupa za mjerenje blagostanja 
i napretka radi potpore promicanja pametnog, održivog i 
samoodrživog razvoja. U tom bi kontekstu trebalo rješa ­
vati pitanja vanjskih utjecaja u podru čju okoliša i 
društvenih nejednakosti. Tako đer bi trebalo uzeti u 
obzir pitanje promjena produktivnosti. To bi trebalo 
omogu ćiti da podaci koji dopunjuju agregate BDP-a 
budu raspoloživi u najkra ćem mogu ćem roku. Komisija 
bi 2013. godine Europskom parlamentu i Vije ću 
trebala predstaviti Komunikaciju o pra ćenju provedbe dokumenta „BDP i izvan njega” te, prema potrebi, zako ­
nodavne prijedloge u 2014. Podaci o nacionalnim i 
regionalnim ra čunima trebali bi se smatrati jednim od 
sredstava postizanja tih ciljeva.  
(11) Trebalo bi istražiti korištenje novih, automatiziranih 
metoda prikupljanja u stvarnom vremenu.  
(12) Revidirani Europski sustav ra čuna uspostavljen ovom 
Uredbom (ESA 2010.) uklju čuje metodologiju te plan 
dostave koji definira ra čune i tablice koje trebaju dostaviti 
sve države članice u skladu s odre đenim rokovima. Komi ­
sija bi te ra čune i tablice trebala staviti na raspolaganje 
korisnicima na odre đene datume i, prema potrebi, u 
skladu s prethodno najavljenim kalendarom objave, 
posebno u pogledu pra ćenja ekonomske konvergencije i 
postizanja uskla đenosti ekonomskih politika država 
članica.  
(13) Za objavu podataka trebalo bi usvojiti pristup usmjeren 
na korisnika, osiguravaju ći tako pristupa čne i korisne 
informacije gra đanima Unije i drugim dionicima.  
(14) ESA 2010. treba postupno zamijeniti sve ostale sustave 
kao referentni okvir zajedni čkih standarda, definicija, 
klasifikacija i pravila za izradu ra čuna država članica za 
potrebe Unije, kako bi se postigli rezultati koji su uspo ­
redivi me đu državama članicama.  
(15) U skladu s Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog 
parlamenta i Vije ća od 26. svibnja 2003. o uspostavi 
zajedni čkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku 
(NUTS) (  2 ), statisti čki podaci svih država članica koji se 
šalju Komisiji i koje treba raš članiti prema prostornim 
jedinicama trebali bi koristiti razvrstavanje prema 
NUTS-u. Stoga bi, radi uspostave usporedivih regionalnih 
statisti čkih podataka, prostorne jedinice trebalo definirati 
u skladu s razvrstavanjem prema NUTS-u.  
(16) Dostava podataka od strane država članica, uklju čuju ći 
dostavu povjerljivih podataka, ure đena je pravilima odre ­ 
đenima u Uredbi (EZ) br. 223/2009 Europskog parla ­
menta i Vije ća od 11. ožujka 2009. o europskoj stati ­
stici (  3 ). Prema tome, mjere poduzete u skladu s ovom 
Uredbom trebale bi, stoga, tako đer osigurati zaštitu 
povjerljivih podataka i sprije čiti nezakonito objavljivanje 
ili korištenje europskih statisti čkih podataka u nestati ­
sti čke svrhe nakon njihove izrade i objave.HR 4 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8  
( 1 ) SL L 192, 22.7.2011., str. 1.  ( 2 ) SL L 154, 21.6.2003., str. 1.  
( 3 ) SL L 87, 31.3.2009., str. 164.
 (17) Uspostavljena je radna skupina za daljnje ispitivanje 
pitanja postupanja s uslugama financijskog posredovanja 
indirektno mjerenih (UFPIM) u nacionalnim ra čunima, 
uklju čuju ći ispitivanje metode prilago đene riziku koja 
isklju čuje rizik iz obra čuna UFPIM-a s ciljem da iskaže 
očekivani budu ći trošak ostvarenog rizika. Uzimaju ći u 
obzir nalaze radne skupine, moglo bi biti potrebno izmi ­
jeniti metodologiju izra čuna i raspodjele UFPIM-a putem 
delegiranog akta kako bi se ostvarili poboljšani rezultati.  
(18) Izdaci za istraživanje i razvoj predstavljaju ulaganje i 
trebali bi se, stoga, bilježiti kao bruto investicije u 
fiksni kapital. Me đutim, potrebno je delegiranim aktom 
odrediti sadržaj podataka o izdacima za istraživanje i 
razvoj koje treba bilježiti kao bruto investicije u fiksni 
kapital kada se postigne dostatna razina uvjerenja u 
pouzdanost i usporedivost podataka ispitivanjem teme ­
ljenim na izradi dodatnih tablica.  
(19) Direktiva Vije ća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o 
zahtjevima za prora čunske okvire država članica (  1 ) zahti ­
jeva objavu relevantnih informacija o potencijalnim obve ­
zama s potencijalno velikim u činkom na javne prora ­ 
čune, uklju čuju ći državna jamstva, loše kredite i obveze 
koje proizlaze iz poslovanja javnih poduze ća, uklju čuju ći 
i njihov razmjer. U okviru tih zahtjeva potrebna je 
dodatna objava uz objavu na temelju ove Uredbe.  
(20) Komisija (Eurostat) je u lipnju 2012. osnovala Radnu 
skupinu o posljedicama Direktive 2011/85/EU za priku ­
pljanje i objavljivanje fiskalnih podataka koja je bila 
usmjerena na provedbu zahtjeva povezanih s potenci ­
jalnim obvezama i drugim relevantnim informacijama 
koje ukazuju na potencijalno velike u činke na javne 
prora čune, uklju čuju ći državna jamstva, obveze javnih 
poduze ća, javno-privatna partnerstva (JPP), loše kredite i 
državne udjele u kapitalu poduze ća. Potpuna provedba 
rada te Radne skupine doprinijela bi odgovaraju ćoj 
analizi osnovnih ekonomskih odnosa u okviru ugovorâ 
o JPP-u, uklju čuju ći, prema potrebi, rizike u vezi s izgra ­
dnjom, raspoloživosti i potražnjom te prikaz neizravnih 
dugova izvanbilan čnih JPP-a, poti čući tako ve ću transpa ­
rentnost i pouzdane statisti čke podatke o dugovima.  
(21) Odbor za ekonomsku politiku uspostavljen Uredbom 
Vije ća 74/122/EEZ (  2 ) (EPC) radi na održivosti mirovina 
i mirovinskih reformi. Rad statisti čara, s jedne strane, i 
stru čnjaka za starenje stanovništva pod pokroviteljstvom 
Odbora za ekonomsku politiku, s druge strane, trebalo bi dobro uskladiti na nacionalnoj i na europskoj razini s 
obzirom na makroekonomske pretpostavke i druge 
aktuarske parametre kako bi se osigurala konzistentnost 
i usporedivost rezultata me đu državama, kao i u činkovito 
dostavljanje podataka i informacija koji se odnose na 
mirovine korisnicima i dionicima. Tako đer bi trebalo 
jasno navesti da prava na mirovine koja su do sada 
ste čena u okviru socijalnog osiguranja nisu sama po 
sebi mjerilo održivosti javnih financija.  
(22) Podaci i informacije o potencijalnim obvezama država 
članica dostavljaju se u kontekstu rada povezanog s 
postupkom multilateralnog nadzora u okviru Pakta o 
stabilnosti i rastu. Komisija bi do srpnja 2018. trebala 
objaviti izvješ će kojim će procijeniti bi li te podatke 
trebalo u činiti dostupnima u kontekstu ESA-e 2010.  
(23) Važno je naglasiti važnost regionalnih ra čuna država 
članica za regionalne, ekonomske i socijalne kohezijske 
politike Unije, kao i analizu me đusobne gospodarske 
ovisnosti. Nadalje, prepoznata je potreba za pove ćanjem 
transparentnosti ra čuna na regionalnoj razini, uklju čuju ći 
ra čune države. Komisija (Eurostat) bi trebala posebnu 
pažnju posvetiti fiskalnim podacima regija u slu čaju 
kada države članice imaju autonomne regije ili vlade.  
(24) Kako bi se izmijenio Prilog A ovoj Uredbi s ciljem osigu ­
ranja njegovog uskla đenog tuma čenja ili me đunarodne 
usporedivosti, ovlast za donošenje akata u skladu s 
člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije 
(UFEU) trebalo bi delegirati Komisiji. Od posebne je 
važnosti da Komisija u okviru svojih pripremnih radnji 
održava odgovaraju ća savjetovanja, uklju čuju ći savjeto ­
vanje s Odborom za Europski statisti čki sustav koji je 
uspostavljen na temelju Uredbe (EZ) br. 223/2009. Nada ­
lje, u skladu s člankom 127. stavkom 4. i člankom 282. 
stavkom 5. UFEU-a, važno je da Komisija tijekom svojih 
pripremnih radnji, prema potrebi, održi savjetovanja s 
Europskom središnjom bankom u podru čjima njezine 
nadležnosti. Prilikom pripreme i sastavljanja delegiranih 
akata Komisija bi trebala osigurati istovremenu, pravovre ­
menu i odgovaraju ću dostavu relevantnih dokumenata 
Europskom parlamentu i Vije ću. 
(25) Ve ćina statisti čkih agregata korištenih u okviru gospodar ­
skog upravljanja Unije, a posebno postupci u vezi s 
prekomjernim deficitom i makroekonomskim neravnote ­ 
žama, definirana je upu ćivanjem na ESA-u. Prilikom 
dostavljanja podataka i izvješ ćâ na temelju tih postupaka, 
Komisija bi trebala dati odgovaraju će informacije o utje ­
caju metodoloških promjena ESA-e 2010. uvedenih 
posebnim aktima u skladu s odredbama ove Uredbe na 
relevantne agregate.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 5  
( 1 ) SL L 306, 23.11.2011., str. 41.  
( 2 ) Odluka Vije ća 74/122/EEZ od 18. velja če 1974. o osnivanju Odbora 
za ekonomsku politiku (SL L 63, 5.3.1974., str. 21.).
 (26) Komisija će provesti procjenu kako bi utvrdila jesu li 
podaci o istraživanju i razvoju dosegnuli višu razinu 
kvalitete u smislu trenuta čnih cijena i obujma za 
potrebe nacionalnih ra čuna prije kraja svibnja 2013., 
blisko sura đuju ći s državama članicama, s ciljem osigu ­
ranja pouzdanosti i usporedivosti podataka o istraživanju 
i razvoju u okviru ESA-e.  
(27) Budu ći da će za provedbu ove Uredbe trebati ve će prila ­
godbe nacionalnih statisti čkih sustava, Komisija će drža ­
vama članicama odobriti odstupanja. Plan dostave poda ­
taka o nacionalnim ra čunima posebno bi trebao uzeti u 
obzir temeljne politi čke i statisti čke promjene koje su se 
dogodile u nekim državama članicama tijekom refe ­
rentnih razdoblja plana. Odstupanja koja odobri Komisija 
trebala bi biti privremena i podložna reviziji. Komisija bi 
trebala pružiti podršku predmetnim državama članicama 
u njihovim naporima da osiguraju potrebne prilagodbe 
svojih statisti čkih sustava tako da se ta odstupanja mogu 
ukinuti u najkra ćem mogu ćem roku.  
(28) Smanjenje rokova za dostavu moglo bi znatno pove ćati 
pritisak i troškove za davatelje podataka i nacionalne 
statisti čke jedinice u Uniji uz rizik proizvodnje podataka 
lošije kvalitete. Stoga bi trebalo razmotriti prednosti i 
nedostatke prilikom odre đivanja rokova za dostavu 
podataka.  
(29) Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove 
Uredbe, Komisij bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. 
Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) 
br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vije ća od 
16. velja če 2011. o utvr đivanju pravila i op ćih na čela u 
vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvrša ­
vanjem provedbenih ovlasti Komisije (  1 ). 
(30) S obzirom da cilj ove Uredbe, odnosno uspostavu revi ­
diranog Europskog sustava ra čuna, ne mogu u dostatno 
ostvariti države članice, nego se on može na bolji na čin 
ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u 
skladu s na čelom supsidijarnosti utvr đenim u članku 5. 
Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s na čelom propor ­
cionalnosti utvr đenim u tom članku, ova Uredba ne 
prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.  
(31) Provedeno je savjetovanje s Odborom za Europski stati ­
sti čki sustav.  
(32) Provedeno je savjetovanje s Odborom za monetarnu, 
financijsku i platnobilan čnu statistiku uspostavljenim Odlukom Vije ća 2006/856/EZ od 13. studenoga 2006. 
o osnivanju Odbora za monetarnu, financijsku i platno ­
bilan čnu statistiku (  2 ) i Odborom za bruto nacionalni 
dohodak (Odbor za BND) uspostavljenim Uredbom 
Vije ća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 od 15. srpnja 
2003. o uskla đivanju bruto nacionalnog dohotka po trži ­ 
šnim cijenama (Uredba o BND-u) (  3 ), 
DONIJELI SU OVU UREDBU:  
Članak 1.  
Predmet  
1. Ovom se Uredbom uspostavlja Europski sustav ra čuna 
2010. („ESA 2010.” ili „ESA”).  
2. ESA 2010. propisuje:  
(a) metodologiju (Prilog A) zajedni čkih standarda, definicija, 
klasifikacija i ra čunovodstvenih pravila koji se koriste pri 
izradi ra čuna i tablica radi uspore đivanja na razini Unije 
te rezultate koji se zahtijevaju na temelju uvjeta iz članka 3.;  
(b) plan (Prilog B) kojim se odre đuju rokovi do kojih države 
članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) ra čune i tablice koje 
treba izraditi u skladu s metodologijom iz to čke (a).  
3. Ne dovode ći u pitanje članke 5. i 10., ova se Uredba 
primjenjuje na sve akte Unije koji se odnose na ESA-u ili 
njezine definicije.  
4. Ova Uredba ne obvezuje države članice da pri izradi 
ra čuna za vlastite potrebe koriste ESA-u 2010.  
Članak 2.  
Metodologija  
1. Metodologija ESA-e 2010. iz članka 1. stavka 2. to čke (a) 
odre đena je u Prilogu A.  
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s 
člankom 7. o izmjeni metodologije ESA-e 2010. s ciljem poja ­ 
šnjenja i poboljšanja njezinog sadržaja radi osiguranja harmoni ­
ziranog tuma čenja ili me đunarodne usporedivosti pod uvjetom 
da se ne mijenjaju osnovni koncepti, ne zahtijevaju dodatna 
sredstva za proizvo đače u okviru Europskog statisti čkog 
sustava za njihovu provedbu i ne uzrokuje promjene vlastitih 
sredstava.HR 6 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8  
( 1 ) SL L 55, 28.2.2011., str. 13.  ( 2 ) SL L 332, 30.11.2006., str. 21.  
( 3 ) SL L 181, 19.7.2003., str. 1.
 3. U slu čaju sumnje u vezi s ispravnom provedbom ra čuno ­
vodstvenih pravila ESA-e 2010., predmetna država članica traži 
pojašnjenje od Komisije (Eurostata). Komisija (Eurostat) bez 
odlaganja ispituje zahtjev i dostavlja svoj savjet o zatraženom 
pojašnjenju predmetnoj državi članici i svim ostalim državama 
članicama.  
4. Države članice provode izra čun i alokaciju usluga financij ­
skog posredovanja indirektno mjerenih (UFPIM) u nacionalnim 
ra čunima u skladu s metodologijom opisanom u Prilogu A. 
Komisija je ovlaštena do 17. rujna 2013. donijeti delegirane 
akte u skladu s člankom 7. kojima se utvr đuje revidirana meto ­
dologija za izra čun i alokaciju UFPIM-a. Prilikom izvršavanja 
ovlasti prema ovom stavku, Komisija osigurava da se takvim 
posebnim aktima ne uvodi znatno dodatno administrativno 
optere ćenje za države članice ili jedinice koje daju podatke.  
5. Države članice bilježe izdatke za istraživanje i razvoj kao 
bruto investicije u fiksni kapital. Komisija je ovlaštena donijeti 
delegirane akte u skladu s člankom 7. kako bi osigurala pouz ­
danost i usporedivost podataka država članica o istraživanju i 
razvoju u okviru ESA-e 2010. Prilikom izvršavanja ovlasti u 
skladu s ovim stavkom, Komisija osigurava da se takvim dele ­
giranim aktima ne uvodi znatno dodatno administrativno opte ­
rećenje za države članice ili jedinice koje daju podatke.  
Članak 3.  
Dostava podataka Komisiji  
1. Države članice Komisiji (Eurostatu) dostavljaju ra čune i 
tablice odre đene u Prilogu B u roku koji je naveden za svaku 
tablicu.  
2. Države članice dostavljaju Komisiji podatke i metapodatke 
koji se traže ovom Uredbom u skladu s posebnim standardom 
za razmjenu podataka i drugim prakti čnim aranžmanima.  
Podaci se dostavljaju ili unose u elektroni čkom obliku u jedin ­
stveni središnji portal Komisije. Standard za razmjenu podataka 
i druge prakti čne aranžmane za dostavu podatka definira Komi ­
sija putem provedbenih akata. Ti se provedbeni akti donose u 
skladu s postupkom ispitivanja iz članka 8. stavka 2.  
Članak 4.  
Ocjena kvalitete  
1. Za potrebe ove Uredbe, kriteriji kvalitete odre đeni u 
članku 12. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009 primjenjuju se 
na podatke koji se dostavljaju u skladu s člankom 3. ove 
Uredbe.  2. Države članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) izvješ će o 
kvaliteti podataka koji se dostavljaju u skladu s člankom 3.  
3. Kada se kriteriji kvalitete iz stavka 1. primjenjuju na 
podatke obuhva ćene ovom Uredbom, na čine, strukturu, perio ­
dičnost i ocjenu pokazatelja izvješ ća o kvaliteti definira Komisija 
putem provedbenih akata. Ti se provedbeni akti donose u 
skladu s postupkom ispitivanja iz članka 8. stavka 2.  
4. Komisija (Eurostat) ocjenjuje kvalitetu dostavljenih 
podataka.  
Članak 5.  
Datum primjene i prve dostave podataka  
1. ESA 2010. se prvi put primjenjuje na podatke odre đene u 
skladu s Prilogom B koji se dostavljaju od 1. rujna 2014.  
2. Podaci se dostavljaju Komisiji (Eurostatu) u skladu s roko ­
vima utvr đenima u Prilogu B.  
3. U skladu sa stavkom 1., do prve dostave podataka na 
temelju ESA-e 2010., države članice nastavljaju Komisiji (Euro ­
statu) slati ra čune i tablice utvr đene primjenom ESA-e 95.  
4. Ne dovode ći u pitanje članak 19. Uredbe Vije ća (EZ, Eura ­
tom) br. 1150/2000 od 22. svibnja 2000. o provedbi Odluke 
2007/436/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Zajedni ­
ca (  1 ), Komisija i predmetna država članica provjeravaju isprav ­
nost provedbe ove Uredbe i rezultate tih provjera dostavljaju 
Odboru iz članka 8. stavka 1. ove Uredbe  
Članak 6.  
Odstupanja  
1. U mjeri u kojoj nacionalni statisti čki sustav zahtijeva ve će 
prilagodbe radi primjene ove Uredbe, Komisija odobrava privre ­
mena odstupanja državama članicama putem provedbenih 
akata. Ta odstupanja prestaju važiti najkasnije 1. sije čnja 
2020. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom 
ispitivanja iz članka 8. stavka 2.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 7  
( 1 ) SL L 130, 31.5.2000., str. 1.
 2. Komisija odobrava odstupanje u skladu sa stavkom 1. 
samo za razdoblje koje je predmetnoj državi članici dostatno 
za prilagodbu njezinog statisti čkog sustava. Udio BDP-a države 
članice u okviru Unije ili euro podru čja sam po sebi ne pred ­
stavlja opravdanje za odobrenje odstupanja. Komisija, prema 
potrebi, pruža podršku predmetnim državama članicama u 
njihovim naporima da osiguraju potrebne prilagodbe svojih 
statisti čkih sustava.  
3. Za potrebe odre đene u stavcima 1. i 2., predmetna država 
članica dostavlja Komisiji valjano opravdani zahtjev najkasnije 
17. listopada 2013.  
Nakon savjetovanja s Odborom za Europski statisti čki sustav, 
najkasnije do 1. srpnja 2018., Komisija podnosi izvješ će Europ ­
skom parlamentu i Vije ću o primjeni odobrenih odstupanja, 
kako bi se provjerilo jesu li ona još uvijek opravdana.  
Članak 7.  
Izvršavanje delegiranja  
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komi ­
siji podložno uvjetima utvr đenima u ovom članku.  
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavaka 
2. i 5. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od 
16. srpnja 2013. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz 
članka 2. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od dva 
mjeseca od 16. srpnja 2013. Komisija sastavlja izvješ će u 
pogledu delegiranja ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka 
petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produ ­
ljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parla ­
ment ili Vije će ne usprotive takvom produljenju najkasnije tri 
mjeseca prije kraja svakog razdoblja.  
3. Europski parlament ili Vije će mogu u bilo kojem trenutku 
opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2. stavaka 2., 4. i 5.  
Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj 
Odluci. Ona stupa na snagu sljede ćeg dana od dana objave 
odluke u  Službenom listu Europske unije  ili od kasnijeg datuma 
utvr đenog u Odluci. To ne utje če na valjanost bilo kojih dele ­
giranih akata koji su ve ć na snazi.  
4. Čim Komisija donese delegirani akt, ona o njemu isto ­
dobno obavješ ćuje Europski parlament i Vije će. 
5. Delegirani akt donesen u skladu s člankom 2. stavcima 2., 
4. i 5. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vije će ne izraze protivljenje u roku od tri mjeseca od obavijesti Europ ­
skom parlamentu ili Vije ću o tom aktu ili ako su, prije isteka 
navedenog roka, Europski parlament i Vije će obavijestili Komi ­
siju da ne će izraziti protivljenje. Na inicijativu Europskog parla ­
menta ili Vije ća navedeni se rok produljuje za tri mjeseca.  
Članak 8.  
Odbor  
1. Komisiji pomaže Odbor za Europski statisti čki sustav 
uspostavljen Uredbom (EZ) br. 223/2009. Taj odbor je odbor 
u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.  
2. Kod upu ćivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. 
Uredbe (EU) br. 182/2011.  
Članak 9.  
Suradnja s drugim odborima  
1. O svim pitanjima koja su u nadležnosti Odbora za 
monetarnu, financijsku i platnobilan čnu statistiku uspostav ­
ljenog Odlukom 2006/856/EZ Komisija traži mišljenje tog 
Odbora u skladu s člankom 2. navedene Odluke.  
2. Odboru za bruto nacionalni dohodak („Odbor za BND”) 
uspostavljenom Uredbom (EZ, Euratom) br. 1287/2003 Komi ­
sija dostavlja sve informacije o provedbi ove Uredbe koje su 
potrebne za obavljanje zadataka Odbor za BND.  
Članak 10.  
Prijelazne odredbe  
1. U svrhu prora čuna i vlastitih sredstava, Europski sustav 
ra čuna iz članka 1. stavka 1. Uredbe (EZ, Euratom) 
br. 1287/2003 i odnosnih pravnih akata, a posebno Uredbe 
(EZ, Euratom) br. 1150/2000 i Uredbe Vije ća (EEZ, Euratom) 
br. 1553/89 od 29. svibnja 1989. o kona čnom jedinstvenom 
režimu ubiranja vlastitih sredstava koja proizlaze iz poreza na 
dodanu vrijednost (  1 ) i dalje je ESA 95 dok je na snazi Odluka 
Vije ća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu 
vlastitih sredstava Europskih zajednica (  2 ). 
2. Za potrebe odre đivanja vlastitih sredstava na temelju PDV- 
a i iznimno od stavka 1., države članice mogu koristiti podatke 
temeljene na sustavu ESA 2010. dok je na snazi Odluka 
2007/436/EZ, Euratom u slu čaju kada nisu dostupni potrebni 
detaljni podaci u okviru sustava ESA 95.HR 8 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8  
( 1 ) SL L 155, 7.6.1989., str. 9.  
( 2 ) SL L 163, 23.6.2007., str. 17.
 Članak 11.  
Izvješ ćivanje o implicitnim obvezama  
Komisija do 2014. Europskom parlamentu i Vije ću podnosi 
izvješ će koje sadrži postoje će informacije o JPP-ima i drugim 
implicitnim obvezama, uklju čuju ći potencijalne obveze, osim 
državnih.  
Komisija do 2018. podnosi dodatno izvješ će Europskom parla ­
mentu i Vije ću kojim procjenjuje opseg u kojem informacije o 
obvezama koje je Komisija (Eurostat) objavila predstavljaju 
ukupnost implicitnih obveza, uklju čuju ći potencijalne obveze, 
osim državnih.  
Članak 12.  
Revizija  
Komisija do 1. srpnja 2018. i svakih pet godina nakon toga 
podnosi izvješ će Europskom parlamentu i Vije ću o primjeni ove 
Uredbe.  U izvješ ću se, izme đu ostalog, procjenjuje:  
(a) kvaliteta podataka o nacionalnim i regionalnim ra čunima;  
(b) u činkovitost ove Uredbe i postupka pra ćenja koji se primje ­
njuje na sustav ESA 2010.;  
(c) napredak u vezi s podacima o potencijalnim obvezama i 
raspoloživosti podataka u okviru sustava ESA 2010.  
Članak 13.  
Stupanje na snagu  
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u  
Službenom listu Europske unije . 
Ova je Uredba u cijelosti obvezuju ća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.  
Sastavljeno u Strasbourgu 21. svibnja 2013.  
Za Europski parlament 
Predsjednik  
M. SCHULZ  Za Vije će 
Predsjednica  
L. CREIGHTONHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 9
 
PRILOG A.  
POGLAVLJE 1.  OP ĆE ZNA ČAJKE I TEMELJNA NA ČELA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35  
OP ĆE ZNA ČAJKE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35 
Globalizacija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37  
UPOTREBA ESA-e 2010.  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37  
Okvir za analizu i politiku  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37  
Obilježja koncepata ESA-e 2010.  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39  
Klasifikacija po sektorima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 42  
Satelitski ra čuni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43  
ESA 2010. i SNA 2008.  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45  
ESA 2010. i ESA 95  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45  
TEMELJNA NA ČELA ESA-e 2010. KAO SUSTAVA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 46  
Statisti čke jedinice i njihovo grupiranje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 46  
Institucionalne jedinice i sektori  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47  
Lokalne poslovne jedinice (PJ) i djelatnosti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47  
Rezidentne i nerezidentne jedinice; ukupno gospodarstvo i inozemstvo  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47  
Tokovi i stanja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 48  
Tokovi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 48  
Transakcije  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 48  
Svojstva transakcija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 48  
Interakcije nasuprot transakcijama unutar jedinice . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 48  
Monetarne nasuprot nemonetarnim transakcijama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 48  
Transakcije sa i bez protustavki . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 49  
Preure đene transakcije . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 49  
Preusmjeravanje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 49  
Razdjeljivanje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 49  
Priznavanje glavne strane u transakciji  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 49  
Grani čni slu čajevi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 50  
Ostale promjene u aktivi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 50  
Ostale promjene obujma aktive i pasive . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 50  
Vlasni čki dobici i gubici . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 50  
Stanja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 50  
Sustav ra čuna i agregati  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 51  
Ra čunovodstvena pravila  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 51  
Terminologija za dvije strane ra čuna . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 51HR 10 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Dvostruko/ četverostruko bilježenje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 51  
Vrednovanje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 51  
Posebna vrednovanja proizvoda  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52  
Vrednovanje po stalnim cijenama  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52  
Vrijeme bilježenja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52  
Konsolidacija i saldiranje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52  
Konsolidacija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52  
Saldiranje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 53  
Ra čuni, izravnavaju će stavke i agregati  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 53  
Slijed ra čuna  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 53  
Ra čun roba i usluga  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 53  
Ra čun inozemstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 53  
Izravnavaju će stavke  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54  
Agregati  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 56  
BDP: klju čni agregat  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 56  
Input-output okvir  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 56  
Tablice ponude i uporabe  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57  
Simetri čne input-output  tablice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57  
POGLAVLJE 2.  JEDINICE I NJIHOVO GRUPIRANJE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58  
GRANICE NACIONALNOGA GOSPODARSTVA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58  
INSTITUCIONALNE JEDINICE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 60  
Sjedišta društva i holding društva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61  
Grupacije društava  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61  
Subjekti posebne namjene  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 62  
Zatvorena financijska društva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 62  
Umjetna društva k ćeri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 62  
Jedinice posebne namjene op će države  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 63  
INSTITUCIONALNI SEKTORI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 63  
Nefinancijska društva (S.11)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67  
Javna nefinancijska društva (S.11001)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68  
Nacionalna privatna nefinancijska društva (S.11002)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68  
Inozemno kontrolirana nefinancijska društva (S.11003)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68  
Financijska društva (S.12)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69  
Financijski posrednici  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69  
Pomo ćne financijske institucije  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 70HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 11
 
Financijska društva koja nisu financijski posrednici i pomo ćne financijske institucije  . . . . . . . 70  
Institucionalne jedinice uklju čene u sektor financijskih društava  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 70  
Podsektori financijskih društava  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 70  
Kombiniranje podsektora financijskih društava  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71  
Potpodjela podsektora financijskih društava na javna, nacionalna privatna i inozemno kontro ­
lirana financijska društva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71  
Središnja banka (S.121)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72  
Društva koja primaju depozite osim središnje banke (S.122)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72  
NF (S.123)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73 
Ne-nov čani investicijski fondovi (S.124)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73  
Ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova (S.125)  74  
Financijska društva koja obavljaju transakcije sekuritizacije (FVC)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74  
Trgovci vrijednosnicama i izvedenicama, financijska društva koja se bave posu đivanjem i specijalizirana 
financijska društva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74  
Pomo ćne financijske institucije (S.126)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75  
Društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavci (S.127)  . . . . . . . . . . . . . 75  
Osiguravaju ća društva (S.128)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 76  
Mirovinski fondovi (S.129)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77  
Op ća država (S.13)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 78  
Središnja država (osim fondova socijalne sigurnosti) (S.1311)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 78  
Savezna država (osim fondova socijalne sigurnosti) (S.1312)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 78  
Lokalna država (osim fondova socijalne sigurnosti) (S.1313)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79  
Fondovi socijalne sigurnosti (S.1314)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79  
Ku ćanstva (S.14)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79  
Poslodavci i samozaposlene osobe (S.141 i S.142)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80  
Zaposlenici (S.143)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80  
Primatelji vlasni čkog dohotka (S.1441)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80  
Primatelji mirovina (S.1442)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80  
Primatelji ostalih transfera (S.1443)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80  
Neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima (S.15)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 81  
Inozemstvo (S.2)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 81  
Sektorska klasifikacija jedinica proizvo đača prema glavnim standardnim pravnim oblicima 
vlasništva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 82  
LOKALNE POSLOVNE JEDINICE I DJELATNOSTI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84  
Lokalna poslovna jedinica  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84  
Djelatnosti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85  
Klasifikacija djelatnosti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85HR 12 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
JEDINICE HOMOGENE PROIZVODNJE I HOMOGENE GRANE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85  
Jedinica homogene proizvodnje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85  
Homogena grana  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85  
POGLAVLJE 3.  TRANSAKCIJE PROIZVODIMA I NEPROIZVEDENOM AKTIVOM  . . . . . . . . . . . . . . 86  
TRANSAKCIJE PROIZVODIMA OP ĆENITO  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86  
PROIZVODNJA I  OUTPUT  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87  
Glavne, sporedne i pomo ćne aktivnosti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 88  
Output (P.1)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 89  
Institucionalne jedinice: razlika izme đu „tržišnih”, „za vlastitu finalnu uporabu” i „netržišnih” 
jedinica  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91  
Vrijeme bilježenja i vrednovanja  outputa  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 94  
Proizvodi poljoprivrede, šumarstva i ribarstva (odjeljak A)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95  
Proizvodi prera điva čke industrije (odjeljak C); gra đevinarski radovi (odjeljak F)  . . . . . . . . . . . 95  
Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikala (odjeljak G)  . . . . . . . . 95  
Prijevoz i skladištenje (odjeljak H)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96  
Usluge pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane (odjeljak I)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97  
Financijske usluge i usluge osiguranja (odjeljak K): output središnje banke  . . . . . . . . . . . . . . 97  
Financijske usluge i usluge osiguranja (Odjeljak K): financijske usluge op ćenito  . . . . . . . . . . 97  
Financijske usluge koje se izravno pla ćaju . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97  
Financijske usluge koje se pla ćaju zara čunavanjem kamata  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98  
Financijske usluge koje se sastoje od stjecanja i otu đenja financijske aktive i pasive na financijskim 
tržištima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98  
Financijske usluge koje se pružaju u osiguravaju ćim i mirovinskim sustavima, pri čemu se aktivnost 
financira doprinosima za osiguranje i iz štednih prinosa  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98  
Usluge poslovanja nekretninama (odjeljak L)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100  
Stru čne, znanstvene i tehni čke usluge (odjeljak M); administrativne i pomo ćne usluge 
(odjeljak N)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100  
Usluge javne uprave i obrane; usluge obveznog socijalnog osiguranja (odjeljak O)  . . . . . . . . . 101  
Usluge obrazovanja (Odjeljak P); usluge zdravstvene zaštite i socijalne skrbi (odjeljak Q)  . . . 101  
Umjetni čke, zabavne i rekreacije usluge (odjeljak R); ostale usluge (odjeljak S)  . . . . . . . . . . . 101  
Privatna ku ćanstva kao poslodavci (odjeljak T)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 101  
INTERMEDIJARNA POTROŠNJA (P.2)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 101  
Vrijeme bilježenja i vrednovanje intermedijarne potrošnje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103  
FINALNA POTROŠNJA (P.3, P.4)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103  
Izdaci za finalnu potrošnju (P.3)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103  
Stvarna finalna potrošnja (P.4)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 105  
Vrijeme bilježenja i vrednovanje izdataka za finalnu potrošnju  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 107  
Vrijeme bilježenja i vrednovanje stvarne finalne potrošnje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 108HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 13
 
BRUTO INVESTICIJE (P.5)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 108  
Bruto investicije u fiksni kapital (P.51g)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 108  
Vrijeme bilježenja i vrednovanje bruto investicija u fiksni kapital  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 111  
Potrošnja fiksnog kapitala (P.51c)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112  
Promjene zaliha (P.52)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112  
Vrijeme bilježenja i vrednovanje promjena zaliha  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113  
Neto pove ćanje dragocjenosti (P.53)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 114  
IZVOZ I UVOZ ROBA I USLUGA (P.6 i P.7)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 115  
Izvoz i uvoz roba (P.61 i P.71)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 115  
Izvoz i uvoz usluga (P.62 i P.72)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117  
TRANSAKCIJE POSTOJE ĆIM DOBRIMA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120  
NETO NEPROIZVEDENA AKTIVA (NP)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121  
POGLAVLJE 4.  DISTRIBUTIVNE TRANSAKCIJE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 123  
NAKNADE ZAPOSLENICIMA (D.1)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 123  
Nadnice i pla će (D.11)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 123  
Nadnice i pla će u novcu  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 123  
Nadnice i pla će u naturi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 124  
Socijalni doprinosi poslodavaca (D.12)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 125  
Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D.121)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 125  
Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D.122)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 126  
POREZI NA PROIZVODNJU I UVOZ (D.2)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 128  
Porezi na proizvode (D.21)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 128  
Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) (D.211)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 128  
Porezi i carine na uvoz isklju čuju ći PDV (D.212)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 129  
Porezi na proizvode, isklju čuju ći PDV i uvozne poreze (D.214)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 129  
Ostali porezi na proizvodnju (D.29)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 130  
Porezi na proizvodnju i uvoz koji se pla ćaju institucijama Europske unije  . . . . . . . . . . . . . . . 130  
Porezi na proizvodnju i uvoz: vrijeme bilježenja i iznosi koji se bilježe  . . . . . . . . . . . . . . . . . 131  
SUBVENCIJE (D.3)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131  
Subvencije na proizvode (D.31)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132  
Uvozne subvencije (D.311)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132  
Ostale subvencije na proizvode (D.319)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132  
Ostale subvencije na proizvodnju (D.39)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 133  
VLASNI ČKI DOHODAK (D.4)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 134  
Kamata (D.41)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 135HR 14 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Kamate na depozite i zajmove  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 135  
Kamata na dužni čke instrumente  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 135  
Kamata na mjenice i sli čne kratkoro čne instrumente  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 135  
Kamata na obveznice i zadužnice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 135  
Ugovori o  zamjeni  kamatnih stopa i terminski ugovori o kamatnoj stopi  . . . . . . . . . . . . . . . . 136  
Kamata na financijski leasing  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 136  
Ostale kamate  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 136  
Vrijeme bilježenja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 136  
Raspodijeljeni dohodak društava (D.42)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 137  
Dividende (D.421)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 137  
Povla čenja iz dohotka kvazi-društava (D.422)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138  
Ponovno uložena zarada od izravnih ulaganja u inozemstvo (D.43)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 139  
Ostala ulaganja (D.44)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 139  
Dohodak od ulaganja koji se pripisuje ugovarateljima osiguranja (D.441)  . . . . . . . . . . . . . . . 139  
Dohodak od ulaganja koji se pla ća iz mirovinskih prava (D.442)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140  
Dohodak od ulaganja koji se može pripisati dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova 
(D.443 ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . 140  
Zakupnine (D.45)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141  
Zakupnina zemljišta  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141  
Zakupnine ispodpovršinske aktive  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141  
TEKU ĆI POREZI NA DOHODAK, BOGATSTVO I SL. (D.5)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141  
Porezi na dohodak (D.51)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141  
Ostali teku ći porezi (D.59)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142  
SOCIJALNI DOPRINOSI I NAKNADE (D.6)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 143  
Neto socijalni doprinosi (D.61)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145  
Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D.611)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145  
Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D.612)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 146  
Stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava (D.613)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 147  
Dodatni socijalni doprinosi ku ćanstava (D.614)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 147  
Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi (D.62)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 148  
Socijalne naknade u novcu (D.621)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 148  
Ostale naknade socijalnog osiguranja (D.622)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 148  
Naknade socijalne pomo ći u novcu (D.623)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 148  
Socijalni transferi u naturi (D.63)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 149  
Socijalne transfere u naturi - netržišna proizvodnja op će države i NPUSK-ova (D.631)  . . . . . 149  
Socijalni transferi u naturi — tržišna proizvodnja kupljena od strane op će države i NPUSK-ova 
(D.632)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 149HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 15
 
OSTALI TEKU ĆI TRANSFERI (D.7)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 150  
Neto premije neživotnog osiguranja (D.71)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 150  
Odštetni zahtjevi s naslova neživotnog osiguranja (D.72)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 151  
Teku ći transferi unutar sektora države (D.73)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 152  
Teku ća me đunarodna suradnja (D.74)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 152  
Razni teku ći transferi (D.75)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 153  
Teku ći transferi neprofitnim ustanovama koje služe ku ćanstvima (NPUSK-ovi) (D.751)  . . . . . 153  
Teku ći transferi izme đu ku ćanstava (D.752)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 153  
Ostali razni teku ći transferi (D.759)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 153  
Nov čane kazne i penali  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 153  
Lutrije i igre na sre ću . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 154  
Pla ćanja odštete  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 154  
Vlastita sredstva EU-a koja se temelje na PDV-u i BND-u (D.76)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 155  
PRILAGODBE ZA PROMJENE U MIROVINSKIM PRAVIMA (D.8)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 155  
KAPITALNI TRANSFERI (D.9)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156  
Porezi na kapital (D.91)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156  
Investicijske potpore (D.92)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 157  
Ostali kapitalni transferi (D.99)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 158  
DIONI ČKE OPCIJE ZAPOSLENIKA (DOZ-ovi)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 159  
POGLAVLJE 5.  FINANCIJSKE TRANSAKCIJE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161  
OP ĆE ZNA ČAJKE FINANCIJSKIH TRANSAKCIJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161  
Financijska aktiva, financijska potraživanja i pasiva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161  
Uvjetna aktiva i uvjetna pasiva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161  
Kategorije financijske aktive i pasive  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162  
Bilance, financijski ra čun i ostali tokovi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 163  
Vrednovanje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 163  
Neto i bruto bilježenje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164  
Konsolidacija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164  
Saldiranje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164  
Knjigovodstvena pravila za financijske transakcije  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 165  
Financijska transakcija čija je protutransakcija teku ći ili kapitalni transfer  . . . . . . . . . . . . . . . . 165  
Financijska transakcija s vlasni čkim dohotkom kao protutransakcijom  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 166  
Vrijeme bilježenja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 166  
Financijski ra čun po na čelu „od koga kome”  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 167HR 16 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
DETALJNA KLASIFIKACIJA FINANCIJSKIH TRANSAKCIJA PO KATEGORIJAMA  . . . . . . . . . . . 168  
Monetarno zlato i posebna prava vu čenja (F.1)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 168  
Monetarno zlato (F.11)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 168  
Posebna prava vu čenja (SDR-ovi) (F.12).  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 169  
Gotovina i depoziti (F.2)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 170  
Gotovina (F.21)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 170  
Depoziti (F.22 i F.29)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 170  
Prenosivi depoziti (F.22)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 170  
Ostali depoziti (F.29).  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171  
Dužni čki instrumenti (F.3)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171  
Glavne zna čajke dužni čkih instrumenata  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 172  
Klasifikacija po izvornom dospije ću i valuti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 172  
Klasifikacija po vrsti kamatne stope  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 172  
Dužni čki instrumenti fiksne kamatne stope  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173  
Dužni čki instrumenti promjenjive kamatne stope  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173  
Dužni čki instrumenti mješovite kamatne stope  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173  
Privatni plasmani  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 174  
Sekuritizacija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 174  
Pokrivene obveznice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 174  
Krediti (F.4)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 175  
Glavne zna čajke kredita:  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 175  
Klasifikacija kredita po izvornom dospije ću, valuti i namjeni kreditiranja  . . . . . . . . . . . . . . . . 175  
Razlika izme đu transakcija u kreditima i transakcija u depozitima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 175  
Razlika izme đu transakcija u kreditima i transakcija u dužni čkim instrumentima  . . . . . . . . . 175  
Razlika izme đu transakcija u kreditima, trgova čkih kredita i trgova čkih mjenica  . . . . . . . . . . 176  
Iznajmljivanje vrijednosnica i ugovori o otkupu  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 176  
Financijski leasing  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 177  
Ostale vrste kredita  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 177  
Financijska aktiva isklju čena iz kategorije kredita  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 177  
Vlasni čki udjeli i udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima (F.5)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178  
Ostali vlasni čki udjeli (F.51)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178  
Depozitne priznanice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178  
Dionice koje kotiraju na burzi (F.511)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178  
Dionice koje ne kotiraju na burzi (F.512)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178  
Prva javna ponuda, uvrštavanje na burzu, skidanje s burze i otkup dionica . . . . . . . . . 179HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 17
 
Financijska aktiva koja nije uklju čena u vlasni čke vrijednosne papire . . . . . . . . . . . . . . 179  
Ostali vlasni čki udjeli (F.519)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179  
Vrednovanje transakcija vlasni čkim udjelima . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 180  
Udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima (F.52)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 180  
Udjeli ili jedinice fonda tržišta novca (F.521)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 180  
Udjeli/jedinice koji nisu dijelom fonda tržišta novca (F.522)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181  
Vrednovanje transakcija u udjelima ili jedinicama u investicijskim fondovima . . . . . . . . 181  
Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava (F.6)  . . . . . 181  
Tehni čke rezerve neživotnog osiguranja (F.61)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181  
Životno osiguranje i prava na rentu (F.62)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181  
Mirovinska prava (F.63)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 182  
UvjetnaMogu ća mirovinska prava  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 182  
Potraživanja mirovinskih fondova od upravitelja mirovinskih fondova (F.64)  . . . . . . . . . . . . . 182  
Prava na nemirovinske koristi (F.65)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183  
Rezervacije za opoziv u okviru standardiziranih jamstava (F.66)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183  
Standardizirana jamstva i jednokratna jamstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183  
Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 184  
Financijske izvedenice (F.71)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 184  
Opcije  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 184  
Terminski ugovori  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 184  
Opcije nasuprot terminskim ugovorima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185  
Zamjene  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18 5 
Sporazumi o terminskom te čaju (FRA-ovi)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185  
Kreditne izvedenice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185  
Kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 186  
Financijski instrumenti koji nisu uklju čeni u financijske izvedenice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 186  
Dioni čke opcije zaposlenika (F.72)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 186  
Vrednovanje transakcija u financijskim izvedenicama i dioni čkim opcijama zaposlenika  . . . . . . . . . 187  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza (F.8)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 187  
Trgova čki krediti i predujmovi (F.81)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza, isklju čuju ći trgova čke kredite i predujmove  . . . . . . . . . . . . 188  
PRILOG 5.1. KLASIFIKACIJA FINANCIJSKIH TRANSAKCIJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 189  
Klasifikacija financijskih transakcija po kategorijama  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 189  
Klasifikacija financijskih transakcija po prenosivosti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190  
Strukturirane vrijednosnice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 191HR 18 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Klasifikacija financijskih transakcija po vrsti dohotka  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 191  
Klasifikacija financijskih transakcija po vrsti kamate  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 191  
Klasifikacija financijskih transakcija po dospije ću. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 192  
Kratkoro čno i dugoro čno dospije će . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 192  
Izvorno dospije će i preostalo dospije će . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 192  
Klasifikacija financijskih transakcija po valuti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 192  
Mjere novca  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19 2 
6. POGLAVLJE  OSTALI TOKOVI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 193  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 193  
OSTALE PROMJENE U AKTIVI I PASIVI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 193  
Ostale promjene u obujmu aktive i pasive (K.1 do K.6)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 193  
Ekonomsko nastajanje aktive (K.1)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 193  
Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive (K.2)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194  
Gubici zbog nepogoda (K.3)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194  
Nenadokna đene zapljene (K.4)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195  
Ostale promjene u obujmu koje nisu drugdje klasificirane (K.5)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195  
Promjene u klasifikaciji (K.6)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 196  
Promjene u klasifikaciji sektora i strukturi institucionalne jedinice (K.61)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 196  
Promjene u klasifikaciji aktive i pasive (K.62)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 196  
Nominalni vlasni čki dobici i gubici (K.7)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 197  
Neutralni vlasni čki dobici i gubici (K.71)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198  
Stvarni vlasni čki dobici i gubici (K.72)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198  
Vlasni čki dobici i gubici po vrstama financijske aktive i pasive  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199  
Monetarno zlato i posebna prava vu čenja (AF.1)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199  
Gotovina i depoziti (AF.2)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199  
Dužni čki instrumenti (AF.3)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199  
Zajmovi (AF.4)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 200  
Vlasništvo i udjeli u investicijskim fondovima (AF.6)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 200  
Programi prilagodbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava (AF.6)  200  
Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika (AF.7)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 200  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza (AF.8)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 200  
Aktiva iskazana u stranoj valuti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201  
7. POGLAVLJE  BILANCE STANJA - 7.01.  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202  
VRSTE AKTIVE I PASIVE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203  
Definicija aktive  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20 3HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 19
 
IZUZE ĆA IZ GRANICE AKTIVE I PASIVE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203  
KATEGORIJE AKTIVE I PASIVE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203  
Proizvedena nefinancijska aktiva (AN.1)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203  
Neproizvedena nefinancijska aktiva (AN.2)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204  
Financijska aktiva i pasiva (AF)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204  
VREDNOVANJE STAVKI U BILANCI STANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 207  
Op ća na čela vrednovanja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 207  
NEFINANCIJSKA AKTIVA (AN)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208  
Proizvedena nefinancijska aktiva (AN.1)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208  
Fiksna aktiva (AN.11)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208  
Proizvodi intelektualnog vlasništva (AN.117)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208  
Troškovi prijenosa vlasništva nad neproizvedenom aktivom (AN.116)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209  
Zalihe (AN.12)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209  
Dragocjenosti (AN.13)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209  
Neproizvedena nefinancijska aktiva (AN.2)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209  
Prirodni resursi (AN.21)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209  
Zemljište (AN.211)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209  
Rezerve ruda i energije (AN.212)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209  
Ostali prirodni resursi (AN.213, AN.214 i AN.215)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209  
Ugovori, najmovi i licence (AN.22)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210  
Kupovine umanjene za goodwill i marketinšku aktivu (AN.23)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210  
FINANCIJSKA AKTIVA I PASIVA (AF)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210  
Monetarno zlato i posebna prava vu čenja (SDR-ovi) (AF.1)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210  
Gotovina i depoziti (AF.2)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210  
Dužni čki instrumenti (AF.3)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210  
Zajmovi (AF.4)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21 1 
Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli/jedinice u investicijskim fondovima (AF.5)  . . . . . . . . . . . . 211  
Programi osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava (AF.6)  . . . . . . . . . . . 212  
Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika (AF.7)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza (AF.8)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
FINANCIJSKE BILANCE STANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
MEMORANDUMSKE STAVKE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 213  
Trajna potroša čka dobra (AN.m)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 213  
Izravna strana ulaganja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 213  
Nenaplativi zajmovi (AF.m2)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 213HR 20 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Bilježenje nenaplativih zajmova  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 214  
PRILOG 7.1. SAŽETAK SVAKE KATEGORIJE AKTIVE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 215  
PRILOG 7.2. PRIKAZ STAVKI OD PO ČETNE BILANCE STANJA DO ZAVRŠNE BILANCE 
STANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 224  
POGLAVLJE 8.  SLIJED RA ČUNA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 228  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 228  
Slijed ra čuna  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 228  
SLIJED RA ČUNA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 232  
Teku ći ra čuni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 232  
Ra čun proizvodnje (I.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 232  
Ra čuni raspodjele i uporabe dohotka (II.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 234  
Ra čuni primarne raspodjele dohotka (II.1.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 234  
Ra čun stvaranja dohotka (II.1.1.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 234  
Ra čun raspodjele primarnog dohotka (II.1.2.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 238  
Ra čun poduzetni čkog dohotka (II.1.2.1.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 244  
Ra čun alokacije ostalog primarnog dohotka (II.1.2.2.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 244  
Ra čun sekundarne raspodjele dohotka (II.2.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 251  
Ra čun preraspodjele dohotka u naturi (II.3.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 251  
Ra čun uporabe dohotka (II.4.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 258  
Ra čun uporabe raspoloživog dohotka (II.4.1.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 258  
Ra čun uporabe prilago đenog raspoloživog dohotka (II.4.2.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 258  
Ra čuni akumulacije (III.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 261  
Kapitalni ra čun (III.1.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 261  
Ra čun promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera (III.1.1.)  . . . . . . . . . . . . . . . . 261  
Ra čun stjecanja nefinancijske aktive (III.1.2.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 261  
Financijski ra čun (III.2.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 261  
Ra čun ostalih promjena aktive (III.3.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270  
Ra čun ostalih promjena obujma aktive (III.3.1.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270  
Ra čun revalorizacije (III.3.2.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270  
Ra čun neutralnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka (III.3.2.1.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270  
Ra čun stvarnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka (III.3.2.2.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270  
Bilance stanja (IV.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284  
Po četna bilanca stanja (IV.1.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284  
Promjene u bilanci stanja (IV.2.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284  
Završna bilanca stanja (IV.3.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 21
 
RA ČUNI SEKTORA INOZEMSTVA (V.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 292  
Teku ći ra čuni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 292  
Inozemni ra čun roba i usluga (V.I.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 292  
Inozemni ra čun primarnih dohodaka i teku ćih transfera (V.II.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 292  
Inozemni ra čuni akumulacije (V.III.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 292  
Kapitalni ra čun (V.III.1.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 292  
Financijski ra čun (V.III.2.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293  
Ra čun ostalih promjena aktive (V.III.3.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293  
Bilance stanja (V.IV.)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293  
RA ČUN ROBA I USLUGA (0)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 305  
INTEGRIRANI EKONOMSKI RA ČUNI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 305  
AGREGATI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 317  
Bruto doma ći proizvod po tržišnim cijenama (BDP)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 317  
Poslovni višak ukupnog gospodarstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 317  
Mješoviti dohodak ukupnog gospodarstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 317  
Poduzetni čki dohodak ukupnog gospodarstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 317  
Nacionalni dohodak (po tržišnim cijenama)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 317  
Nacionalni raspoloživi dohodak  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 317  
Štednja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 318  
Saldo inozemnog teku ćeg ra čuna  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 318  
Neto uzajmljivanje (+) ili pozajmljivanje (–) ukupnog gospodarstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 318  
Neto vrijednost ukupnog gospodarstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 318  
Izdaci i prihodi op će države  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 318  
POGLAVLJE 9.  TABLICE PONUDE I UPORABE I INPUT-OUTPUT OKVIR  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 320  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 320  
OPIS  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 324  
STATISTI ČKI ALAT  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 324  
ALAT ZA ANALIZU  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 325  
DETALJNIJE O TABLICAMA PONUDE I UPORABE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 325  
Klasifikacije  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 325  
Na čela vrednovanja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 327  
Trgova čke i transportne marže  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 328  
Porezi umanjeni za subvencije na proizvodnju i uvoz  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 330  
Ostali osnovni koncepti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 332  
Dodatne informacije  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 333HR 22 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
IZVORI PODATAKA I USKLA ĐIVANJE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 333  
ALAT ZA ANALIZU I PROŠIRENJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334  
POGLAVLJE 10.  MJERE CIJENE I OBUJMA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 337  
PODRU ČJE PRIMJENE INDEKSA CIJENA I OBUJMA U NACIONALNIM RA ČUNIMA  . . . . . . . . . 338  
Integrirani sustav indeksa cijena i obujma  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 338  
Ostali indeksi cijene i obujma  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339  
OP ĆA NA ČELA MJERENJA INDEKSA CIJENA I OBUJMA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339  
Definicija cijena i obujma tržišnih proizvoda  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339  
Kvaliteta, cijena i homogeni proizvodi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 340  
Cijene i obujam  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 34 1 
Novi proizvodi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 34 2 
Na čela za netržišne usluge  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343  
Na čela za dodanu vrijednosti i BDP  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344  
POSEBNI PROBLEMI PRI PRIMJENI NA ČELA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 345  
Porezi i subvencije na proizvode i uvoz  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 345  
Ostali porezi i subvencije na proizvodnju  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 346  
Potrošnja fiksnog kapitala  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 346  
Naknade zaposlenicima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 346  
Stanje proizvedene fiksne aktive i zaliha  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 346  
MJERE REALNOG DOHOTKA ZA UKUPNO GOSPODARSTVO  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 347  
ME ĐUPROSTORNI INDEKSI CIJENA I OBUJMA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 348  
POGLAVLJE 11.  STANOVNIŠTVO I INPUTI RADA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 349  
UKUPNO STANOVNIŠTVO  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 349  
EKONOMSKI AKTIVNO STANOVNIŠTVO  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 350  
ZAPOSLENOST  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 350  
Zaposlenici  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 351  
Samozaposlene osobe  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 351  
Zaposlenost i rezidentnost  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 352  
NEZAPOSLENOST  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35 3 
ZAPOSLENJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 353  
Zaposlenja i rezidentnost  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 354  
NEZABILJEŽENE GOSPODARSKE AKTIVNOSTI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 354  
UKUPNI ODRA ĐENI SATI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 354  
Utvr đivanje stvarno odra đenih sati  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 354  
EKVIVALENT PUNOG RADNOG VREMENA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 356HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 23
 
INPUTI RADA ZAPOSLENIKA PO STALNIM NAKNADAMA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 356  
MJERE PRODUKTIVNOSTI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 356  
POGLAVLJE 12.  TROMJESE ČNI NACIONALNI RA ČUNI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 357  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 357  
POSEBNA OBILJEŽJA TROMJESE ČNIH NACIONALNIH RA ČUNA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 358  
Vrijeme bilježenja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 358  
Proizvodnja u tijeku  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 358  
Aktivnosti koncentrirane u posebnim razdobljima godine  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 359  
Rijetka pla ćanja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 359  
Brze procjene  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 359  
Izravnanje odre đivanje mjerila tromjese čnih nacionalnih ra čuna  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 359  
Izravnanje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 360  
Dosljednost izme đu tromjese čnih i godišnjih ra čuna – odre đivanje mjerila (benchmarking)  360  
Lan čano povezane mjere cijene i promjena obujma  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 360  
Sezonske i kalendarske prilagodbe  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 361  
Slijed sastavljanja sezonski prilago đenih lan čano povezanih mjera obujma  . . . . . . . . . . . . . . . 362  
POGLAVLJE 13.  REGIONALNI RA ČUNI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 363  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 363  
REGIONALNO PODRU ČJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364  
JEDINICE I REGIONALNI RA ČUNI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364  
Institucionalne jedinice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364  
Lokalne jedinice po vrsti djelatnosti i regionalne proizvodne aktivnosti po djelatnosti  . . . . . . 365  
METODE REGIONALIZACIJE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 365  
AGREGATI ZA PROIZVODNE AKTIVNOSTI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 367  
Bruto dodana vrijednost i bruto doma ći proizvod po regiji  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 367  
Alokacija UFPIM-a korisni čkim djelatnostima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 367  
Zaposlenost  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 367  
Naknade zaposlenicima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 367  
Prijelaz s regionalnog BDV-a na regionalni BDP  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 367  
Stope rasta obujma regionalnog BDV-a  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 368  
REGIONALNI RA ČUNI DOHOTKA KU ĆANSTAVA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 368  
POGLAVLJE 14.  USLUGE FINANCIJSKOG POSREDOVANJA INDIREKTNO MJERENE (UFPIM)  . . . . . 371  
KONCEPT UFPIM-a I U ČINAK UPORABNE ALOKACIJE UFPIM-a NA GLAVNE AGREGATE  . . . 371  
IZRA ČUN PROIZVODNJE UFPIM-a PO SEKTORIMA S.122 I S.125  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 372  
Potrebni statisti čki podaci  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 372HR 24 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Referentne stope  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 372  
Unutarnja referentna stopa  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 373  
Vanjska referentna stopa  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 373  
Detaljna raspodjela UFPIM-a prema institucionalnim sektorima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 373  
Raš člamba alociranog UFPIM-a ku ćanstvima na intermedijarnu i finalnu potrošnju  . . . . . . . . . 374  
IZRA ČUN UVOZA UFPIM-a  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 375  
OBUJAM UFPIM-u VOLUMNIM TERMINIMA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 375  
IZRA ČUN UFPIM-a PO DJELATNOSTI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 376  
OUTPUT SREDIŠNJE BANKE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 376  
POGLAVLJE 15.  UGOVORI, NAJMOVI I LICENCE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377  
RAZLIKA IZME ĐU OPERATIVNOG  LEASINGA, LEASINGA  RESURSA I FINANCIJSKOG  
LEASINGA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377  
Operativni  leasing  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 379  
Financijski  leasing  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 379  
Leasing resursa  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 38 0 
Dozvole za korištenje prirodnog resursa  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 381  
Dozvole za obavljanje odre đenih djelatnosti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 382  
Javno-privatna partnerstva (JPP)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384  
Ugovori o koncesiji za usluge  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384  
Tržišni operativni  leasing  (AN.221)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384  
Isklju čiva prava na budu ću robu i usluge (AN.224)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384  
POGLAVLJE 16.  OSIGURANJE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 385  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 385  
Izravno osiguranje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 385  
Reosiguranje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 386  
Uklju čene jedinice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 387  
OUTPUT IZRAVNOG OSIGURANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 387  
Zara đene premije  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 387  
Dodaci na premiju  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 388  
Prilago đene nastale štete ili dospjele naknade  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 388  
Prilago đene štete nastale s naslova neživotnog osiguranja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 388  
Dospjele naknade s naslova životnog osiguranja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 389  
Tehni čke pri čuve osiguranja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 389  
Definiranje outputa osiguranja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 390  
Neživotno osiguranje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 390HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 25
 
Životno osiguranje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 391  
Reosiguranje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39 1 
TRANSAKCIJE POVEZANE S NEŽIVOTNIM OSIGURANJEM  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 391  
Raspodjela outputa osiguranja me đu korisnicima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 391  
Usluge osiguranja pružene prema sektoru inozemstva te iz sektora inozemstva  . . . . . . . . . . . 391  
Bilježenja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 392  
TRANSAKCIJE ŽIVOTNOG OSIGURANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 394  
TRANSAKCIJE POVEZANE S REOSIGURANJEM  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 396  
TRANSAKCIJE POVEZANE S POMO ĆNIM DJELATNOSTIMA OSIGURANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . 397  
RENTE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 397  
KNJIŽENJE BILJEŽENJE ŠTETA S NASLOVA NEŽIVOTNOG OSIGURANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . 398  
Obrada prilago đenih šteta  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 398  
Obrada katastrofalnih gubitaka  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 398  
POGLAVLJE 17.  SOCIJALNO OSIGURANJE, UKLJU ČUJU ĆI MIROVINE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 399  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 399  
Programi socijalnog osiguranja, socijalna pomo ć i individualne police osiguranja  . . . . . . . . . . . 399  
Socijalne naknade  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 400  
Socijalne naknade koje osigurava op ća država  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 401  
Socijalne naknade koje osiguravaju druge institucionalne jedinice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 401  
Mirovine i drugi oblici naknada  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 401  
NAKNADE SOCIJALNOG OSIGURANJA KOJE NISU MIROVINE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 401  
Programi socijalnog osiguranja koji nisu mirovinski programi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 401  
Drugi programi socijalnog osiguranja povezani sa zaposlenjem  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 402  
Bilježenje stanja i tokova po vrsti nemirovinskog programa socijalnog osiguranja  . . . . . . . . . . 402  
Programi socijalnog osiguranja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 402  
Drugi nemirovinski programi socijalnog osiguranja povezani sa zaposlenjem  . . . . . . . . . . . . . 402  
MIROVINE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 403  
Vrste mirovinskih programa  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 403  
Mirovinski programi socijalnog osiguranja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404  
Drugi mirovinski programi povezani sa zaposlenjem  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404  
Programi utvr đenih doprinosa  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 405  
Programi s utvr đenim naknadama  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 405  
Indikativni programi utvr đenih doprinosa i kombinirani programi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 405  
Usporedba programa utvr đenih naknada i programa utvr đenih doprinosa  . . . . . . . . . . . . . . . . 405  
Administrator mirovina, upravitelj mirovinskog fonda, mirovinski fond i mirovinski program 
više poslodavaca  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 406HR 26 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Bilježenje stanja i tokova po vrsti mirovinskog programa u socijalnom osiguranju  . . . . . . . . . 407  
Transakcije za mirovinske programe socijalne sigurnosti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 407  
Transakcije za ostale mirovinske programe povezane sa zaposlenjem  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 408  
Transakcije za utvr đene mirovinske doprinose  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 408  
Drugi tokovi povezani s mirovinskim programima utvr đenih doprinosa  . . . . . . . . . . . . . . . . . 410  
Transakcije u slu čaju utvr đenih naknada mirovinskih programa  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 411  
DODATNA TABLICA ZA OBRA ČUNATA MIROVINSKA PRAVA (ACCRUED –TO-DATE) U 
OKVIRU SOCIJALNOG OSIGURANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 414  
Oblik dodatne tablice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 414  
Stupci tablice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 416  
Redci tablice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 41 7 
Po četne i završne bilance stanja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 418  
Promjene u mirovinskim pravima zbog transakcija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 418  
Promjene mirovinskih prava zbog drugih gospodarskih tokova  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 420  
Povezani pokazatelji  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 421  
Aktuarske pretpostavke  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 422  
Do sada akumulirana (Accrued-to-date) prava  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 422  
Diskontna stopa  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 422  
Rast pla ća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 422  
Demografske pretpostavke  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 423  
POGLAVLJE 18.  RA ČUNI SEKTORA INOZEMSTVA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 424  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 424  
EKONOMSKO PODRU ČJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 425  
Rezidentnost  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 425  
INSTITUCIONALNE JEDINICE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 425  
POSLOVNICE KAO IZRAZ U ME ĐUNARODNIM RA ČUNIMA BILANCE PLA ĆANJA  . . . . . . . . . 425  
UVJETNO REZIDENTNE JEDINICE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 426  
PODUZE ĆA U VIŠE PODRU ČJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 426  
ZEMLJOPISNA PODJELA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 426  
ME ĐUNARODNI RA ČUNI BILANCE PLA ĆANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 427  
IZRAVNAVAJU ĆE STAVKE U TEKU ĆIM RA ČUNIMA ME ĐUNARODNIH RA ČUNA  . . . . . . . . . 427  
RA ČUNI SEKTORA INOZEMSTVA I NJIHOV ODNOS PREMA ME ĐUNARODNIM RA ČUNIMA 
BILANCE PLA ĆANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 428  
Vanjski ra čun roba i usluga  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 428  
Vrednovanje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43 1 
Roba za preradu  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 431HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 27
 
Preprodaja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 432  
Roba namijenjena preprodaji  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 432  
Uvoz i izvoz UFPIM-a  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 433  
Vanjski ra čun primarnog i sekundarnog dohotka  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 434  
Ra čun primarnog dohotka  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 435  
Dohodak od izravnih ulaganja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 435  
Ra čun sekundarnog dohotka (teku ći transferi) u BPM6  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 435  
Vanjski kapitalni ra čun . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 436  
Vanjski financijski ra čun i stanje me đunarodnih ulaganja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 437  
BILANCA STANJA ZA SEKTOR INOZEMSTVA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 439  
POGLAVLJE 19.  EUROPSKI RA ČUNI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 441  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 441  
OD NACIONALNIH DO EUROPSKIH RA ČUNA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 441  
Pretvorba podataka u razli čite valute  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 442  
Europske institucije  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 442  
Ra čun sektora inozemstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 443  
Izravnanje transakcija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 444  
Mjere cijena i obujma  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 444  
Bilance stanja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 444  
Matrice „od koga kome”  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 444  
PRILOG 19.1. RA ČUNI EUROPSKIH INSTITUCIJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 445  
Izvori  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 445  
Uporabe  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 446  
Konsolidacija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 446  
POGLAVLJE 20.  DRŽAVNI RA ČUNI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 447  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 447  
DEFINICIJA SEKTORA OP ĆE DRŽAVE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 447  
Identifikacija jedinica u državi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 447  
Državne jedinice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 447  
Neprofitne ustanove klasificirane u sektor op će države  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 448  
Ostale jedinice op će države  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 448  
Javni nadzor  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 449  
Razlikovanje izme đu tržišnog i netržišnog  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 449  
Pojam ekonomski zna čajnih cijena  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 449  
Kriteriji kupaca za output javnog proizvo đača . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 450HR 28 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Output se primarno prodaje korporacijama i ku ćanstvima.  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 450  
Output se prodaje samo državi.  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 450  
Output se prodaje državi i drugima.  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 450  
Test za odre đivanje tržišnih od netržišnih subjekata  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 450  
Financijsko posredovanje i granica države  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451  
Grani čni slu čajevi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451  
Javna glavna predstavništva (Public Head offices)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451  
Mirovinski fondovi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451  
Kvazi-društva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451  
Agencije za restrukturiranje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452  
Agencije za privatizaciju  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452  
Strukture za kupovinu loše imovine  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452  
Subjekti posebne namjene  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 453  
Zajedni čki pothvati (Joint ventures)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 453  
Agencije za reguliranje tržišta  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 453  
Nadnacionalna tijela  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454  
Podsektori op će države  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454  
Središnja država  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454  
Savezna država  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454  
Lokalna država  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455  
Fondovi socijalnog osiguranja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455  
PRIKAZ STATISTI ČKIH PODATAKA O JAVNIM FINANCIJAMA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455  
Okvir  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455  
Prihodi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 457  
Porezi i socijalni doprinosi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 457  
Prodaja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 457  
Ostali prihodi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 460  
Izdaci  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 460  
Naknade zaposlenicima i intermedijarna potrošnja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 460  
Izdaci za socijalne naknade  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 461  
Kamate  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 461  
Ostali teku ći izdaci  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 461  
Kapitalni izdaci  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 461  
Veza s izdacima države za finalnu potrošnju (P.3)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 462  
Izdaci države prema funkciji (COFOG)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 462HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 29
 
Izravnavaju će stavke  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 463  
Neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje (B.9)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 463  
Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera (B.101)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 463  
Financiranje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 463  
Transakcije u aktivi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 464  
Transakcije s obvezama  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 465  
Ostali ekonomski tokovi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 465  
Ra čun revalorizacije  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 465  
Ra čun ostalih promjena obujma aktive  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 466  
Bilance stanja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 466  
Konsolidacija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 467  
RA ČUNOVODSTVENA PITANJA U VEZI S OP ĆOM DRŽAVOM  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 468  
Prihodi od poreza  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 468  
Priroda prihoda od poreza  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 468  
Porezni krediti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 469  
Iznosi koji se bilježe  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 469  
Nenaplativi iznosi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 469  
Vrijeme bilježenja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 469  
Bilježenje dospije ća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 469  
Bilježenje dospije ća poreza  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 469  
Kamate  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 470  
Diskontirane obveznice i obveznice bez kupona (zero-coupon bonds)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 471  
Vrijednosnice vezane uz indeks (Index-linked securities)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 471  
Financijske izvedenice (Financial derivatives)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 471  
Sudske odluke  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 471  
Izdaci za vojsku (Military expenditure)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 471  
Odnosi države s javnim poduze ćima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 472  
Ulaganja u dioni čki kapital u javnim poduze ćima i raspodjela zarade  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 472  
Ulaganja u dioni čki kapital  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 472  
Dokapitalizacija (Capital injections)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 472  
Subvencije i dokapitalizacija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 472  
Pravila koja se upotrebljavaju u posebnim okolnostima  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 473  
Fiskalni poslovi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 473  
Raspodjela dohodaka javnih poduze ća . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 473  
Dividende nasuprot povla čenju vlasni čkih udjela  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 473HR 30 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Porezi nasuprot povla čenje vlasni čkih udjela  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474  
Privatizacija i nacionalizacija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474  
Privatizacija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474  
Neizravne privatizacije  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474  
Nacionalizacija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474  
Transakcije sa središnjom bankom  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 475  
Restrukturiranje, spajanja i preklasifikacije  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 475  
Dužni čki poslovi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 475  
Preuzimanje duga, brisanje duga i otpis duga (Debt assumptions, debt cancellation, and debt 
write-offs)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 475  
Preuzimanje i brisanje duga  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 475  
Preuzimanje duga koje uklju čuje transfer nefinancijske aktive  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 476  
Otpisi ili smanjenja dugova  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 476  
Ostalo restrukturiranje dugova  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 477  
Otkup duga po vrijednosti iznad tržišne  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 477  
Otkup loše imovine i sanacija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 477  
Jamstva za dug  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 478  
Jamstva-izvedenice  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 478  
Standardizirana jamstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 479  
Jednokratna jamstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 479  
Sekuritizacija (Securitisation)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 479  
Definicija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 479  
Kriteriji za priznavanje prodaje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 479  
Bilježenje tokova  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 480  
Ostala pitanja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 480  
Mirovinske obveze  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 480  
Pla ćanje paušalnih iznosa  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 480  
Javno-privatna partnerstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 481  
Opseg JPP-a  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 48 1 
Ekonomsko vlasništvo i dodjela aktive  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 481  
Ra čunovodstvena pitanja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 482  
Transakcije s me đunarodnim i nadnacionalnim organizacijama  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 483  
Razvojna pomo ć . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 484  
JAVNI SEKTOR  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 485  
Nadzor javnog sektora  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 485  
Središnje banke  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 48 6HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 31
 
Javna kvazi-društva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 487  
Subjekti posebne namjene i nerezidenti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 487  
Zajedni čki pothvati  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 487  
POGLAVLJE 21.  POVEZNICE IZME ĐU POSLOVNIH RA ČUNA I NACIONALNIH RA ČUNA TE 
MJERENJE POSLOVNE AKTIVNOSTI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 488  
NEKA POSEBNA PRAVILA I METODE POSLOVNOG RA ČUNOVODSTVA  . . . . . . . . . . . . . . . . . 488  
Vrijeme bilježenja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 488  
Dvostruko i četverostruko bilježenje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 488  
Vrednovanje  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 488  
Ra čun dobiti i gubitka i bilanca stanja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 489  
NACIONALNI RA ČUNI I POSLOVNI RA ČUNI: PRAKTI ČNA PITANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 489  
PRIJELAZ S POSLOVNIH IZVJEŠTAJA NA NACIONALNE RA ČUNE: PRIMJER NEFINANCIJSKIH 
PODUZE ĆA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 490  
Konceptualne prilagodbe  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 490  
Prilagodbe za postizanje uskla đenosti s ra čunima drugih sektora  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 490  
Primjeri prilagodba radi iscrpnosti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 490  
POSEBNA PITANJA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 490  
Vlasni čki dobici/gubici  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 490  
Globalizacija  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 491  
Spajanja i pripajanja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 491  
POGLAVLJE 22.  SATELITSKI RA ČUNI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 492  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 492  
Funkcionalne klasifikacije  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 495  
GLAVNA OBILJEŽJA SATELITSKIH RA ČUNA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 498  
Funkcionalni satelitski ra čuni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 498  
Posebni sektorski ra čuni . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 501  
Obuhva ćanje nemonetarnih podataka  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 505  
Dodatne pojedinosti i dopunski koncepti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 505  
Razli čiti temeljni koncepti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 506  
Uporaba modeliranja i uklju čivanje eksperimentalnih rezultata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 506  
Planiranje i izrada satelitskih ra čuna  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 507  
DEVET SPECIFI ČNIH SATELITSKIH RA ČUNA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 508  
Ra čuni poljoprivrede  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 509  
Ra čuni okoliša  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 509  
Ra čuni zdravstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 520  
Ra čuni proizvodnje ku ćanstava  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 522HR 32 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ra čuni rada i MDR  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 525  
Ra čuni produktivnosti i rasta  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 527  
Ra čuni istraživanja i razvoja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 528  
Ra čuni socijalne zaštite  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 530  
Satelitski ra čuni turizma  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 533  
POGLAVLJE 23.  KLASIFIKACIJE  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 535  
UVOD  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 535  
KLASIFIKACIJA INSTITUCIONALNIH SEKTORA (S)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 535  
KLASIFIKACIJA TRANSAKCIJA I OSTALIH TOKOVA  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 537  
Transakcije proizvoda (P)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 537  
Transakcije neproizvedene nefinancijske aktive (oznake NP)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 538  
Transakcije raspodjele (D)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 539  
Teku ći transferi u novcu i u naturi (D.5-D.8).  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 540  
Transakcije financijske aktive i pasiva (F)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 541  
Ostale promjene aktive (K)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 543  
KLASIFIKACIJA IZRAVNAVAJU ĆIH STAVKI I NETO VRIJEDNOSTI (B)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 543  
KLASIFIKACIJE STAVKI BILANCE STANJA (L ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544  
KLASIFIKACIJA AKTIVE (A)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544  
Nefinancijska aktiva (AN)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544  
Financijska aktiva (AF)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 546  
KLASIFIKACIJA DODATNIH STAVKI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 547  
Nenaplativi zajmovi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 547  
Usluge u vezi s kapitalom  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 548  
Tablica mirovina  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 548  
Trajni proizvodi za široku potrošnju  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 550  
Izravna strana ulaganja  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 550  
Potencijalne stavke  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 550  
Gotovina i depoziti  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 551  
Klasifikacija dužni čkih vrijednosnih papira u skladu s njihovim dospije ćem . . . . . . . . . . . . . . . 551  
Dužni čki vrijednosni papiri koji kotiraju na burzi i dužni čki vrijednosni papiri koji ne kotiraju 
na burzi  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 551  
Dugoro čni zajmovi s dospije ćem kra ćim od godine dana i dugoro čni zajmovi osigurani hipo ­
tekom  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 551  
Investicijski udjeli koji kotiraju na burzi i investicijski udjeli koji ne kotiraju na burzi  . . . . . 552  
Dospjele nepla ćene obveze po kamatama i otplatama  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 552  
Osobne i skupne doznake  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 552HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 33
 
PREGRUPIRANJE I ŠIFRIRANJE DJELATNOSTI (A) I PROIZVODA (P)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 552  
KLASIFIKACIJA FUNKCIJA DRŽAVE (COFOG)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 567  
KLASIFIKACIJA OSOBNE POTROŠNJE PREMA NAMJENI (COICOP)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 570  
KLASIFIKACIJA IZDATAKA NEPROFITNIH USTANOVA KOJE SLUŽE KU ĆANSTVIMA (COPNI)  572  
KLASIFIKACIJA IZDATAKA PROIZVO ĐAČA PREMA NAMJENI (COPP)  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 573  
POGLAVLJE 24.  RA ČUNI  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 575  
Tablica 24.1. – Ra čun 0: Ra čun roba i usluga  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 575  
Tablica 24.2. – Potpun slijed ra čuna ukupnog gospodarstva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 575  
Tablica 24.3. – Potpuni skup ra čuna za nefinancijska društva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 595  
Tablica 24.4. – Potpuni slijed ra čuna za financijska društva  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 609  
Tablica 24.5 – Potpuni skup ra čuna za op ću državu  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 624  
Tablica 24.6. - Potpuni slijed ra čuna ku ćanstava  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 640  
Tablica 24.7. ‒ Potpuni slijed ra čuna neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima  . . . . . . . . . . . . 656HR 34 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 1.  
OP ĆE ZNA ČAJKE I TEMELJNA NA ČELA  
OP ĆE ZNA ČAJKE  
1.01. Europski sustav ra čuna (dalje u tekstu: „ESA 2010.” ili „ESA”) je me đunarodno uskla đen ra čunovodstveni okvir za 
sustavno i detaljno opisivanje ukupnog gospodarstva (regije, države ili skupine država), njegovih sastavnih 
dijelova i odnosa s ostalim ukupnim gospodarstvima.  
1.02. Prethodnik ESA-e 2010., Europski sustav ra čuna iz 1995. (ESA 95), objavljen je 1996 (  1 ). Metodologija za ESA-u 
2010., kako je odre đena u ovom Prilogu, ima istu strukturu kao ESA 95 publikacija za prvih trinaest poglavlja, 
ali zatim ima jedanaest novih poglavlja koji opisuju aspekte sustava koji odražavaju razvoje u mjerenju suvre ­
menih gospodarstava ili u korištenju ESA-e 95 u Europskoj uniji (EU).  
1.03. Struktura ovog priru čnika je kako slijedi. Poglavlje 1. opisuje osnovne zna čajke sustava u pogledu koncepata i 
odre đuje na čela ESA-e te opisuje temeljne statisti čke jedinice i njihovo grupiranje. Daje pregled slijeda ra čuna te 
kratak opis klju čnih agregata te uloge tablica ponude i uporabe te  input-output  okvira. Poglavlje 2. opisuje 
institucionalne jedinice korištene za mjerenje gospodarstva te kako su te jedinice klasificirane u sektore i 
podsektore radi omogu ćivanja analize. Poglavlje 3. opisuje sve transakcije u pogledu proizvoda (roba i usluga), 
kao i neproizvedenih roba, u sustavu. Poglavlje 4. opisuje sve transakcije u gospodarstvu koje raspodjeljuju ili 
preraspodjeljuju dohodak i bogatstvo u gospodarstvu. Poglavlje 5. opisuje financijske transakcije u gospodarstvu. 
Poglavlje 6. opisuje promjene vrijednosti aktive koje se mogu dogoditi zbog negospodarskih doga đaja ili 
promjena cijena. Poglavlje 7. opisuje bilancu stanja te sustave klasifikacije aktive i pasive. Poglavlje 8. odre đuje 
sljedove ra čuna i izravnavaju će stavke povezane sa svakim ra čunom. Poglavlje 9. opisuje tablice ponude i uporabe 
i njihovu ulogu u uskla đivanju veli čina dohotka, proizvodnje i potrošnje u gospodarstvu. Tako đer opisuje  input- 
output  tablice koje se mogu izvesti iz tablica ponude i uporabe. Poglavlje 10. opisuje konceptualnu osnovu za 
veli čine cijena i obujma povezane s nominalnim vrijednostima u ra čunima. Poglavlje 11. opisuje veli čine stano ­
vništva i tržišta rada koje se mogu upotrebljavati s veli činama nacionalnih ra čuna u ekonomskoj analizi. Poglavlje 
12. daje kratak opis tromjese čnih nacionalnih ra čuna i kako se razlikuju s naglaskom u odnosu na godišnje 
ra čune.  
1.04. Poglavlje 13. opisuje namjene, koncepte i pitanja izra čuna pri pripremi niza regionalnih ra čuna. Poglavlje 14. 
opisuje mjerenje financijskih usluga koje pružaju financijski posrednici i koje se financiraju iz neto prihoda od 
kamata te su odraz višegodišnjeg istraživanja i razvoja u državama članicama radi dobivanja veli čine koja je 
snažna i uskla đena me đu državama članicama. Poglavlje 15. o ugovorima, najmovima i licencama potrebno je 
radi opisivanja podru čja od rastu ćeg zna čaja u nacionalnim ra čunima. Poglavlja 16. i 17. o osiguranju, socijalnom 
osiguranju i mirovinama opisuje kako se s tim programima postupa u nacionalnim ra čunima jer pitanja prera ­
spodjele dobivaju na interesu kako stanovništvo stari. Poglavlje 18. obuhva ća ra čune sektora inozemstva, koji su 
nacionalni ra čuni ekvivalentni veli činama u ra čunima sustava bilance pla ćanja. Poglavlje 19. o europskim ra ču­
nima tako đer je novo te obuhva ća aspekte nacionalnih ra čuna kada europski institucionalni i trgovinski aran ­ 
žmani otvaraju pitanja koja zahtijevaju uskla đeni pristup. Poglavlje 20. opisuje ra čune za sektor države – 
podru čje od posebnog interesa jer su pitanja fiskalne opreznosti država članica i dalje klju čna u vo đenju 
ekonomske politike u EU-u. Poglavlje 21. opisuje veze izme đu poslovnih ra čuna i nacionalnih ra čuna, podru čje 
od rastu ćeg interesa jer multinacionalne korporacije postaju odgovorne za rastu ći udio u bruto doma ćem 
proizvodu (BDP) u svim zemljama. Poglavlje 22. opisuje odnos izme đu satelitskih ra čuna i glavnih nacionalnih 
ra čuna. Poglavlja 23. i 24. služe za upu ćuje na veze; poglavlje 23. odre đuje klasifikaciju korištenu za sektore, 
aktivnosti i proizvode u ESA-i 2010., a poglavlje 24. odre đuje cjelokupni slijed ra čuna za svaki sektor.  
1.05. Struktura ESA-e 2010. u skladu je sa svjetskim smjernicama o nacionalnom ra čunovodstvu odre đenim u Sustavu 
nacionalnih ra čuna iz 2008. (SNA 2008.), osim odre đenih razlika u prikazu i ve ćem stupnju preciznosti nekih 
ESA 2010. koncepata koji se koriste za odre đene potrebe EU-a. Te su smjernice izra đene pod zajedni čkom 
odgovornoš ću Ujedinjenih naroda (UN), Me đunarodnog monetarnog fonda (MMF), Statisti čkog ureda EuropskeHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 35  
( 1 ) Uredba Vije ća (EZ) br. 2223/96 od 25. lipnja 1996. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih ra čuna u Zajednici (SL L 310, 
30.11.1996., str. 1.).
 unije (Eurostat), Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) i Svjetske banke. ESA 2010. je usmjerena 
na okolnosti i potrebe za podacima u EU. Kao SNA 2008., i ESA 2010. je uskla đena s konceptima i klasifika ­
cijama korištenima u brojnim drugim društvenim i ekonomskim statistikama (na primjer, statistici o nezapo ­
slenosti, statistici o proizvodnji i statistici o vanjskoj trgovini). ESA 2010. stoga služi kao središnji referentni okvir 
za društvenu i ekonomsku statistiku EU i njezinih država članica.  
1.06. Okvir ESA-e sastoji se od dva glavna skupa tablica:  
(a) ra čuni institucionalnih sektora;  
(b) input-output  okvir i ra čuni prema djelatnostima.  
1.07. Sektorski ra čuni pružaju, za svaki institucionalni sektor, sustavan opis razli čitih faza ekonomskog procesa: 
proizvodnje, stvaranja dohotka, raspodjele dohotka, preraspodjele dohotka, uporabe dohotka i financijske i 
nefinancijske akumulacije. Sektorski ra čuni tako đer uklju čuju bilancu stanja koja prikazuje stanja aktive, pasive 
i neto vrijednost na po četku i na kraju ra čunovodstvenog razdoblja.  
1.08.  Input-output  okvir, kroz tablice ponude i uporabe, detaljnije odre đuju proizvodni proces (strukturu troškova, 
stvaranje dohotka i zaposlenost) i tokove roba i usluga (proizvodnju, uvoz, izvoz, finalnu potrošnju, intermedi ­
jarnu potrošnju i investicije po proizvodnim grupama). U tom okviru odražavaju se dvije važne ra čunovodstvene 
jednakosti: zbroj dohodaka nastalih u djelatnosti jednak je dodanoj vrijednosti koju je proizvela ta djelatnost te, 
za svaki proizvod ili skupinu proizvoda, ponuda je jednaka potražnji.  
1.09. ESA 2010. obuhva ća koncepte stanovništva i zaposlenosti. Takvi su koncepti relevantni za sektorske ra čune, 
ra čune po djelatnostima i okvir ponude i uporabe.  
1.10. ESA 2010. nije ograni čena na godišnje nacionalno ra čunovodstvo, nego se tako đer primjenjuje na tromjese čne i 
kra će ili dulje razdoblje. Tako đer se primjenjuje na regionalne ra čune.  
1.11. ESA 2010. postoji usporedno sa SNA-om 2008. zbog uporaba veli čina nacionalnih ra čuna u EU-u. Države 
članice su odgovorne za prikupljanje i iskazivanje svojih nacionalnih ra čuna radi opisivanja svojeg gospodarskog 
stanja. Države članice tako đer sastavljaju skup ra čuna koji se dostavljaju Komisiji (Eurostatu) kao dio regulatornog 
plana dostave podataka za klju čne namjene socijalne, gospodarske i fiskalne politike u Uniji. Te namjene 
uklju čuju odre đivanje monetarnih doprinosa država članica u prora čun EU-a putem „ četvrtog izvora”, pomo ć 
regijama EU-a kroz planove strukturnih fondova i nadzor gospodarske uspješnosti država članica u okviru 
postupka zbog prekomjernog deficita i Pakta o stabilnosti i rastu.  
1.12. Kako bi se doprinosi i koristi raspodijelili u skladu s veli činama sastavljenim i prikazanim na strogo konzistentan 
na čin, ekonomska statistika korištena za te namjene sastavlja se u skladu s istim konceptima i pravilima. ESA 
2010. je uredba koja uspostavlja pravila, dogovore, definicije i klasifikacije koje se trebaju primijeniti u izradi 
nacionalnih ra čuna u državama članicama koje će biti dio plana dostave podataka kako je odre đeno u Prilogu B 
ovoj Uredbi.  
1.13. S obzirom na velike iznose novca uklju čene u sustavu doprinosa i koristi u EU-u, klju čno je da se sustav mjerenja 
primjenjuje konzistentno u svakoj državni članici. U takvim okolnostima važno je usvojiti oprezan pristup 
procjenama koje se ne mogu opažati izravno na tržištu, izbjegavaju ći korištenje jednostavnih postupaka za 
procjenjivanje veli čina u nacionalnim ra čunima.  
1.14. Koncepti ESA-e 2010. su u nekoliko slu čajeva specifi čniji i precizniji od onih u SNA 2008. radi osiguranja što je 
mogu će ve će konzistentnost me đu mjerenjima država članica izvedenih iz nacionalnih ra čuna. Taj prevladavaju ći 
zahtjev za snažno konzistentnim procjenama je rezultirao identificiranjem središnjeg skupa nacionalnih ra čuna u 
EU-u. Ako razina konzistentnosti mjerenja me đu državama članicama nije dovoljna, takve procjene se obi čno 
uklju čuju u takozvane „nesredišnje ra čune” koji obuhva ćaju dodatne tablice i satelitske ra čune.  
1.15. Primjer gdje se smatralo potrebnim biti oprezan u oblikovanju ESA-e 2010. je u podru čju mirovinskih obveza. 
Postoje opravdani razlozi za njihovo mjerenje radi pomo ći u ekonomskoj analizi, ali klju čni zahtjev u EU-u za 
izradom ra čuna koji su uskla đeni u vremenu i prostoru zahtijevao je oprezan pristup.HR 36 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Globalizacija  
1.16. Sve ve ća globalna priroda ekonomske aktivnosti pove ćala je me đunarodnu trgovinu u svim svojim oblicima te 
pove ćala izazove državama u prikazivanju svojih doma ćih gospodarstava u nacionalnim ra čunima. Globalizacija 
je dinami čan i multidimenzionalan proces u kojem nacionalni resursi postaju više me đunarodno pokretljiviji, dok 
nacionalna gospodarstva postaju sve više me đusobno ovisna. Obilježje globalizacije koje može uzrokovati najviše 
problema u mjerenju za nacionalne ra čune je rastu ći udio me đunarodnih transakcija multinacionalnih trgova čkih 
društava, u kojem su prekograni čne transakcije izme đu mati čnih društava, društava k ćeri i podružnica. Me đutim, 
postoje i drugi izazovi, a u nastavku je iscrpniji popis pitanja u vezi s podacima:  
(1) transferne cijene izme đu povezanih trgova čkih društava (vrednovanje uvoza i izvoza);  
(2) pove ćanje obrade proizvoda, pri čemu se robama trguje preko me đunarodnih granica bez promjene vlasni ­ 
štva (robe za obradu) i preprodaja;  
(3) me đunarodna trgovina putem Interneta, kako za trgova čka društva, tako i za ku ćanstva;  
(4) trgovina i korištenje intelektualnim vlasništvom na svjetskoj razini;  
(5) radnici koji rade u inozemstvu i dozna čuju zna čajne iznose obitelji u tuzemstvu (doznake radnika, kao dio 
osobnih transfera);  
(6) multinacionalne korporacije koje organiziraju svoje poslovanje preko nacionalnih granica, radi pove ćanja 
proizvodne u činkovitosti i smanjenja ukupnog poreznog tereta. To može dovesti do umjetnih korporativnih 
struktura koje ne odražavaju ekonomsku stvarnost;  
(7) korištenje  off-shore  financijskih posrednika (subjekti posebne namjene i drugi oblici) radi ure đenja financiranja 
globalnih aktivnosti;  
(8) ponovni izvoz roba i prijevoz u EU roba izme đu država članica nakon ulaska u Uniju (kvazi-prijevoz);  
(9) pove ćanje odnosa izme đu izravnih stranih ulaganja te potreba identificiranja i raspodjele tokova izravnih 
ulaganja.  
1.17. Svi ovi sve uobi čajeniji aspekti globalizacije čine uo čavanje i precizno mjerenje prekograni čnih tokova rastu ćim 
izazovom za nacionalne statisti čare. Čak i sa sveobuhvatnim i snažnim sustavom prikupljanja i mjerenja za 
stavke u sektoru inozemstva (i stoga tako đer u me đunarodnim ra čunima koji se nalaze u bilanci pla ćanja), 
globalizacija će pove ćati potrebu za poja čanim naporima za održavanje kvalitete nacionalnih ra čuna za sva 
gospodarstva i grupacije gospodarstava.  
UPOTREBA ESA-e 2010.  
Okvir za analizu i politiku  
1.18. Okvir ESA-e može se upotrebljavati za analizu i ocjenu:  
(a) strukture ukupnog gospodarstva. Primjeri vrsta korištenih veli čina su:  
(1) dodana vrijednost i zaposlenost prema djelatnostima;  
(2) dodana vrijednost i zaposlenost prema regiji;  
(3) raspodjela prihoda prema sektoru;  
(4) uvoz i izvoz prema skupini proizvoda;  
(5) izdaci za finalnu potrošnju prema funkciji i skupini proizvoda;  
(6) investicije u fiksni kapital i stanje fiksnog kapitala prema djelatnostima;  
(7) struktura stanja i tokova financijske aktive prema vrsti aktive i sektoru;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 37
 
(b) specifi čnih dijelova ili aspekata gospodarstva. Primjeri su:  
(1) bankarstvo i financije u nacionalnom gospodarstvu;  
(2) uloga države i njezin financijski položaj;  
(3) gospodarstvo pojedine regije (u usporedbi s ukupnim nacionalnim gospodarstvom);  
(4) razine štednje i zaduženosti ku ćanstava;  
(c) razvoja gospodarstva tijekom vremena. Primjeri su:  
(1) analiza stopa rasta BDP-a;  
(2) analiza inflacije;  
(3) analiza sezonskih kretanja u potrošnji ku ćanstava na temelju tromjese čnih ra čuna;  
(4) analiza promjene važnosti odre đenih vrsta financijskih instrumenata tijekom vremena, npr. pove ćanje 
važnosti financijskih izvedenica;  
(5) usporedba industrijske strukture nacionalnog gospodarstva tijekom duljeg razdoblja;  
(d) ukupnog gospodarstva u odnosu na ostala gospodarstva. Primjeri su:  
(1) usporedba uloge i veli čine države u državama članicama EU-a;  
(2) analiza me đuovisnosti izme đu gospodarstava EU-a, uzimaju ći u obzir države članice i njihove regije;  
(3) analiza sastava i odredišta izvoza EU-a;  
(4) usporedba stopa rasta BDP-a ili raspoloživog dohotka po stanovniku u EU-u i drugim razvijenim 
gospodarstvima.  
1.19. Za EU i njegove države članice, brojke iz ESA okvira imaju važnu ulogu za oblikovanje i pra ćenje njihovih 
socijalnih i ekonomskih politika.  
Sljede ći primjeri pokazuju uporabe ESA okvira:  
(a) pra ćenje i usmjeravanje pri odre đivanju makroekonomske i monetarne politike u europodru čju i odre đivanje 
kriterija konvergencije za ekonomsku i monetarnu uniju (EMU) u pogledu podataka nacionalnih ra čuna (npr. 
stope rasta BDP-a);  
(b) odre đivanje kriterija za postupak zbog prekomjernog deficita: veli čine državnog deficita i zaduženosti;  
(c) odobravanje financijske potpore regijama u EU-u: pri dodjeli sredstava regijama koristi se statistika regio ­
nalnih ra čuna;  
(d) odre đivanje vlastitih sredstava prora čuna EU-a. Oni ovise o podacima iz nacionalnih ra čuna na tri na čina: 
(1) ukupna sredstva EU-a odre đuju se kao postotak zbroja bruto nacionalnih dohodaka država članica (BND);  
(2) tre ći vlastiti izvor EU-a je vlastiti izvor iz PDV-a. Doprinosi država članica ovome izvoru u velikoj su 
mjeri odre đeni podacima iz nacionalnih ra čuna jer se ti podaci koriste za izra čunavanje prosje čne stope 
PDV-a;HR 38 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(3) relativne veli čine doprinosa država članica za četvrti vlastiti izvor EU temelji se na procjenama njihovih 
bruto nacionalnih dohodaka. Te su procjene temelj za ve ćinu pla ćanja država članica.  
Obilježja koncepata ESA-e 2010.  
1.20. Radi uspostave ravnoteže izme đu potrebe za podacima i mogu ćnosti njihova prikupljanja, koncepti ESA-e 2010. 
imaju nekoliko važnih obilježja. Obilježja su da su ra čuni: 
(a) uskla đeni na me đunarodnoj razini;  
(b) uskla đeni s drugim sustavima socijalne i ekonomske statistike;  
(c) konzistentni;  
(d) operativni, to jest da se mogu mjeriti u praksi;  
(e) razli čiti od ve ćine administrativnih koncepata;  
(f) dobro uspostavljeni i utvr đeni za dugo razdoblje;  
(g) usmjereni na opisivanje ekonomskog procesa u monetarnim i lako vidljivim izrazima;  
(h) prikladni za primjenu u razli čitim situacijama i za razli čite namjene.  
1.21. Koncepti ESA-e 2010. uskla đeni su na me đunarodnoj razini zato što:  
(a) koncepti ESA-e 2010. uskla đeni su s onima iz svjetskih smjernica za nacionalno ra čunovodstvo, tj. SNA 
2008.;  
(b) državama članicama ESA 2010. predstavlja standard za prikazivanje podataka iz nacionalnih ra čuna svim 
me đunarodnim organizacijama;  
(c) me đunarodna uskla đenost koncepata klju čna je pri usporedbi statistika razli čitih zemalja.  
1.22. Koncepti u ESA-i 2010. uskla đeni su s onima u drugim društvenim i ekonomskim statistikama jer ESA 2010. 
primjenjuje koncepte i klasifikacije (npr. statisti čke klasifikacije ekonomskih djelatnosti u Europskoj uniji „NACE 
rev. 2” (  1 )) koji se koriste za druge društvene i ekonomske statistike država članica, npr. u statistici o proizvodnji, 
statistici o vanjskoj trgovini i statistici o zaposlenosti; razlike u konceptima zadržane su na najnižoj razini. 
Nadalje, koncepti i klasifikacije u ESA-i 2010. uskla đeni su s onima Ujedinjenih naroda.  
To uskla đivanje sa društvenim i ekonomskom statistikom pomaže u povezivanju i usporedbi s tim podacima, 
tako da se može osigurati kvaliteta podataka iz nacionalnih ra čuna. Nadalje, podaci sadržani u tim posebnim 
statistikama mogu se bolje povezati s op ćom statistikom o nacionalnom gospodarstvu.  
1.23. Zajedni čki koncepti korišteni u nacionalnom ra čunovodstvenom okviru i drugim sustavima društvene i 
ekonomske statistike omogu ćuju izvo đenje konzistentnih veli čina. Na primjer, mogu se izra čunati sljede ći omjeri:  
(a) izra čunavanje produktivnosti, kao što je dodana vrijednost po satu rada (ovi iznosi zahtijevaju konzistentnost 
izme đu koncepata dodane vrijednosti i sati rada);  
(b) raspoloživi nacionalni dohodak po stanovniku (ovaj omjer zahtijeva konzistentnost izme đu koncepata raspo ­
loživog nacionalnog dohotka i veli čina stanovništva);  
(c) investicije u fiksni kapital kao postotak stanja fiksnog kapitala (ovaj omjer zahtijeva konzistentnost izme đu 
definicija spomenutih tokova i stanja);HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 39  
( 1 ) Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vije ća od 20. prosinca 2006. o utvr đivanju statisti čke klasifikacije ekonomskih 
djelatnosti NACE Revision 2 (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).
 (d) državni deficit i državni dug kao postotak bruto doma ćeg proizvoda (ovi iznosi zahtijevaju konzistentnost 
izme đu pojmova državnog deficita, državnog duga i bruto doma ćeg proizvoda).  
Unutarnja konzistentnost koncepata dopušta izvo đenje odre đenih procjena iz reziduala, npr. štednja se može 
procijeniti kao razlika izme đu raspoloživog dohotka i izdataka za finalnu potrošnju.  
1.24. Koncepti u ESA-i 2010. primjenjuju se imaju ći na umu skupljanje podataka i mjerenje. Operativno obilježje se 
očituje na nekoliko na čina u smjernicama za izradu ra čuna.  
(a) Aktivnosti ili stavke opisuju se jedino ako su zna čajne veli čine. Na primjer: vlastita proizvodnja roba u 
ku ćanstvima, poput tkanja i lon čarstva, ne bilježi se kao proizvodnja, jer ona nije zna čajna za zemlje EU-a.  
(b) Neki su koncepti popra ćeni smjernicama za njihovu procjenu. Na primjer, pri odre đivanju potrošnje fiksnog 
kapitala, upu ćuje se na linearnu amortizaciju. Za procjenu stanja fiksnog kapitala treba primjenjivati metodu 
stalne inventarizacije kada nedostaju izravni podaci o stanju fiksnog kapitala. Drugi primjer je vrednovanje 
proizvodnje za vlastitu uporabu: ona se, u na čelu, vrednuje po bazi čnim cijenama, ali se vrednovanje bazi čnih 
cijena, prema potrebi, može procijeniti zbrajanjem razli čitih troškova proizvodnje.  
(c) Usvojeni su neki dogovori. Na primjer, sve se kolektivne usluge koje osigurava država klasificiraju kao izdaci 
za finalnu potrošnju.  
1.25. Me đutim, mogu će je da se podaci potrebni za statistiku nacionalnih ra čuna ne mogu lako skupiti izravno, jer se 
temeljni koncepti obi čno razlikuju od koncepata na kojima se temelje izvori administrativnih podataka. Primjeri 
administrativnih izvora su poslovni ra čuni, evidencije o razli čitim vrstama poreza (PDV, porez na dohodak, 
uvozne pristojbe itd.), podaci o socijalnoj sigurnosti te podaci nadzornih odbora u bankarstvu i osiguranju. 
Ovi administrativni podaci služe kao ulazne jedinice za izradu nacionalnih ra čuna. Stoga se oni preoblikuju kako 
bi bili u skladu s ESA-om.  
Koncepti ESA-e obi čno se razlikuju od administrativnih protustavki u tome što:  
(a) administrativni se koncepti razlikuju od države do države. Posljedi čno, me đunarodna uskla đenost nije 
mogu ća kada se koriste administrativni koncepti;  
(b) administrativni se koncepti s vremenom mijenjaju. Posljedi čno, usporedbe s vremenskim odmakom nisu 
mogu će korištenjem administrativnih koncepata;  
(c) koncepti na kojima se temelje izvori administrativnih podataka obi čno nisu uskla đeni izme đu razli čitih 
administrativnih sustava. Me đutim, povezivanje i usporedba podataka, što predstavlja klju čni element pri 
sastavljanju nacionalnih ra čuna, ostvarivi su jedino uz uskla đeni skup koncepata.  
(d) administrativni koncepti op ćenito nisu optimalni za ekonomsku analizu i ocjenu ekonomske politike.  
1.26. Ipak, izvori administrativnih podataka vrlo dobro zadovoljavaju potrebe za podacima nacionalnih ra čuna i ostalih 
statistika, budu ći da:  
(a) koncepti i klasifikacije koji su izvorno namijenjeni u statisti čke svrhe, tako đer se usvajaju i u administrativne 
svrhe, npr. klasifikacija državnih izdataka prema vrsti;  
(b) izvori administrativnih podataka izri čito uzimaju u obzir (posebne) statisti čke potrebe za podacima; to se na 
primjer odnosi na sustav Intrastat za pružanje informacija o isporuci roba izme đu država članica.  
1.27. Glavni koncepti ESA-e jasno su odre đeni i utvr đeni za dulje razdoblje, budu ći da:  
(a) odobreni su kao me đunarodni standard ve ć mnogo godina;  
(b) u uzastopnim me đunarodnim smjernicama za nacionalno ra čunovodstvo vrlo se malo temeljnih koncepata 
mijenja.  
Ovaj kontinuitet u konceptima smanjuje potrebu za ponovnim izra čunom vremenskih serija. Nadalje, smanjuje 
izloženost koncepata nacionalnim i me đunarodnim politi čkim pritiscima. Iz tih razloga podaci nacionalnih 
ra čuna mogli su biti nepristrana baza podataka za ekonomsku politiku i analizu.HR 40 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
1.28. Naglasak koncepata ESA-e 2010. stavljen je na opisivanje ekonomskog procesa u monetarnim izrazima koji su 
lako vidljivi. Stanja i tokovi koji nisu lako vidljivi u monetarnom smislu ili koji nemaju jasan monetarni 
ekvivalent ne bilježe se u ESA-i.  
Ovo se na čelo nije primjenjivalo striktno, budu ći da tako đer treba uzeti u obzir zahtjev za konzistentnoš ću i 
potrebe korisnika. Na primjer, radi konzistentnosti se vrijednost kolektivnih državnih usluga bilježi kao izlazne 
jedinice, budu ći da je isplata naknade zaposlenicima i kupovina svih vrsta roba i usluga koju izvrši država lako 
vidljiva u monetarnim izrazima. Nadalje, u svrhu ekonomske analize i politike, opisivanje kolektivnih državnih 
usluga u odnosu na ostatak nacionalnog gospodarstva pove ćava korisnost nacionalnih ra čuna kao cjeline.  
1.29. Opseg koncepata ESA-e može se ilustrirati uzimaju ći u obzir nekoliko važnih grani čnih slu čajeva.  
U granice proizvodnje ESA-e bilježi se sljede će (vidjeti stavke od 3.07 do 3.09):  
(a) proizvodnja pojedina čnih i kolektivnih državnih usluga;  
(b) proizvodnja usluga stanovanja za vlastiti ra čun vlasnika-stanara;  
(c) proizvodnja roba za vlastitu finalnu potrošnju, npr. poljoprivrednih proizvoda;  
(d) izgradnja za vlastite potrebe, uklju čuju ći i onu koju su izvela ku ćanstva;  
(e) proizvodnja usluga koje je proizvelo pla ćeno ku ćansko osoblje;  
(f) uzgoj riba u ribnjacima;  
(g) proizvodnja zabranjena zakonom, ako sve jedinice uklju čene u transakciju u nju ulaze dobrovoljno;  
(h) proizvodnja čiji prihodi nisu u potpunosti prijavljeni poreznim tijelima, npr. skrivena proizvodnja tekstila.  
1.30. Sljede će nije uklju čeno u granice proizvodnje i ne bilježi se u ESA-i:  
(a) ku ćanske i osobne usluge proizvedene i konzumirane u istom ku ćanstvu, npr. čišćenje, priprema hrane ili 
njega bolesnih ili starijih osoba;  
(b) dobrovoljne usluge koje ne vode do proizvodnje roba, npr. čuvanje i čišćenje bez naknade;  
(c) prirodni uzgoj ribe u otvorenom moru.  
1.31. ESA bilježi sve  outpute  proizvodnje koji se nalaze u granicama definirane proizvodnje. Me đutim,  outputi  pomo ćnih 
aktivnosti ne bilježe se. Svi  inputi  upotrebljeni za pomo ćnu aktivnost tretiraju se kao  inputi  aktivnosti koju ta 
aktivnost podupire. Ako je subjekt koji obavlja samo pomo ćne aktivnosti statisti čki vidljiv, u smislu da su 
odvojeni ra čuni za proizvodnju koju obavlja lako dostupni, ili ako je na zemljopisno razli čitom podru čju od 
subjekata koje opslužuje, mora se zabilježiti kao zasebna jedinica i razvrstati u klasifikaciju djelatnosti koja 
odgovara njegovoj glavnoj aktivnosti, i u nacionalnim i u regionalnim ra čunima. U nedostatku dostupnosti 
prikladnih osnovnih podataka,  output  pomo ćne aktivnosti može se procijeniti zbrajanjem troškova.  
1.32. Ako se aktivnosti smatraju proizvodnjom i njihov se  output  bilježi, tada se tako đer bilježi i popratni dohodak, 
zaposlenost, finalna potrošnja i sl. Na primjer, ako se vlastita proizvodnja stambenih usluga od vlasnika-stanara 
bilježi kao proizvodnja, bilježi se tako đer i dohodak i izdaci za finalnu potrošnju koji nastaju za spomenute 
stanare-vlasnike. Budu ći da, po definiciji, nema  inputa  rada pri proizvodnji usluga stanovanja od vlasnika-stanara, 
ne bilježi se zaposlenost. Time se zadržava konzistentnost sa sustavom statistike rada, u kojoj se ne bilježi 
zaposlenost za vlasništvo stanova. Obrnuto vrijedi kada se aktivnosti ne bilježe kao proizvodnja: ku ćanske usluge 
proizvedene i potrošene u istom ku ćanstvu ne stvaraju dohodak i izdatke za finalnu potrošnju te nema zapo ­
slenosti.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 41
 
1.33. ESA tako đer odre đuje dogovore u pogledu:  
(a) vrednovanje državnog  outputa ; 
(b) vrednovanje  outputa  osiguravaju ćih usluga i usluga financijskog posredovanja neizravno mjerenih;  
(c) bilježenje državnih kolektivnih usluga kao izdataka za krajnju potrošnju, a ne kao intermedijarne potrošnje;  
Klasifikacija po sektorima  
1.34. Sektorski ra čuni se stvaraju dodjelom jedinica sektorima i to omogu ćava prikazivanje transakcija i izravnavaju ćih 
stavki ra čuna po sektorima. Prikaz po sektorima otkriva mnoge klju čne veli čine za potrebe ekonomske i porezne 
politike. Glavni sektori su ku ćanstva, država, društva (financijska i nefinancijska), neprofitne ustanove koje služe 
ku ćanstvima (NPUSK-ovi) i inozemstvo.  
Razlika izme đu tržišne i netržišne aktivnosti je važ na. Subjekt koji kontrolira država, za koji se pokazalo da je 
tržišno društvo, klasificira se u sektoru društava, izvan sektora op će države. Stoga, razine deficita i zaduženosti 
društva ne će biti dio deficita i duga op će države.  
1.35. Važno je da se uspostave jasni i postojani kriteriji za dodjeljivanje subjekata sektorima.  
Javni sektor sastoji se od svih institucionalnih jedinica rezidentnih u gospodarstvu koje kontrolira država. Privatni 
sektor sastoji se od svih ostalih rezidentnih jedinica.  
U tablici 1.1. odre đeni su kriteriji za razlikovanje izme đu javnog i privatnog sektora, u javnom sektoru izme đu 
sektora države i sektora javnih društava te u privatnom sektoru izme đu NPUSK sektora i sektora privatnih 
društava.  
Tablica 1.1.  
Kriterij  Državno kontroliran 
(javni sektor)  Privatno kontroliran 
(privatni sektor)  
Netržišna proizvodnja  Op ća država  NPUSK  
Tržišna proizvodnja  Javna društva  Privatna društva  
1.36. Kontrola se definira kao mogu ćnost odre đivanja op će politike ili plana institucionalne jedinice. Dodatni detalji u 
odnosu na definiciju kontrole nalaze se u stavcima 2.35 do 2.39.  
1.37. Pri razlikovanju izme đu tržišnog i netržišnog, te tako, za subjekte javnog sektora, pri njihovom klasificiranju u 
sektor op će države ili sektor društava, odlu čuje se prema sljede ćem pravilu:  
Aktivnost se smatra tržišnom aktivnosti kada se doti čnim robama i uslugama trguje pod sljede ćim uvjetima:  
(1) prodavatelji nastoje dugoro čno maksimizirati svoju dobit i čine to slobodno prodaju ći robe i usluge na tržištu 
svakome tko je spreman platiti traženu cijenu;  
(2) kupci nastoje maksimizirati korist s obzirom na svoje ograni čene resurse, kupuju ći u skladu s time koji 
proizvodi najbolje zadovoljavaju njihove potrebe po ponu đenoj cijeni;  
(3) u činkovita tržišta postoje ako prodavatelji i kupci imaju pristup tržištu i informacije o njemu. U činkovito 
tržište može djelovati čak i ako ti uvjeti nisu u potpunosti ispunjeni.  
1.38. Razina detaljnosti konceptualnog okvira ESA-e ostavlja mogu ćnost za fleksibilnost: neki koncepti nisu izri čito 
navedeni u ESA-i, ali se mogu lako iz nje izvesti. Primjer je stvaranje novih sektora preraspodjelom podsektora 
definiranih u ESA-i.HR 42 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
1.39. Fleksibilnost tako đer postoji kroz mogu ćnost uvo đenja dodatnih kriterija koji se ne protive logici sustava. Na 
primjer, ti kriteriji omogu ćuju sastavljanje podsektorskih ra čuna prema stupnju zaposlenosti za proizvodne 
jedinice ili veli čini dohotka za ku ćanstva. Za zaposlenost se može uvesti potpodjela prema stupnju obrazovanja, 
dobi i spolu.  
Satelitski ra čuni 
1.40. Za neke potrebe za podacima treba sastaviti zasebne satelitske ra čune.  
Primjeri su:  
(a) matrice društvenog ra čunovodstva (MDR-ovi);  
(b) uloga turizma u nacionalnom gospodarstvu;  
(c) analiza troškova i financiranja zdravstvene zaštite;  
(d) istraživanje i razvoj priznati kao investicija intelektualnog vlasništva;  
(e) priznavanje ljudskog kapitala kao sredstva u nacionalnom gospodarstvu;  
(f) analiza dohotka i potrošnje ku ćanstava na temelju mikroekonomskih koncepata dohotka i potrošnje;  
(g) interakcija izme đu okoliša i gospodarstva;  
(h) proizvodnja unutar ku ćanstava;  
(i) analiza promjena u blagostanju;  
(j) analiza razlika izme đu podataka u nacionalnim ra čunima i poslovnim ra čunima te njihov utjecaj na tržište 
vrijednosnica;  
(k) procjena poreznih prihoda.  
1.41. Satelitski ra čuni zadovoljavaju takve potrebe za podacima time što:  
(a) pokazuju više detalja gdje je potrebno i izostavljaju suvišne detalje;  
(b) proširuju opseg ra čunovodstvenog okvira dodavanjem nemonetarnih informacija, npr. o zaga đenju i 
prirodnim dobrima;  
(c) mijenjaju neke osnovne koncepte, npr. proširivanjem koncepta investicija uklju čuju ći izdatke za obrazovanje.  
1.42. Matrica društvenog ra čunovodstva (MDR) je matri čni prikaz koji opisuje veze izme đu tablica ponude i uporabe i 
sektorskih ra čuna. MDR pruža dodatne informacije o razini i strukturi zaposlenosti preko potpodjele naknada 
zaposlenicima prema kategoriji zaposlene osobe. Ova se potpodjela primjenjuje i na uporabu radne snage prema 
djelatnosti, kao što je prikazano u tablicama uporabe, i na ponudu radne snage prema socioekonomskim 
podskupinama, kao što je prikazano u ra čunu alokacije primarnog dohotka za podsektore sektora ku ćanstva. 
Na taj se na čin sustavno prikazuje ponuda i uporaba razli čitih kategorija radne snage.  
1.43. U satelitskim ra čunima zadržavaju se svi osnovni koncepti i klasifikacije središnjeg okvira ESA-e 2010. Promjene 
koncepata uvode se samo ako je to namjena satelitskog ra čuna. U tim slu čajevima satelitski ra čun tako đer sadrži 
tablicu koja pokazuje vezu izme đu glavnih agregata iz satelitskog ra čuna i onih iz standardnog okvira. Na taj se 
na čin zadržava referentna uloga središnjeg okvira, a istodobno se udovoljava specifi čnijim potrebama.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 43
 
1.44. Op ćenito, središnji okvir ne uklju čuje vrijednosti stanja i tokova koji nisu lako vidljivi u monetarnim izrazima (ili 
su bez jasnog monetarnog ekvivalenta). Analiza tih stanja i tokova je, zbog njihove prirode, obi čno mogu ća 
sastavljanjem statisti čkih podataka u nemonetarnim izrazima, npr.:  
(a) proizvodnja unutar ku ćanstava može se opisati na temelju dodijeljenih sati za alternativne izdatke;  
(b) obrazovanje se može opisati na temelju vrste obrazovanja, broja u čenika, prosje čnog broja godina obrazo ­
vanja potrebnih za stjecanje diplome itd.;  
(c) u činci one čišćenja mogu se opisati na temelju promjena broja živih vrsta, zdravlja drve ća u šumama, obujma 
otpada, koli čine uglji čnog monoksida i zra čenja itd.  
1.45. Satelitski ra čuni omogu ćuju povezivanje takve statistike u nemonetarnim jedinicama s nacionalnim ra čunima u 
središnjem okviru. Primjenom klasifikacija korištenih u središnjem okviru za takvu nemonetarnu statistiku 
omogu ćava se stvaranje veze, npr. klasifikacija prema vrsti ku ćanstva ili klasifikacija prema djelatnostima. Na 
taj se na čin sastavlja dosljedni i prošireni okvir. Taj okvir potom može poslužiti kao baza podataka za analizu i 
ocjenu interakcija izme đu varijabli iz središnjeg okvira i onih iz proširenog dijela.  
1.46. Središnji okvir i njegovi glavni agregati ne opisuju promjene u blagostanju. Mogu se sastaviti prošireni ra čuni 
tako da uklju čuju i imputirane monetarne vrijednosti, na primjer, sljede ćih stavaka:  
(a) ku ćanskih i osobnih usluga koje su proizvedene i potrošene u istom ku ćanstvu;  
(b) promjena u slobodnom vremenu;  
(c) pogodnosti i nedostataka gradskog života;  
(d) nejednakosti u raspodjeli dohotka izme đu osoba.  
1.47. Proširenim ra čunima se tako đer mogu preklasificirati finalni izdaci za nužne potrebe (npr. obrana) u interme ­
dijarnu potrošnju, tj. kao onu koja ne doprinosi blagostanju. Sli čno tome, šteta zbog poplava i ostalih prirodnih 
katastrofa može se klasificirati kao intermedijarna potrošnja, tj. kao smanjenje (ukupnog) blagostanja. Na taj se 
na čin može dobiti vrlo grub i nepotpun pokazatelj promjena u blagostanju. Blagostanje ima, me đutim, više 
dimenzija, koje se ve ćinom ne mogu najbolje izraziti monetarnim izrazima. Stoga je za mjerenje blagostanja bolje 
upotrijebiti posebne pokazatelje i posebne mjerne jedinice za svaku dimenziju. Pokazatelji bi mogli biti primje ­
rice: smrtnost dojen čadi, o čekivana životna dob, pismenost odraslih i nacionalni dohodak po stanovniku. Ovi bi 
se pokazatelji mogli inkorporirati u satelitske ra čune.  
1.48. Radi dobivanja konzistentnog i me đunarodno usporedivog okvira, ESA ne koristi administrativne koncepte. 
Me đutim, iznosi koji se dobiju na temelju administrativnih koncepata mogu biti vrlo korisni za sve vrste 
nacionalnih namjena. Na primjer, za procjenu poreznih prihoda potrebna je statistika oporezivih dohodaka. 
Takva se statistika može dobiti nekim promjenama statistike nacionalnih ra čuna.  
1.49. Sli čan bi se pristup mogao koristiti i za koncepte korištene u nacionalnoj ekonomskoj politici, npr. za:  
(a) koncept inflacije koji se koristi za uve ćanje mirovina, potpora nezaposlenim osobama ili naknada državnim 
službenicima;  
(b) koncepte poreza, socijalnih doprinosa, države i javnog sektora, koji se koriste u raspravi o optimalnoj veli čini 
javnog sektora;  
(c) koncept „strateških” sektora/djelatnosti, koji se koristi u nacionalnoj ekonomskoj politici ili ekonomskoj 
politici EU-a;  
(d) koncept „poslovnih ulaganja” koji se koristi u nacionalnoj ekonomskoj politici;  
(e) tablicu s potpunim prikazom mirovina.  
Satelitski ra čuni ili dodatne tablice mogu zadovoljiti takve potrebe za podacima.HR 44 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
ESA 2010. i SNA 2008.  
1.50. ESA 2010. se temelji na konceptima SNA-e 2008., koja svim državama svijeta pruža smjernice za nacionalno 
ra čunovodstvo. Me đutim, postoji nekoliko razlika izme đu ESA-e 2010. i SNA-e 2008.:  
(a) Razlike u prikazu:  
(1) ESA 2010. sadrži posebna poglavlja o transakcijama proizvoda, distributivnim transakcijama i financij ­
skim transakcijama. Nasuprot tome, SNA 2008. objašnjava ove transakcije u poglavljima koji su raspo ­
ređeni prema ra čunima, npr. u poglavlju o ra čunu proizvodnje, ra čunu primarne raspodjele dohotka, 
kapitalnom ra čunu i ra čunu sektora inozemstva.  
(2) ESA 2010. opisuje koncept daju ći definiciju i popis svega što je uklju čeno i što je isklju čeno. SNA 2008. 
opisuje koncepte uglavnom u op ćenitijim pojmovima te objašnjava razloge usvajanja pojedinih dogovora.  
(b) Koncepti ESA-e 2010. u nekim su slu čajevima pobliže odre đeni i precizniji od onih u SNA-i 2008.:  
(1) SNA 2008. ne sadrži posebne kriterije za razlikovanje prilikom kategorizacije proizvodnje na tržišnu, za 
vlastitu finalnu uporabu ili netržišnu. ESA je stoga uvela detaljnije smjernice radi osiguranja uskla đenog 
pristupa.  
(2) ESA 2010. smatra da neke vrste ku ćanske proizvodnje roba, kao što su tkanje odje će i izrada namještaja, 
nisu zna čajne za države članice Europske unije te se stoga ne moraju bilježiti.  
(3) ESA 2010. upu ćuje na institucionalne dogovore u EU, poput sustava Intrastat za bilježenje tokova roba 
unutar EU i doprinosa država članica u EU.  
(4) ESA 2010. sadrži posebne klasifikacije za EU, npr. klasifikaciju proizvoda prema djelatnostima (CPA) (  1 ) 
za proizvode i NACE Rev. 2 za djelatnosti (obje su uskla đene s odgovaraju ćim klasifikacijama UN-a).  
(5) ESA 2010. sadrži dodatnu klasifikaciju svih vanjskih transakcija: one se dijele na one izme đu rezidenata 
EU i one s rezidentima izvan EU.  
(6) ESA 2010. sadrži preraspodjelu podsektora SNA-e 2008. za sektor financijskih društava, radi zadovo ­
ljenja potreba Europske monetarne unije. ESA 2010. može biti odre đenija od SNA-e 2008., budu ći da se 
ESA 2010. prvenstveno primjenjuje na države članice. ESA tako đer treba biti odre đenija zbog potreba za 
podacima u Uniji.  
ESA 2010. i ESA 95  
1.51. ESA 2010. se od ESA-e 95 razlikuje u opsegu i konceptima. Ve ćina tih razlika odgovara razlikama izme đu SNA 
1993. i SNA 2008. Glavne razlike su:  
(a) priznavanje istraživanja i razvoja kao investicije koja stvara aktivu intelektualnog vlasništva. Ta se promjena 
bilježi u satelitskom ra čunu i uklju čuje u središnjim ra čunima kada je promatrana veli čina dovoljno postojana 
i harmonizirana me đu državama članicama.  
(b) izdaci za naoružanje koji ispunjavaju op ću definiciju aktive klasificirani su kao investicije u fiksni kapital, 
umjesto intermedijarne potrošnje;  
(c) analiti čki koncept usluga u vezi s kapitalom uveden je za tržišnu proizvodnju, tako da se može sastaviti 
dodatna tablica koja ih prikazuje kao komponente dodane vrijednosti;  
(d) granica financijske aktive proširena je radi uklju čenja šireg opsega ugovora o financijskim izvedenicama;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 45  
( 1 ) Uredba (EZ) br. 451/2008 Europskog parlamenta i Vije ća od 23. travnja 2008. o uspostavi nove statisti čke klasifikacije proizvoda po 
djelatnostima (KPD) (SL L 145, 4.6.2008., str. 65.).
 (e) nova pravila za bilježenje mirovinskih prava. U ra čunima je uvedena dodatna tablica, radi omogu ćivanja 
bilježenja procjena za sva prava u socijalnom osiguranju, bez obzira na to jesu li financirana ili nisu. Puni 
opseg informacija potrebnih za sveobuhvatnu analizu nalazi se u toj tablici koja prikazuje prava i povezane 
tokove za sve privatne i javne mirovinske programe, bez obzira na to jesu li financirani ili nisu, uklju čuju ći i 
mirovinske programe socijalnog osiguranja;  
(f) primjena pravila o promjeni vlasništva roba postala je univerzalna, što ima za posljedicu promjene u 
bilježenju preprodaje roba i roba poslanih za preradu, kako u inozemstvu, tako i u doma ćem gospodarstvu. 
To ima za posljedicu da se roba poslana na preradu u inozemstvo bilježe na neto osnovi, nasuprot bruto 
osnovi u SNA-i 1993. i ESA-i 95. Ta promjena ima zna čajne posljedice za bilježenje takvih aktivnosti u 
okviru ponude i uporabe;  
(g) daje se više uputa o financijskim društvima op ćenito te posebno subjektima posebne namjene (SPN). Postu ­
panje s državno kontroliranim subjektima posebne namjene u inozemstvu je promijenjeno radi osiguravanja 
da se obveze koje su nastale u subjektima posebne namjene prikazane u ra čunima države.  
(h) postupanje sa super dividendama koje ispla ćuju javna društva razjašnjeno je, tj. s njima se treba postupati kao 
s izvanrednim isplatama i povla čenjima kapitala.  
(i) odre đena su na čela za postupanje s javno-privatnim partnerstvima te prošireno postupanje s agencijama za 
restrukturiranje;  
(j) razjašnjene su transakcije izme đu državnih i javnih društava, i s instrumentima sekuritizacije, radi poboljšanja 
bilježenja stavki koje bi mogle znatno utjecati na državni dug;  
(k) postupanje s jamstvima za zajmove je razjašnjeno te novi na čin postupanja uveden za standardizirana 
jamstva za zajmove, poput jamstva za izvozne kredite i jamstva za studentske zajmove. Novi na čin postu ­
panja je u tome da se, u veli čini vjerojatnog zahtjeva za jamstvom, financijska aktiva i pasiva trebaju priznati 
u ra čunima.  
1.52. Promjene u ESA-i 2010. u usporedbi s ESA-om 95 nisu ograni čene na konceptualne promjene. Postoje velike 
razlike u podru čju primjene, s novim poglavljima o satelitskim ra čunima, ra čunima države i ra čunima sektora 
inozemstva. Tako đer postoje zna čajna proširenja u poglavljima o tromjese čnim ra čunima i regionalnim ra čunima.  
TEMELJNA NA ČELA ESA-e 2010. KAO SUSTAVA  
1.53. Glavne zna čajke sustava su:  
(a) statisti čke jedinice i njihovo grupiranje;  
(b) tokovi i stanja;  
(c) sustav ra čuna i agregati;  
(d) Input-output  okvir.  
Statisti čke jedinice i njihovo grupiranje  
1.54 ESA 2010. sustav koristi dvije vrste jedinica i dva odgovaraju ća na čina za podjelu gospodarstva, koji su prili čno 
druga čiji i služe razli čitim analiti čkim ciljevima.  
1.55 Prvi cilj je opisivanje dohotka, potrošnje i financijskih tokova te bilanci stanja, ostvaruje se grupiranjem institucio ­
nalnih jedinica u sektore na temelju njihovih glavnih funkcija, ponašanja i ciljeva.  
1.56 Drugi cilj je opisivanje proizvodnih procesa i  input-output  analize koje sustav ostvaruje grupiranjem lokalnih 
poslovnih jedinica (lokalnih PJ-ova) u djelatnosti na temelju njihove aktivnosti. Aktivnost obilježava input 
proizvoda, proizvodni proces i  output  proizvoda.HR 46 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Institucionalne jedinice i sektori  
1.57. Institucionalne jedinice su gospodarski subjekti koji mogu imati vlasništvo nad robom i aktivom, preuzimati 
obveze i sudjelovati u ekonomskoj aktivnosti i transakcijama s ostalim jedinicama. Za potrebe ESA 2010. sustava, 
institucionalne jedinice se grupiraju u pet me đusobno isklju čivih doma ćih institucionalnih sektora:  
(a) nefinancijska društva;  
(b) financijska društva;  
(c) op ća država;  
(d) ku ćanstva;  
(e) neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima.  
Ovih pet sektora čine ukupno doma će gospodarstvo. Svaki se sektor tako đer dijeli na podsektore. ESA 2010. 
sustav omogu ćava izradu potpunog skupa ra čuna tokova i bilanci stanja za svaki sektor i podsektor te za ukupno 
gospodarstvo. Nerezidentne jedinice mogu me đudjelovati s tih pet doma ćih sektora, a me đudjelovanja su vidljiva 
izme đu pet doma ćih sektora i šestog institucionalnog sektora: sektora inozemstva.  
Lokalne poslovne jedinice (PJ) i djelatnosti  
1.58. Kada institucionalne jedinice obavljaju više od jedne aktivnosti, dijele se s obzirom na vrstu aktivnosti. Lokalne 
poslovne jedinice omogu ćuju takav prikaz.  
Lokalna PJ grupira sve dijelove institucionalne jedinice u ulozi proizvo đača, koji su smješteni na jednoj ili više 
obližnjih lokacija, a pridonose izvo đenju aktivnosti na razini razreda ( četveroznamenkasta broj čana oznaka) 
klasifikacije NACE Rev. 2.  
1.59. Lokalne poslovne jedinice su registrirani za svaku sporednu aktivnost; me đutim, ako ra čunovodstveni dokumenti 
potrebni za odvojeno opisivanje takvih aktivnosti nisu dostupni, lokalni PJ će kombinirati nekoliko sporednih 
aktivnosti. Skup svih lokalnih PJ-ova uklju čenih u istu ili sli čnu vrstu aktivnosti čini djelatnost.  
Institucionalna jedinica obuhva ća jedan ili više lokalnih PJ-ova; lokalni PJ pripada jednoj jedinoj institucionalnoj 
jedinici.  
1.60. Za analizu proizvodnog procesa koristi se analiti čka jedinica proizvodnje. Ta se jedinica može promatrati jedino 
kada lokalni PJ proizvodi jednu vrstu proizvoda, bez sporednih aktivnosti. Ta je jedinica poznata kao jedinica 
homogene proizvodnje. Skupovi takvih jedinica predstavljaju homogene grane.  
Rezidentne i nerezidentne jedinice; ukupno gospodarstvo i inozemstvo  
1.61. Ukupno gospodarstvo se definira u smislu rezidentnih jedinica. Jedinica je rezidentna jedinica neke zemlje ako na 
ekonomskom podru čju te zemlje ima središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa — tj. ako na dulje razdoblje 
(godinu dana ili dulje) obavlja ekonomske aktivnosti na tom podru čju. Institucionalni sektori navedeni u stavku 
1.57 su grupe rezidentnih institucionalnih jedinica.  
1.62. Rezidentne jedinice obavljaju transakcije s nerezidentnim jedinicama (to jest jedinicama koje su rezidentne u 
drugim gospodarstvima). Te transakcije su vanjske transakcije gospodarstva, a grupirane su u ra čunu inozemstva. 
Stoga inozemstvo ima sli čnu ulogu kao i institucionalni sektor, iako se nerezidentne jedinice uklju čuju jedino ako 
obavljaju transakcije s rezidentnim institucionalnim jedinicama.  
1.63. Uvjetno rezidentne jedinice, koje se u ESA 2010. sustavu tretiraju kao institucionalne jedinice, definiraju se kao:  
(a) oni dijelovi nerezidentnih jedinica koji imaju središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa (obi čno koji 
obavljaju ekonomske transakcije godinu dana ili dulje) na ekonomskom podru čju zemlje;  
(b) nerezidentne jedinice u ulozi vlasnika zemljišta ili objekata na ekonomskom podru čju zemlje, ali jedino u 
pogledu transakcija koje se odnose na spomenuto zemljište ili gra đevine.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 47
 
Tokovi i stanja  
1.64. Bilježe se dvije osnovne vrste informacija: tokovi i stanja.  
Tokovi se odnose na djelovanje i posljedice doga đaja koji se odvijaju u odre đenom vremenskom razdoblju, dok 
se stanja odnose na posjedovanje (aktive i pasive) u odre đenom trenutku.  
Tokovi  
1.65. Tokovi odražavaju stvaranje, preobrazbu, razmjenu, prijenos ili gubitak ekonomske vrijednosti. Uklju čuju 
promjene u vrijednosti aktive ili pasive institucionalne jedinice. Postoje dvije vrste ekonomskih tokova: transakcije 
i ostale promjene aktive.  
Transakcije se prikazuju u svim ra čunima i tablicama u kojima se pojavljuju tokovi, osim u ra čunu ostalih 
promjena u obujmu aktive i ra čunu revalorizacije. Ostale promjene aktive bilježe se samo u ta dva ra čuna.  
Elementarne transakcije i ostali tokovi grupirani su u relativno mali broj vrsta prema njihovoj prirodi.  
Transakcije  
1.66. Transakcija je ekonomski tok koji predstavlja interakciju izme đu institucionalnih jedinica na temelju me đusobnog 
sporazuma, ili djelovanje unutar institucionalne jedinice koje je prikladno tretirati kao transakciju, često zbog 
toga što jedinica posluje u dvjema razli čitim ulogama. Transakcije se dijele u četiri glavne grupe:  
(a) transakcije proizvodima: opisuju podrijetlo proizvoda (doma ća proizvodnja ili uvoz) i uporabu proizvoda 
(intermedijarna potrošnja, finalna potrošnja, investicije u kapital – uklju čuju ći potrošnju fiksnog kapitala – ili 
izvoz);  
(b) transakcije raspodjele: opisuju na čin raspodjele dodane vrijednosti, nastale proizvodnjom, na rad, kapital i 
državu te preraspodjelu dohotka i bogatstva (porezi na dohodak i bogatstvo i ostali transferi);  
(c) financijske transakcije: opisuju neto pove ćanje financijske aktive ili neto preuzimanje obveza za svaku vrstu 
financijskog instrumenta. One se pojavljuju i kao protustavka nefinancijskim transakcijama i kao transakcije 
koje uklju čuju samo financijske instrumente;  
(d) transakcije koje nisu uklju čene u gore spomenute tri grupe: neto pove ćanje neproizvedene nefinancijske 
aktive.  
Svojstva transakcija  
Interakcije nasuprot transakcijama unutar jedinice  
1.67. Ve ćina transakcija su interakcije izme đu dvije ili više institucionalnih jedinica. Me đutim, ESA 2010. sustav bilježi 
neke aktivnosti unutar institucionalnih jedinica kao transakcije. Te se transakcije unutar jedinice bilježe radi 
dobivanja analiti čki korisnije slike proizvodnje, finalnih uporaba i troškova.  
1.68. Potrošnja fiksnog kapitala, koju ESA 2010. sustav bilježi kao trošak, transakcija je unutar jedinice. Ve ćina ostalih 
transakcija unutar jedinice su transakcije proizvodima, koje se obi čno bilježe kada institucionalne jedinice, u ulozi 
proizvo đača i krajnjih potroša ča, troše dio vlastite proizvodnje. To je često slu čaj kod ku ćanstava i op će države.  
1.69. Bilježi se cijela vlastita proizvodnja koja se koristi za finalnu uporabu unutar iste institucionalne jedinice. Vlastita 
proizvodnja za intermedijarnu potrošnju unutar iste institucionalne jedinice bilježi se samo u slu čaju kada se 
proizvodnja i intermedijarna potrošnja odvijaju u razli čitim lokalnim PJ-ovima unutar iste institucionalne jedinice. 
Ne bilježi se  output  proizveden i upotrijebljen za intermedijarnu potrošnju unutar istog lokalnog PJ-a.  
Monetarne nasuprot nemonetarnim transakcijama  
1.70. Transakcije su monetarne transakcije ako uklju čene jedinice izvršavaju ili primaju uplate, ili preuzimaju pasivu ili 
primaju aktivu izraženu u nov čanim jedinicama.HR 48 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Transakcije koje ne uklju čuju razmjenu gotovine ili aktive ili pasive izražene u nov čanim jedinicama su nemo ­
netarne transakcije. Transakcije unutar jedinice su nemonetarne transakcije. Do nemonetarnih transakcija koje 
uklju čuju više institucionalnih jedinica dolazi kod transakcija proizvodima (razmjene proizvoda), transakcija 
raspodjele (naknada u naturi, transferi u naturi itd.) i ostalih transakcija (razmjena neproizvedenih nefinancijskih 
roba). ESA 2010. sustav bilježi sve transakcije u monetarnim izrazima. Vrijednosti koje se bilježe za nemonetarne 
transakcije moraju se stoga izmjeriti neizravnom metodom ili procijeniti na drugi na čin. 
Transakcije sa i bez protustavki  
1.71. Dvije su vrste transakcija koje uklju čuju više od jedne jedinice. One mogu biti „nešto za nešto”, tj. transakcije za 
naknadu ili mogu biti „nešto za ništa”, tj. transakcije bez naknade. Transakcije za naknadu su razmjene izme đu 
institucionalnih jedinica, tj. pružanje roba, usluga ili aktive u zamjenu za protustavku, npr. novac. Transakcije bez 
naknade su pla ćanja u gotovini ili naturi izme đu institucionalnih jedinica bez protustavke. Transakcije za 
naknadu javljaju se u sve četiri grupe transakcija, dok su transakcije bez naknade uglavnom transakcije raspodjele, 
na primjer, poreza, naknada socijalne pomo ći ili darova. Takve transakcije bez naknade zovu se transferi.  
Preure đene transakcije  
1.72. Transakcije se bilježe na jednaki na čin kako su vidljive u predmetnim institucionalnim jedinicama. Me đutim, neke 
se transakcije mijenjaju kako bi se jasnije vidjele postoje će ekonomske veze. Promjene su mogu će na tri na čina: 
preusmjeravanjem, raš članjivanjem i prepoznavanjem glavne strane u transakciji.  
Preusmjeravanje  
1.73. Transakcija koja je u predmetnim jedinicama vidljiva kao da se odvija izravno izme đu jedinica A i C, može se u 
ra čunima zabilježiti kao da se odvija posredno preko tre će jedinice B. Stoga se jedna transakcija izme đu A i C 
bilježi kao dvije transakcije: jedna izme đu A i B i jedna izme đu B i C. U tom je slu čaju transakcija preusmjerena.  
1.74. Primjer preusmjeravanja je na čin na koji se socijalni doprinosi koje poslodavci izravno upla ćuju u fondove 
socijalnog osiguranja bilježe u ra čunima. Ova pla ćanja sustav bilježi kao dvije transakcije: poslodavci pla ćaju 
socijalne doprinose svojim zaposlenicima, a zaposlenici upla ćuju iste doprinose u fondove socijalnog osiguranja. 
Kao kod svih preusmjeravanja, svrha je iznijeti na vidjelo ekonomski sadržaj u osnovi transakcije, što je u ovom 
slu čaju prikazati socijalne doprinose poslodavaca kao doprinose pla ćene u korist zaposlenika.  
1.75. Druga vrsta preusmjeravanja su transakcije koje se bilježe kao da se odvijaju izme đu dviju ili više institucionalnih 
jedinica, premda se, što se ti če uklju čenih strana, uop će ne obavlja nikakva transakcija. Primjer je postupanje s 
vlasni čkim dohotkom iz osiguravaju ćih fondova, koji zadržavaju osiguravaju ća društva. Sustav bilježi ovaj 
vlasni čki dohodak kao da ga je osiguravaju će društvo isplatilo ugovarateljima osiguranja, koji tada isti iznos 
upla ćuju natrag osiguravaju ćim društvima kao dodatnu premiju.  
Razdjeljivanje  
1.76. Transakcija se smatra razdijeljenom u slu čaju kada se transakcija koja se uklju čenim stranama prikazuje kao 
pojedina čna transakcija, bilježi kao dvije ili više razli čito klasificiranih transakcija. Razdjeljivanje ne podrazumijeva 
uklju čivanje dodatnih jedinica u transakcije.  
1.77. Jedna od tipi čnih razdijeljenih transakcija je isplata premija neživotnog osiguranja. Premda ugovaratelji osiguranja 
i osiguravatelji smatraju ove isplate jednom transakcijom, ESA 2010. sustav ih dijeli na dvije prili čno razli čite 
transakcije: pla ćanje pruženih usluga neživotnog osiguranja i neto premije neživotnog osiguranja. Još jedan 
primjer razdjeljivanja je bilježenje prodaje proizvoda kao prodaje proizvoda i prodaje trgova čke marže.  
Priznavanje glavne strane u transakciji  
1.78. U slu čaju kada jedna jedinica obavlja transakciju u ime druge jedinice (glavne jedinice), a ta ju jedinica financira, 
ta se transakcija bilježi isklju čivo u ra čunima glavne jedinice. Ovo na čelo se, u pravilu, ne smije prekršiti 
pokušajem alokacije poreza ili subvencija krajnjim uplatiteljima ili krajnjim korisnicima na temelju pretpostavki.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 49
 
Primjer je ubiranje poreza od jedne jedinice države u ime druge. Porez se pripisuje jedinici države koja izvršava 
ovlast nametanja poreza (bilo kao glavna jedinica ili kroz delegiranu ovlast glavne jedinice) te ima kona čnu 
slobodu odluke u odre đivanju i promjeni porezne stope.  
Grani čni slu čajevi  
1.79. Definicija transakcije podrazumijeva da se interakcija izme đu institucionalnih jedinica temelji na obostranom 
sporazumu. Kada se transakcija obavlja prema obostranom sporazumu, podrazumijeva se da postoji prethodno 
poznavanje i prethodni pristanak institucionalnih jedinica. Pla ćanje poreza, nov čanih kazni i penala temelji se na 
obostranom sporazumu, u smislu da je platitelj gra đanin podložan pravu zemlje. Ipak, zapljena aktive bez 
naknade ne smatra se transakcijom, čak i ako je nametnuta zakonom.  
Nezakonite ekonomske aktivnosti smatraju se transakcijama ako sve uklju čene jedinice stupaju u spomenute 
aktivnosti na temelju obostranog sporazuma. Stoga se, za razliku od kra đe, kupovina, prodaja ili razmjena 
ilegalnih droga ili ukradene imovine smatraju transakcijama.  
Ostale promjene u aktivi  
1.80. Ostale promjene u aktivi bilježe promjene koje nisu posljedica transakcija. To su:  
(a) ostale promjene obujma aktive i pasive; ili  
(b) vlasni čki dobici i gubici.  
Ostale promjene obujma aktive i pasive  
1.81. Ostale promjene obujma aktive i pasive bilježe promjene podijeljene u tri glavne kategorije:  
(a) uobi čajen nastanak i nestanak aktive, koji nisu posljedica transakcija;  
(b) promjene aktive i pasive zbog iznimnih i nepredvi đenih doga đaja koji po prirodi nisu ekonomski;  
(c) promjene u klasifikaciji i strukturi.  
1.82. Primjeri promjena u kategoriji navedenoj u to čki (a) stavka 1.81 su otkri će ili iscrpljivanje podzemnih resursa i 
prirodni rast nekultiviranih bioloških izvora. Primjeri promjena u kategoriji navedenoj u to čki (b) stavka 1.81 su 
gubici aktive zbog prirodnih katastrofa, rata ili ozbiljnih kriminalnih radnji. Jednostrani otpis duga i zapljena 
sredstava bez naknade potpadaju tako đer pod kategoriju (b). Primjer promjene u kategoriji navedenoj u to čki (c) 
stavka 1.81 je preklasifikacija institucionalne jedinice iz jednog sektora u drugi.  
Vlasni čki dobici i gubici  
1.83. Vlasni čki dobici i gubici javljaju se kada postoje promjene cijena aktive. Oni se javljaju kod svih vrsta financijske i 
nefinancijske aktive i pasive. Za vlasnike aktive i pasive vlasni čki dobici i gubici nastaju kao rezultat dugotrajnog 
posjedovanja aktive ili pasive, bez njihove pretvorbe na bilo koji na čin. 
1.84. Vlasni čki dobici i gubici koji se mjere na temelju teku ćih tržišnih cijena zovu se nominalni vlasni čki dobici i 
gubici. Oni se dijele na neutralne vlasni čke dobitke i gubitke, koji odražavaju promjene op će razine cijena i realne 
vlasni čke dobitke i gubitke, koji odražavaju promjene cijena aktive ve će od promjene op će razine cijena.  
Stanja  
1.85. Stanja su posjedovanja aktive i pasive u odre đenom trenutku. Stanja se bilježe na po četku i na kraju svakog 
ra čunovodstvenog razdoblja. Ra čuni koji pokazuju stanja zovu se bilance stanja.  
1.86. Stanja se tako đer bilježe za stanovništvo i zaposlenost. Me đutim, ta se stanja izražavaju kao srednje vrijednosti 
tijekom ra čunovodstvenog razdoblja. Stanja se bilježe za sve aktive unutar granica sustava; tj. za financijsku 
aktivu i pasivu i za nefinancijsku aktivu, kako proizvedenu, tako i neproizvedenu. Ipak, uzimaju se u obzir jedino 
one aktive koje se koriste u gospodarskoj aktivnosti i koje su predmetom vlasni čkih prava.  
1.87. Iz tog se razloga ne bilježe stanja za aktive kao što su ljudski kapital i prirodni resursi koji nisu predmet 
vlasništva.  
U okviru svojih granica sustav ESA 2010. je iscrpan i u pogledu tokova i u pogledu stanja. To zna či da se sve 
promjene stanja mogu u potpunosti objasniti na temelju zabilježenih tokova.HR 50 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Sustav ra čuna i agregati  
Ra čunovodstvena pravila  
1.88. Ra čun bilježi promjene vrijednosti koje nastaju u jedinici ili sektoru u skladu s prirodom ekonomskih tokova 
prikazanih u ra čunu. To je tablica s dvije kolone. Teku ći ra čuni su oni koji prikazuju proizvodnju, nastanak i 
alokaciju dohotka, raspodjelu i preraspodjelu dohotka te njegovu uporabu. Ra čuni akumulacije su kapitalni i 
financijski ra čuni te ra čuni drugih promjena u obujmu.  
Terminologija za dvije strane ra čuna 
1.89. Sustav ESA 2010. prikazuje „izvore” na desnoj strani teku ćih ra čuna gdje se pojavljuju transakcije koje pove ćavaju 
ekonomsku vrijednost jedinice ili sektora. Lijeva strana ra čuna prikazuje „uporabe” – transakcije koje umanjuju 
ekonomsku vrijednost. Desna strana ra čuna akumulacije prikazuje „promjene pasive i neto vrijednosti”, a lijeva 
„promjene aktive”. Bilance stanja na desnoj strani prikazuju „pasivu i neto vrijednosti” (razlika izme đu aktive i 
pasive), a na lijevoj „aktivu”. Usporedba dviju uzastopnih bilanci stanja pokazuje promjene pasive i neto vrijed ­
nosti te promjene aktive.  
1.90. U ESA-i se radi razlika izme đu pravnog vlasništva i ekonomskog vlasništva. Kriterij za bilježenje prijenosa roba s 
jedne jedinice na drugu je prijenos ekonomskog vlasništva s jedne jedinice na drugu. Zakonski vlasnik je jedinica 
koja po zakonu ima ovlasti vlasnika. Me đutim, zakonski vlasnik može s drugom jedinicom ugovoriti da će ona 
prihvatiti rizike i koristi uporabe roba u proizvodnji, u zamjenu za ugovorenu naknadu. Priroda je ugovora 
financijskog  leasinga , da naknada odražava samo pružateljevo stavljanje aktive na raspolaganje posuditelju. Na 
primjer, kada je banka zakonski vlasnik nad zrakoplovom, ali sklopi ugovor o financijskom  leasingu  sa avio ­
kompanijom radi korištenja zrakoplova, tada se smatra da je aviokompanija vlasnik zrakoplova u pogledu 
transakcija u ra čunima. U isto vrijeme kada se aviokompanija prikaže kao kupac zrakoplova, pripisuje se 
zajam banke aviokompaniji koji odražava iznose koji dospijevaju u budu ćnosti za uporabu zrakoplova.  
Dvostruko/ četverostruko bilježenje  
1.91. Za jedinicu ili sektor, nacionalno ra čunovodstvo se temelji na na čelu dvostrukog bilježenja. Svaka se transakcija 
bilježi dvaput, jednom kao izvor (ili promjena pasive) i jednom kao uporaba (ili promjena aktive). Suma svih 
transakcija pobilježenih kao izvori ili promjene pasive i suma svih transakcija pobilježenih kao uporabe ili 
promjene aktive moraju biti jednake, čime se omogu ćava provjera konzistentnosti ra čuna.  
1.92. Nacionalni ra čuni — sa svim jedinicama i sektorima – temelje se na na čelu četverostrukog bilježenja, budu ći da 
ve ćina transakcija uklju čuje dvije institucionalne jedinice. Svaku transakciju dvije uklju čene strane bilježi dvaput. 
Na primjer, socijalna naknada u gotovini koju državna jedinica ispla ćuje ku ćanstvu bilježi se u ra čunima države 
kao uporaba pod transferi i negativno pove ćanje aktive pod gotovinom i depozitima; u ra čunima sektora 
ku ćanstva ta se transakcija bilježi kao izvor pod transferima i kao pove ćanje aktive pod gotovinom i depozitima.  
1.93. Transakcije unutar jedne jedinice (poput potrošnje  outputa  u jedinici koja ga je proizvela) zahtijevaju samo dva 
bilježi čije se vrijednosti trebaju procijeniti.  
Vrednovanje  
1.94. Uz iznimku nekih varijabli vezanih uz stanovništvo i rad, sustav ESA 2010. pokazuje sve tokove i stanja u 
monetarnim izrazima. Tokovi i stanja mjere se u skladu s njihovom te čajnom vrijednoš ću, tj. vrijednoš ću za koju 
su tokovi i stanja uistinu, ili bi mogli biti, zamijenjeni za gotovinu. Stoga su tržišne cijene preporuka ESA-e kod 
vrednovanja.  
1.95. U slu čaju monetarnih transakcija i posjedovanja gotovine i obveza, tražene vrijednosti su izravno dostupne. U 
ve ćini ostalih slu čajeva najbolja metoda vrednovanja je uzimanje u obzir tržišnih cijena sli čnih roba, usluga ili 
aktive. Ova se metoda, na primjer, koristi za razmjenu i usluge stanovanja u stanovima u vlasništvu stanara. Ako 
tržišne cijene sli čnih proizvoda nisu dostupne, npr. u slu čaju državnih netržišnih usluga, vrednovanje se izvodi 
zbrajanjem proizvodnih troškova. Ako nema tržišne cijene kao preporuke, a troškovi nisu dostupni, tokovi i 
stanja se mogu vrednovati na temelju diskontirane sadašnje vrijednosti o čekivanih budu ćih povrata. Ova poslje ­
dnja metoda smije se koristiti samo kao posljednja mogu ćnost.  
1.96. Stanja se vrednuju po teku ćim cijenama na dan na koji se odnosi bilanca stanja, a ne u trenutku proizvodnje ili 
stjecanja roba ili aktive koji čine stanja. Potrebno je vrednovati stanja prema procijenjenim, zapisanim, teku ćim 
nabavnim vrijednostima ili troškovima proizvodnje.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 51
 
Posebna vrednovanja proizvoda  
1.97. Zbog troškova prijevoza, trgova čkih marži i poreza minus subvencija na proizvode, proizvo đač i korisnik 
odre đenom proizvodu obi čno pripisuju razli čitu vrijednost. Kako bi bio što bliži gledištima strana u transakciji, 
sustav ESA 2010. bilježi sve uporabe u kupovnim cijenama koje uklju čuju troškove prijevoza, trgova čke marže i 
poreze minus subvencije na proizvode, dok se  output  bilježi u bazi čnim cijenama koji isklju čuju te elemente.  
1.98. Uvoz i izvoz proizvoda bilježi se prema vrijednostima na granici. Ukupni uvoz i izvoz vrednuje se na carini 
izvoznika ili franko brod (FOB). Strani prijevoz i usluge osiguranja izme đu grani čnih prijelaza uvoznika i 
izvoznika ne uklju čuju se u vrijednost roba, ve ć se bilježe kao usluge. Kako ponekad nije mogu će pribaviti 
FOB vrijednosti radi detaljnog razvrstavanja proizvoda, tablice koje sadrže detalje o inozemnoj trgovini pokazuju 
uvoz vrednovan na carini uvoznika (CIF vrijednost). Sve usluge prijevoza i osiguranja do grani čnog prijelaza 
uvoznika uklju čuju se u vrijednost uvezenih roba. U onoj mjeri u kojoj se ove usluge odnose na doma će usluge, 
u ovom se prikazu provodi globalna prilagodba FOB/CIF.  
Vrednovanje po stalnim cijenama  
1.99. Vrednovanje po stalnim cijenama ozna čava vrednovanje tokova i stanja u jednom ra čunovodstvenom razdoblju 
po cijenama iz prethodnog razdoblja. Svrha vrednovanja po stalnim cijenama je raš članjivanje promjena vrijed ­
nosti tokova i stanja, koje su se dogodile tijekom vremena, na promjene cijena i promjene obujma. Za tokove i 
stanja izražene u stalnim cijenama kaže se da su izraženi u obujmu.  
1.100. Mnogi tokovi i stanja, npr. dohodak, nemaju vlastitu dimenziju cijene i koli čine. Me đutim, kupovna se mo ć 
takvih varijabli može odrediti deflacijom teku ćih vrijednosti prikladnim indeksom cijene, npr. indeksom cijene za 
finalnu nacionalnu potrošnju, isklju čuju ći promjene zaliha. Za tokove i stanja nakon deflacije tako đer se kaže da 
su u realnim izrazima. Primjer je realni raspoloživi dohodak.  
Vrijeme bilježenja  
1.101. Stanja se bilježe na obra čunskoj osnovi; tj. kada se stvori, pretvori ili izgubi ekonomska vrijednost ili kada se jave, 
pretvore ili ukinu potraživanja i obveze.  
1.102.  Output  se bilježi u trenutku proizvodnje, a ne kada ga plati kupac. Prodaja aktive bilježi se u trenutku kada aktiva 
promijeni vlasnika, a ne kada se izvrši odgovaraju će pla ćanje. Kamata se bilježi u obra čunskom ra čunovod ­
stvenom razdoblju, po obra čunu, bez obzira na njenu isplatu u tom razdoblju. Bilježenje na obra čunskoj osnovi 
primjenjuje se na sve tokove, monetarne i nemonetarne, unutar jedinica i izme đu jedinica.  
1.103. Može biti potrebno ublažiti ovaj pristup za poreze i ostale tokove vezane uz op ću državu, koji se često bilježe u 
državnim ra čunima na temelju gotovine. Može biti teško provesti preciznu transformaciju takvih tokova s 
gotovinske osnove na obra čunsku osnovu pa se stoga mogu koristiti približne metode.  
1.104. Kao iznimka od op ćih pravila o bilježenju poreza i socijalnih doprinosa op ćoj državi, oni se mogu bilježiti 
umanjeni za dio koji vjerojatno ne će biti napla ćen ili, ako je taj dio uklju čen, on se neutralizira u istom 
ra čunovodstvenom razdoblju kapitalnim transferom op će države relevantnim sektorima.  
1.105. Tokovi se bilježe u istom trenutku za sve uklju čene institucionalne jedinice i u sve ra čune. Institucionalne jedinice 
ne primjenjuju uvijek ista ra čunovodstvena pravila. Čak i kada ih primjenjuju, iz prakti čnih se razloga kao što su 
kašnjenja u komunikaciji pojavljuju razlike u stvarnom bilježenju. Posljedi čno, uklju čene strane mogu zabilježiti 
transakcije u razli čito vrijeme. Takva se odstupanja uklanjaju prilagodbama.  
Konsolidacija i saldiranje  
Konsolidacija  
1.106. Konsolidacija se odnosi na isklju čivanje, iz uporaba i izvora, transakcija koje se odvijaju izme đu jedinica ako su 
zajedno grupirane i na isklju čivanje uzajamnih financijskih aktiva i pasiva. To se obi čno javlja kada se kombi ­
niraju ra čuni podsektora op će države.  
1.107. Kao na čelo, tokovi i stanja izme đu sastavnih jedinica unutar podsektora ili sektora ne smiju se konsolidirati.  
1.108. Me đutim, konsolidirani se ra čuni mogu sastaviti za dopunske prikaze i analize. Informacije o transakcijama 
takvih (pod)sektora s drugim sektorima i odgovaraju ća „vanjska” financijska pozicija mogu biti zna čajniji od 
ukupnih bruto podataka.HR 52 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
1.109. Nadalje, ra čuni i tablice koji pokazuju vezu izme đu vjerovnika i dužnika pružaju detaljnu financijsku i 
ekonomsku sliku te se smatraju vrlo korisnim za razumijevanje kanala kojima se financijski viškovi kre ću od 
krajnjih zajmodavaca do krajnjih zajmoprimaca.  
Saldiranje  
1.110. Pojedine jedinice ili sektori mogu imati istu vrstu transakcije i kao uporabu i kao izvor (npr. obje pla ćaju i 
dobivaju kamatu) i istu vrstu financijskog instrumenta i kao aktivu i kao pasivu. Pristupu u ESA-i je bruto 
bilježenje, osim u slu čaju kada je stupanj saldiranja sastavni dio svrstavanja.  
1.111. Saldiranje je implicitno u raznim kategorijama transakcija, a najbolji primjer su „promjene u zalihama” gdje se 
naglašava analiti čki zna čajan aspekt ukupnih investicija, umjesto pra ćenja dnevnih pove ćanja i smanjenja. Sli čno 
tome, uz nekoliko iznimki, financijski ra čun i ra čuni ostalih promjena aktive bilježe pove ćanja aktive i pasive na 
neto osnovi te donose krajnje rezultate ovih vrsta tokova na kraju ra čunovodstvenog razdoblja.  
Ra čuni, izravnavaju će stavke i agregati  
1.112. Za jedinice ili grupe jedinica razli čiti ra čuni bilježe transakcije povezane s nekim aspektom ekonomskog života 
(npr. proizvodnjom). Za ra čun proizvodnje transakcije ne će pokazati ravnotežu izme đu uporaba i izvora bez 
uvo đenja izravnavaju će stavke. Sli čno tome, izravnavaju ća stavka (neto vrijednost) mora se uvesti izme đu ukupne 
aktive i ukupne pasive institucionalne jedinice ili sektora. Izravnavaju će su stavke same po sebi zna čajne veli čine 
ekonomskog uspjeha. Kad ih se zbroji za ukupno gospodarstvo, predstavljaju zna čajne agregate.  
Slijed ra čuna  
1.113. Sustav ESA 2010. je izgra đen kao slijed me đusobno povezanih ra čuna. Puni slijed ra čuna za institucionalne 
jedinice i sektore sastoji se od teku ćih ra čuna, ra čuna akumulacije i bilanci stanja.  
1.114. Teku ći ra čuni odnose se na proizvodnju, stvaranje, raspodjelu i preraspodjelu dohodaka i uporabu takvog 
dohotka u obliku finalne potrošnje. Ra čuni akumulacije pokrivaju promjene aktive i pasive i promjene neto 
vrijednosti (razlika izme đu aktive i pasive svake institucionalne jedinice ili grupe jedinica). Bilanca stanja prikazuje 
stanja aktive i pasive i neto vrijednost.  
1.115. Slijed ra čuna za lokalne poslovne jedinice i djelatnosti skra ćuje se na prve teku će ra čune: ra čun proizvodnje i 
ra čun stvaranja dohotka, čija je izravnavaju ća stavka poslovni višak.  
Ra čun roba i usluga  
1.116. Ra čun roba i usluga pokazuje, za ukupno gospodarstvo ili grupe proizvoda, ukupne izvore (proizvodnju i uvoz) i 
uporabe roba i usluga (intermedijarna potrošnja, finalna potrošnja, promjene zaliha, bruto investicije u fiksni 
kapital, neto pove ćanje dragocjenosti i izvoz). Taj ra čun nije ra čun u istom smislu kao i ostali u slijedu te ne 
stvara izravnavaju ću stavku koja se prenosi na sljede ći ra čun u slijedu. To je zapravo prikaz u tabli čnom obliku 
ra čunovodstvene jednakosti, u skladu s kojom je ponuda jednaka potražnji za sve proizvode i skupine proizvoda 
u gospodarstvu.  
Ra čun inozemstva  
1.117. Ra čun inozemstva pokriva transakcije izme đu rezidentnih i nerezidentnih institucionalnih jedinica i odgovara ­
jućih stanja aktive i pasive.  
Budu ći da inozemstvo u strukturi ra čunovodstva ima sli čnu ulogu kao i institucionalni sektor, ra čun inozemstva 
se sastavlja s to čke gledišta inozemstva. Izvor za inozemstvo je uporaba za ukupno gospodarstvo i obratno. Ako 
je izravnavaju ća stavka pozitivna, ona ozna čava višak za inozemstvo i deficit ukupnog gospodarstva i obratno 
ako je izravnavaju ća stavka negativna.  
Ra čun inozemstva je druk čiji od ra čuna ostalih sektora po tome što ne pokazuje sve ra čunovodstvene transakcije 
u inozemstvu, nego samo one koje imaju vrijednosnu protustavku u doma ćem gospodarstvu.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 53
 
Izravnavaju će stavke  
1.118. Izravnavaju ća stavka se dobiva oduzimanjem ukupnog iznosa stavaka na jednoj strani ra čuna od ukupnog iznosa 
stavaka na drugoj strani.  
Izravnavaju će stavke obuhva ćaju veliki broj podataka i uklju čuju neke od najvažnijih stavki u ra čunima, što se 
može vidjeti u sljede ćim primjerima izravnavaju ćih stavki: dodana vrijednost, poslovni višak, raspoloživi dohodak, 
štednja, neto uzajmljivanje/pozajmljivanje.  
Sljede ći dijagram pokazuje slijed ra čuna u obliku toka – svaka izravnavaju ća stavka navedena je masnim slovima.  
Dijagram slijeda ra čuna
HR 54 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
1.119. Prvi ra čun u slijedu je ra čun proizvodnje, koji bilježi proizvodnju i  inpute  proizvodnog procesa, ostavljaju ći 
dodanu vrijednost kao izravnavaju ću stavku.  
1.120. Dodana vrijednost prenosi se dalje na sljede ći ra čun, tj. ra čun stvaranja dohotka. Tu se bilježe naknade zapo ­
slenicima u proizvodnom procesu, kao i porezi dužni državi zbog proizvodnje, tako da se poslovni višak (ili 
mješoviti dohodak samozaposlenih osoba u sektoru ku ćanstava) može izvesti kao izravnavaju ća stavka za svaki 
sektor. Ovaj korak je nužan kako bi se mogao mjeriti iznos dodane vrijednosti zadržane u sektoru proizvodnje 
kao poslovni višak ili mješoviti dohodak.  
1.121. Zatim se dodana vrijednost, razdijeljena na naknade zaposlenicima, poreze i poslovni višak/mješoviti dohodak, 
prenosi s tom raspodjelom na ra čun alokacije primarnog dohotka. Raspodjela omogu ćava alokaciju svakog 
čimbenika dohotka primaju ćem sektoru, nasuprot sektoru proizvodnje. Na primjer, sve naknade zaposlenicima 
raspodjeljuju se izme đu sektora ku ćanstava i sektora inozemstva, dok poslovni višak ostaje u sektoru društava 
gdje je nastao. U ovom ra čunu tako đer se bilježe tokovi vlasni čkog dohotka u sektor, te oni iz sektora, tako da je 
izravnavaju ća stavka bilanca primarnog dohotka koja utje če u sektor.  
1.122. Sljede ći ra čun bilježi preraspodjelu tog dohotka kroz transfere ‒ ra čun sekundarne raspodjele dohotka. Glavni 
instrumenti preraspodjele su državni porezi na sektor ku ćanstva i socijalni primici za taj sektor. Izravnavaju ća 
stavka je raspoloživi dohodak.  
1.123. Glavni slijed središnjih ra čuna vodi dalje do uporabe ra čuna raspoloživog dohotka; ra čuna relevantnog za sektor 
ku ćanstava, jer se ovdje bilježe finalna potrošnja, ostavljaju ći štednju ku ćanstava kao izravnavaju ću stavku.  
1.124. U isto vrijeme nastaje usporedni ra čun, ra čun preraspodjele dohotka u naturi. Ovaj ra čun ima posebnu svrhu 
prikaza socijalnih transfera u naturi kao imputiranog transfera države sektoru ku ćanstava, tako da se dohodak 
ku ćanstava može pove ćati za vrijednost individualnih državnih usluga. U sljede ćem ra čunu (ra čun uporabe 
prilago đenog raspoloživog dohotka), uporaba raspoloživog dohotka u ku ćanstvima pove ćava se za isti iznos, 
kao da sektor ku ćanstava kupuje individualne usluge koje pruža država. Te dvije imputirane vrijednosti me đu­
sobno se poništavaju, tako da je izravnavaju ća stavka štednja, jednaka štednji za ukupno gospodarstvo.  
1.125. Štednja se prenosi na kapitalni ra čun, gdje se koristi za financiranje investicija, omogu ćuju ći kapitalne transfere u 
i iz sektora. Premala ili prekomjerna potrošnja pri stjecanju realne aktive rezultira izravnavaju ćom stavkom neto 
uzajmljivanje ili pozajmljivanje. Neto uzajmljivanje je davanje viška kao zajma, a neto pozajmljivanje je financi ­
ranje deficita.  
1.126. Na kraju se nalazi financijski ra čun, gdje se navodi uzajmljivanje i pozajmljivanje svakog sektora tako da je 
vidljiva izravnavaju ća stavka neto uzajmljivanja ili pozajmljivanja. To bi se trebalo to čno poklapati s izravnava ­
jućom stavkom neto uzajmljivanja/pozajmljivanja kapitalnog ra čuna, a svaka razlika mora biti raskorak u 
mjerenju izme đu realnih i financijskih zabilježbi ekonomske aktivnosti.  
1.127. U posljednjem redu dijagrama, ra čun s lijeve strane je po četna bilanca stanja, koja pokazuje razinu sve aktive i 
pasive, i realne i financijske, na po četku odre đenog razdoblja. Bogatstvo gospodarstva se mjeri njegovom neto 
vrijednoš ću (aktiva minus pasiva) i to je prikazano na dnu bilance stanja.  
1.128. S lijeve prema desnoj strani od po četnih bilanci bilježe se razli čite promjene aktive i pasive koje se doga đaju u 
ra čunovodstvenom razdoblju. Kapitalni ra čun prikazuje promjene zbog transakcija u realnoj aktivi, a financijski 
ra čun u financijskoj aktivi i pasivi. U nedostatku drugih izra čuna to bi omogu ćilo neposredni izra čun završne 
bilance, dodavanjem promjena po četnoj bilanci.  
1.129. Me đutim, promjene se mogu dogoditi izvan ekonomskog ciklusa proizvodnje i potrošnje, a takve će promjene 
utjecati na vrijednosti aktive i pasive u završnom razdoblju. Jedna vrsta promjena je promjena obujma aktive – 
realne promjene fiksnog kapitala zbog doga đaja koji nisu dio gospodarstva. Primjer bi bio gubitak zbog kata ­
strofe – veliki potres, kada se zna čajna koli čina aktive uništi, ali ne kroz ekonomske transakcije razmjene ili 
transfera. Taj se gubitak mora zabilježiti u ra čunu drugih promjena u obujmu aktive, kako bi se uzela u obzir 
niža razina aktive nego što se o čekuje gledaju ći samo ekonomske doga đaje. Drugi na čin na koji aktiva (i pasiva) 
mogu promijeniti vrijednost, osim kao posljedica ekonomske transakcije, je kroz promjenu cijene koja za 
posljedicu ima vlasni čke dobitke i gubitke u stanju aktive. Ta se promjena bilježi u ra čunima revalorizacije. 
Dopuštanje ta dva dodatna utjecaja na vrijednost stanja aktive i pasive omogu ćava procjenu završne bilance stanja 
kao po četne pozicije prilago đene za promjene u ra čunima toka u posljednjem redu prikaza.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 55
 
Agregati  
1.130. Agregati su složene vrijednosti koje mjere rezultat aktivnosti ukupnog gospodarstva; na primjer, proizvodnju, 
dodanu vrijednost, raspoloživi dohodak, finalnu potrošnju, štednju, investicije itd. Premda izra čun agregata nije 
jedina svrha ESA-e, oni su važni kao ukupni pokazatelji za potrebe makroekonomske analize te vremenskih i 
prostornih usporedbi.  
1.131. Razlikuju se dvije vrste agregata:  
(a) agregati koji se izravno odnose na transakcije u ESA 2010. sustavu, kao što su proizvodnja roba i usluga, 
finalna potrošnja, bruto investicije u fiksni kapital, naknade zaposlenicima itd.;  
(b) agregati koji predstavljaju izravnavaju će stavke u ra čunima, kao što su BDP po tržišnim cijenama, poslovni 
višak ukupnog gospodarstva, BND, nacionalni raspoloživi dohodak, štednja, saldo vanjskog teku ćeg ra čuna i 
neto vrijednost ukupnog gospodarstva (nacionalno bogatstvo).  
1.132. Postoje važne primjene veli čina nacionalnih ra čuna po glavi stanovnika. Za sveobuhvatne agregate kao što je 
BDP, nacionalni dohodak ili finalna potrošnja ku ćanstva, kao zajedni čki nazivnik se upotrebljava ukupno (rezi ­
dentno) stanovništvo. Ako su ra čuni ili dijelovi ra čuna iz sektora ku ćanstva podijeljeni na podsektore, koriste se 
podaci o broju ku ćanstava i broju osoba koje pripadaju pojedinom podsektoru.  
BDP: klju čni agregat  
1.133. BDP je jedan od klju čnih agregata u ESA-i. BDP je mjera ukupne gospodarske aktivnosti koja se odvija na 
gospodarskom podru čju, a proizvodnja zadovoljava finalnu potražnju gospodarstva. Tri su na čina mjerenja BDP-a 
po tržišnim cijenama:  
(1) proizvodni pristup, kao zbroj dodanih vrijednosti svih aktivnosti koje proizvode robu i usluge, uve ćano za 
poreze i umanjeno za subvencije na proizvode;  
(2) pristup po izdacima, kao zbroj svih finalnih izdataka nastalih bilo potrošnjom finalne proizvodnje gospodar ­
stva, bilo pove ćanjem bogatstva, uve ćano za izvoz i umanjeno za uvoz roba i usluga;  
(3) dohodovni pristup, kao zbroj svih dohodaka ste čenih u procesu proizvodnje roba i usluga, uve ćano za 
poreze na proizvodnju i uvoz i umanjeno za subvencije na proizvodnju.  
1.134. Ta tri pristupa mjerenju BDP-a tako đer odražavaju razli čite na čine na koji se BDP može razmatrati u pogledu 
sastavnica. Dodana vrijednost može se raš članiti prema institucionalnom sektoru te prema vrsti aktivnosti ili 
djelatnosti koje doprinose cjelini, npr. poljoprivredi, prera điva čkoj industriji, gra đevinarstvu, uslugama itd.  
Finalni izdaci mogu se raš članiti prema vrsti: izdaci ku ćanstava, finalni izdaci NPUSK-ova, finalni izdaci države, 
promjene zaliha, investicije u fiksni kapital i izvoz, umanjeno za trošak uvoza.  
Ukupni ste čeni dohodak može se raš članiti prema vrsti dohotka – naknada za zaposlenike i poslovni višak.  
1.135. Radi dobivanja najbolje procjene BDP-a, dobra je praksa unijeti elemente ta tri pristupa u okvir ponude i uporabe. 
To omogu ćava uskla đivanje dodane vrijednosti i procjene dohotka, te uravnoteženje ponude i potražnje za 
proizvodima. Taj integrirani pristup osigurava konzistentnost me đu komponentama BDP-a te bolju procjenu 
razine BDP-a nego samo na temelju jednog od ta tri pristupa. Oduzimanjem potrošnje fiksnog kapitala od BDP-a 
dobiva se neto doma ći proizvod po tržišnim cijenama (NDP).  
Input-output okvir  
1.136.  Input-output  (I-O) okvir navodi zajedni čke komponente bruto dodane vrijednosti (BDV),  inpute  i outpute  djelatnosti, 
ponudu i potražnju za proizvodom te sastav uporaba i izvora u institucionalnim sektorima za gospodarstvo. Taj 
okvir raš članjuje gospodarstvo radi prikazivanja transakcija svih roba i usluga izme đu djelatnosti i finalnih 
potroša ča za jedno razdoblje (na primjer, tromjese čje). Informacije se mogu prikazati na dva na čina: 
(a) tablice ponude i uporabe;  
(b) simetri čne input-output  tablice.HR 56 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Tablice ponude i uporabe  
1.137. Tablice ponude i uporabe prikazuju cijelo gospodarstvo po djelatnostima (npr. industrija motornih vozila) i 
proizvodima (npr. sportska roba). Tablice pokazuju veze izme đu komponenata BDV-a,  inputa  i outputa  djelatnosti 
te ponude i potražnje za proizvodima. Tablice ponude i uporabe povezuju razli čite institucionalne sektore (npr. 
javna društva) zajedno s podacima o uvozu i izvozu roba i usluga, potrošnji države, potrošnji ku ćanstava i 
NPUSK-ova i investicijama.  
1.138. Izrada tablica ponude i uporabe omogu ćava ispitivanje konzistentnosti i koherentnosti komponenti nacionalnih 
ra čuna unutar jedinstvenog detaljnog okvira i, usvajaju ći komponente triju pristupa mjerenja BDP-a (tj. proizvo ­
dnja, dohodak i potrošnja), omogu ćava odre đivanje jedinstvene procjene BDP-a.  
1.139. Kada su uravnotežene na konzistentan na čin, tablice ponude i uporabe tako đer pružaju koherentnost i konzi ­
stentnost u povezivanju komponenti sljede ća tri ra čuna:  
(1) ra čuna roba i usluga;  
(2) ra čuna proizvodnje (prema djelatnostima i prema institucionalnom sektoru); i  
(3) ra čuna stvaranja dohotka (prema djelatnostima i prema institucionalnom sektoru).  
Simetri čne input-output  tablice  
1.140. Simetri čne input-output  tablice izvode se iz podataka u tablicama ponude i uporabe i drugih dodatnih izvora radi 
oblikovanja teoretske osnove za daljnje analize.  
1.141. Te tablice sadrže simetri čne (proizvod/proizvod ili djelatnost/djelatnost) tablice, Leontief inverzne matrice i druge 
dijagnosti čke analize poput multiplikatora proizvodnje. Te tablice odvojeno prikazuju potrošnju doma će proiz ­
vedenih i uvezenih roba i usluga, pružaju ći teoretski okvir za daljnju strukturalnu analizu gospodarstva, uklju ­ 
čuju ći sastav i u činke promjena finalne potražnje u gospodarstvu.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 57
 
POGLAVLJE 2.  
JEDINICE I NJIHOVO GRUPIRANJE  
2.01. Gospodarstvo zemlje je sustav u kojem institucije i ljudi me đusobno djeluju kroz razmjene i transfere roba, 
usluga i na čina pla ćanja (npr. novca) za proizvodnju i potrošnju roba i usluga.  
U gospodarstvu, jedinice koje me đusobno djeluju su gospodarski subjekti koji mogu biti vlasnici aktive, preu ­
zimati obveze i obavljati gospodarske aktivnosti i transakcije s drugim subjektima. Poznate su kao institucionalne 
jedinice.  
Definiranje jedinica korištenih u nacionalnim ra čunima služi razli čitim potrebama. Prvo, jedinice su bitne sasta ­
vnice u odre đivanju gospodarstava u zemljopisnom smislu, npr. države, regije i skupine država poput monetarnih 
ili politi čkih unija. Drugo, one su bitne sastavnice za grupiranje jedinica u institucionalne sektore. Tre će, bitne su 
za odre đivanje koji tokovi i stanja se bilježe. Transakcije izme đu razli čitih dijelova iste institucionalne jedinice se, 
u na čelu, ne bilježe u nacionalnim ra čunima.  
2.02. Jedinice i njihovo grupiranje koje se koristi u nacionalnim ra čunima definira se s obzirom na vrstu ekonomske 
analize kojoj su namijenjene, a ne na temelju vrsta jedinica koje se obi čno koriste u statisti čkim upitnicima. 
Potonje jedinice (npr. poduze ća, holding društva, poslovne jedinice, lokalne jedinice, državni odjeli, neprofitne 
ustanove, ku ćanstva itd.) možebitno ne zadovoljavaju potrebe nacionalnih ra čuna jer se temelje na kriterijima 
pravne, administrativne ili ra čunovodstvene prirode.  
Statisti čari moraju uvažavati definicije jedinica analize kako su postavljene u ESA-i 2010., kako bi se u istraživa ­
njima kojima se prikupljaju realni podaci postupno uveli svi elementi informacija koji su potrebni za izradu 
podataka na temelju jedinica analize iz ESA-e.  
2.03. Zna čajka sustava ESA 2010. je uporaba vrsta jedinica koje odgovaraju trima na činima potpodjele gospodarstva:  
(1) za analizu tokova i stanja, klju čno je odabrati jedinice koje omogu ćavaju prou čavanje veza u ponašanju 
izme đu ekonomskih subjekata;  
(2) za analizu procesa proizvodnje klju čno je odabrati jedinice koje pokazuju tehni čko-ekonomske veze ili 
odražavaju lokalne aktivnosti;  
(3) za omogu ćivanje regionalne analize, potrebne su jedinice koje odražavaju lokalne aktivnosti.  
Institucionalne jedinice su tako definirane da se ispuni prvi od ta tri cilja. Veze u ponašanju, kako su opisane u 
to čki (1), zahtijevaju jedinice koje odražavaju svu svoju institucionalnu gospodarsku aktivnost.  
Proizvodni procesi, tehni čko-ekonomske veze i regionalne analize navedene u to čkama (2) i (3) zahtijevaju 
jedinice poput lokalnih poslovnih jedinica. Te jedinice opisane su kasnije u ovom poglavlju.  
Prije davanja definicija jedinica korištenih u ESA-i 2010., potrebno je definirati granice nacionalnog gospodarstva.  
GRANICE NACIONALNOGA GOSPODARSTVA  
2.04. Jedinice koje čine gospodarstvo neke zemlje i čiji se tokovi i stanja bilježe u ESA-i 2010. su one jedinice koje su 
rezidentne. Institucionalna jedinica je rezidentna u nekoj zemlji ako ima središte prevladavaju ćeg ekonomskog 
interesa na ekonomskom podru čju te zemlje. Takve jedinice poznate su kao rezidentne jedinice, neovisno o 
državnoj pripadnosti, pravnom obliku ili prisutnosti na ekonomskom podru čju u trenutku kada obavljaju 
transakciju.  
2.05. Ekonomsko podru čje sastoji se od sljede ćeg: 
(a) podru čja (zemljopisnog podru čja) pod djelotvornom upravom i ekonomskom kontrolom jedne države;HR 58 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) svih slobodnih zona, uklju čuju ći zatvorena skladišta i tvornice pod carinskim nadzorom;  
(c) nacionalnog zra čnog prostora, teritorijalnih voda i epikontinentalnog pojasa u me đunarodnim vodama, nad 
kojima zemlja uživa isklju čiva prava;  
(d) teritorijalnih enklava tj. zemljopisnog podru čja koje se nalazi u inozemstvu, a koje po me đunarodnim 
ugovorima ili sporazumima izme đu zemalja, koriste državne agencije zemlje (npr. veleposlanstva, konzulati, 
vojne baze, znanstveni centri itd.);  
(e) nalazišta nafte, prirodnog plina itd. u me đunarodnim vodama izvan epikontinentalnog pojasa, na kojima rade 
jedinice rezidentne na teritoriju koji je definiran u to čkama (a) do (d).  
Ribarske brodice, ostali brodovi, plutaju će platforme i letjelice tretiraju se u ESA-i kao pokretna oprema, bez 
obzira na to jesu li u vlasništvu rezidentnih jedinica koje se njima koriste ili su u vlasništvu nerezidenata, a 
koriste ih rezidentne jedinice. Transakcije vezane uz vlasništvo (bruto investicije u fiksni kapital) i korištenje 
(najam, osiguranje itd.) pokretne opreme pripisuju se gospodarstvu zemlje u kojoj su vlasnik i/ili korisnik 
rezidenti. U slu čaju financijskog  leasinga , pretpostavlja se promjena vlasništva.  
Ekonomsko podru čje može biti ve će ili manje od onoga kako je definirano gore. Primjer ve ćeg podru čja je 
valutna unija poput Europske monetarne unije; primjer manjeg podru čja je dio zemlje poput regije.  
2.06. Ekonomsko podru čje isklju čuje ekstrateritorijalne enklave.  
Tako đer su isklju čeni dijelovi vlastitog zemljopisnog podru čja zemlje koje koriste sljede će organizacije:  
(a) agencije op će države iz drugih zemalja;  
(b) institucije i tijela Europske unije; i  
(c) me đunarodne organizacije na temelju me đudržavnih me đunarodnih ugovora.  
Podru čja koja koriste institucije i tijela Europske unije i me đunarodne organizacije su zasebna ekonomska 
podru čja. Zna čajka takvih podru čja je da su jedini rezidenti institucije.  
2.07. Središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa ozna čava da postoji lokacija unutar ekonomskog podru čja zemlje 
gdje jedinica obavlja ekonomske aktivnosti i transakcije u zna čajnoj mjeri, bilo na neodre đeno vrijeme ili u 
odre đenom, ali duljem vremenskom razdoblju (godina dana ili dulje). Vlasništvo nad zemljištem i gra đevinama 
unutar ekonomskog podru čja smatra se dostatnim da vlasnik ima središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa 
na tom mjestu.  
Poduze ća su gotovo uvijek povezana samo s jednim gospodarstvom. Oporezivanje i drugi pravni zahtjevi obi čno 
imaju za posljedicu korištenje posebnog pravnog subjekta za djelovanje u svakom pravnom sustavu. Uz to, 
posebna institucionalna jedinica se za statisti čke potrebe identificira ako jedan pravni subjekt ima zna čajne 
aktivnosti na dva ili više državnih podru čja (npr. za poslovnice, vlasništvo nad zemljištem i multinacionalna 
poduze ća). Kao posljedica razdvajanja takvih pravnih subjekata, rezidentnost svakog od naknadno identificiranih 
poduze ća je jasna. Središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa ne zna či da se subjekti sa zna čajnim aktiv ­
nostima na dva ili više podru čja ne trebaju razdvojiti.  
U nedostatku fizi čke dimenzije poduze ća, njegova rezidentnost se utvr đuje prema ekonomskom podru čju po 
čijem pravu je poduze će osnovano ili registrirano.  
2.08. Jedinice koje se smatraju rezidentnima u nekoj zemlji mogu se dodatno podijeliti na:  
(a) jedinice koje se, s obzirom na sve transakcije izuzev onih vezanih uz vlasništvo nad zemljištem i gra đevi ­
nama, bave proizvodnjom, financijama, osiguranjem ili preraspodjelom;  
(b) jedinice koje, s obzirom na sve transakcije izuzev onih vezanih uz vlasništvo nad zemljištem i gra đevinama, 
prvenstveno sudjeluju u potrošnji;  
(c) sve jedinice u ulozi vlasnika zemljišta i gra đevina, s iznimkom vlasnika izvanteritorijalnih enklava koje su dio 
ekonomskog podru čja drugih država ili su neovisne države.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 59
 
2.09. U slu čaju jedinica koje nisu ku ćanstva, s obzirom na sve transakcije izuzev onih vezanih uz vlasništvo nad 
zemljištem i gra đevinama, razlikuju se sljede ća dva slu čaja: 
(a) aktivnost se odvija isklju čivo na ekonomskom podru čju države: jedinice koje izvode tu aktivnost, su rezi ­
dentne jedinice te zemlje;  
(b) aktivnost se, u razdoblju od jedne godine ili dulje, odvija na ekonomskim podru čjima nekoliko zemalja: 
rezidentnom jedinicom se smatra samo onaj dio jedinice koji na ekonomskom podru čju te zemlje ima 
središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa.  
Rezidentna institucionalna jedinica može biti uvjetno rezidentna jedinica, u slu čaju da u razdoblju od godine 
dana ili dulje aktivnost obavlja jedinica koja je rezidentna u drugoj državi. Ako se aktivnost obavlja kra će od 
godine dana, aktivnost ostaje dio aktivnosti proizvodne institucionalne jedinice i ne priznaje se posebna insti ­
tucionalna jedinica. Ako je aktivnost bezna čajna, iako traje dulje od godine dana, i to za montažu opreme u 
inozemstvu, ne priznaje se posebna jedinica i aktivnosti se bilježe kao one od proizvodne institucionalne jedinice.  
2.10. Ku ćanstva, osim u svojstvu vlasnika nad zemljištem i gra đevinama, rezidentne su jedinice ekonomskog podru čja 
na kojem imaju središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa. Rezidentna su bez obzira na razdoblja provedena 
u inozemstvu kra ća od godine dana. Ona uklju čuju posebno:  
(a) pograni čne radnike, definirane kao osobe koje svakodnevno prelaze granicu radi posla u susjednoj zemlji;  
(b) sezonske radnike, definirane kao osobe koje napuštaju zemlju na nekoliko mjeseci kada je sezona, ali kra će 
od godine dana, radi posla u drugoj zemlji;  
(c) turiste, pacijente, studente, dužnosnike u službenom posjetu, poslovne ljude, trgova čke putnike, umjetnike i 
članove posade, koji putuju u inozemstvo;  
(d) lokalno osoblje koje radi u izvanteritorijalnim enklavama stranih država;  
(e) osoblje institucija Europske unije te civilnih ili vojnih me đunarodnih organizacija sa sjedištima u izvanteri ­
torijalnim enklavama;  
(f) službene, civilne ili vojne, predstavnike državne vlasti (zajedno s njihovim obiteljima) sa sjedištem u terito ­
rijalnim enklavama.  
Studenti se uvijek tretiraju kao rezidenti, bez obzira na duljinu trajanja njihovog studija u inozemstvu.  
2.11. Sve jedinice, u svojstvu vlasnika zemljišta i/ili gra đevina koji su dio ekonomskog podru čja, rezidentne su jedinice 
ili uvjetno rezidentne jedinice zemlje u kojoj se to zemljište ili gra đevine nalaze.  
INSTITUCIONALNE JEDINICE  
2.12.  Definicija : institucionalna jedinica je ekonomska jedinca s obilježjem samostalnosti pri donošenju odluka u 
obavljanju svoje glavne funkcije. Smatra se da rezidentna jedinica predstavlja institucionalnu jedinicu na ekonom ­
skom podru čju gdje ima središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa ako ima samostalnost pri odlu čivanju i 
vodi potpuni skup ra čuna ili može sastaviti potpuni skup ra čuna.  
Kako bi imao samostalnost pri odlu čivanju u odnosu na svoju glavu funkciju, subjekt mora:  
(a) imati pravo na svoju vlastitu robu i aktivu; može mijenjati vlasništvo nad robom ili aktivom preko transakcija 
s drugim institucionalnim jedinicama;  
(b) mo ći donositi ekonomske odluke i obavljati ekonomske aktivnosti za koje je pravno odgovoran;  
(c) mo ći preuzimati obveze u vlastito ime, preuzimati druge obveze i sklapati ugovore; i  
(d) mo ći sastaviti potpuni skup ra čuna sastavljen od ra čunovodstvene dokumentacije koja obuhva ća sve tran ­
sakcije izvršene tijekom ra čunovodstvenog razdoblja, kao i bilancu imovine i obveza.HR 60 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
2.13. Sljede ća na čela primjenjuju se u slu čaju da subjekt ne posjeduje obilježja institucionalne jedinice:  
(a) za ku ćanstva se smatra da imaju samostalnost pri odlu čivanju u pogledu svoje glavne funkcije te su stoga 
svejedno institucionalne jedinice čak i kada ne vode potpuni skup ra čuna;  
(b) subjekti koji ne vode potpuni skup ra čuna i ne mogu sastaviti potpuni skup ra čuna ako se to od njih zatraži, 
nisu institucionalne jedinice;  
(c) subjekti koji vode potpuni skup ra čuna, ali nemaju samostalnost pri odlu čivanju, dio su jedinica koje ih 
kontroliraju;  
(d) subjekti ne moraju objaviti ra čune da bi bili institucionalne jedinice;  
(e) subjekti koji su dio grupe jedinica koje sudjeluju u proizvodnji i vode potpuni skup ra čuna smatraju se 
institucionalnim jedinicama čak i ako su središnjem tijelu (sjedištu), nadležnom za op ću upravu grupacije 
prepustili dio svoje samostalnosti u donošenju odluka; sjedište samo za sebe smatra se institucionalnom 
jedinicom razli čitom od jedinica koje kontrolira;  
(f) kvazi-društva su subjekti koji vode potpuni skup ra čuna, ali nemaju pravni status. Njihovo ekonomsko i 
financijsko ponašanje se razlikuje od ponašanja njihovih vlasnika, a nalikuje ponašanju društava. Smatra se da 
imaju samostalnost pri odlu čivanju i da su posebne institucionalne jedinice.  
Sjedišta društva i holding društva  
2.14. Sjedišta društva i holding društva su institucionalne jedinice. Postoje dvije vrste:  
(a) Sjedište društva je jedinica koja izvršava upravnu kontrolu nad svojim društvima k ćerima. Sjedišta društava 
dodjeljuju se dominantnom sektoru nefinancijskih društava svojih društava k ćeri, osim ako su sve ili ve ćina 
njihovih društava k ćeri financijska društva pa se u tom slu čaju tretiraju kao pomo ćne financijske institucije 
(S.126) u sektoru financijskih društava.  
Ako postoji mješavina nefinancijskih i financijskih društava k ćeri, tada svrstavanje u sektore odre đuje prev ­
ladavaju ći udio dodane vrijednosti.  
Sjedišta društava opisuju se pod me đunarodnom standardnom klasifikacijom djelatnosti svih ekonomskih 
aktivnosti (ISIC Rev. 4), odjeljak M, razred 7010 (NACE Rev. 2, M 70.10) kako slijedi:  
Ovaj razred uklju čuje nadzor i upravljanje drugim jedinicama istog društva ili poduze ća; donošenje strategij ­
skih ili organizacijskih planova i odluka u vezi s društvom ili poduze ćem; provo đenje operativne kontrole i 
vo đenje svakodnevnih poslova povezanih jedinica.  
(b) Holding društvo koje je vlasnik aktive društava k ćeri, ali ne obavlja aktivnosti upravljanja je društvo koje se 
bavi prijenosom financijskih sredstava (S.127) i svrstava se kao financijsko društvo.  
Holding društva opisana su pod ISIC Rev.4, Odjeljak K, razred 6420 (NACE Rev. 2, K 64.20) kako slijedi:  
Ovaj razred uklju čuje aktivnosti holding društava, tj. jedinica koje su vlasnici aktive (vlasnici kontrolnog 
udjela u vlasni čkom kapitalu) grupacije društava k ćeri i čija je glavna aktivnost imati vlasništvo nad grupa ­
cijom. Holding društva u ovom razredu ne pružaju nikakve druge usluge društvu u kojem se nalazi vlasni čki 
kapital, tj. ona ne upravljaju drugim jedinicama.  
Grupacije društava  
2.15. Velike grupacije društava nastaju kada društvo majka kontrolira nekoliko društava k ćeri, koje mogu pored toga 
kontrolirati i svoja vlastita društva k ćeri itd. Svaki član grupacije tretira se kao posebna institucionalna jedinica 
ako zadovoljava definiciju institucionalne jedinice.  
2.16. Prednost netretiranja grupacija društava kao jedne institucionalne jedinice je da grupacije nisu uvijek stabilne 
tijekom vremena, niti lako prepoznatljive u praksi. Može biti teško skupiti podatke o grupacijama čije aktivnosti 
nisu blisko povezane. Mnoge grupacije su prevelike i heterogene da bi se tretirale kao jedna jedinica, a njihova 
veli čina i sastav mogu se mijenjati tijekom vremena kao posljedica spajanja i preuzimanja.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 61
 
Subjekti posebne namjene  
2.17. Subjekt posebne namjene (SPN) ili društvo posebne namjene je obi čno društvo s ograni čenom odgovornoš ću ili 
komanditno društvo, osnovano za ispunjavanje parcijalnih, specifi čnih ili privremenih ciljeva i za izoliranje 
financijskog rizika, posebnih poreza ili regulatornog rizika.  
2.18. Nema uobi čajene definicije SPN-a, ali uobi čajene su sljede će zna čajke:  
(a) nemaju zaposlenike i nefinancijsku aktivu;  
(b) malo su fizi čki prisutni osim natpisa ili znaka koji potvr đuje njihovo mjesto registracije;  
(c) uvijek su povezani s drugim društvom, često kao društvo k ćer; 
(d) rezidentni su na razli čitom podru čju od onoga na kojem su povezana društva rezidentna. U nedostatku 
fizi čke prisutnosti, rezidentnost poduze ća se utvr đuje prema ekonomskom podru čju po čijem pravu je 
poduze će osnovano ili registrirano;  
(e) njima upravljaju zaposlenici drugog društva koje može, ali ne mora biti povezano društvo.SPN pla ća naknade 
za usluge koje su mu pružene i zauzvrat svojem društvu majci ili drugom povezanom društvu napla ćuje 
naknadu radi pokrivanja tih troškova. To je jedina proizvodnja u koju je SPN uklju čen, iako će često preuzeti 
obveze u ime svojeg vlasnika i obi čno primiti prihod od investicija i vlasni čke dobitke od aktive nad kojom je 
vlasnik.  
2.19. Bez obzira na to ima li jedinica sve ili ni jednu od ovih zna čajki, te bez obzira na to naziva li se SPN-om ili 
sli čnim nazivom ili ne, tretira se na isti na čin kao bilo koja druga institucionalna jedinica dodjelom sektoru ili 
djelatnosti prema svojoj glavnoj aktivnosti, osim ako taj SPN nema neovisna prava postupanja.  
2.20. Stoga, društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava, umjetna društva k ćeri i jedinice posebne namjene 
op će države bez samostalnosti djelovanja dodjeljuju se sektoru svojih kontroliraju ćih tijela. Iznimka se javlja kada 
su nerezidentna pa se u tom slu čaju priznaju odvojeno od svojih kontroliraju ćih tijela. Ali u slu čaju države, 
aktivnosti društva k ćeri odražavaju se u ra čunima države.  
Zatvorena financijska društva  
2.21. Holding društvo koje ima samo vlasništvo nad društvima k ćerima primjer je zatvorenog financijskog društva. 
Primjeri drugih jedinica koje se tako đer tretiraju kao zatvorena financijska društva su jedinice sa zna čajkama 
subjekata posebne namjene kako su opisane gore, uklju čuju ći investicijske i mirovinske fondove i jedinice 
korištene za održavanje i upravljanje bogatstvom za pojedince ili obitelji, izdavanje dužni čkih instrumenata u 
ime povezanih društava (takvo društvo može se zvati posrednik) i izvršavanje drugih financijskih funkcija.  
2.22. Stupanj neovisnosti od svojeg društva majke može se pokazati vršenjem zna čajne kontrole nad svojom aktivom i 
pasivom u mjeri snošenja rizika i koristi povezanih s aktivom i pasivom. Takve se jedinice klasificiraju u sektoru 
financijskih društava.  
2.23. Subjekt takve vrste koji ne može djelovati neovisno o svom društvu majci i samo je pasivni vlasnik aktive i pasive 
(katkad se navodi kao da je na autopilotu) ne tretira se kao posebna institucionalna jedinica, osim ako je 
rezidentna u gospodarstvu razli čitom od društva majke. Ako je rezidentan u istom gospodarstvu kao i 
društvo majka, tretira se kao „umjetno društvo društvo k ćer” kako je opisano u nastavku.  
Umjetna društva k ćeri 
2.24. Društvo k ćer, u potpunosti u vlasništvu društva majke, može biti osnovano radi pružanja usluga društvu majci ili 
drugom društvu u istoj grupaciji, radi izbjegavanja poreza, minimiziranja obveza u slu čaju ste čaja ili radi 
osiguranja drugih tehni čkih prednosti prema poreznim propisima ili propisima o društvima na snazi u odre đenoj 
zemlji.  
2.25. Op ćenito, takve vrste subjekata ne zadovoljavaju definiciju institucionalne jedinice jer im nedostaje mogu ćnost 
djelovanja neovisno o društvu majci i mogu biti podložne ograni čenjima vlasništva ili transakciji aktive koja se 
nalazi na njihovoj bilanci stanja. Njihova razina proizvodnje i cijena koju za to dobivaju odre đuje društvo majka 
koja je (možebitno s drugim društvima u istoj grupaciji) njihov jedini kupac. One se stoga ne tretiraju kao 
posebne institucionalne jedinice, nego kao sastavni dio društva majke, a njihovi ra čuni se konsolidiraju s onima 
društva majke, osim ako su rezidentne na ekonomskom podru čju razli čitom od onoga gdje je rezidentno društvo 
majka.HR 62 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
2.26. Mora se napraviti razlika izme đu umjetnih društava k ćeri kako su prethodno opisana i jedinice koja obavlja samo 
pomo ćne aktivnosti. Pomo ćne aktivnosti ograni čene su u opsegu na vrstu uslužnih funkcija koje gotovo sva 
poduze ća trebaju u nekoj mjeri, npr. čišćenje prostorija, vo đenje platne liste ili pružanje infrastrukture informacij ­
skih tehnologija za poduze će (vidjeti Poglavlje 1., stavak 1.31.).  
Jedinice posebne namjene op će države  
2.27. Op ća država tako đer može uspostaviti jedinice posebne namjene, sa zna čajkama i funkcijama sli čnim društvima 
koja se bave prijenosom financijskih sredstava i umjetnim društvima k ćerima. Takve jedinice nemaju ovlast 
djelovati neovisno i ograni čene su u opsegu transakcija koje mogu obavljati. Ne snose rizike i koristi povezane 
s aktivom i pasivom koje imaju. Takve jedinice, ako su rezidentne, tretiraju se kao sastavni dio op će države, a ne 
kao posebne jedinice. Ako su nerezidentne, tretiraju se kao posebne jedinice. Sve transakcije koje obave u 
inozemstvu odražavaju se u odgovaraju ćim transakcijama s državom. Stoga, za jedinicu koja pozajmljuje u 
inozemstvu smatra se da pozajmljuje isti iznos op ćoj državi, i to pod istim uvjetima kao i prvotno pozajm ­
ljivanje.  
2.28. Sažeto, ra čuni subjekata posebne namjene bez neovisnih prava postupanja konsolidiraju se s društvom majkom, 
osim ako su rezidentni u razli čitom gospodarstvu od onoga u kojem je društvo majka. Postoji jedna iznimka od 
ovog op ćeg pravila, a to je kada nerezidentni SPN uspostavi država.  
2.29. Uvjetno rezidentne jedinice se definiraju kao:  
(a) oni dijelovi nerezidentnih jedinica koji imaju središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa (u ve ćini slu čajeva 
jedinice koje obavljaju ekonomsku proizvodnju godinu dana ili dulje) na ekonomskom podru čju zemlje;  
(b) nerezidentne jedinice u ulozi vlasnika zemljišta i/ili gra đevina na ekonomskom podru čju zemlje, ali jedino u 
pogledu transakcija koje se odnose na spomenuto zemljište ili gra đevine.  
Uvjetno rezidentne jedinice, neovisno o tome vode li samo djelomi čne ra čune i neovisno o samostalnosti 
odlu čivanja, tretiraju se kao institucionalne jedinice.  
2.30. Sljede će se smatra institucionalnim jedinicama:  
(a) jedinice koje imaju samostalnost odlu čivanja i potpuni skup ra čuna poput:  
(1) privatnih i javnih društava;  
(2) zadruga ili partnerstava priznatih kao neovisni pravni subjekti;  
(3) javnih proizvo đača koji se prema posebnim zakonima priznaju kao neovisni pravni subjekti;  
(4) neprofitnih ustanova priznatih kao neovisni pravni subjekti; i  
(5) agencija op će države;  
(b) jedinice koje vode potpuni skup ra čuna i za koje se smatra da samostalno odlu čuju usprkos tome što nisu 
osnovane odvojeno od svojeg društva majke: kvazi-društva;  
(c) jedinice koje ne vode nužno potpuni skup ra čuna, ali za koje se smatra da samostalno odlu čuju: 
(1) ku ćanstva;  
(2) uvjetno rezidentne jedinice.  
INSTITUCIONALNI SEKTORI  
2.31. Makroekonomska analiza ne razmatra aktivnosti svake institucionalne jedinice zasebno – razmatra ukupne 
aktivnosti sli čnih institucija. Jedinice se stoga spajaju u grupe koje se nazivaju institucionalni sektori, od kojih 
se neki dijele na podsektore.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 63
 
Tablica 2.1. — Sektori i podsektori  
Sektori i podsektori  Javni  Doma ći 
privatni  Pod 
inozemnom 
kontrolom  
Nefinancijska društva  S.11  S.11001  S.11002  S.11003  
Financijska društva  S.12  
Monetarne 
financijske institu ­
cije (MFI)  Središnja banka  S.121  
Ostale monetarne 
financijske institu ­
cije (OMFI)  Društva koja 
primaju depozite 
osim središnje 
banke  S.122  S.12201  S.12202  S.12203  
Nov čani fondovi 
(NF)  S.123  S.12301  S.12302  S.12303  
Financijska društva 
osim monetarnih 
financijskih institu ­
cija (MFI) i osigu ­
ravaju ćih društava i 
mirovinskih 
fondova (ICPF)  Ne-nov čani investicijski fondovi (NNIF)  S.124  S.12401  S.12402  S.12403  
Ostali financijski posrednici, osim 
osiguravaju ćih društava i mirovinskih 
fondova  S.125  S.12501  S.12502  S.12503  
Pomo ćne financijske institucije  S.126  S.12601  S.12602  S.12603  
Društva koja se bave prijenosom 
financijskih sredstava i zajmodavci  S.127  S.12701  S.12702  S.12703  
Osiguravaju ća 
društva i miro ­
vinski fondovi 
(ICPF)  Osiguravaju ća društva (IC)  S.128  S.12801  S.12802  S.12803  
Mirovinski fondovi (PF)  S.129  S.12901  S.12902  S.12903  
Op ća država  S.13  
Središnja država (isklju čuju ći fondove socijalne sigurnosti)  S.1311  
Savezna država (isklju čuju ći fondove socijalne sigurnosti)  S.1312  
Lokalna država (isklju čuju ći fondove socijalne sigurnosti)  S.1313  
Fondovi socijalne sigurnosti  S.1314  
Ku ćanstva  S.14  
Poslodavci i samozaposlene osobe  S.141 + 
S.142  
Zaposlenici  S.143  
Primatelji vlasni čkog i transfernog dohotka  S.144  
Primatelji vlasni čkog dohotka  S.1441  
Primatelji mirovina  S.1442  
Primatelji ostalih transfera  S.1443  
Neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima  S.15  
Inozemstvo  S.2  
Države članice i institucije i tijela Europske unije  S.21  
Države članice Europske unije  S.211  
Institucije i tijela Europske unije  S.212  
Zemlje ne članice i me đunarodne organizacije nerezidentne u 
Europskoj uniji  S.22HR 64 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
2.32. Svaki sektor i podsektor okuplja institucionalne jedinice sa sli čnim ekonomskim ponašanjem.  
Dijagram 2.1 – Raspodjela jedinica u sektore
  
2.33. Institucionalne jedinice se grupiraju u sektore na temelju toga kojoj vrsti proizvo đača pripadaju i ovisno o glavnoj 
aktivnosti i funkciji, koje se smatraju važnim pokazateljima njihovog ekonomskog ponašanja.  
2.34. Dijagram 2.1. pokazuje kako se jedinice raspore đuju u glavne sektore. Radi utvr đivanja sektora za jedinicu koja je 
rezidentna, ali ne ku ćanstvo, prema dijagramu je potrebno utvrditi kontrolira li ju op ća država ili ne te je li tržišni 
ili netržišni proizvo đač.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 65
 
2.35. Nadzor nad financijskim ili nefinancijskim društvom definira se kao pravo odre đivanja op će politike društva, na 
primjer odabirom prikladnih upravitelja ako je potrebno.  
2.36. Pojedina institucionalna jedinica (drugo društvo, ku ćanstvo, neprofitna institucija ili državna jedinica) osigurava 
nadzor nad društvom ili kvazi-društvom ako posjeduje više od polovice dionica s pravom glasa ili ako na drugi 
na čin kontrolira glasa čku mo ć više od polovice dioni čara. 
2.37. Za nadzor više od polovice dioni čarskih glasova nije potrebno da sama institucionalna jedinica bude vlasnik 
dionica s pravom glasa. Ovisno društvo, društvo C, može biti društvo k ćer drugog društva B u kojem tre će 
društvo A posjeduje ve ćinu dionica s pravom glasa. Društvo C je društvo k ćer društva B kada društvo B nadzire 
više od polovice dioni čarskih glasova u društvu C ili društvo B posjeduje dionice u C s pravom imenovanja ili 
smjenjivanja ve ćine upravitelja društva C.  
2.38. Op ća država osigurava kontrolu nad društvom na temelju posebnog zakona, odluke ili uredbe kojom se državi 
daju ovlasti odre đivanja politike društva. Sljede ći pokazatelji su glavni čimbenici koje treba razmotriti pri odlu ­ 
čivanju kontrolira li država društvo:  
(a) državno vlasništvo nad ve ćinom glasa čkih prava;  
(b) državna kontrola nad upravom ili upravnim tijelom;  
(c) državna kontrola nad imenovanjem i razrješenjem klju čnog osoblja;  
(d) državna kontrola nad klju čnim odborima u subjektu;  
(e) država posjeduje zlatnu dionicu;  
(f) posebni propisi;  
(g) država kao prevladavaju ći kupac;  
(h) pozajmljivanje od države.  
Jedan pokazatelj može biti dovoljan za utvr đivanje kontrole, ali, u drugim slu čajevima, više zasebnih pokazatelja 
mogu zajedno dokazivati kontrolu.  
2.39. Za neprofitne institucije priznate kao neovisni pravni subjekti, pet pokazatelja koje treba razmotriti su:  
(a) imenovanje odgovornih osoba;  
(b) mogu ćnost odobravanja instrumenata;  
(c) ugovorni sporazumi;  
(d) stupanj financiranja;  
(e) stupanj izloženosti države riziku.  
Kao i kod društava, jedan pokazatelj može biti dovoljan za utvr đivanje kontrole u nekim slu čajevima, ali, u 
drugim slu čajevima, više zasebnih pokazatelja mogu zajedno dokazivati kontrolu.  
2.40. Razlikovanje izme đu tržišnog i netržišnog, a za subjekte javnog sektora klasifikacija izme đu sektora op će države i 
sektora društava, ovisi o kriterijima odre đenim u stavku 1.37.  
2.41. Sektor se dijeli na podsektore prema kriterijima relevantnim za taj sektor; na primjer, država se može podijeliti na 
središnju, saveznu i lokalnu državu i fondove socijalne sigurnosti. Time se omogu ćava precizniji opis ekonom ­
skog ponašanja jedinica.HR 66 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ra čuni za sektore i podsektore bilježe sve glavne i sporedne aktivnosti institucionalnih jedinica obuhva ćenih 
odgovaraju ćim sektorom.  
Svaka institucionalna jedinica pripada samo jednom sektoru ili podsektoru.  
2.42. Ako je glavna funkcija institucionalne jedinice proizvodnja robe i usluga, prvo se mora odrediti vrsta proizvo đača 
kako bi se dodijelila sektoru.  
2.43. Tablica 2.2. prikazuje vrstu proizvo đača, glavne aktivnosti i funkcije, koje su karakteristi čne za pojedine sektore:  
Tablica 2.2. — Vrsta proizvo đača, glavne aktivnosti i funkcije, razvrstano po sektorima  
Vrsta proizvo đača Glavna aktivnost i funkcija  Sektor  
Tržišni proizvo đač Proizvodnja tržišnih roba i nefinancijskih 
usluga  Nefinancijska društva (S.11)  
Tržišni proizvo đač Financijsko posredovanje uklju čuju ći osiguranje 
Pomo ćne financijske aktivnosti  Financijska društva (S.12)  
Javni netržišni proizvo đač Proizvodnja i ponuda netržišne proizvodnje za 
zajedni čku i pojedina čnu potrošnju te izvo ­ 
đenje transakcija čija je namjena preraspodjela 
nacionalnog dohotka i bogatstva  Op ća država (S.13)  
Tržišni proizvo đač ili privatni 
proizvo đač za vlastitu finalnu 
uporabu  Potrošnja 
Proizvodnja tržišne proizvodnje i proizvodnje 
za vlastitu finalnu uporabu  Ku ćanstva (S.14) 
Kao potroša či 
Kao poduzetnici  
Privatni netržišni proizvo đač Proizvodnja i ponuda netržišne proizvodnje za 
pojedina čnu potrošnju  Neprofitne ustanove koje 
služe ku ćanstvima (S.15)  
2.44. Sektor inozemstva (S.2) odnosi se na tokove i stanja izme đu rezidentnih jedinica i nerezidentnih jedinica – 
nerezidentne jedinice ne obilježavaju sli čni ciljevi i vrste ponašanja, nego se prepoznaju kroz tokove i stanja s 
rezidentnim jedinicama.  
Nefinancijska društva (S.11)  
2.45.  Definicija : sektor nefinancijskih društava (S.11) sastoji se od institucionalnih jedinica koje su neovisni pravni 
subjekti i tržišni proizvo đači te čija je glavna aktivnost proizvodnja roba i nefinancijskih usluga. Sektor nefi ­
nancijskih društava tako đer uklju čuje i nefinancijska kvazi-društva (vidjeti stavak 2.13. to čku (f)).  
2.46. Uklju čene su sljede će institucionalne jedinice:  
(a) privatna i javna društva, koja kao tržišni proizvo đači prvenstveno sudjeluju u proizvodnji roba i nefinancij ­
skih usluga;  
(b) zadruge i partnerstva priznati kao neovisni pravni subjekti, koji kao tržišni proizvo đači prvenstveno sudjeluju 
u proizvodnji roba i nefinancijskih usluga;  
(c) javni proizvo đači priznati kao neovisni pravni subjekti i koji kao tržišni proizvo đači prvenstveno sudjeluju u 
proizvodnji roba i nefinancijskih usluga;  
(d) neprofitne ustanove ili udruženja koji služe nefinancijskim društvima, koji su priznati kao neovisni pravni 
subjekti i koji kao tržišni proizvo đači prvenstveno sudjeluju u proizvodnji roba i nefinancijskih usluga;  
(e) sjedišta društava koja kontroliraju grupaciju društava koja su tržišni proizvo đači, ako proizvodnja roba i 
nefinancijskih usluga predstavlja prevladavaju ću vrstu aktivnosti cijele grupacije (izmjerena na temelju dodane 
vrijednosti);HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 67
 
(f) subjekti posebne namjene čija je glavna aktivnost pružanje roba i nefinancijskih usluga;  
(g) privatna i javna kvazi-društva koja kao tržišni proizvo đači prvenstveno sudjeluju u proizvodnji i nefinancij ­
skih usluga.  
2.47. Nefinancijska kvazi-društva su svi subjekti koji kao tržišni proizvo đači prvenstveno sudjeluju u proizvodnji roba i 
nefinancijskih usluga i koji ispunjavaju uvjete za kvalifikaciju kao kvazi-društva (vidjeti stavak 2.13. to čku (f)).  
Nefinancijska kvazi-društva moraju imati dovoljno podataka za sastavljanje potpunog skupa ra čuna te posluju 
kao da su društva. Fakti čni odnos s njihovim vlasnikom je odnos društva prema svojim dioni čarima.  
Nefinancijska kvazi-društva u vlasništvu ku ćanstava, državnih jedinica ili neprofitnih ustanova su, zajedno s 
nefinancijskim društvima, okupljena u sektoru nefinancijskih društava, a ne u sektoru svojeg vlasnika.  
2.48. Postojanje potpunog skupa ra čuna, uklju čuju ći bilance stanja, nije dovoljan uvjet da bi se tržišni proizvo đači 
tretirali kao institucionalne jedinice, kao što su kvazi-društva. Stoga partnerstva i javni proizvo đači, osim onih iz 
stavka 2.46. to čaka (a), (b), (c) i (f) i poduze ća s jednim vlasnikom ‒ čak i ako vode potpuni skup ra čuna ‒ 
op ćenito ne predstavljaju zasebne institucionalne jedinice, budu ći da ne donose samostalno odluke, a njihovo 
upravljanje nadziru ku ćanstva, neprofitne ustanove ili vlade u čijem su vlasništvu.  
2.49. Nefinancijska društva uklju čuju uvjetno rezidentne jedinice koje se tretiraju kao kvazi-društva.  
2.50. Sektor nefinancijskih društava se dijeli na tri podsektora:  
(a) javna nefinancijska društva (S.11001);  
(b) nacionalna privatna nefinancijska društva (S.11002);  
(c) inozemno kontrolirana nefinancijska društva (S.11003).  
Javna nefinancijska društva (S.11001)  
2.51.  Definicija : podsektor javnih nefinancijskih društava sastoji se od svih nefinancijskih društava, kvazi-društava i 
neprofitnih institucija, priznatih kao neovisni pravni subjekti, koji su tržišni proizvo đači i pod kontrolom 
državnih jedinica.  
2.52. Javna kvazi-društva su kvazi-društva u izravnom vlasništvu državnih jedinica.  
Nacionalna privatna nefinancijska društva (S.11002)  
2.53.  Definicija : podsektor nacionalnih privatnih nefinancijskih društava sastoji se od svih nefinancijskih društava, kvazi- 
društava i neprofitnih institucija, priznatih kao neovisni pravni subjekti, koji su tržišni proizvo đači i koji nisu pod 
kontrolom državnih jedinica ili nerezidentnih institucionalnih jedinica.  
Ovaj podsektor uklju čuje društva i kvazi-društva za poslove izravnih stranih ulaganja koja nisu klasificirana u 
podsektoru inozemno kontroliranih nefinancijskih društava (S.11003).  
Inozemno kontrolirana nefinancijska društva (S.11003)  
2.54.  Definicija : podsektor inozemno kontroliranih nefinancijskih društava sastoji se od svih nefinancijskih i kvazi- 
društava koja su pod kontrolom nerezidentnih institucionalnih jedinica.  
Ovaj podsektor uklju čuje: 
(a) sva društva k ćeri nerezidentnih društava;  
(b) sva društva koja kontrolira nerezidentna institucionalna jedinica koja sama nije društvo, na primjer, društvo 
koje kontrolira strana država. Uklju čena su društva pod kontrolom skupine nerezidentnih jedinica koja 
djeluju zajedni čki;HR 68 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(c) sve poslovnice ili ostale neinkorporirane agencije nerezidentnih društava ili neinkorporirane proizvo đače koji 
su uvjetno rezidentne jedinice.  
Financijska društva (S.12)  
2.55.  Definicija : sektor financijskih društava (S.12) sastoji se od institucionalnih jedinica koje su neovisni pravni subjekti 
i tržišni proizvo đači te čija je glavna aktivnost proizvodnja financijskih usluga. Takve institucionalne jedinice 
obuhva ćaju sva društva i kvazi-društva koja se prvenstveno bave:  
(a) financijskim posredovanjem (financijski posrednici); i/ili  
(b) pomo ćnim financijskim aktivnostima (pomo ćne financijske institucije).  
Tako đer su uklju čene institucionalne jedinice koje pružaju financijske usluge, ako se ve ćinom njihove aktive ili 
pasive ne trguje na otvorenim tržištima.  
2.56. Financijsko posredovanje je aktivnost u kojoj institucionalna jedinica stje če financijsku aktivu i preuzima pasivu 
za vlastiti ra čun obavljaju ći financijske transakcije na tržištu. Aktiva i pasiva financijskih posrednika se preoblikuje 
ili regrupira s obzirom na, na primjer, dospjelost, opseg, rizik itd. u postupku financijskog posredovanja.  
Pomo ćne financijske aktivnosti su aktivnosti povezane s financijskim posredovanjem, ali same ne uklju čuju 
financijsko posredovanje.  
Financijski posrednici  
2.57. Postupak financijskog posredovanja usmjerava sredstva od tre ćih strana s viškom prema onima s manjkom 
sredstava. Financijski posrednik ne djeluje samo kao zastupnik drugih institucionalnih jedinica, ve ć se izlaže 
riziku stjecanjem financijske aktive i preuzimanjem pasive za vlastiti ra čun. 
2.58. U postupak financijskog posredovanja mogu biti uklju čene sve kategorije pasive, izuzev kategorije pasive ostalih 
ra čuna potraživanja (AF.8). Financijska aktiva uklju čena u postupak financijskog posredovanja može se razvrstati 
u sve kategorije, izuzev kategorije prilagodbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava 
(AF.6), ali uklju čuju ći kategoriju ostalih ra čuna potraživanja. Financijski posrednici mogu uložiti svoja sredstva 
u nefinancijsku aktivu, uklju čuju ći nekretnine. Kako bi se smatralo financijskim posrednikom, društvo treba 
preuzimati pasivu na tržištu i preoblikovati sredstva. Društva za poslovanje nekretninama nisu financijski 
posrednici.  
2.59. Funkcija osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova je udruživanje rizika. Pasiva takvih institucija su prila ­
godbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava (AF.6). Protustavka pasive su ulaganja 
osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova, djeluju ći kao financijski posrednici.  
2.60. Investicijski fondovi, dalje u tekstu nov čani fondovi (NF) i ne-nov čani fondovi (NNF), prvenstveno preuzimaju 
obveze izdavanjem udjela ili jedinica u investicijskim fondovima (AF.52). Oni mijenjaju takve fondove stjecanjem 
financijske aktive i/ili nekretnina. Investicijski fondovi se klasificiraju kao financijski posrednici. Svaka promjena 
vrijednosti njihove aktive i pasive, osim vlastitih udjela, odražava se na njihova vlastita sredstva (vidjeti stavak 
7.07.). S obzirom na to da je iznos vlastitih sredstava jednak vrijednosti udjela ili jedinica investicijskog fonda, 
svaka promjena vrijednosti aktive i pasive fonda odrazit će se na tržišnu vrijednost takvih udjela ili jedinica. 
Investicijski fondovi koji ulažu u nekretnine su financijski posrednici.  
2.61. Financijsko posredovanje je ograni čeno na stjecanje aktive i preuzimanje pasive s op ćom javnoš ću ili njezinim 
odre đenim i prili čno velikim podskupinama. Ako je aktivnost ograni čena na male skupine osoba ili obitelji, ne 
radi se o financijskom posredovanju.  
2.62. Postoje neke iznimke od op ćeg ograni čenja financijskog posredovanja na financijske transakcije na tržištu. 
Primjeri su lokalne kreditne banke i štedionice koje se oslanjaju na pripadaju ću jedinicu lokalne ili regionalne 
uprave ili društva za financijski  leasing  koja su ovisna o mati čnom društvu za stjecanje sredstava ili ulaganje 
sredstava. Ona se klasificiraju kao financijski posrednici ako posu đivanje ili primanje štednje ne ovisi o pripa ­
daju ćoj jedinici lokalne ili regionalne uprave ili mati čnom društvu.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 69
 
Pomo ćne financijske institucije  
2.63. Pomo ćne financijske aktivnosti uklju čuju pomo ćne aktivnosti u realizaciji transakcija vezano uz financijsku aktivu 
i pasivu ili pretvorbu ili preoblikovanje sredstava. Pomo ćne financijske institucije se ne izlažu riziku stjecanjem 
financijske aktive ili preuzimanjem pasive. One olakšavaju financijsko posredovanje. Sjedišta društava, čija su sva 
ili ve ćina društava k ćeri financijska društva, pomo ćne su financijske institucije.  
Financijska društva koja nisu financijski posrednici i pomo ćne financijske institucije  
2.64. Ostala financijska društva pored financijskih posrednika i pomo ćnih financijskih institucija su institucionalne 
jedinice koje pružaju financijske usluge, ako se ve ćinom njihove aktive ili pasive ne trguje na otvorenim tržištima.  
Institucionalne jedinice uklju čene u sektor financijskih društava  
2.65. U sektor financijskih društava (S.12) uklju čene su sljede će institucionalne jedinice:  
(a) privatna ili javna društva koja prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja i/ili pomo ćne 
financijske aktivnosti;  
(b) zadruge i partnerstva priznata kao neovisni pravni subjekti, koja prvenstveno obavljaju poslove financijskog 
posredovanja i/ili pomo ćne financijske aktivnosti;  
(c) javni proizvo đači priznati kao pravni subjekti, koji prvenstveno obavljaju poslove financijskog posredovanja 
i/ili pomo ćne financijske aktivnosti;  
(d) neprofitne ustanove koje su priznate kao pravni subjekti i koje prvenstveno obavljaju poslove financijskog 
posredovanja i/ili pomo ćne financijske aktivnosti, ili koja pružaju usluge financijskim društvima;  
(e) sjedišta društava ako sva ili ve ćina njihovih društava k ćeri, kao financijska društva, prvenstveno obavljaju 
financijsko posredovanje i/ili pomo ćne financijske aktivnosti. Ta se sjedišta društava klasificiraju kao pomo ćne 
financijske institucije (S.126);  
(f) holding društva, ako je glavna uloga vlasništvo nad aktivom grupacije društava k ćeri. Sastav grupacije može 
biti financijski ili nefinancijski – to ne utje če na klasifikaciju holding društava kao društava koja se bave 
prijenosom financijskih sredstava (S.127);  
(g) subjekti posebne namjene čija je glavna aktivnost pružanje financijskih usluga;  
(h) neinkorporirani investicijski fondovi koji sadrže portfelje ulaganja u vlasništvu skupine sudionika i kojima 
op ćenito upravljaju druga financijska društva. Takvi su fondovi institucionalne jedinice odvojene od uprav ­
lja čkog financijskog društva;  
(i) za neinkorporirane jedinice koje prvenstveno obavljaju financijsko posredovanje i koje su podložne ure đenju i 
nadzoru (u ve ćini slu čajeva klasificirane kao društva koja primaju depozite osim središnje banke, kao osigu ­
ravaju ća društva ili kao mirovinski fondovi) smatra se da uživaju samostalnost odlu čivanja i da imaju 
samostalno upravljanje neovisno o svojim vlasnicima; njihovo ekonomsko i financijsko ponašanje je sli čno 
financijskim društvima. U tom slu čaju se tretiraju kao zasebne institucionalne jedinice. Primjer su poslovnice 
nerezidentnih financijskih društava.  
Podsektori financijskih društava  
2.66. Sektor financijskih društava se dijeli na sljede će podsektore:  
(a) središnja banka (S.121);  
(b) društva koja primaju depozite osim središnje banke (S.122);  
(c) nov čani fondovi (NF) (S.123);  
(d) ne-nov čani investicijski fondovi (NNIF) (S.124);  
(e) ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova (S.125);  
(f) pomo ćne financijske institucije (S.126);  
(g) društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavci (S.127);HR 70 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(h) osiguravaju ća društva (S.128); i  
(i) mirovinski fondovi (S.129).  
Kombiniranje podsektora financijskih društava  
2.67. Monetarne financijske institucije (MFI) kako ih definira ESB sastoje se od svih institucionalnih jedinica uklju čenih 
u podsektore središnje banke (S.121), društava koja primaju depozite osim središnje banke (S.122) i nov čanih 
fondova (S.123).  
2.68. Ostale monetarne financijske institucije sastoje se od onih financijskih posrednika preko kojih se u činci 
monetarne politike središnje banke (S.121) prenose na druge subjekte u gospodarstvu. To su društva koja 
primaju depozite osim središnje banke (S.122) i NF (S.123).  
2.69. Financijski posrednici koji se bave udruživanjem rizika su osiguravaju ća društva i mirovinski fondovi (ICPF). Oni 
se sastoje od podsektora osiguravaju ćih društava (S.128) i mirovinskih fondova (S.129).  
2.70. Financijska društva osim MFI-a i ICPF-a se sastoje od podsektora ne-nov čanih investicijskih fondova (S.124), 
ostalih financijskih posrednika, osim osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova (S.125), pomo ćnih financij ­
skih institucija (S.126) i društava koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavaca (S.127).  
Potpodjela podsektora financijskih društava na javna, nacionalna privatna i inozemno kontrolirana financijska 
društva  
2.71. Osim podsektora S.121., svaki se podsektor dalje dijeli na:  
(a) javna financijska društva;  
(b) nacionalna privatna financijska društva; i  
(c) inozemno kontrolirana financijska društva.  
Kriteriji za ovu potpodjelu su isti kao i za nefinancijska društva (vidjeti stavke od 2.51. do 2.54.).  
Tablica 2.3 – Sektor financijskih društava i njegovi podsektori  
Sektori i podsektori  Javni  Nacionalni 
privatni  Inozemno 
kontrolirani  
Financijska društva  S.12  
Monetarne 
financijske institu ­
cije (MFI)  Središnja banka  S.121  
Ostale monetarne 
financijske institu ­
cije (OMFI)  Društva koja 
primaju depozite 
osim središnje 
banke  S.122  S.12201  S.12202  S.12203  
NF S.123  S.12301  S.12302  S.12303  
Financijska društva 
osim monetarnih 
financijskih institu ­
cija (MFI) i osigu ­
ravaju ćih društava i 
mirovinskih 
fondova (ICPF)  Ne-nov čani investicijski fondovi (NNIF)  S.124  S.12401  S.12402  S.12403  
Ostali financijski posrednici, osim 
osiguravaju ćih društava i mirovinskih 
fondova  S.125  S.12501  S.12502  S.12503  
Pomo ćne financijske institucije  S.126  S.12601  S.12602  S.12603  
Društva koja se bave prijenosom 
financijskih sredstava i zajmodavci  S.127  S.12701  S.12702  S.12703  
Osiguravaju ća 
društva i miro ­
vinski fondovi 
(ICPF)  Osiguravaju ća društva (IC)  S.128  S.12801  S.12802  S.12803  
Mirovinski fondovi (PF)  S.129  S.12901  S.12902  S.12903HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 71
 
Središnja banka (S.121)  
2.72.  Definicija : podsektor središnja banka (S.121) se sastoji od svih financijskih i kvazi-društava, čija je glavna funkcija 
emisija primarnog novca, održavanje unutarnje i vanjske valutne vrijednosti i držanje svih dijelova me đunarodnih 
državnih rezervi.  
2.73. U podsektor S.121 se razvrstavaju sljede ći financijski posrednici:  
(a) nacionalna središnja banka, uklju čuju ći kada je dio Europskog sustava središnjih banaka;  
(b) središnje monetarne agencije uglavnom javne prirode (npr. agencije koje upravljaju deviznim te čajem ili 
emisijom primarnog novca) koje vode potpuni skup ra čuna i samostalno donose odluke u odnosu na 
središnju državu. Ako se te aktivnosti obavljaju u okviru središnje države ili središnje banke, ne postoji 
zasebna institucionalna jedinica.  
2.74. Podsektor S.121 ne uklju čuje agencije i tijela, osim središnje banke, koje upravljaju ili nadziru financijska društva 
ili financijska tržišta. Oni se razvrstavaju u podsektor S.126.  
Društva koja primaju depozite osim središnje banke (S.122)  
2.75.  Definicija : podsektor društava koja primaju depozite osim središnje banke (S.122) obuhva ća sva financijska i 
kvazi-društva, osim onih razvrstanih u podsektore središnje banke i nov čanih fondova, koje prvenstveno obav ­
ljaju financijsko posredovanje i čije se poslovanje sastoji od primanja depozita i/ili sli čnih nadomjestaka za 
depozite od institucionalnih jedinica, dakle ne samo od monetarnih financijskih institucija, te odobravanja 
zajmova i/ili ulaganja u vrijednosnice za vlastiti ra čun. 
2.76. Društva koja primaju depozite osim središnje banke ne mogu se opisati jednostavno kao „banke” jer mogu 
obuhva ćati neka financijska društva koja se ne nazivaju banke ili neka financijska društva kojima to nije dopuš ­
teno u njihovim zemljama, dok neka financijska društva koja se nazivaju banke ne moraju zapravo biti društva 
koja primaju depozite. U podsektor S.122 se razvrstavaju sljede ći financijski posrednici:  
(a) poslovne banke, „univerzalne” banke, „svenamjenske” banke;  
(b) štedionice (uklju čuju ći uzajamne štedionice, štedionice i kreditne zadruge);  
(c) poštanske žiro institucije, poštanske banke i žiro banke;  
(d) ruralne kreditne banke, poljoprivredne kreditne banke;  
(e) zadružne kreditne banke, kreditne zadruge;  
(f) specijalizirane banke (npr. trgova čke banke, ku će koje se bave emisijama, privatne banke); i  
(g) institucije za elektroni čki novac koje prvenstveno obavljaju financijsko posredovanje.  
2.77. U podsektor S.122 su razvrstani sljede ći financijski posrednici, ako se njihovo poslovanje sastoji od primanja 
sredstava pla ćanja od stanovništva u obliku depozita ili u drugim oblicima kao što su kontinuirano izdavanje 
dugoro čnih dužni čkih instrumenata:  
(a) društva koja odobravaju hipotekarne zajmove (uklju čuju ći gra đevinska poduze ća, hipotekarne banke i hipo ­
tekarne kreditne ustanove);  
(b) lokalne kreditne ustanove.  
Ina če, financijski posrednici se razvrstavaju u podsektor S.124.  
2.78. Podsektor S.122 ne obuhva ća: 
(a) sjedišta društava koja nadziru i upravljaju drugim jedinicama grupacije koja se sastoje uglavnom od društava 
koja primaju depozite osim središnje banke, ali koji nisu društva za primanje depozita. Takva sjedišta 
društava se razvrstavaju u podsektor S.126;HR 72 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) neprofitne ustanove koje su priznate kao neovisni pravni subjekti i koje pružaju usluge društvima za primanje 
depozita, ali ne obavljaju poslove financijskog posredovanja. One se razvrstavaju u podsektor S.126; i  
(c) institucije za elektroni čki novac koje ne obavljaju prvenstveno financijsko posredovanje.  
NF (S.123)  
2.79.  Definicija : podsektor NF (S.123) sastoji se od svih financijskih društava i kvazi-društava, osim onih razvrstanih u 
podsektorima središnje banke i kreditnih ustanova, koje prvenstveno obavljaju financijsko posredovanje. Njihovo 
poslovanje sastoji se od izdavanja udjela ili jedinica u investicijskim fondovima kao sli čnih nadomjestaka za 
depozite od institucionalnih jedinica te, za vlastiti ra čun, ulaganje prvenstveno u udjele/jedinice nov čanih 
fondova, kratkoro čne dužni čke instrumente i/ili depozite.  
2.80. Sljede ći financijski posrednici su razvrstani u podsektor S.123: investicijski fondovi uklju čuju ći investicijske 
zaklade, uzajamne investicijske fondove i druge oblike kolektivnog ulaganja čiji su udjeli ili jedinice sli čni 
nadomjesci za depozite.  
2.81. Podsektor S.123 ne obuhva ća: 
(a) sjedišta društava koja nadziru i upravljaju grupacijom koja se sastoji uglavnom od nov čanih fondova, ali koji 
sami nisu nov čani fondovi. Ona se razvrstavaju u podsektor S.126;  
(b) neprofitne ustanove koje su priznate kao neovisni pravni subjekti i koje pružaju usluge nov čanim fondovima, 
ali ne obavljaju poslove financijskog posredovanja. One se razvrstavaju u podsektor S.126.  
Ne-nov čani investicijski fondovi (S.124)  
2.82.  Definicija : podsektor ne-nov čanih investicijskih fondova (S.124) sastoji se od svih oblika kolektivnog ulaganja, 
osim onih razvrstanih u podsektor NF, a koji prvenstveno obavljaju financijsko posredovanje. Njihovo poslovanje 
sastoji se od izdavanja udjela ili jedinica u investicijskim fondovima koji nisu sli čni nadomjesci za depozite i, za 
vlastiti ra čun, ulaganja prvenstveno u financijsku aktivu osim kratkoro čne financijske aktive i nefinancijske aktive 
(obi čno nekretnine).  
2.83. Ne-nov čani investicijski fondovi obuhva ćaju investicijske zaklade, uzajamne investicijske fondove i druge oblike 
kolektivnog ulaganja čiji udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima nisu sli čni nadomjesci za depozite.  
2.84. U podsektor S.124 se razvrstavaju sljede ći financijski posrednici:  
(a) otvoreni investicijski fondovi čiji se udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima, na zahtjev vlasnika, 
ponovno otkupljuju ili ispla ćuju izravno ili neizravno iz aktive poduze ća; 
(b) zatvoreni investicijski fondovi s fiksnim temeljnim kapitalom, gdje investitori koji ulaze ili napuštaju fond 
moraju kupiti ili prodati postoje će udjele;  
(c) investicijski fondovi za nekretnine;  
(d) investicijski fondovi koji ulažu u druge fondove („fondovi fondova”);  
(e) hedge fondovi koji obuhva ćaju razli čite oblike kolektivnog ulaganja, uklju čuju ći visoka minimalna ulaganja, 
jasnu regulaciju i razli čite strategije ulaganja.  
2.85. Podsektor S.124 ne obuhva ća: 
(a) mirovinske fondove koji su dio podsektora mirovinskih fondova;  
(b) državne fondove posebne namjene, poznate kao fondovi državnog bogatstva. Državni fond posebne namjene 
razvrstava se u društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava ako je financijsko društvo. Klasifikacija 
„državnog fonda posebne namjene” kao dijela sektora op će države ili dijela sektora financijskih društava 
odre đuje se prema kriterijima za jedinice posebne namjene op će države odre đenim u stavku 2.27.;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 73
 
(c) sjedišta društava koja nadziru i upravljaju grupacijom sastavljenom uglavnom od ne-nov čanih investicijskih 
fondova, ali koji sami nisu investicijski fondovi. Oni se razvrstavaju u podsektor S.126;  
(d) neprofitne ustanove koje su priznate kao neovisni pravni subjekti i koje pružaju usluge ne-nov čanim inve ­
sticijskim fondovima, ali ne obavljaju poslove financijskog posredovanja. One se razvrstavaju u podsektor 
S.126.  
Ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova (S.125)  
2.86.  Definicija : podsektor ostalih financijskih posrednika osim osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova (S.125) 
sastoji se od svih financijskih društava i kvazi-društva koji prvenstveno obavljaju financijsko posredovanje 
preuzimanjem obveza u oblicima koji nisu gotovina, depoziti ili udjeli u investicijskim fondovima ili u vezi sa 
sustavima osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava od institucionalnih jedinica.  
2.87. Podsektor S.125 uklju čuje financijske posrednike koji se pretežno bave dugoro čnim financiranjem. U ve ćini 
slu čajeva, ta prevladavaju ća dospjelost razlikuje taj podsektor od podsektora OMFI-a (S.122 i S.123). Na 
temelju nepostojanja obveza u obliku udjela u investicijskim fondovima koji nisu sli čni nadomjesci za depozite 
ili sustave osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava može se utvrditi granica s podsektorima 
ne-nov čanih investicijskih fondova (S.124), osiguravaju ćih društava (S.128) i mirovinskih fondova (S.129).  
2.88. Podsektor ostalih financijskih posrednika, osim osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova (S.125) dalje se 
dijeli na podsektore sastavljene od financijskih društava koja obavljaju transakcije sekuritizacije (FVC), trgovaca 
vrijednosnicama i izvedenicama, financijskih društava koja se bave uzajmljivanjem i specijaliziranih financijskih 
društava. To je prikazano u Tablici 2.4.  
Tablica 2.4. ‒ Podsektor ostalih financijskih posrednika, osim osiguravaju ćih društava i mirovinskih 
fondova (S.125) i njegova potpodjela  
Ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova  
Financijska društva koja obavljaju transakcije sekuritizacije (FVC);  
Trgovci vrijednosnicama i izvedenicama;  
Financijska društva koja se bave uzajmljivanjem; i  
Specijalizirana financijska društva  
2.89. Podsektor S.125 ne uklju čuje neprofitne ustanove koje su priznate kao neovisni pravni subjekti i koje pružaju 
usluge drugim financijskim posrednicima, ali ne obavljaju poslove financijskog posredovanja. One se razvrstavaju 
u podsektor S.126.  
Financijska društva koja obavljaju transakcije sekuritizacije (FVC)  
2.90.  Definicija : financijska društva koja obavljaju transakcije sekuritizacije (FVC) su poduze ća koja obavljaju transakcije 
sekuritizacije. FVC koji zadovoljava kriterije institucionalne jedinice razvrstava se u S.125, ina če se tretira kao 
sastavni dio društva majke.  
Trgovci vrijednosnicama i izvedenicama, financijska društva koja se bave posu đivanjem i specijalizirana financijska društva  
2.91. Trgovci vrijednosnicama i izvedenicama (za vlastiti ra čun) su financijski posrednici za vlastiti ra čun. 
2.92. Financijska društva koja se bave posu đivanjem uklju čuju na primjer financijske posrednike koji se bave:  
(a) financijskim  leasingom ; 
(b) kupoprodajom s obro čnom otplatom te osobnim ili komercijalnim financiranjem; ili  
(c) faktoringom.  
2.93. Specijalizirana financijska društva su financijski posrednici, na primjer:  
(a) društva koja osiguravaju rizi čni i razvojni kapital;  
(b) društva za financiranje izvoza/uvoza; iliHR 74 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(c) financijski posrednici koji stje ču depozite i/ili sli čne nadomjestke za depozite ili preuzimaju zajmove samo pri 
monetarnim financijskim institucijama; ti financijski posrednici obuhva ćaju tako đer klirinške ku će središnje 
druge ugovorne strane (CCP-ovi) koji provode inter-MFI otkupne ugovorne transakcije.  
2.94. Sjedišta društava koja nadziru i upravljaju grupom društava k ćeri koja prvenstveno obavljaju financijsko posre ­
dovanje i/ili pomo ćne financijske aktivnosti razvrstavaju se u podsektor S.126.  
Pomo ćne financijske institucije (S.126)  
2.95.  Definicija : podsektor pomo ćnih financijskih institucija (S.126) sastoji se od svih financijskih i kvazi-društava koja 
prvenstveno obavljaju djelatnosti usko povezane s financijskim posredovanjem, ali koja sama po sebi nisu 
financijski posrednici.  
2.96. U podsektor S.126 se razvrstavaju sljede ća financijska i kvazi-društva:  
(a) posrednici u osiguranju, upravitelji pri spašavanju i havarijama, konzultanti u podru čju osiguranja i mirovina 
itd.; 
(b) posrednici za zajmove i vrijednosnice, savjetnici za ulaganje itd.;  
(c) društva koja izdaju vrijednosnice;  
(d) društva čija je glavna funkcija davanje jamstava na temelju prijenosa mjenica i sli čnih instrumenata;  
(e) društva koja posluju izvedenim i zaštitnim instrumentima, kao što su zamjene, opcije i terminski ugovori 
(bez njihovog izdavanja);  
(f) društva koja osiguravaju infrastrukturu za financijska tržišta;  
(g) središnja nadzorna tijela financijskih posrednika i financijskih tržišta, ako se radi o odvojenim institucio ­
nalnim jedinicama;  
(h) upravitelji mirovinskih i uzajamnih fondova itd.;  
(i) društva koja se bave burzovnom razmjenom dionica i osiguranja;  
(j) neprofitne ustanove priznate kao neovisni pravni subjekti i koje pružaju usluge financijskim društvima, ali ne 
obavljaju poslove financijskog posredovanja (vidjeti stavak 2.46. to čku (d));  
(k) institucije za pla ćanje (olakšavaju pla ćanja izme đu kupca i prodavatelja).  
2.97. Podsektor S.126 tako đer obuhva ća sjedišta društava čija su društva k ćeri sva ili ve ćinom financijska društva.  
Društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavci (S.127)  
2.98.  Definicija : podsektor društava koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavaca (S.127) sastoji se od 
svih financijskih i kvazi-društava koji se ne bave niti financijskim posredovanjem niti pružanjem pomo ćnih 
financijskih usluga te ako ve ćina njihove aktive ili pasive nije predmet transakcija na otvorenim tržištima.  
2.99. U podsektor S.127 se razvrstavaju sljede ća financijska i kvazi-društva:  
(a) jedinice kao pravni subjekti poput zaklada, ostavina, ra čuna agencija ili društava koji postoje samo na papiru;  
(b) holding društva koja imaju kontrolnu razinu udjela u grupaciji društava k ćeri i čija je glavna aktivnost 
vlasništvo nad grupacijom bez pružanja bilo kakvih daljnjih usluga društvima u kojima su ti vlasni čki 
udjeli, to jest, ne upravljaju drugim jedinicama;  
(c) subjekti posebne namjene koji se kvalificiraju kao institucionalne jedinice i skupljaju sredstva na otvorenim 
tržištima radi njihovog korištenja od strane društva majke;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 75
 
(d) jedinice koje razli čitim klijentima pružaju financijske usluge isklju čivo vlastitim sredstvima ili sredstvima 
sponzora i preuzimaju financijski rizik neisplate duga. Primjeri su zajmodavci, društva koja uzajmljuju 
studentima ili za vanjsku trgovinu iz sredstava dobivenih od sponzora poput državne jedinice ili neprofitne 
ustanove te zalagaonice koje se ve ćinom bave uzajmljivanjem;  
(e) državni fondovi posebne namjene, poznati kao državni fondovi bogatstva, ako se klasificiraju kao financijska 
društva.  
Osiguravaju ća društva (S.128)  
2.100.  Definicija : podsektor osiguravaju ćih društava (S.128) sastoji se od svih financijskih i kvazi-društava koji se prven ­
stveno bave financijskim posredovanjem kao posljedica udruživanja rizika uglavnom u obliku izravnog osiguranja 
ili reosiguranja (vidjeti stavak 2.59.).  
2.101. Osiguravaju ća društva pružaju usluge:  
(a) životnog i neživotnog osiguranja pojedina čnim jedinicama ili grupama jedinica;  
(b) reosiguranja drugim osiguravaju ćim društvima.  
2.102. Usluge društava za neživotno osiguranje mogu se pružati u obliku:  
(a) osiguranja od požara (npr. poslovna i privatna imovina);  
(b) osiguranja od odgovornosti (nezgode);  
(c) osiguranja motornih vozila (vlastita šteta i odgovornost prema tre ćima)  
(d) osiguranja u pomorstvu, zra čnom prometu i prijevozu (uklju čuju ći energetske rizike);  
(e) zdravstvenog osiguranja i osiguranja od ozljeda; ili  
(f) financijskog osiguranja (pružanje jamstava ili garancija).  
Društva za financijsko osiguranje ili kreditno osiguranje, tako đer poznati kao garancijske banke, pružaju jamstva 
ili garancije za osiguranje sekuritizacije i drugih kreditnih proizvoda.  
2.103. Osiguravaju ća društva su uglavnom inkorporirani ili uzajamni subjekti. Inkorporirani subjekti su u vlasništvu 
dioni čara i mnogi kotiraju na burzi. Uzajamni subjekti su u vlasništvu ugovaratelja osiguranja i vra ćaju svoju 
dobit ugovarateljima osiguranja „s dobiti” ili „sudjeluju ćim” ugovarateljima osiguranja kroz dividende i bonuse. 
„Vlastiti” osiguravatelji su obi čno u vlasništvu nefinancijskih društava i ve ćinom osiguravaju rizike svojih dioni ­ 
čara. 
Polje 2.1. ‒ Vrste osiguranja  
Vrsta osiguranja  Sektor/podsektor  
Izravno osiguranje  Životno osiguranje 
Ugovaratelj osiguranja redovito ili jednokratno pla ća 
osiguravatelju, a osiguravatelj zauzvrat jam či ugovaratelju 
osiguranja pla ćanje dogovorenog iznosa ili rente na neki 
datum ili ranije.  Osiguravaju ća društva  
Neživotno osiguranje 
Osiguranje za pokrivanje rizika poput nezgoda, bolesti, 
požara, kredita itd.  Osiguravaju ća društva  
Reosiguranje  Osiguranje koje kupuje osiguravatelj radi zaštite od neo če­
kivano velikog broja odštetnih zahtjeva ili iznimno velikih 
odštetnih zahtjeva.  Osiguravaju ća društvaHR 76 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Vrsta osiguranja  Sektor/podsektor  
Socijalno osiguranje  Socijalna sigurnost 
Sudionike op ća država obvezuje na 
osiguranje od odre đenih socijalnih 
rizika.  Mirovine socijalne 
sigurnosti  Fondovi socijalne sigurno ­
sti 
Druga socijalna 
sigurnost  
Socijalno osiguranje povezano sa 
zaposlenoš ću osim socijalne sigur ­
nosti 
Poslodavci mogu uvjetovati zapo ­
slenje osiguranjem zaposlenika od 
odre đenih socijalnih rizika.  Mirovine povezane 
sa zaposlenjem  Sektor poslodavaca, osigu ­
ravaju ćih društava i miro ­
vinskih fondova ili nepro ­
fitnih ustanova koje služe 
ku ćanstvima  Drugo socijalno 
osiguranje pove ­
zano za zaposle ­
noš ću 
2.104. Podsektor S.128 ne obuhva ća: 
(a) institucionalne jedinice koje zadovoljavaju oba kriterija iz stavka 2.117. One se razvrstavaju u podsektor 
S.1314;  
(b) sjedišta društava koja nadziru i upravljaju grupacijom koja se sastoji ve ćinom od osiguravaju ćih društava, ali 
koja sama nisu osiguravaju ća društva. Ona se razvrstavaju u podsektor S.126;  
(c) neprofitne ustanove koje su priznate kao neovisni pravni subjekti i koje pružaju usluge osiguravaju ćim 
društvima, ali ne obavljaju poslove financijskog posredovanja. One se razvrstavaju u podsektor S.126.  
Mirovinski fondovi (S.129)  
2.105.  Definicija : podsektor mirovinskih fondova (S.129) sastoji se od svih financijskih i kvazi-društava koja prvenstveno 
obavljaju poslove financijskog posredovanja kao rezultat udruživanja socijalnih rizika i potreba osiguranika 
(socijalno osiguranje). Mirovinski fondovi kao oblici socijalnog osiguranja osiguravaju dohodak u mirovini te 
često mirovine nakon smrti i invalidnosti.  
2.106. Podsektor S.129 sastoji se samo od onih mirovinskih fondova socijalnog osiguranja koji su institucionalne 
jedinice odvojene od jedinica koje ih osnivaju. Takvi samostalni fondovi imaju samostalnost u odlu čivanju i 
vode potpuni skup ra čuna. Nesamostalni mirovinski fondovi nisu institucionalne jedinice, nego čine dio institu ­
cionalne jedinice koja ih je osnovala.  
2.107. Primjeri sudionika u mirovinskim fondovima uklju čuju zaposlenike pojedina čnih poduze ća ili grupacije poduze ća, 
zaposlenike u istoj gospodarskoj grani ili djelatnosti i osobe iste struke. Primici uklju čeni u ugovor o osiguranju 
mogu se:  
(a) ispla ćivati nakon smrti osiguranika udovcu/udovici i djeci;  
(b) ispla ćivati nakon umirovljenja; ili  
(c) ispla ćivati nakon nastupa invalidnosti kod osiguranika.  
2.108. U nekim zemljama sve te vrste rizika mogu osiguravati društva za životno osiguranje, kao i mirovinski fondovi. 
U drugim zemljama se zahtijeva da se neki od ovih skupina rizika osiguravaju jedino preko društava za životno 
osiguranje. Za razliku od društava za životno osiguranje, mirovinski fondovi su zakonom ograni čeni na odre đene 
grupe zaposlenika i samozaposlenih osoba.  
2.109. Mirovinske fondove mogu organizirati poslodavci ili op ća država. Tako đer ih mogu organizirati osiguravaju ća 
društva u ime zaposlenika ili se mogu osnovati posebne institucionalne jedinice za održavanje i upravljanje nad 
sredstvima za ispunjavanje mirovinskih prava i raspodjelu mirovina.  
2.110. Podsektor S.129 ne obuhva ća: 
(a) institucionalne jedinice koje zadovoljavaju oba kriterija iz stavka 2.117. One se razvrstavaju u podsektor 
S.1314;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 77
 
(b) sjedišta društava koja nadziru i upravljaju grupacijom koja se sastoji pretežno od mirovinskih fondova, ali 
koji sami nisu mirovinski fondovi. Ona se razvrstavaju u podsektor S.126;  
(c) neprofitne ustanove koje su priznate kao neovisni pravni subjekti i koje pružaju usluge mirovinskim fondo ­
vima, ali ne obavljaju poslove financijskog posredovanja. One se razvrstavaju u podsektor S.126.  
Op ća država (S.13)  
2.111.  Definicija : sektor op će države (S.13) sastoji se od institucionalnih jedinica koje su netržišni proizvo đači čija je 
proizvodnja namijenjena individualnoj i zajedni čkoj potrošnji, a koje se financiraju obveznim pla ćanjima jedinica 
koje pripadaju drugim sektorima te institucionalnih jedinica koje prvenstveno provode preraspodjelu nacionalnog 
dohotka i bogatstva.  
2.112. U sektoru S.13 uklju čene su primjerice sljede će institucionalne jedinice:  
(a) jedinice op će države osnovane u pravnom postupku radi sudske nadležnosti nad ostalim jedinicama na 
ekonomskom podru čju i radi upravljanja i financiranja grupe aktivnosti, prvenstveno osiguravaju ći netržišna 
roba i usluge namijenjene za korist zajednice;  
(b) društvo ili kvazi-društvo koje je državna jedinica, ako je njegova proizvodnja uglavnom netržišna, a nadzire 
ga državna jedinica;  
(c) neprofitne ustanove priznate kao neovisni pravni subjekti, a netržišni su proizvo đači i nadzire ih op ća država;  
(d) samostalni mirovinski fondovi, ako postoji pravna obveza pla ćanja doprinosa i ako op ća država upravlja 
fondovima u pogledu odre đivanja i odobravanja doprinosa i primitaka.  
2.113. Sektor op će države dijeli se na četiri podsektora:  
(a) središnja država (osim fondova socijalne sigurnosti) (S.1311);  
(b) savezna država (osim fondova socijalne sigurnosti) (S.1312);  
(c) lokalna država (osim fondova socijalne sigurnosti) (S.1313);  
(d) fondovi socijalne sigurnosti (S.1314).  
Središnja država (osim fondova socijalne sigurnosti) (S.1311)  
2.114.  Definicija : ovaj podsektor uklju čuje sve državne upravne odjele i ostale središnje agencije čija se nadležnost obi čno 
prostire na cijelo ekonomsko podru čje, osim upravljanja fondovima socijalne sigurnosti.  
U podsektor S.1311 uklju čene su neprofitne ustanove koje nadzire središnja država i čija se nadležnost prostire 
na cijelo ekonomsko podru čje. 
Organizacije za tržišno reguliranje, koje isklju čivo ili pretežno distribuiraju subvencije, razvrstavaju se u S.1311. 
Organizacije čija se jedina ili glavna aktivnost sastoji od kupovine, posjedovanja i prodaje poljoprivrednih ili 
prehrambenih proizvoda razvrstavaju se u S.11.  
Savezna država (osim fondova socijalne sigurnosti) (S.1312)  
2.115.  Definicija : ovaj se podsektor sastoji od onih vrsta javne uprave koje predstavljaju zasebne institucionalne jedinice i 
izvršavaju odre đene upravne funkcije na nižoj razini od središnje države, a višoj od upravnih institucionalnih 
jedinica na lokalnoj razini, osim upravljanja fondovima socijalne sigurnosti.  
U podsektor S.1312 su uklju čene neprofitne ustanove koje nadziru savezne državne uprave i čija je nadležnost 
ograni čena na ekonomsko podru čje doti čnih država.HR 78 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Lokalna država (osim fondova socijalne sigurnosti) (S.1313)  
2.116.  Definicija : ovaj podsektor uklju čuje one vrste javne uprave čija se nadležnost ograni čava samo na lokalni dio 
ekonomskog podru čja, osim lokalnih agencija fondova socijalne sigurnosti.  
U podsektor S.1313 su uklju čene neprofitne ustanove koje nadziru lokalne uprave i čija je nadležnost ograni čena 
na ekonomsko podru čje lokalnih uprava.  
Fondovi socijalne sigurnosti (S.1314)  
2.117.  Definicija : podsektor fondova socijalne sigurnosti uklju čuje središnje, savezne i lokalne institucionalne jedinice čija 
se glavna aktivnost sastoji od pružanja socijalnih naknada i koje zadovoljavaju sljede ća dva kriterija:  
(a) po zakonu ili po propisima su odre đene skupine stanovništva obvezne sudjelovati u sustavu ili pla ćati 
doprinose; i  
(b) op ća država je odgovorna za upravljanje institucijama u pogledu odre đivanja ili odobravanja doprinosa i 
naknada, neovisno o svojoj ulozi nadzornog tijela ili poslodavca.  
Iznos doprinosa koji pla ća odre đena osoba obi čno nije izravno povezan s rizikom kojem je ta osoba izložena.  
Ku ćanstva (S.14)  
2.118.  Definicija : sektor ku ćanstava (S.14) sastoji se od pojedinaca ili grupa pojedinaca kao potroša ča i poduzetnika koji 
proizvode tržišna roba i nefinancijske i financijske usluge (tržišni proizvo đači) pod uvjetom da roba i usluge ne 
proizvode zasebni subjekti koji se tretiraju kao kvazi-društva. Ovaj sektor uklju čuje i pojedince ili grupe pojedi ­
naca u ulozi proizvo đača robe i nefinancijskih usluga za isklju čivo vlastitu finalnu uporabu.  
Ku ćanstva u ulozi potroša ča se definiraju kao male skupine osoba koje dijele isti stambeni smještaj, udružuju svoj 
dohodak i bogatstvo te zajedno konzumiraju odre đene vrste robe i usluga, uglavnom stanovanje i hranu.  
Glavni izvori ku ćanstava su sljede ći: 
(a) naknade zaposlenicima;  
(b) vlasni čki dohodak;  
(c) transferi iz drugih sektora;  
(d) primanja od prodaje tržišnih proizvoda; i  
(e) imputirana primanja od proizvodnje proizvoda za vlastitu finalnu potrošnju.  
2.119. Sektor ku ćanstava uklju čuje: 
(a) pojedince ili grupe pojedinaca čija je glavna funkcija potrošnja;  
(b) osobe koje trajno žive u ustanovama i čija je samostalnost djelovanja ili donošenja odluka o ekonomskim 
pitanjima vrlo ograni čena ili nepostoje ća (npr. pripadnici crkvenih redova koji žive u samostanima, bolesnici 
koji se dugo vremena nalaze u bolnicama, zatvorenici koji odslužuju dugotrajne kazne, starije osobe koje 
trajno stanuju u domovima za starije i nemo ćne osobe). Takve se osobe tretiraju kao jedna institucionalna 
jedinica: jedno ku ćanstvo;  
(c) pojedince ili grupe pojedinaca čija je glavna funkcija potrošnja i koji proizvode robe i nefinancijske usluge za 
isklju čivo vlastitu finalnu uporabu; u sustav su uklju čene samo dvije kategorije usluga koje se proizvode za 
vlastitu finalnu potrošnju: usluge stanovanja u stanovima u vlasništvu stanara i ku ćanske usluge koje proiz ­
vode pla ćeni zaposlenici;  
(d) poduze ća s jednim vlasnikom i partnerstva koja nemaju pravni status ‒ osim onih koji se tretiraju kao kvazi- 
poduze ća – i koja su tržišni proizvo đači; iHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 79
 
(e) neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima, koje nisu priznate kao neovisni pravni subjekti ili koje su 
priznate, ali su manje važnosti.  
2.120. U ESA-i 2010. sektor ku ćanstava se dijeli na sljede će podsektore:  
(a) poslodavci (S.141) i samozaposlene osobe (S.142);  
(b) zaposlenici (S.143);  
(c) primatelji vlasni čkog dohotka (S.1441);  
(d) primatelji mirovina (S.1442);  
(e) primatelji ostalih transfera (S.1443).  
2.121. Ku ćanstva se razvrstavaju u podsektore prema kategoriji najve ćeg dohotka ku ćanstva kao cjeline (dohodak 
poslodavca, naknada zaposlenicima itd.). Ako se u jednom ku ćanstvu ostvaruje više dohodaka dane kategorije, 
razvrstavanje se temelji na ukupnom dohotku ku ćanstva unutar svake kategorije.  
Poslodavci i samozaposlene osobe (S.141 i S.142)  
2.122.  Definicija : podsektor poslodavaca i samozaposlenih osoba sastoji se od grupe ku ćanstava čiji se najve ći izvor 
dohotka ukupnog ku ćanstva sastoji od mješovitih dohodaka (B.3) koje vlasnici ku ćanskih neinkorporiranih 
poduze ća ostvaruju iz obavljanja svoje aktivnosti u ulozi proizvo đača tržišnih roba i usluga, s pla ćenim zapo ­
slenicima ili bez njih, čak i u slu čaju kada spomenuti dohodak ne prelazi polovicu ukupnog dohotka ku ćanstva.  
Zaposlenici (S.143)  
2.123.  Definicija : podsektor zaposlenika sastoji se od grupe ku ćanstava čiji se najve ći izvor dohotka ukupnog ku ćanstva 
sastoji od naknada zaposlenicima (D.1).  
Primatelji vlasni čkog dohotka (S.1441)  
2.124.  Definicija : Podsektor primatelja vlasni čkog dohotka sastoji se od grupe ku ćanstava čiji se najve ći izvor dohotka 
ukupnog ku ćanstva sastoji od vlasni čkog dohotka (D.4).  
Primatelji mirovina (S.1442)  
2.125.  Definicija : podsektor primatelja mirovina sastoji se od grupe ku ćanstava čiji se najve ći izvor dohotka ukupnog 
ku ćanstva sastoji od mirovina.  
Ku ćanstva umirovljenika su ku ćanstva čiji se najve ći izvor dohotka sastoji od starosnih ili ostalih mirovina, 
uklju čuju ći mirovine ispla ćene od prethodnih poslodavaca.  
Primatelji ostalih transfera (S.1443)  
2.126.  Definicija : podsektor primatelja ostalih transfera sastoji se od grupe ku ćanstava čiji se najve ći izvor dohotka 
ukupnog ku ćanstva sastoji od dohotka od ostalih teku ćih transfera.  
Ostali teku ći transferi su svi teku ći transferi osim vlasni čkog dohotka, mirovina i dohotka osoba koje trajno žive 
u ustanovama.  
2.127. Ako podaci o relativnim doprinosima izvora dohotka ukupnog ku ćanstva nisu dostupni, za potrebe razvrstavanja 
koristi se dohodak referentne osobe. Referentna osoba ku ćanstva je osoba s najvišim dohotkom u ku ćanstvu. Ako 
taj podatak nije dostupan, za odre đivanje podsektora ku ćanstva koristi se dohodak osobe koja se izjasni kao 
referentna osoba.  
2.128. Mogu se koristiti drugi kriteriji za potpodjelu sektora ku ćanstava, npr. potpodjela ku ćanstava kao poduzetnika po 
aktivnosti: poljoprivredna ku ćanstva i nepoljoprivredna ku ćanstva.HR 80 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima (S.15)  
2.129.  Definicija : sektor neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima (NPUSK-ovi) (S.15) sastoji se od neprofitnih usta ­
nova koje su zasebni pravni subjekti, koje služe ku ćanstvima i koje su privatni netržišni proizvo đači. Njihovi 
glavni izvori su dobrovoljni prilozi ku ćanstava u gotovini ili u naturi u njihovoj ulozi potroša ča, uplate sredstava 
op će države i vlasni čki dohodci.  
2.130. Ako takve ustanove nisu jako zna čajne, nisu uklju čene u sektor NPUSK-a, nego u sektor ku ćanstava (S.14), jer se 
njihove transakcije ne razlikuju od jedinica u tom sektoru. Netržišni NPUSK-ovi koje kontrolira op ća država 
razvrstavaju se u sektor op će države (S.13).  
U sektor NPUSK-a su uklju čene sljede će glavne vrste NPUSK-a koje ku ćanstvima pružaju netržišna roba i usluge:  
(a) sindikati, strukovne ili znanstvene udruge, udruge potroša ča, politi čke stranke, crkve ili vjerske zajednice 
(uklju čuju ći one koje financira, ali ne nadzire država) te društveni, kulturni, rekreacijski i sportski klubovi; i  
(b) dobrotvorna društva, organizacije za pružanje potpore i pomo ći financirani dobrovoljnim transferima u 
novcu ili u naturi ostalih institucionalnih jedinica.  
Sektor S.15 uklju čuje dobrotvorna društva, organizacije za pružanje potpore ili pomo ći koje služe nerezidentnim 
jedinicama, a isklju čuje organizacije čije članstvo osigurava pravo na unaprijed odre đeni skup roba i usluga.  
Inozemstvo (S.2)  
2.131.  Definicija : inozemstvo (S.2) je grupa jedinica bez karakteristi čnih funkcija i izvora; sastoji se od nerezidentnih 
jedinica koje obavljaju transakcije s rezidentnim institucionalnim jedinicama ili imaju druge ekonomske veze s 
rezidentnim jedinicama. Njihovi ra čuni omogu ćavaju op ći pregled ekonomskih veza izme đu nacionalnoga gospo ­
darstva i inozemstva. Ovdje su uklju čene institucije EU-a i me đunarodne organizacije.  
2.132. Za sektor inozemstva nije obavezno voditi potpuni skup ra čuna, ali je korisno tretirati inozemstvo kao sektor. 
Sektori se dobivaju raš člambom ukupnog gospodarstva kako bi se dobile homogenije skupine rezidentnih 
institucionalnih jedinica koje su sli čnog ekonomskog ponašanja, ciljeva i funkcija. To nije slu čaj sa sektorom 
inozemstva: u ovom sektoru se bilježe transakcije i ostali tokovi nefinancijskih i financijskih društava, neprofitnih 
ustanova, ku ćanstava i op će države s nerezidentnim institucionalnim jedinicama te ostale ekonomske veze 
izme đu rezidenata i nerezidenata, npr. potraživanja rezidenata prema nerezidentima.  
2.133. Ra čuni inozemstva uklju čuju samo transakcije izme đu rezidentnih institucionalnih jedinica i nerezidentnih jedi ­
nica, sa sljede ćim iznimkama:  
(a) usluge prijevoza (do grani čnog prijelaza države izvoznice), koje pružaju rezidentne jedinice u odnosu na 
uvezenu robu, prikazuju se u ra čunima inozemstva zajedno s uvozom FOB, čak i kada se radi o proizvodima 
rezidentnih jedinica;  
(b) transakcije u inozemnoj aktivi izme đu rezidenata koji pripadaju razli čitim sektorima u doma ćem gospodar ­
stvu prikazuju se u detaljnim financijskim ra čunima inozemstva. Te transakcije ne utje ču na financijski 
položaj države u odnosu na inozemstvo; utje ču na financijske odnose pojedinih sektora s inozemstvom;  
(c) transakcije državnom pasivom izme đu nerezidenata iz razli čitih zemljopisnih podru čja prikazuju se u zemljo ­
pisnoj raš člambi ra čuna inozemstva. Premda ove transakcije ne utje ču na ukupne državne obveze u odnosu 
na inozemstvo, utje ču na obveze u odnosu na razli čite dijelove svijeta.  
2.134. Sektor inozemstva (S.2) dalje se dijeli na:  
(a) države članice i institucije i tijela Europske unije (S.21):  
(1) države članice Europske unije (S.211);HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 81
 
(2) institucije i tijela Europske unije (S.212);  
(b) države ne članice i me đunarodne organizacije nerezidentne u EU (S.22).  
Sektorska klasifikacija jedinica proizvo đača prema glavnim standardnim pravnim oblicima vlasništva  
2.135. Sljede ći op ći pregled i stavci od 2.31. do 2.44. sumiraju na čela prema kojima se proizvodne jedinice razvrstavaju 
u sektore, koriste ći standardnu terminologiju za opisivanje glavnih vrsta institucija.  
2.136. Privatna i javna društva koja su tržišni proizvo đači razvrstavaju se kako slijedi:  
(a) ona koja se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga: u sektor S.11 (nefinancijska 
društva);  
(b) ona koja se prvenstveno bave poslovima financijskog posredovanja i pomo ćnim financijskim aktivnostima: u 
sektor S.12 (financijska društva).  
2.137. Zadruge i partnerstva koji su priznati kao neovisni pravni subjekti i koji su tržišni proizvo đači, razvrstavaju se 
kako slijedi:  
(a) oni koji se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga: u sektor S.11 (nefinancijska društva);  
(b) oni koji se prvenstveno bave poslovima financijskog posredovanja i pomo ćnim financijskim aktivnostima: u 
sektor S.12 (financijska društva).  
2.138. Javni proizvo đači koji se prema posebnim zakonima priznaju kao neovisni pravni subjekti i koji su tržišni 
proizvo đači, razvrstavaju se kako slijedi:  
(a) oni koji se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga: u sektor S.11 (nefinancijska društva);  
(b) oni koji se prvenstveno bave poslovima financijskog posredovanja i pomo ćnim financijskim aktivnostima: u 
sektor S.12 (financijska društva).  
2.139. Javni proizvo đači koji se ne priznaju kao neovisni pravni subjekti i koji su tržišni proizvo đači, razvrstavaju se 
kako slijedi:  
(a) ako su kvazi-društva:  
(1) ona koja se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga: u sektor S.11 (nefinancijska 
društva);  
(2) ona koja se prvenstveno bave poslovima financijskog posredovanja i pomo ćnim financijskim aktiv ­
nostima: u sektor S.12 (financijska društva).  
(b) ako nisu kvazi-društva: u sektor S.13 (op ća država), budu ći da su sastavni dio jedinica koje ih nadziru.  
2.140. Neprofitne ustanove (udruge i zaklade) priznate kao neovisni pravni subjekti razvrstavaju se kako slijedi:  
(a) one koje su tržišni proizvo đači i koje se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga: u 
sektor S.11 (nefinancijska društva);  
(b) one koji se prvenstveno bave poslovima financijskog posredovanja i pomo ćnim financijskim aktivnostima: u 
sektor S.12 (financijska društva);  
(c) one koje su netržišni proizvo đači: 
(1) u sektor S.13 (op ća država), ako su javni proizvo đači koje nadzire op ća država;HR 82 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(2) u sektor S.15 (neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima), ako su privatni proizvo đači. 
2.141. Društva s jednim vlasnikom i partnerstva koji nisu priznati kao neovisni pravni subjekti i koji su tržišni 
proizvo đači, razvrstavaju se kako slijedi:  
(a) Ako su kvazi-društva:  
(1) ona koja se prvenstveno bave proizvodnjom robe i nefinancijskih usluga: u sektor S.11 (nefinancijska 
društva);  
(2) ona koja se prvenstveno bave poslovima financijskog posredovanja i pomo ćnim financijskim aktiv ­
nostima: u sektor S.12 (financijska društva).  
(b) Ako nisu kvazi-društva, razvrstavaju se u sektor S.14 (ku ćanstva).  
2.142. Sjedišta društava razvrstavaju se kako slijedi:  
(a) u sektor S.11 (nefinancijska društva), ako se prevladavaju ća vrsta aktivnosti ukupne grupacije društava koja su 
tržišni proizvo đači sastoji od proizvodnje robe i nefinancijskih usluga (vidjeti stavak 2.46. to čku (e));  
(b) u sektor S.12 (financijska društva), ako se prevladavaju ća vrsta aktivnosti ukupne grupacije poduze ća sastoji 
od poslova financijskog posredovanja (vidjeti stavak 2.65. to čku (e)).  
Holding društva koja su vlasnici aktive grupacije društava k ćeri uvijek se tretiraju kao financijska društva. Holding 
društva su vlasnici aktive grupacije društava, ali ne obavljaju nikakve upravlja čke aktivnosti u odnosu na grupa ­
ciju.  
2.143. Tablica 2.5. prikazuje, u shematskom obliku, razli čite gore navedene slu čajeve.  
Tablica 2.5. ‒ Sektorska klasifikacija jedinica proizvo đača prema glavnim standardnim pravnim oblicima 
vlasništva  
Vrsta proizvo đača Standardni pravni opis  Tržišni proizvo đači 
(roba i 
nefinancijske uslu ­
ge) Tržišni proizvo đači 
(financijsko 
posredovanje)  Netržišni proizvo đači 
Javni proizvo đači Privatni 
proizvo đači 
Privatna i javna društva  S.11 
nefinancijska 
društva  S.12 financijska 
društva  
Zadruge i partnerstva priznati kao 
neovisni pravni subjekti  S.11 
nefinancijska 
društva  S.12 financijska 
društva  
Javni proizvo đači koji se prema 
posebnim propisima priznaju kao 
neovisni pravni subjekti  S.11 
nefinancijska 
društva  S.12 financijska 
društva  
Javni proizvo đači 
koji nisu priznati 
kao neovisni 
pravni subjekti  Oni s obiljež ­
jima kvazi- 
društava  S.11 
nefinancijska 
društva  S.12 financijska 
društva  
Ostali  S.13 op ća 
država  
Neprofitne ustanove priznate kao 
neovisni pravni subjekti  S.11 
nefinancijska 
društva  S.12 financijska 
društva  S.13 op ća 
država  S.15 neprofitne 
ustanove koje 
služe ku ćan ­
stvimaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 83
 
Vrsta proizvo đača Standardni pravni opis  Tržišni proizvo đači 
(roba i 
nefinancijske uslu ­
ge) Tržišni proizvo đači 
(financijsko 
posredovanje)  Netržišni proizvo đači 
Javni proizvo đači Privatni 
proizvo đači 
Partnerstva koja 
nisu priznata kao 
neovisni pravni 
subjekti Društva s 
jednim vlasnikom  Oni s obiljež ­
jima kvazi- 
društava  S.11 
nefinancijska 
društva  S.12 financijska 
društva  
Ostali  S.14 ku ćanstva  S.14 ku ćanstva  
Sjedišta društava 
čija grupacija 
društava koje 
kontrolira prven ­
stveno proizvodi:  roba i nefi ­
nancijske 
usluge  S.11 
nefinancijska 
društva  
financijske 
usluge  S.12 financijska 
društva  
LOKALNE POSLOVNE JEDINICE I DJELATNOSTI  
2.144. Ve ćina institucionalnih jedinica koje proizvode robu i usluge obavljaju kombinaciju aktivnosti u isto vrijeme. One 
mogu obavljati glavnu aktivnost te nekoliko sporednih i pomo ćnih aktivnosti.  
2.145. Aktivnost se obavlja ako se kombinacijom izvora kao što su oprema, radna snaga, proizvodne tehnike, infor ­
mati čka mreža ili proizvodi stvaraju odre đenu robu ili usluge. Aktivnost obilježava input proizvoda, proizvodni 
proces i  output  proizvoda.  
Aktivnosti se odre đuju upu ćivanjem na odre đenu razinu NACE-a rev. 2.  
2.146. Ako jedinica obavlja više aktivnosti, sve se aktivnosti, osim pomo ćnih (vidjeti Poglavlje 3., stavak 3.12.), rangiraju 
prema bruto dodanoj vrijednosti. Glavna i sporedna aktivnost se razlikuju na temelju prevladavaju će ostvarene 
bruto dodane vrijednosti.  
2.147. Radi analize tokova koji se javljaju u proizvodnom procesu te prilikom uporabe robe i usluga, potrebno je 
odabrati jedinice koje naglašavaju tehni čko-ekonomske odnose. To zna či da se institucionalne jedinice moraju 
podijeliti na manje, homogenije jedinice prema vrsti proizvodnje. Ovaj se zahtjev za lokalne poslovne jedinice 
zadovoljava primjenjuju ći operativni pristup.  
Lokalna poslovna jedinica  
2.148.  Definicija : lokalna poslovna jedinica (lokalna PJ) čini dio poslovne jedinice (PJ) koja odgovara lokalnoj jedinici. U 
SNA-i 2008. i ISIC-u rev. 4. lokalni PJ se naziva pogon. PJ okuplja sve dijelove institucionalne jedinice u ulozi 
proizvo đača, koji pridonosi izvo đenju aktivnosti na razini razreda djelatnosti ( četveroznamenkasta broj čana 
oznaka) NACE-a rev. 2. i odgovara jednoj ili ve ćem broju operativnih potpodjela institucionalne jedinice. Infor ­
macijski sustav institucionalne jedinice treba za svaku lokalnu PJ osigurati, na temelju procjene ili obra čuna, 
barem podatke o vrijednosti proizvodnje, intermedijarnoj potrošnji, naknadama zaposlenicima, poslovnom višku, 
zaposlenosti i bruto investicijama u fiksni kapital.  
Lokalna jedinica je institucionalna jedinica ili dio institucionalne jedinice koja proizvodi robu i usluge, a nalazi se 
na zemljopisno odre đenom mjestu.  
Lokalna PJ može odgovarati institucionalnoj jedinici kao proizvo đač; s druge strane, nikada ne može pripadati 
dvjema razli čitim institucionalnim jedinicama.  
2.149. Ako institucionalna jedinica koja proizvodi robu i usluge, pored glavne aktivnosti ima jednu ili više sporednih 
aktivnosti, ona se dijeli na isti broj PJ, a sporedne se aktivnosti klasificiraju pod rubrike razli čite od glavne 
aktivnosti. Pomo ćne aktivnosti se ne odvajaju od pripadaju ćih glavnih ili sporednih aktivnosti. Me đutim, PJ koje 
potpadaju pod posebnu rubriku u sustavu klasifikacije, mogu proizvoditi proizvode izvan homogene skupine na 
ra čun povezanih sporednih aktivnosti koje se iz dostupnih ra čunovodstvenih podataka ne mogu obra čunati 
odvojeno. Iz tog razloga PJ može obavljati jednu ili više sporednih aktivnosti.HR 84 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Djelatnosti  
2.150.  Definicija : Djelatnost se sastoji od grupe lokalnih PJ koji obavljaju istu ili sli čnu vrstu aktivnosti. Na najdetaljnijoj 
razini klasifikacije djelatnost se sastoji od svih lokalnih PJ koje potpadaju pod jedan razred ( četveroznamenkasta 
broj čana oznaka) NACE-a Rev. 2. i koje stoga obavljaju istu aktivnost prema definiciji NACE-a Rev. 2.  
Djelatnosti obuhva ćaju lokalne PJ koje proizvode tržišnu robu i usluge i lokalne PJ koje proizvode netržišnu robu 
i usluge. Prema definiciji, djelatnost se sastoji od grupe lokalnih PJ koje obavljaju istu vrstu proizvodne aktivnosti, 
bez obzira na to proizvode li institucionalne jedinice kojima pripadaju tržišna ili netržišna proizvodnja.  
2.151. Djelatnosti se razvrstavaju u tri kategorije:  
(a) djelatnosti koje proizvode tržišnu robu i usluge (tržišne djelatnosti) te robu i usluge za vlastitu finalnu 
uporabu. Usluge za vlastitu finalnu uporabu su stambene usluge koje je proizveo vlasnik-stanar te na 
ku ćanske usluge koje je proizvelo zaposleno i pla ćeno osoblje;  
(b) djelatnosti koje proizvode netržišnu robu i usluge op će države: netržišne djelatnosti op će države;  
(c) djelatnosti koje proizvode netržišnu robu i usluge neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima: netržišne 
djelatnosti neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima.  
Klasifikacija djelatnosti  
2.152. Klasifikacija prema kojoj se lokalne poslovne jedinice grupiraju u djelatnosti je NACE Rev. 2.  
JEDINICE HOMOGENE PROIZVODNJE I HOMOGENE GRANE  
2.153. Za analizu proizvodnog procesa najprikladnija jedinica je jedinica homogene proizvodnje. Ta jedinica ima jedin ­
stvenu aktivnost odre đenu svojim inputom, proizvodnim procesom i  outputom . 
Jedinica homogene proizvodnje  
2.154.  Definicija : jedinica homogene proizvodnje obavlja jedinstvenu aktivnost koja se odre đuje prema njezinom inputu, 
proizvodnom procesu i  outputu . Proizvodi koji predstavljaju input i  output  razlikuju se po svojim fizi čkim 
obilježjima, opsegu obrade i korištenoj proizvodnoj tehnici. Mogu se identificirati prema klasifikaciji proizvoda 
(klasifikacija proizvoda prema djelatnostima – CPA). CPA je klasifikacija proizvoda strukturirana prema kriteriju 
industrijskog podrijetla definiranom prema NACE Rev. 2.  
Homogena grana  
2.155.  Definicija : homogena grana sastoji se od grupe jedinica homogene proizvodnje. Skup aktivnosti homogene grane 
odre đuje se s obzirom na klasifikaciju proizvoda. Homogena grana proizvodi samo i isklju čivo robu i usluge koji 
su specificirani u klasifikaciji.  
2.156. Homogene grane su jedinice namijenjene za ekonomsku analizu. Jedinice homogene proizvodnje obi čno se ne 
mogu promatrati izravno; podaci prikupljeni od jedinica koje se koriste u svrhu statisti čkog ispitivanja moraju se 
prerasporediti tako da tvore homogene grane.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 85
 
POGLAVLJE 3.  
TRANSAKCIJE PROIZVODIMA I NEPROIZVEDENOM AKTIVOM  
TRANSAKCIJE PROIZVODIMA OP ĆENITO  
3.01.  Definicija : proizvodi su sva roba i usluge stvoreni unutar granica proizvodnje. Proizvodnja je definirana u stavku 
3.07.  
3.02. Unutar ESA-e razlikuju se sljede će glavne kategorije transakcija proizvodima: 
Kategorije transakcija  Šifra  
Proizvodnja  P.1  
Intermedijarna potrošnja  P.2  
Izdaci za finalnu potrošnju  P.3  
Stvarna finalna potrošnja  P.4  
Bruto investicije  P.5  
Izvoz roba i usluga  P.6  
Uvoz roba i usluga  P.7  
3.03. Transakcije proizvodima bilježe se kako slijedi:  
(a) na ra čunu roba i usluga, proizvodnja i uvoz se bilježe kao izvori, a druge transakcije proizvodima bilježe se 
kao uporabe;  
(b) na ra čunu proizvodnje, proizvodnja se bilježi kao izvor, a intermedijarna potrošnja kao uporaba; bruto 
dodana vrijednost je izravnavaju ća stavka u tim dvjema transakcijama proizvodima;  
(c) na ra čunu uporabe raspoloživog dohotka, izdaci za finalnu potrošnju bilježe se kao uporaba;  
(d) na ra čunu uporabe prilago đenog raspoloživog dohotka, stvarna finalna potrošnja bilježi se kao uporaba;  
(e) na kapitalnom ra čunu, bruto investicije u fiksni kapital bilježi se kao uporaba (promjena u nefinancijskoj 
aktivi);  
(f) na ra čunu inozemstva roba i usluga, uvoz roba i usluga bilježi se kao izvor, dok se izvoz roba i usluga bilježi 
kao uporabe.  
Mnoge važne izravnavaju će stavke u ra čunima, poput dodane vrijednosti, bruto doma ćeg proizvoda, nacionalnog 
dohotka i raspoloživog dohotka, definiraju se s obzirom na transakcije proizvodima. Definicija transakcija 
proizvodima definira te izravnavaju će stavke.  
3.04. U tablici ponude (vidjeti stavak 1.136.), proizvodnja i uvoz se bilježe kao ponude. U tablici uporabe, interme ­
dijarna potrošnja, bruto investicije u fiksni kapital, izdaci za finalnu potrošnju i izvoz bilježe se kao uporabe. U 
simetri čnoj input-output  tablici, proizvodnja i uvoz se bilježe kao ponude, a ostale transakcije proizvodima kao 
uporabe.  
3.05. Ponuda proizvoda se vrednuje po bazi čnim cijenama (vidjeti stavak 3.44.). Uporabe proizvoda se vrednuju po 
kupovnoj cijeni (vidjeti stavak 3.06.). Za neke vrste ponuda i uporaba koriste se odre đenija na čela vrednovanja, 
npr. za uvoz i izvoz roba.  
3.06.  Definicija : 
Kupovna cijena je cijena koju kupac pla ća za proizvode. Kupovna cijena uklju čuje sljede će: 
(a) poreze minus subvencije na proizvode (ali isklju čuju ći odbitni dio poreza, kao što je PDV na proizvode);  
(b) troškove prijevoza koje kupac pla ća zasebno kako bi preuzeo isporuku u traženo vrijeme i na traženom 
mjestu;HR 86 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(c) odbitke za bilo kakve popuste na kupovinu na veliko, ili za kupovinu u vrijeme slabijeg prometa, u odnosu 
na standardne cijene i troškove.  
Kupovna cijena isklju čuje sljede će: 
(a) kamate ili naknade za usluge koje su zara čunate prema kreditnim uvjetima;  
(b) izvanredne troškove nastale kao rezultat zakašnjelog pla ćanja, pri čemu zakašnjelo pla ćanje zna či nepla ćanje 
unutar razdoblja navedenog u vrijeme kada su kupovine izvršene.  
Ako se vrijeme uporabe ne podudara s vremenom kupovine, vrše se prilagodbe vrijednosti radi uzimanja u obzir 
promjena u cijeni nastalih zbog protoka vremena (na na čin razmjeran promjenama u cijenama zaliha). Takve 
preinake su važne ako se cijene uklju čenih proizvoda zna čajno mijenjaju tijekom godine.  
PROIZVODNJA I  OUTPUT  
3.07.  Definicija : proizvodnja je aktivnost koja se obavlja pod nadzorom, odgovornoš ću i upravljanjem institucionalne 
jedinice koja koristi  inpute  rada, kapitala, roba i usluga da bi proizvela  output  roba i usluga.  
Proizvodnja ne obuhva ća prirodne procese bez ljudskog uplitanja ili upravljanja, kao što je rast ribljeg fonda u 
me đunarodnim vodama kojim ne upravlja čovjek, ali proizvodnja uklju čuje uzgoj ribe.  
3.08. Proizvodnja uklju čuje: 
(a) proizvodnju svih pojedina čnih ili zajedni čkih roba i usluga koje se nude jedinicama koje nisu njihovi 
proizvo đači; 
(b) proizvodnju za vlastiti ra čun svih roba koje proizvo đači zadržavaju za svoju vlastitu finalnu potrošnju ili 
bruto investicije u fiksni kapital.  
Primjeri proizvodnje za vlastiti ra čun za bruto investicije u fiksni kapital su proizvodnja fiksne aktive kao što 
su gra đevine, razvoj ra čunalnih programa i istraživanje ruda za vlastite bruto investicije u fiksni kapital. 
Koncept bruto investicija u fiksni kapital opisan je u stavcima 3.124.-3.138.  
Proizvodnja roba za vlastiti ra čun ku ćanstava uglavnom se odnosi na:  
(1) gradnju stambenih objekata za vlastiti ra čun; 
(2) proizvodnju i skladištenje poljoprivrednih proizvoda;  
(3) preradu poljoprivrednih proizvoda, kao što je proizvodnja brašna mljevenjem, konzerviranje vo ća suše ­
njem i punjenjem u boce, proizvodnja mlije čnih proizvoda kao što su maslac i sir i proizvodnju piva, 
vina i žestokih alkoholnih pi ća; 
(4) proizvodnju drugih primarnih proizvoda kao što su va đenje soli, rezanje treseta i donošenje vode;  
(5) druge vrste obrade kao što je tkanje platna, proizvodnja lon čarije i izrada poku ćstva;  
(c) usluge stanovanja za vlastiti ra čun koje proizvedu stanari koji su vlasnici stanova u kojima žive;  
(d) ku ćanske i osobne usluge proizvedene upošljavanjem pla ćenog pomo ćnog osoblja;  
(e) dobrovoljne djelatnosti koje rezultiraju robom. Primjeri takvih djelatnosti su izgradnja stambenog objekta, 
crkve ili druge zgrade. Dobrovoljne djelatnosti koje ne rezultiraju proizvodnjom robe, npr. briga o stambenim 
objektima i čišćenje bez pla ćanja, isklju čene su.  
Aktivnosti navedene gore u to čkama (a) do (e) uklju čene su kao proizvodnja bez obzira na to jesu li nezakonite 
ili nisu registrirane kod poreznih tijela, tijela socijalne sigurnosti, statisti čkih ili drugih državnih tijela.  
Proizvodnja robe za vlastiti ra čun u ku ćanstvima bilježi se ako je ta vrsta proizvodnje zna čajna, tj. ako je 
koli činski važna u odnosu na ukupnu ponudu tih dobara u zemlji.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 87
 
Jedina uklju čena proizvodnja robe u ku ćanstvima je izgradnja stambenih objekata i proizvodnja, skladištenje i 
obrada poljoprivrednih proizvoda.  
3.09. Proizvodnja isklju čuje pružanje ku ćanskih i osobnih usluga koje se proizvedu i konzumiraju unutar istog ku ćan ­
stva. Primjeri isklju čenih ku ćanskih usluga koje proizvedu sama ku ćanstva su:  
(a) čišćenje, ure đivanje i održavanje stambenih objekata ako su takve aktivnosti uobi čajene za najmoprimce;  
(b) čišćenje, servisiranje i popravak trajnih dobara u ku ćanstvu;  
(c) priprema i posluživanje obroka;  
(d) briga o djeci i njihovo odgajanje i podu čavanje;  
(e) briga o bolesnim, nemo ćnim i starim osobama; i  
(f) prijevoz članova ku ćanstva ili njihovih roba.  
Ku ćanske i osobne usluge proizvedene upošljavanjem pla ćenog pomo ćnog osoblja i stambene usluge za vlastite 
potrebe uklju čene su u proizvodnju.  
Glavne, sporedne i pomo ćne aktivnosti  
3.10.  Definicija : glavna aktivnost lokalnog PJ-a je aktivnost čija dodana vrijednost prelazi dodanu vrijednost bilo koje 
druge aktivnosti koja se obavlja unutar iste jedinice. Klasifikacija glavne djelatnosti je odre đena pozivanjem na 
NACE Rev. 2, najprije na najvišoj razini klasifikacije, a potom na detaljnijim razinama.  
3.11.  Definicija : sporedna aktivnost je aktivnost koja se obavlja unutar jednog lokalnog PJ-a kao dodatak glavnoj 
aktivnosti.  Output  sporedne aktivnosti je sporedni proizvod.  
3.12.  Definicija : pomo ćna aktivnost je aktivnost čiji je  output  namijenjen uporabi unutar poduze ća. 
Pomo ćna aktivnost je aktivnost podrške koja se obavlja unutar poduze ća radi omogu ćivanja obavljanja glavnih ili 
sporednih aktivnosti lokalnih PJ-a. Svi  inputi  koje potroši pomo ćna aktivnost — materijali, rad, potrošnja fiksnog 
kapitala itd. – tretiraju se kao  inputi  glavne ili sporedne aktivnosti koju podupiru.  
Primjeri pomo ćnih aktivnosti su:  
(a) kupnja;  
(b) prodaja;  
(c) marketing;  
(d) ra čunovodstvo;  
(e) obrada podataka;  
(f) prijevoz;  
(g) skladištenje;  
(h) održavanje;  
(i) čišćenje; i  
(j) usluge zaštite.  
Poduze ća mogu izabrati da se sama bave pomo ćnim aktivnostima ili da kupuju takve usluge na tržištu od 
posebnih pružatelja usluga.  
Kapitalno ulaganje za vlastiti ra čun nije pomo ćna aktivnost.HR 88 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
3.13. Pomo ćne aktivnosti se ne izdvajaju u posebne subjekte niti se odvajaju od glavnih ili sporednih aktivnosti ili 
subjekata kojima služe. U skladu s tim, jedinice pomo ćnih aktivnosti moraju biti integrirane u lokalne PJ kojima 
služe.  
Pomo ćne aktivnosti se mogu obavljati na odvojenim lokacijama, smještenim u nekoj drugoj regiji koja nije regija 
lokalnog PJ-a kojem služe. Stroga primjena pravila navedenog u prvom podstavku za regionalnu raspodjelu 
pomo ćnih aktivnosti rezultirala bi nižom procjenom agregata u regijama u kojima su koncentrirane pomo ćne 
aktivnosti. Stoga se, u skladu s na čelom rezidentnosti, pomo ćne aktivnosti trebaju dodijeliti regiji u kojoj su 
smještene; one ostaju u istoj djelatnosti kao i lokalni PJ kojem služe.  
Output (P.1)  
3.14.  Definicija : output  su svi proizvodi nastali tijekom ra čunovodstvenog razdoblja.  
Primjeri  outputa  uklju čuju sljede će: 
(a) roba i usluge koje neki lokalni PJ pruža drugim lokalnim PJ-a koje pripadaju istoj institucionalnoj jedinici;  
(b) roba koju proizvodi lokalni PJ i koja ostaju na zalihama na kraju razdoblja u kojoj su proizvedena, bez obzira 
na njihovu naknadnu uporabu. Roba i usluge proizvedeni i potrošeni u istom obra čunskom razdoblju i 
unutar istog lokalnog PJ-a nisu zasebno identificirani. Oni se ne bilježe kao dio  outputa  ili intermedijarne 
potrošnje tog lokalnog PJ-a.  
3.15. Kada institucionalna jedinica sadrži više od jednog lokalnog PJ-a,  output  institucionalne jedinice je zbroj  outputa  
lokalnih PJ-a koji ju čine, uklju čuju ći i outpute  ostvarene izme đu lokalnih PJ-ova koji ju čine. 
3.16. Unutar ESA-e 2010. razlikuju se tri vrste  outputa : 
(a) tržišni  output  (P.11);  
(b) output  za vlastitu finalnu uporabu (P.12);  
(c) netržišni  output  (P.13).  
Ova podjela vrijedi tako đer i za lokalne PJ i institucionalne jedinice:  
(a) tržišni proizvo đači; 
(b) proizvo đači za vlastitu finalnu uporabu;  
(c) netržišni proizvo đači. 
Razlika izme đu „tržišnih”, „za vlastitu finalnu uporabu” i „netržišnih” jedinica klju čna je zbog sljede ćeg: 
(a) utje če na vrednovanje  outputa  i povezanih koncepata, poput dodane vrijednosti, bruto doma ćeg proizvoda i 
izdataka za finalnu potrošnju države i NPUSK-ova;  
(b) utje če na razvrstavanje institucionalnih jedinica po sektorima, npr. koje su jedinice uklju čene u sektor op će 
države, a koje nisu.  
Razlikovanje odre đuje na čela vrednovanja koja se primjenjuju na  output . Tržišni  output  i output  za vlastitu finalnu 
uporabu vrednuju se u bazi čnim cijenama. Ukupni  output  netržišnih proizvo đača vrednuje se zbrajanjem troškova 
proizvodnje.  Output  neke institucionalne jedinice vrednuje se kao zbroj  outputa  njezinih lokalnih PJ-ova i stoga 
tako đer ovisi o razlikovanju izme đu „tržišnog”, onog „za vlastitu finalnu uporabu” i „netržišnog”.  
Razlikovanje se tako đer upotrebljava za razvrstavanje institucionalnih jedinica po sektorima. Netržišni proizvo ­ 
đači se razvrstavaju u sektor op će države ili sektor neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima.  
Razlikovanje se definira odozgo prema dolje, tj. najprije se definira za institucionalne jedinice, a potom za lokalne 
PJ-ove i za njihov  output . 
Na razini proizvoda  output  se klasificira kao tržišni  output , output  za vlastitu krajnju uporabu i netržišni  output  
prema obilježjima institucionalne jedinice i lokalnog PJ-a koji proizvode taj  output .HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 89
 
3.17.  Definicija : tržišni  output  se sastoji od  outputa  koji se prodaje na tržištu ili je namijenjen prodaji na tržištu.  
3.18. Tržišni  output  uklju čuje: 
(a) proizvode prodane po ekonomski zna čajnim cijenama;  
(b) proizvode koji se razmjenjuju za druge proizvode;  
(c) proizvode koji se koriste za pla ćanja u naturi (uklju čuju ći pla ćanje zaposlenika u naturi i mješoviti dohodak u 
naturi);  
(d) proizvode kojima jedan PJ opskrbljuje drugi PJ unutar iste institucionalne jedinice, a koji se koriste kao 
intermedijarni  inputi  ili za finalne uporabe;  
(e) proizvode dodane zalihama gotove robe i nedovršenoj proizvodnji, koji su namijenjeni jednoj od gore 
navedenih uporaba (uklju čuju ći prirodan rast životinjskih i biljnih proizvoda i nedovršene objekte gdje je 
kupac nepoznat).  
3.19.  Definicija : ekonomski zna čajne cijene su cijene koje imaju zna čajan u činak na koli činu proizvoda koju su 
proizvo đači voljni ponuditi i na koli činu proizvoda koju kupci žele kupiti. Takve cijene nastaju ako su ispunjena 
oba sljede ća uvjeta:  
(a) proizvo đač ima poticaj za prilagodbu ponude, bilo radi ostvarivanja dobiti na dugi rok, bilo radi barem 
pokrivanja troškova kapitala i drugih troškova; i  
(b) potroša či imaju slobodu kupnje ili nekupnje i vrše izbor na temelju zara čunatih cijena.  
Ekonomski nezna čajne cijene će se vjerojatno naplatiti radi ostvarivanja nešto prihoda ili ostvarivanja smanjenja 
prekomjerne ponude koja se može javiti ako se usluge pružaju potpuno besplatno.  
Ekonomski zna čajna cijena proizvoda definira se u odnosu na institucionalnu jedinicu i lokalni PJ koji je proizveo  
output . Na primjer, sav  output  poduze ća bez pravne osobnosti u vlasništvu ku ćanstava koji je prodan drugim 
institucionalnim jedinicama prodan je po ekonomski zna čajnim cijenama; treba ga stoga smatrati tržišnim  
outputom . Za  output  drugih institucionalnih jedinica, mogu ćnost obavljanja tržišne aktivnosti po ekonomski 
zna čajnim cijenama provjerava se posebno kroz kvantitativni kriterij (kriterij 50 %), korištenjem omjera 
prodaje i troškova proizvodnje. Da bi bila tržišni proizvo đač, jedinica treba pokrivati barem 50 % svojih troškova 
prodajom tijekom neprekinutog višegodišnjeg razdoblja.  
3.20.  Definicija : output  proizveden za vlastitu finalnu uporabu sastoji se od robe ili usluga koje ista institucionalna 
jedinica zadrži za vlastitu finalnu potrošnju ili za investicije u kapital.  
3.21. Proizvode zadržane za vlastitu finalnu potrošnju može proizvoditi samo sektor ku ćanstava. Primjeri proizvoda 
zadržanih za vlastitu finalnu potrošnju uklju čuju: 
(a) poljoprivredne proizvode koje zadržava poljoprivrednik;  
(b) usluge stanovanja koje proizvode stanari-vlasnici;  
(c) ku ćanske usluge nastale zapošljavanjem pla ćenog pomo ćnog osoblja.  
3.22. Proizvodi korišteni za vlastite investicije u kapital mogu se proizvesti u bilo kojem sektoru. Primjeri takvih 
proizvoda su:  
(a) alatni strojevi koje su proizvela poduze ća za strojogradnju;  
(b) stambeni objekti, ili proširenja stambenih objekata, koje su proizvela ku ćanstva;  
(c) gradnja za vlastiti ra čun, uklju čuju ći komunalnu gradnju koju poduzima grupa ku ćanstava;  
(d) ra čunalni programi za vlastite potrebe;  
(e) istraživanje i razvoj za vlastite potrebe. Izdaci za istraživanje i razvoj mogu se bilježiti kao investicije u fiksni 
kapital samo ako je postignuta visoka razina pouzdanosti i usporedivosti procjena me đu državama članicama.HR 90 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
3.23.  Definicija : netržišni  output  je output  koji se daje drugim jedinicama besplatno ili po cijenama koje nisu ekonomski 
zna čajne.  
Netržišni  output  (P.13) dalje se dijeli na dvije stavke: „Pla ćanja za netržišni  output ” (P.131), koja se sastoje od 
razli čitih pristojba i naknada, i „Netržišni  output , ostalo” (P.132), što je  output  koji se daje besplatno.  
Netržišni  output  se proizvodi iz sljede ćih razloga.  
(a) Može biti tehni čki nemogu će pojedincima odrediti pla ćanje za kolektivne usluge jer se njihova potrošnja 
takvih usluga ne može pratiti i nadzirati. Proizvodnju kolektivnih usluga organiziraju državne jedinice i 
financiraju se iz sredstava koja nisu primici od prodaje, to čnije porezima ili drugim državnim dohotkom.  
(b) Državne jedinice i NPUSK-ovi mogu tako đer proizvoditi i nuditi robu ili usluge pojedinim ku ćanstvima koje 
bi mogli napla ćivati, ali odabiru ne činiti to kao dio socijalne ili ekonomske politike. Primjeri su pružanje 
obrazovanja ili zdravstvenih usluga, besplatno ili po cijenama koje nisu ekonomski zna čajne.  
3.24.  Definicija : tržišni proizvo đači su lokalni PJ-ovi ili institucionalne jedinice čiji je ve ćinski  output  tržišni  output . 
Ako je lokalni PJ ili institucionalna jedinica tržišni proizvo đač, njegov glavni  output  je po definiciji tržišni  output , 
jer se pojam tržišnog  outputa  definira nakon što se primjeni distinkcija na „tržišni”, onaj „za vlastitu uporabu” i 
„netržišni”  output  na lokalni PJ i institucionalnu jedinicu koji su proizveli takav  output . 
3.25.  Definicija : proizvo đači za vlastitu finalnu uporabu su lokalne PJ ili institucionalne jedinice čija je ve ćina outputa  
namijenjena vlastitoj finalnoj uporabi unutar iste institucionalne jedinice.  
3.26.  Definicija : netržišni proizvo đači su lokalne PJ ili institucionalne jedinice čija se ve ćina outputa  ustupa besplatno ili 
po ekonomski nezna čajnim cijenama.  
Institucionalne jedinice: razlika izme đu „tržišnih”, „za vlastitu finalnu uporabu” i „netržišnih” jedinica  
3.27. Kod institucionalnih jedinica kao proizvo đača, razlika izme đu tržišnih, onih za vlastitu finalnu uporabu i netrži ­ 
šnih sažeta je u Tablici 3.1. Tako đer je prikazana klasifikacija po sektorima.  
Tablica 3.1. ‒ Razlika izme đu tržišnih proizvo đača, proizvo đača za vlastitu finalnu uporabu i netržišnih 
proizvo đača za institucionalne jedinice  
Vrsta institucionalne jedinice  klasifikacija  
Privatna ili 
javna?  NPU ili ne?  Tržišni 
proizvo đač? Vrsta 
proizvo đača Sektor(i)  
1. Privatni 
proizvo đači 1.1 Poduze ća bez pravne 
osobnosti u vlasništvu ku ćan ­
stava (isklju čuju ći poduze ća s 
kvazi-pravnom osobnoš ću u 
vlasništvu ku ćanstava)  1.1 = Tržišni 
ili za vlastitu 
finalnu 
uporabu  Ku ćanstva  
1.2 Ostali privatni proizvo đači 
(uklju čuju ći poduze ća s kvazi- 
pravnom osobnoš ću u vlasni ­ 
štvu ku ćanstava)  1.2.1 
Privatni 
NPU-ovi  1.2.1.1 Da  1.2.1.1 = 
Tržišni  Društva  
1.2.1.2 Ne  1.2.1.2 = 
Netržišni  NPUSK  
1.2.2 Ostali 
privatni 
proizvo đači 
koji nisu 
NPU-ovi  1.2.2 = 
Tržišni  Društva  
2. Javni 
proizvo đači 2.1 Da  2.1 = Tržišni  Društva  
2.2 Ne  2.2 = 
Netržišni  Op ća državaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 91
 
3.28. Tablica 3.1. pokazuje da je s ciljem odre đivanja treba li neka institucionalna jedinica biti klasificirana kao tržišni 
proizvo đač, proizvo đač za vlastitu finalnu uporabu ili netržišni proizvo đač, potrebno razmotriti nekoliko razliko ­
vanja u nizu. Prvo je razlikovanje izme đu privatnog i javnog proizvo đača. Javni proizvo đač je onaj kojeg 
kontrolira op ća država, pri čemu je kontrola definirana u stavku 2.38.  
3.29. Kako prikazuje Tablica 3.1., privatni proizvo đači se nalaze u svim sektorima osim sektoru op će države. Nasuprot 
tome, javni proizvo đači se nalaze samo u sektoru nefinancijskih društava, financijskih društava i u sektoru op će 
države.  
3.30. Posebna kategorija privatnih proizvo đača su poduze ća bez pravne osobnosti u vlasništvu ku ćanstava. Ona su 
tržišni proizvo đači ili proizvo đači za vlastitu finalnu uporabu. Potonje se doga đa u slu čaju proizvodnje usluga u 
stambenim objektima stanara-vlasnika i proizvodnji robe za vlastiti ra čun. Sva poduze ća bez pravne osobnosti u 
vlasništvu ku ćanstava razvrstavaju se u sektor ku ćanstava, osim poduze ća s kvazi-pravnom osobnoš ću u vlasni ­ 
štvu ku ćanstava. Ona su tržišni proizvo đači i razvrstavaju se u sektore nefinancijskih i financijskih društava.  
3.31. Za ostale privatne proizvo đače, postoji razlikovanje izme đu privatnih neprofitnih ustanova i ostalih privatnih 
proizvo đača. 
Definicija : privatna neprofitna ustanova se definira kao pravni ili društveni subjekt koji djeluje u svrhu proizvodnje 
robe i usluga i čiji status im ne dozvoljava da budu izvor dohotka, dobiti ili drugih financijskih dobitaka za 
jedinice koje ih osnivaju, kontroliraju i financiraju. Ako njihove proizvodne aktivnosti stvaraju viškove, takve 
viškove ne mogu prisvojiti druge institucionalne jedinice.  
Privatni NPU se razvrstava u sektore nefinancijskih i financijskih društava, ako je tržišni proizvo đač. 
Privatni NPU se razvrstava u sektor NPUSK ako je netržišni proizvo đač, osim ako je pod kontrolom države. Ako 
privatni NPU kontrolira država, razvrstava se u sektor op će države.  
Svi ostali privatni proizvo đači koji nisu NPU-ovi su tržišni proizvo đači. Razvrstavaju se u sektore nefinancijskih i 
financijskih društava.  
3.32. Za razlikovanje izme đu tržišnog i netržišnog  outputa  i izme đu tržišnih i netržišnih proizvo đača koristi se 
nekoliko kriterija. Kriterij tržišno-netržišno (vidjeti stavak 3.19. o definiciji ekonomski zna čajne cijene) nastoji 
utvrditi postojanje tržišnih okolnosti i dovoljnog tržišnog ponašanja proizvo đača. Prema kvantitativnom kriteriju 
tržišno-netržišno, proizvodi koji se prodaju po ekonomski zna čajnim cijenama trebaju prodajom pokrivati barem 
ve ćinu troškova proizvodnje.  
3.33. U primjeni tog kvantitativnog kriterija tržišno-netržišno, prodaja i troškovi proizvodnje se definiraju kako slijedi.  
(a) Prodaja zna či prodaja isklju čuju ći poreze na proizvode, ali uklju čuju ći sva pla ćanja države ili institucija Unije 
bilo kojoj vrsti proizvo đača u toj vrsti aktivnosti, tj. uklju čena su sva pla ćanja povezana s obujmom ili 
vrijednoš ću outputa , ali su isklju čena pla ćanja za pokri će ukupnog manjka ili namirenje dugova.  
Ova definicija prodaje odgovara definiciji  outputa  po bazi čnim cijenama osim što se:  
(1) output  po bazi čnim cijenama definira tek nakon što se odlu čilo je li takav  output  tržišni ili netržišni: 
prodaja se koristi samo u vrednovanju tržišnih  outputa ; netržišni  output  se vrednuje prema troškovima;  
(2) pla ćanja op će države za pokrivanje sveukupnog manjka javnih društava i kvazi-društava predstavljaju dio 
ostalih subvencija na proizvode kako su definirane u stavku 4.35. to čki (c). Kao posljedica toga, tržišni  
output  po bazi čnim cijenama uklju čuje pla ćanja op će države za pokrivanje sveukupnog manjka.  
(b) Prodaja isklju čuje druge izvore prihoda poput vlasni čkih dobitaka (premda oni mogu biti uobi čajeni i 
očekivani dio poslovnih prihoda), investicijskih potpora, ostalih kapitalnih transfera (npr. isplata duga) i 
kupnje vlasni čkog kapitala.HR 92 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(c) Za potrebe ovog kriterija, troškovi proizvodnje jednaki su zbroju intermedijarne potrošnje, naknada zapo ­
slenicima, potrošnje fiksnog kapitala, ostalih poreza na proizvodnju uve ćano za troškove kapitala. Ostale 
subvencije na proizvodnju se ne odbijaju. Radi osiguranja uskla đenosti koncepata „prodaja” i „troškovi proiz ­
vodnje” u primjeni kvantitativnog kriterija tržišno-netr žišno, „troškovi proizvodnje” isklju čuju sve troškove 
nastale za investicije u kapital za vlastiti ra čun. Radi jednostavnosti, troškovi kapitala mogu se op ćenito 
procijeniti prema neto stvarnim pla ćanjima kamata. Me đutim, za proizvo đače financijskih usluga, uzimaju se 
u obzir troškovi kamata, tj. radi se ispravak za usluge financijskog posredovanja indirektno mjerenih (UFPIM).  
Kvantitativni kriterij tržišno-netržišno primjenjuje se promatranjem niza godina. Manje oscilacije u opsegu 
prodaje iz jedne godine u drugu ne zahtijevaju preklasifikaciju institucionalnih jedinica (kao i njezinih lokalnih 
poslovnih jedinica i  outputa ). 
3.34. Prodaja se može sastojati od razli čitih elemenata. Na primjer, u slu čaju usluga zdravstvene skrbi koju osiguravaju 
bolnice, prodaja može odgovarati:  
(a) kupnjama koje ostvare poslodavci koje se bilježe kao dohodak u naturi ispla ćen njihovim zaposlenicima i 
izdatak za finalnu potrošnju tih zaposlenika;  
(b) kupnjama koje ostvare privatna osiguravaju ća društva;  
(c) kupnjama koje ostvare fondovi socijalne sigurnosti i op ća država i koje se razvrstavaju kao socijalne naknade 
u naturi;  
(d) kupnje koje ostvare ku ćanstava bez refundiranja (izdatak za finalnu potrošnju).  
Jedino se ostale subvencije na proizvodnju i primljeni darovi (npr. od dobrotvornih ustanova) ne tretiraju kao 
prodaja.  
Sli čno tome, kao ilustrativni primjer, usluge prijevoza koje su pružila poduze ća mogu odgovarati intermedijarnoj 
potrošnji proizvo đača, dohotku u naturi koji osiguravaju poslodavci, socijalnim naknadama u naturi koje osigu ­
rava država i kupnjama koje ostvaruju ku ćanstva bez refundiranja.  
3.35. Privatne neprofitne ustanove koje služe poslovnim subjektima poseban su slu čaj. Njih obi čno financiraju iz 
doprinosa ili pretplata grupe odgovaraju ćih poslovnih subjekata. Pretplate se ne tretiraju kao transferi ve ć kao 
pla ćanja za pružene usluge, tj. kao prodaja. Ti NPU-ovi su stoga tržišni proizvo đači i razvrstavaju se u sektore 
nefinancijskih i financijskih društava.  
3.36. Primjena kriterija usporedbe prodaje i troškova proizvodnje privatnih ili javnih NPU-ova tako da se u prodaju 
uklju če sva pla ćanja povezana s obujmom  outputa  može u odre đenim slu čajevima zavarati. To može na primjer 
biti slu čaj kod financiranja privatnih i javnih škola. Pla ćanja op će države mogu se povezati s brojem u čenika, ali i 
biti predmet pregovora s op ćom državom. U takvom slu čaju ta pla ćanja se ne bilježe kao prodaja, iako mogu 
imati o čitu vezu s mjerama obujma  outputa , poput broja u čenika. To bi zna čilo da je škola koja se uglavnom 
financira takvim pla ćanjima netržišni proizvo đač. 
3.37. Javni proizvo đači mogu biti tržišni proizvo đači ili netržišni proizvo đači. Tržišni proizvo đači se razvrstavaju u 
sektore nefinancijskih i financijskih društava. Ako je institucionalna jedinica netržišni proizvo đač, ona se 
razvrstava u sektor op će države.  
3.38. Lokalni PJ-ovi kao tržišni proizvo đači i kao proizvo đači za vlastitu finalnu uporabu ne mogu ponuditi netržišni  
output . Njihov  output  se stoga može bilježiti samo kao tržišni  output  ili output  za vlastitu finalnu uporabu te se 
vrednovati u skladu s time (vidjeti stavke 3.42. do 3.53.).  
3.39. Lokalni PJ-ovi kao netržišni proizvo đači mogu kao sporedni  output  ponuditi tržišni  output  i output  za vlastitu 
finalnu uporabu.  Output  za vlastitu finalnu uporabu sastoji se od investicija u kapital za vlastiti ra čun. Pojava 
tržišnih  outputa  treba u na čelu biti odre đena primjenom kvalitativnog i kvantitativnog kriterija tržišno-netržišno 
na pojedina čne proizvode. Takav sporedni tržišni  output  netržišnih proizvo đača bi mogao biti slu čaj kada državne 
bolnice zara čunavaju ekonomski zna čajne cijene za neke od svojih usluga.  
3.40. Ostali primjeri su reprodukcije koje prodaju državni muzeji i vremenske prognoze koje prodaju meteorološki 
zavodi.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 93
 
3.41. Netržišni proizvo đači tako đer mogu ostvarivati prihode od prodaje svog netržišnog  outputa  po cijenama koje nisu 
ekonomski zna čajne, npr. prihodi koje muzeji ostvaruju od ulaznica. Ti prihodi se odnose na netržišni  output . 
Me đutim, ako se te dvije vrste prihoda (prihodi od ulaznica i oni od prodaje postera i razglednica) teško razlikuju, 
može ih se tretirati ili kao prihode za tržišne  outpute  ili kao prihode od netržišnih  outputa . Izbor izme đu ovih 
dvaju alternativnih bilježenja treba ovisiti o pretpostavljenoj relativnoj važnosti obje vrste prihoda (od ulaznica 
naspram onog od prodaje postera i razglednica).  
Vrijeme bilježenja i vrednovanja  outputa  
3.42.  Output  se bilježi i vrednuje onda kada je stvoren nekim proizvodnim procesom.  
3.43. Svi  outputi  se vrednuju po bazi čnim cijenama, ali posebni dogovori vrijede za:  
(a) vrednovanje netržišnih  outputa ; 
(b) vrednovanje ukupnog  outputa  netržišnog proizvo đača (lokalnog PJ-a);  
(c) vrednovanje ukupnog  outputa  institucionalne jedinice čiji je lokalni PJ netržišni proizvo đač. 
3.44.  Definicija : bazi čna cijena je cijena koju proizvo đač prima od kupca za jedinicu proizvedene robe ili usluge kao  
outputa , umanjena za bilo kakav porez plativ za tu jedinicu kao posljedica njene proizvodnje ili prodaje (tj. porezi 
na proizvode), uve ćana za bilo kakvu subvenciju primljenu za tu jedinicu kao posljedica njene proizvodnje ili 
prodaje (tj. subvencije za proizvode). Isklju čeni su bilo kakvi troškovi prijevoza, za koje proizvo đač izdaje 
poseban ra čun. Tako đer su isklju čeni vlasni čki dobici i gubici na financijsku i nefinancijsku aktivu.  
3.45.  Output  za vlastitu finalnu uporabu (P.12) se vrednuje po bazi čnim cijenama za sli čne proizvode koji se prodaju 
na tržištu. To za takav  output  stvara neto poslovni višak ili mješoviti dohodak. Primjer je stambena usluga 
vlasnika-stanara koja stvara neto poslovni višak. Ako bazi čne cijene sli čnih proizvoda nisu dostupne,  output  za 
vlastitu krajnju uporabu treba vrednovati prema troškovima proizvodnje, uve ćano (osim za netržišne proizvo ­ 
đače) za neto poslovni višak ili mješoviti dohodak.  
3.46. Pove ćanje nedovršene proizvodnje vrednuje se prema teku ćoj bazi čnoj cijeni gotovog proizvoda.  
3.47. Radi procjene  outputa  tretiranog kao nedovršena proizvodnja, vrijednost se temelji na stvarno nastalim troško ­
vima, uve ćano (osim za netržišne proizvo đače) za procijenjeni poslovni višak ili mješoviti dohodak. Privremene 
procjene naknadno se zamjenjuju onima dobivenim raspodjelom stvarne vrijednosti gotovih proizvoda (kada 
postane poznata), tijekom razdoblja nedovršene proizvodnje.  
Vrijednost  outputa  gotovih proizvoda je zbroj vrijednosti:  
(a) gotovih prodanih proizvoda ili onih razmijenjenih za druge proizvode;  
(b) stavki gotovih proizvoda u zalihama, umanjeno za povla čenja sa zaliha;  
(c) gotovih proizvoda za vlastitu finalnu uporabu.  
3.48. Za zgrade i gra đevine ste čene u nedovršenom stanju, vrijednost se procjenjuje na temelju dotadašnjih troškova, 
uklju čuju ći uve ćanje za poslovni višak ili mješoviti dohodak. Takvo uve ćanje proizlazi kada se vrijednost može 
procijeniti na temelju cijena sli čnih zgrada ili gra đevina. Iznosi pla ćanja po fazama mogu se koristiti radi 
odre đivanja približnih vrijednosti bruto investicija u fiksni kapital koje kupac poduzima u svakoj fazi, pod 
pretpostavkom da nema pla ćanja unaprijed ili zaostataka.  
Ako se gradnja gra đevine za vlastiti ra čun ne dovrši unutar jednog ra čunovodstvenog razdoblja, vrijednost  outputa  
se procjenjuje sljede ćom metodom. Izra čunava se omjer troškova nastalih u trenuta čnom razdoblju i ukupnih 
troškova tijekom cjelokupnog vremena gradnje. Taj se omjer primjenjuje pri procjeni ukupnog  outputa  po 
trenuta čnim bazi čnim cijenama. Ako nije mogu će procijeniti vrijednost dovršene gra đevine po trenuta čnim 
bazi čnim cijenama, ona se vrednuje prema ukupnim troškovima proizvodnje, uve ćano (osim za netržišne 
proizvo đače) za neto poslovni višak ili mješoviti dohodak. Ako je radna snaga u cijelosti ili djelomi čno besplatna, 
što može biti slu čaj s komunalnom izgradnjom ku ćanstava, troškovi pla ćene radne snage, uklju čeni u procije ­
njene ukupne troškove proizvodnje, procjenjuju se koriste ći prosje čne nadnice za sli čan input  rada.HR 94 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
3.49. Ukupni  output  netržišnog proizvo đača (lokalni PJ) vrednuje se po ukupnim troškovima proizvodnje, tj. zbroju 
sljede ćeg: 
(a) intermedijarne potrošnje (P.2);  
(b) naknade zaposlenicima (D.1);  
(c) potrošnje fiksnog kapitala (P.51c);  
(d) ostalih poreza na proizvodnju (D.29), umanjeno za ostale subvencije na proizvodnju (D.39).  
Pla ćanja kamata (osim UFPIM-a) nisu uklju čena kao troškovi netržišne proizvodnje. Troškovi netržišne proiz ­
vodnje tako đer ne uklju čuju imputirane vrijednosti za neto povrat kapitala, niti imputirane vrijednosti za najam 
nestambenih zgrada u vlasništvu koje se koriste u netržišnoj proizvodnji.  
3.50. Ukupni  output  institucionalne jedinice je zbroj ukupnih  outputa  lokalnih PJ-ova koji ju čine. To se tako đer 
primjenjuje i na institucionalne jedinice koje su netržišni proizvo đači. 
3.51. U nedostatku sporednih tržišnih  outputa  netržišnih proizvo đača, netržišni  output  se vrednuje prema troškovima 
proizvodnje. U slu čaju sporednog tržišnog  outputa  netržišnih proizvo đača, netržišni  output  se vrednuje kao 
rezidualna stavka, tj. kao razlika izme đu ukupnih troškova proizvodnje i njihovih prihoda od tržišnog  outputa . 
3.52. Tržišni  output  netržišnih proizvo đača vrednuje se po bazi čnim cijenama. Ukupni  output  netržišnog lokalnog PJ-a 
koji obuhva ća tržišni, netržišni i  output  za vlastitu finalnu uporabu vrednuje se prema zbroju troškova proiz ­
vodnje. Vrijednost njegovog tržišnog  outputa  odre đuje se prema njegovim prihodima od prodaje tržišnih proiz ­
voda, a vrijednost njegovog netržišnog  outputa  se odre đuje rezidualno, kao razlika izme đu vrijednosti njegovog 
ukupnog  outputa  i zbroja njegovog tržišnog  outputa  i outputa  za vlastitu finalnu uporabu. Vrijednost njegovih 
prihoda od prodaje netržišnih roba ili usluga po cijenama koje nisu ekonomski zna čajne ne iskazuje se u ovim 
izra čunima ‒ ona je dio vrijednosti njegovog netržišnog  outputa . 
3.53. U nastavku je popis iznimaka i objašnjenja o trenucima bilježenja i vrednovanju  outputa , prema redoslijedu 
odjeljaka KPD-a.  
Proizvodi poljoprivrede, šumarstva i ribarstva (odjeljak A)  
3.54.  Output  poljoprivrednih proizvoda bilježi se kako se proizvodi, kontinuirano tijekom cijelog razdoblja proizvodnje 
(a ne samo u vrijeme žetve ili klanja životinja).  
Uzgoj poljoprivrednih kultura, neposje čenu drvnu masu i riblji fond ili životinje koje se uzgajaju u prehrambene 
svrhe tretiraju se tijekom procesa kao zalihe nedovršene proizvodnje, a nakon završetka procesa treba ih 
pretvoriti u zalihe gotovih proizvoda.  
Output  isklju čuje sve izmjene nekultiviranih bioloških resursa, npr. rast životinja, ptica, riba u divljini ili nekul ­
tivirani rast šuma.  
Proizvodi prera điva čke industrije (odjeljak C); gra đevinarski radovi (odjeljak F)  
3.55. U slu čaju gradnje zgrade ili druge gra đevine koja se proteže kroz nekoliko ra čunovodstvenih razdoblja,  output  
proizveden u svakom razdoblju se tretira kao da je prodan kupcu na kraju razdoblja, tj. bilježi se kao investicija 
kupca u fiksni kapital, a ne kao nedovršena proizvodnja u gra đevinskoj industriji.  Output  se tretira kao da se 
prodaje kupcu obro čno. Kada se ugovorom zahtijeva obro čno pla ćanje, vrijednost  outputa  se može približno 
odrediti prema vrijednosti obro čnih uplata u svakom razdoblju. Ako se kona čni kupac ne zna pouzdano, 
nedovršeni  output  proizveden u svakom razdoblju bilježi se kao nedovršena proizvodnja.  
Trgovina na veliko i na malo; popravak motornih vozila i motocikala (odjeljak G)  
3.56.  Output  usluga trgovine na veliko i malo se mjeri trgova čkim maržama ostvarenim na robi koja se kupuje za 
preprodaju.  
Definicija : trgova čka marža je razlika izme đu stvarne ili imputirane prodajne cijene ostvarene na robi kupljenoj za 
preprodaju i cijene koju bi distributer morao platiti u zamjenu za tu robu u vrijeme kada ju proda ili ju na drugi 
na čin otu đi.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 95
 
Trgova čke marže ostvarene na odre đenoj robi mogu biti negativne ako su njihove prodajne cijene snižene. 
Trgova čke marže su negativne na robi koja se ne prodaje, nego se baca ili je ukradena. Trgova čke marže na 
robi koja se daje zaposlenicima kao naknada u naturi ili je vlasnici zadržavaju za finalnu potrošnju jednake su 
nuli.  
Vlasni čki dobici i gubici nisu uklju čeni u trgova čku maržu.  
Output  trgovca na veliko ili na malo ra čuna se prema sljede ćoj formuli:  
vrijednost  outputa  = 
vrijednost prodaje  
uve ćano za vrijednost robe kupljene za preprodaju i korištene za intermedijarnu potrošnju, naknadu zaposlenicima 
u naturi ili mješoviti dohodak u naturi,  
umanjeno  za vrijednost robe kupljene za preprodaju,  
uve ćano za vrijednost pove ćanja zaliha robe za preprodaju,  
umanjeno  za vrijednost robe povu čene sa zaliha robe za preprodaju,  
umanjeno  za vrijednost stalnih gubitaka zbog uobi čajene stope bacanja, kra đe ili slu čajne štete.  
Prijevoz i skladištenje (odjeljak H)  
3.57.  Output  usluga prijevoza se mjeri vrijednoš ću iznosa primljenih za prijevoz roba ili osoba. Prijevoz za vlastitu 
uporabu unutar lokalnog PJ-a smatra se pomo ćnom aktivnoš ću i ne ozna čava se posebno niti bilježi.  
3.58.  Output  usluga skladištenja mjeri se kao vrijednost pove ćanja nedovršene proizvodnje. Pove ćanja cijena roba dok 
je u zalihama ne može se smatrati nedovršenom proizvodnjom i proizvodnjom, nego vlasni čkim dobicima. Ako 
pove ćanje vrijednosti odražava pove ćanje cijene bez promjene kvalitete, onda tijekom razdoblja nema daljnje 
proizvodnje osim troškova skladištenja ili o čite kupnje usluge skladištenja. Me đutim, u tri slu čaja pove ćanje 
vrijednosti se smatra proizvodnjom:  
(a) kvaliteta dobara može se poboljšati protekom vremena, npr. u slu čaju vina; samo u slu čajevima u kojima je 
dozrijevanje dio uobi čajenog proizvodnog procesa pove ćanje se kvalitete dobara smatra proizvodnjom;  
(b) sezonski čimbenici koji utje ču na ponudu ili potražnju za odre đenom robom koji imaju za posljedicu 
redovite i predvidljive promjene cijena tijekom godine, iako se njezina fizi čka kvaliteta ne mora promijeniti;  
(c) proizvodni proces je dovoljno dug da se koriste diskontni čimbenici za poslove koji se obavljaju znatno dulje 
prije isporuke.  
3.59. Ve ćina promjena cijena roba dok su na zalihama nisu uve ćanja nedovršene proizvodnje. Radi procjene pove ćanja 
vrijednosti roba iznad troškova skladištenja, može se koristiti o čekivano pove ćanje vrijednosti iznad op će stope 
inflacije kroz unaprijed odr đeno razdoblje. Svaki dobitak koji se pojavi izvan unaprijed odre đenog razdoblja 
nastavlja se bilježiti kao vlasni čki dobitak ili gubitak.  
Usluge skladištenja ne uklju čuju bilo kakvu promjenu cijene zbog vlasništva nad financijskom aktivom, drago ­
cjenostima ili drugom nefinancijskom aktivom poput zemljišta i gra đevina.  
3.60.  Output  usluga putni čkih agencija mjeri se kao vrijednost naplate usluga agencija (troškovi naknada ili provizija), a 
ne prema ukupnim izdacima koje putnici imaju prema putni čkoj agenciji, uklju čuju ći naknade za prijevoz preko 
tre ćih osoba.  
3.61.  Output  usluga organizatora turisti čkih putovanja mjeri se punim izdacima koje putnici imaju prema organizatoru 
turisti čkih putovanja.  
3.62. Usluge putni čkih agencija i usluge organizatora turisti čkih putovanja razlikuju se po tome što usluge putni čkih 
agencija obuhva ćaju samo posredovanje u ime putnika, dok usluge organizatora turisti čkih putovanja stvaraju 
novi proizvod zvan turisti čko putovanje, koje ima razli čite komponente prijevoza, smještaja i razonode.HR 96 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Usluge pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane (odjeljak I)  
3.63. Vrijednost  outputa  usluga hotela, restorana i kavana uklju čuje vrijednost potrošene hrane, pi ća itd.  
Financijske usluge i usluge osiguranja (odjeljak K): output središnje banke  
Središnja banka pruža sljede će usluge:  
(a) usluge monetarne politike;  
(b) usluge financijskog posredovanja;  
(c) usluge nadzora financijskih društava.  
Output  središnje banke mjeri se kao zbroj njezinih troškova.  
Financijske usluge i usluge osiguranja (Odjeljak K): financijske usluge op ćenito  
Financijske usluge sastoje se od sljede ćih usluga:  
(a) financijskog posredovanja (uklju čuju ći usluge osiguranja i mirovina);  
(b) usluga pomo ćnih financijskih institucija; i  
(c) drugih financijskih usluga.  
3.64. Financijsko posredovanje je upravljanje financijskih rizikom i transformacija likvidnosti. Društva koja se bave tim 
aktivnostima stje ču sredstva primjerice primanjem depozita te izdavanjem mjenica, obveznica i drugih vrijedno ­
snica. Društva koriste ta sredstva, kao i vlastita sredstva, za stjecanje financijske aktive davanjem zajmova drugima 
i kupnjom mjenica, obveznica i drugih vrijednosnica. Financijsko posredovanje uklju čuje usluge osiguranja i 
mirovinskog osiguranja.  
3.65. Pomo ćne financijske aktivnosti olakšavaju upravljanje rizikom i transformaciju likvidnosti. Pomo ćne financijske 
institucije postupaju u ime drugih jedinica i ne dovode se same u rizik preuzimanjem financijske pasive ili 
stjecanjem financijske aktive kao dio usluga posredovanja.  
3.66. Ostale financijske usluge uklju čuju usluge pra ćenja poput pra ćenja dioni čkih i obvezni čkih tržišta, usluge zaštite 
poput čuvanja dragocjenog nakita i važnih dokumenata te usluge trgovanja poput trgovanja devizama i vrijedno ­
snicama.  
3.67. Financijske usluge proizvode gotovo isklju čivo financijske institucije zbog strogog nadzora tih usluga. Na primjer, 
ako trgovac na malo želi ponuditi kreditne usluge svojem kupcu, kreditne usluge obi čno nudi financijsko društvo 
koje je društvo k ćer trgovca na malo ili druga specijalizirana financijska institucija.  
3.68. Financijske usluge mogu se pla ćati izravno ili neizravno. Neke transakcije financijske aktive mogu uklju čivati i 
izravne i neizravne troškove. Financijske usluge se pružaju i napla ćuju na četiri glavna na čina: 
(a) financijske usluge koje se izravno pla ćaju; 
(b) financijske usluge koje se pla ćaju zara čunavanjem kamata;  
(c) financijske usluge stjecanja i otu đenja financijske aktive i pasive na financijskim tržištima;  
(d) financijske usluge koje se pružaju u osiguravaju ćim i mirovinskim sustavima, pri čemu se aktivnost financira 
doprinosima za osiguranje i iz štednih prinosa.  
Financijske usluge koje se izravno pla ćaju 
3.69. Te se financijske usluge izravno pla ćaju, a obuhva ćaju široki raspon usluga koje mogu pružati razli čite vrste 
financijskih institucija. Sljede ći primjeri slikovito prikazuju prirodu usluga koje se izravno pla ćaju: 
(a) banke ku ćanstvima napla ćuju uspostavu hipoteke, upravljanje investicijskim portfeljem i upravljanje imovi ­
nom;  
(b) specijalizirane institucije nefinancijskim društvima napla ćuju provedbu preuzimanja ili upravljanje restruktu ­
riranjem grupacije društava;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 97
 
(c) društva za kreditne kartice jedinicama koje primaju kreditne kartice obi čno napla ćuju postotak od svake 
prodaje;  
(d) imatelju kartice se napla ćuje izravna naknada, obi čno svake godine, za korištenje kartice.  
Financijske usluge koje se pla ćaju zara čunavanjem kamata  
3.70 Na primjer, u financijskom posredovanju, financijska institucija poput banke prima depozite od jedinica koje žele 
dobivati kamate na sredstva koja jedinica ne će odmah upotrijebiti i posu đuje ih drugim jedinicama čija su 
sredstva nedovoljna za zadovoljenje potreba. Banka stoga omogu ćava mehanizam kojim prva jedinica može 
posuditi drugoj. Svaka od dviju stranaka pla ća banci naknadu za pružene usluge: jedinica koja posu đuje pla ća 
prihva ćanjem kamatne stope niže od „referentne” kamatne stope, a jedinica koja pozajmljuje pla ća prihva ćanjem 
kamatne stope više od „referentne” kamatne stope. Razlika izme đu kamatne stope koju bankama pla ća zajmo ­
primac i kamatne stope koja se stvarno pla ća depozitarima je naknada za UFPIM.  
3.71 Rijetko je slu čaj da je iznos sredstava koji financijska institucija posu đuje jednak iznosu koji je kod nje položen. 
Nešto novca može biti položeno, ali ne još i pozajmljeno. Neki se zajmovi mogu financirati iz vlastitih sredstava 
banke, a ne iz pozajmljenih sredstava. Neovisno o izvoru financiranja, usluga se pruža za ponu đene zajmove i 
depozite. UFPIM se pripisuje svim zajmovima i depozitima. Ti neizravni troškovi odnose se samo na zajmove i 
depozite koje pruža financijska institucija ili koji su kod nje položeni.  
3.72. Referentna stopa se nalazi izme đu kamatnih stopa banke na depozite i zajmove. Ona se ne poklapa s aritmeti ­ 
čkim prosjekom stopa na zajmove ili depozite. Stopa koja prevladava za pozajmljivanje i posu đivanje me đu 
bankama je prikladan izbor. Me đutim, potrebne su razli čite referentne stope za svaku valutu u kojima su zajmovi 
i depoziti iskazani, posebno kada je uklju čena nerezidentna financijska institucija.  
UFPIM je detaljnije opisan u poglavlju 14.  
Financijske usluge koje se sastoje od stjecanja i otu đenja financijske aktive i pasive na financijskim tržištima  
3.73. Kada financijska institucija nudi vrijednosnicu (npr. mjenicu ili obveznicu) na prodaju, napla ćuje se naknada za 
uslugu. Kupovna cijena (cijena potražnje) jednaka je procijenjenoj tržišnoj vrijednosti vrijednosnice uve ćano za 
maržu. Još jedna naknada se napla ćuje pri prodaji vrijednosnice, pri čemu je cijena ponu đena ponu đaču (cijena 
ponude) jednaka tržišnoj vrijednosti umanjeno za maržu. Marže izme đu kupovnih i prodajnih cijena odnose se 
tako đer na vlasni čki kapital, udjele u investicijskim fondovima i strane valute. Te marže su naknade za pruženu 
financijsku uslugu.  
Financijske usluge koje se pružaju u osiguravaju ćim i mirovinskim sustavima, pri čemu se aktivnost financira doprinosima za 
osiguranje i iz štednih prinosa  
3.74. Ovdje su obuhva ćene sljede će financijske usluge. Svaka od njih ima za posljedicu preraspodjelu sredstava.  
(a) Neživotno osiguranje. Na temelju police neživotnog osiguranja osiguravaju će društvo dobiva premiju od 
klijenta i zadržava je dok se ne postavi odštetni zahtjev ili iste če osiguravaju će razdoblje. Osiguravaju će 
društvo ulaže premiju i rezultiraju ći vlasni čki dohodak je dodatni izvor sredstava. Vlasni čki dohodak pred ­
stavlja dohodak kojeg se klijent odri če i tretira se kao implicitni dodatak stvarnoj premiji. Osiguravaju će 
društvo odre đuje razinu realnih premija tako da kod zbroja premija, uve ćano za vlasni čki dohodak koji se na 
njima ostvari, umanjeno za o čekivane odštetne zahtjeve, ostane marža koju osiguravaju će društvo zadržava 
kao output  osiguravaju ćeg društva.  
Output  neživotnog osiguranja se izra čunava kao:  
ukupno zara đene premije  
uve ćano za implicitne dodatke na premije (što je jednako vlasni čkom dohotku zara đenom na tehni čkim 
rezervama)  
umanjeno  za nastale prilago đene odštetne zahtjeve.  
Osiguravaju će društvo na raspolaganju ima rezerve koje se sastoje od nezara đenih premija (realnih premija 
koje se odnose na sljede će ra čunovodstveno razdoblje) i predstoje ćih odštetnih zahtjeva. Predstoje ći odštetni 
zahtjev obuhva ćaju zahtjeve koji još nisu postavljeni, one koji su postavljeni, ali još nisu riješeni ili one koji 
su postavljeni i riješeni, ali nisu još ispla ćeni. Te se rezerve zovu tehni čke rezerve i koriste se za stvaranje 
dohotka od ulaganja. Vlasni čki dobici i gubici nisu dohodak od ulaganja tehni čkih rezervi osiguranja. 
Tehni čke rezerve osiguranja mogu se ulagati u sporedne aktivnosti osiguravaju ćeg društva, npr. u iznajmlji ­
vanje stambenih objekata ili ureda. Neto poslovni višak tih sporednih aktivnosti je dohodak od ulaganja 
tehni čkih rezervi osiguranja.HR 98 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Odgovaraju ća razina odštetnih zahtjeva korištena u izra čunu  outputa  zove se „prilago đeni odštetni zahtjevi” i 
oni se mogu utvrditi na dva na čina. Metoda o čekivanja procjenjuje razinu prilago đenih odštetnih zahtjeva iz 
modela temeljenog na prošlom obrascu zahtjevâ koje treba platiti društvo. Druga metoda koristi ra čunovod ­
stvene podatke: prilago đeni odštetni zahtjevi izvode se naknadno, kao stvarno nastali odštetni zahtjevi, 
uve ćano za promjenu izravnavaju ćih rezervi, tj. sredstava rezerviranih za isplatu neo čekivano velikih zahtjeva. 
Ako su izravnavaju će rezerve nedovoljne za dovo đenje prilago đenih odštetnih zahtjeva na uobi čajenu razinu, 
doprinosi iz vlastitih sredstava se dodaju mjeri prilago đenih zahtjeva. Glavna zna čajka obiju metoda je da 
neo čekivano veliki odštetni zahtjevi ne dovode do promjenjivih i negativnih procjena  outputa . 
Promjene tehni čkih rezervi i izravnavaju ćih rezervi kao posljedica promjena financijskih propisa bilježe se kao 
ostale promjene veli čine aktive; one nisu važne za izra čun outputa . Ako zbog nedostatka podataka obje 
metode za procjenu prilago đenih odštetnih zahtjeva nisu mogu će, može biti umjesto toga potrebno proci ­
jeniti  output  zbrajanjem troškova, uklju čuju ći dodatak za uobi čajenu dobit.  
U slu čaju osiguranja sa sudjelovanjem u dobiti, promjena rezervi za osiguranje sa sudjelovanjem u dobiti se 
odbija za izra čun outputa . 
(b) Polica životnog osiguranja je vrsta štednje. Kroz više godina ugovaratelj osiguranja pla ća premije osigurava ­
jućem društvu u zamjenu za povlastice na neki budu ći datum. Te se povlastice mogu izraziti u obliku 
formule povezane s pla ćenim premijama ili mogu biti ovisne o razini uspjeha koju osiguravaju će društvo 
ima pri ulaganju sredstava. Metoda izra čuna outputa  za životno osiguranje slijedi ista op ća na čela kao i za 
neživotno osiguranje. Me đutim, zbog vremenskih intervala izme đu trenutka kada se premije dobivaju i kada 
se povlastice ispla ćuju moraju se izvršiti posebna uve ćanja za promjene tehni čkih rezervi.  Output  životnog 
osiguranja se izra čunava kao:  
zara đene premije  
uve ćano za dodatke na premije, umanjeno za dospjele povlastice  
umanjeno  za pove ćanja (uve ćano za smanjenja) tehni čkih rezervi životnog osiguranja.  
Premije se na potpuno isti na čin definiraju za životno osiguranje kako i za neživotno osiguranje. Dodaci na 
premije su zna čajniji za životno osiguranje nego za neživotno osiguranje. Povlastice se bilježe kako se 
dodjeljuju ili ispla ćuju. U životnom osiguranju nema potrebe za izvo đenjem prilago đene procjene povlastica 
jer nema jednake neo čekivane promjene pla ćanja u životnom osiguranju. Tehni čke rezerve životnog osigu ­
ranja pove ćavaju se svake godine zbog novih pla ćenih premija i novog dohotka od ulaganja dodijeljenog 
ugovarateljima osiguranja (ali kojeg oni ne uzimaju) i smanjuju zbog pla ćenih povlastica. Stoga je razinu  
outputa  životnog osiguranja mogu će izraziti kao razliku izme đu ukupnog dohotka od ulaganja zara đenog na 
tehni čkim rezervama životnog osiguranja, umanjeno za dio tog dohotka od ulaganja koji se stvarno dodje ­
ljuje ugovarateljima osiguranja i dodaje tehni čkim rezervama osiguranja.  
Ako ta metoda zbog podatkovnih razloga nije izvediva ili ne daje smislene rezultate,  output  životnog 
osiguranja se tako đer izra čunava kao zbroj troškova proizvodnje, uve ćano za dodatak za „uobi čajenu dobit”.  
(c) Output  za reosiguranje odre đuje se na potpuno isti na čin kao i za neživotno osiguranje, bez obzira na to 
reosiguravaju li se životne ili neživotne police.  
(d) Output  upravljanja programom socijalnog osiguranja ovisi o na činu na koji je organiziran. Slijede primjeri o 
tome kako su ti sustavi organizirani.  
(1) Programi socijalne sigurnosti su programi socijalnog osiguranja koji obuhva ćaju cijelu zajednicu i koje 
uspostavlja i kontrolira država. Njihova svrha je pružanje povlastica gra đanima radi zadovoljavanja 
potreba zbog starosti, invalidnosti ili smrti, bolesti, ozljede na radu, nezaposlenosti, obiteljske i zdrav ­
stvene skrbi itd. Ako se razlikuju zasebne jedinice, njihov se  output  utvr đuje na isti na čin kao sav netržišni  
output  – kao zbroj troškova. Ako se ne razlikuju zasebne jedinice,  output  socijalne sigurnosti je obuhva ćen 
outputom  razine države na kojoj djeluje.  
(2) Ako poslodavac upravlja vlastitim programom socijalnog osiguranja, vrijednost  outputa  je odre đena kao 
zbroj troškova, uklju čuju ći procjenu povrata fiksnog kapitala korištenog u djelovanju sustava. Vrijednost  
outputa  se mjeri na isti na čin ako poslodavac uspostavlja zaseban mirovinski fond za upravljanje progra ­
mom.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 99
 
(3) Ako poslodavac koristi osiguravaju će društvo za upravljanje programom u svoje ime, vrijednost  outputa  je 
naknada koju napla ćuje osiguravaju će društvo.  
(4) Za sustave s više poslodavaca, vrijednost  outputa  se mjeri kao za police životnog osiguranja: to je 
dohodak programa od ulaganja, umanjeno za iznos dodan u rezerve.  
(e) Mjerenje  outputa  standardiziranih jamstvenih sustava za zajmove ovisi o vrsti uklju čenog proizvo đača. Ako 
standardizirani jamstveni program za zajmove djeluje kao tržišni proizvo đač, vrijednost  outputa  se izra čunava 
na isti na čin kao za neživotno osiguranje. Ako program djeluje kao netržišni proizvo đač, vrijednost  outputa  se 
izra čunava kao zbroj troškova.  
Usluge poslovanja nekretninama (odjeljak L)  
3.75.  Output  usluga stambenih objekata u vlasništvu stanara vrednuju se prema procijenjenoj vrijednosti najamnine 
koju bi najmoprimac platio za isti smještaj, uzevši u obzir čimbenike kao što su lokacija, pogodnosti susjedstva 
itd., kao i veli činu i kakvo ću samog stambenog objekta. Za garaže koje su smještene odvojeno od stambenih 
objekata, a koje vlasnik koristi za vlastitu finalnu potrošnju u vezi sa stambenim objektima, izvodi se sli čna 
imputacija. Vrijednost najma stambenih objekata u vlasništvu stanara u inozemstvu, npr. vikendica, ne može se 
bilježiti kao dio doma će proizvodnje, ve ć kao uvoz usluga, a odgovaraju ći neto poslovni višak kao primarni 
dohodak primljen iz inozemstva. Za stambene objekte u vlasništvu stanara koji su nerezidenti obavljaju se 
analogna bilježenja. U slu čaju stanova koji su predmetom ugovora o pravu na vremenski ograni čenu uporabu 
nekretnine ( time-share ), bilježi se razmjeran dio troška usluge.  
3.76. Za procjenu vrijednosti usluga stambenih objekata u vlasništvu stanara koristi se metoda stratifikacije. Stambeni 
fond se stratificira prema lokaciji, naravi stambenog prostora i drugim čimbenicima koji utje ču na najamninu. 
Podaci o stvarnim najamninama za iznajmljene stambene prostore koriste se za procjenu vrijednosti najamnine 
cijelog stambenog fonda. Prosje čna stvarna najamnina po stratumu primjenjuje se na sve stambene objekte u tom 
konkretnom stratumu. Ako se podaci o najamninama izvode iz ispitivanja uzorka, izra čun cjelokupne vrijednost 
najamnina stambenog fonda odnosi se i na dio iznajmljenih i na sve stambene objekte u vlasništvu stanara. 
Detaljni postupak za utvr đivanje najamnine po stratumu provodi se za baznu godinu i potom ekstrapolira na 
kasnija razdoblja.  
3.77. Najamnina koja se treba primijeniti na stambene objekte u vlasništvu stanara u metodi stratifikacije definira se 
kao najamnina na privatnom tržištu za pravo korištenja nenamještenog stambenog objekta. Najamnine za 
nenamještene stambene objekte iz svih ugovora na privatnom tržištu koriste se za utvr đivanje imputiranih 
najamnina. Najamnine na privatnom tržištu koje su na niskoj razini zbog državnih propisa su uklju čene. Ako 
je izvor podataka najmoprimac, promatrana najamnina se ispravlja dodavanjem eventualnog posebnog dodatka 
najamnine, koji se pla ća izravno najmodavcu. Ako veli čina uzorka za promatrane najamnine kako je opisano 
gore nije dovoljno velika, promatrane najamnine za namještene stambene objekte mogu se koristiti za potrebe 
imputacije, pod uvjetom da su prilago đene za element namještaja. Iznimno, mogu se tako đer koristiti pove ćane 
najamnine za stambene objekte u državnom vlasništvu. Niske najamnine za stambene objekte koji se iznajmljuju 
ro đacima ili zaposlenicima ne mogu se koristiti.  
3.78. Metoda stratifikacije se koristi za izra čun svih najamnina stambenih objekata. Prosje čna najamnina za imputaciju 
kako je opisano gore možda nije prikladna za odre đene dijelove tržišta iznajmljivanja. Na primjer, smanjene 
najamnine za namještene stambene objekte ili pove ćane javne najamnine nisu prikladne za stvarno iznajmljivane 
stambene objekte. U tom slu čaju su potrebni zasebni stratumi za stvarno iznajmljivane namještene ili socijalne 
stambene objekte u kombinaciji s prikladnim prosje čnim najamninama.  
3.79 U nedostatku dovoljno velikog tržišta iznajmljivanja, na kojem su reprezentativni stambeni objekti u vlasništvu 
stanara, metoda troškova korisnika se primjenjuje na stambene objekte u vlasništvu stanara.  
Prema metodi troškova korisnika,  output  usluga stanovanja je zbroj intermedijarne potrošnje, potrošnje fiksnog 
kapitala, ostalih poreza, umanjeno za subvencije na proizvode i neto poslovni višak.  
Neto poslovni višak se mjeri primjenom stalne stvarne godišnje stope povrata na neto vrijednost fonda stam ­
benih objekata u vlasništvu stanara po teku ćim cijenama (troškovi zamjene).  
3.80.  Output  usluga u vezi s iznajmljivanjem nestambenih zgrada mjeri se prema vrijednosti dospjelih najamnina.  
Stru čne, znanstvene i tehni čke usluge (odjeljak M); administrativne i pomo ćne usluge (odjeljak N)  
3.81.  Output  usluga operativnog  leasinga , poput iznajmljivanja strojeva ili opreme, mjeri se prema vrijednosti pla ćene 
najamnine. Operativni  leasing  razlikuje se od financijskog  leasinga : financijski  leasing  je financiranje nabave fiksne 
aktive, davanjem zajma davatelja  leasinga  primatelju  leasinga . Pla ćanja u financijskom  leasingu  sastoje se od 
pla ćanja glavnice i kamata, s malom naknadom za izravno pružene usluge (vidjeti poglavlje 15.: Ugovori, 
najam i licence).HR 100 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
3.82. Istraživanje i razvoj (IR) je kreativni rad koji se sustavno obavlja radi pove ćanja znanja te korištenja tog znanja u 
svrhu otkrivanja ili razvoja novih proizvoda, uklju čuju ći unapre đenje ina čica ili kvalitete postoje ćih proizvoda, ili 
otkrivanje i razvoj novih ili u činkovitijih proizvodnih procesa. Relativno zna čajna veli čina IR u odnosu na glavnu 
aktivnost bilježi se kao sporedna aktivnost lokalnog PJ-a. Ako je mogu će, za IR se uspostavlja zaseban PJ.  
3.83.  Output  IR usluga mjeri se kako slijedi:  
(a) IR specijaliziranih komercijalnih istraživa čkih laboratorija ili instituta vrednuje se po prihodima od prodaje, 
ugovora, provizija, naknada itd., na uobi čajeni na čin; 
(b) output  IR-a za uporabu unutar istog poduze ća vrednuje se na temelju procijenjenih bazi čnih cijena koje bi bile 
pla ćene da je istraživanje bilo podugovoreno. U nedostatku tržišta za podugovaranje IR-a sli čnih svojstava, 
vrednuje se kao zbroj troškova proizvodnje, uve ćano za dodatak (osim za netržišne proizvo đače) za neto 
poslovni višak ili mješoviti dohodak;  
(c) IR državnih jedinica, sveu čilišta i neprofitnih istraživa čkih ustanova vrednuje se kao zbroj troškova proiz ­
vodnje. Prihodi od prodaje usluga IR-a netržišnih proizvo đača IR-a bilježe se kao prihodi od sporednog 
tržišnog  outputa . 
Izdatak za IR razlikuje se od izdatka za obrazovanje i osposobljavanje. Izdatak za IR ne uklju čuje troškove 
razvoja ra čunalnih programa kao glavne ili sporedne aktivnosti.  
Usluge javne uprave i obrane; usluge obveznog socijalnog osiguranja (odjeljak O)  
3.84. Javna uprava, usluge obrane i usluge obveznog socijalnog osiguranja pružaju se kao netržišne usluge te u skladu s 
tim vrednuju.  
Usluge obrazovanja (Odjeljak P); usluge zdravstvene zaštite i socijalne skrbi (odjeljak Q)  
3.85. Za usluge obrazovanja i zdravstvene usluge vrši se precizno razlikovanje izme đu tržišnih i netržišnih proizvo đača 
i izme đu njihovog tržišnog i netržišnog  outputa . Na primjer, za neke vrste obrazovanja i lije čenja nominalne 
naknade mogu napla ćivati državne ustanove (ili ostale ustanove zbog posebnih subvencija), ali se za ostalo 
obrazovanje i posebno lije čenje mogu napla ćivati tržišne cijene. Još jedan primjer je da istu vrstu usluge (npr. 
visoko obrazovanje) pružaju, s jedne strane, država, i s druge strane, komercijalni instituti.  
Obrazovne i zdravstvene usluge ne uklju čuju IR aktivnosti; zdravstvene usluge ne uklju čuju obrazovanje o 
zdravstvenoj zaštiti, npr. u sveu čilišnim bolnicama.  
Umjetni čke, zabavne i rekreacije usluge (odjeljak R); ostale usluge (odjeljak S)  
3.86. Proizvodnja knjiga, snimaka, filmova, ra čunalnih programa, vrpci, diskova itd. dvofazni je proces i mjeri se u 
skladu s time:  
(1) output  proizvodnje izvornika ‒ proizvoda intelektualnog vlasništva ‒ mjeri se prema pla ćenoj cijeni ako je 
prodan, ili, ako nije prodan, prema bazi čnoj cijeni pla ćenoj za sli čne izvornike, po njegovim troškovima 
proizvodnje (uklju čuju ći uve ćanje za neto poslovni višak) ili po diskontiranoj vrijednosti budu ćih prihoda od 
njegovog korištenja u proizvodnji;  
(2) vlasnik ove imovine može je koristiti izravno ili proizvesti kopije u razdobljima koja slijede. Ako je vlasnik 
ovlastio druge proizvo đače da koriste izvorni primjerak u proizvodnji, naknade, provizije, tantijeme itd. 
primljene od takvih licenci predstavljaju  output  usluga. Me đutim, prodaja izvornika je negativna investicija 
u fiksni kapital.  
Privatna ku ćanstva kao poslodavci (odjeljak T)  
3.87.  Output  ku ćanskih usluga proizvedenih zapošljavanjem pla ćenog osoblja vrednuje se prema pla ćenim naknadama 
zaposlenicima, što uklju čuje bilo kakvu naknadu u naturi kao što je hrana ili smještaj.  
INTERMEDIJARNA POTROŠNJA (P.2)  
3.88.  Definicija : intermedijarna potrošnja se sastoji od roba i usluga kao  inputa  potrošenih u procesu proizvodnje, 
isklju čuju ći fiksnu aktivu čija se potrošnja bilježi kao potrošnja fiksnog kapitala. Robe i usluge se u proizvodnom 
procesu ili mijenjaju ili iskorištavaju.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 101
 
3.89. Intermedijarna potrošnja uklju čuje sljede će slu čajeve:  
(a) robe i usluge korištene kao  input  u pomo ćnim aktivnostima. Uobi čajeni primjeri su kupnja, prodaja, marke ­
ting, ra čunovodstvo, obrada podataka, prijevoz, skladištenje, održavanje, zaštita itd. Takve robe i usluge se ne 
razlikuju od onih koje se troše u glavnim (ili sporednim) aktivnostima lokalnog PJ-a;  
(b) robe i usluge koje se dobivaju od drugog lokalnog PJ-a iste institucionalne jedinice;  
(c) iznajmljivanje fiksne aktive, npr. operativni  leasing  strojeva, automobila, ra čunalnih programa i izvornika 
zabavnih djela;  
(d) naknade za kratkoro čne ugovore, najmove i licence ubilježene kao neproizvedena aktiva; to uklju čuje izravnu 
kupnju takve neproizvedene aktive;  
(e) pretplate, doprinose ili članarine pla ćene neprofitnim poslovnim udruženjima (vidjeti stavak 3.35.);  
(f) stavke koje se ne tretiraju kao bruto investicije u kapital, kao što su:  
(1) alat koji nije skup i koristi se za u čestale poslove, kao što su pile, lopate, noževi, sjekire, čeki ći, odvija či, 
klju čevi za matice, francuski klju čevi i drugi ru čni alati; male naprave, kao što su džepni kalkulatori. Svi 
izdaci za takva trajna dobra bilježe se kao intermedijarna potrošnja;  
(2) redovno održavanje i popravak fiksne aktive korištene u proizvodnji;  
(3) usluge osposobljavanje osoblja, istraživanje tržišta i sli čne aktivnosti kupljene od vanjske agencije ili koje 
pruža zasebni lokalni PJ iste institucionalne jedinice;  
(4) izdaci za IR tretiraju se kao ulaganje u fiksni kapital ako je postignuta dovoljno visoka razina pouzdanosti 
i usporedivosti procjena država članica;  
(g) izdatke zaposlenika koje refundira poslodavac za artikle neophodne za proizvodnju, kao u slu čaju ugovorne 
obveze da kupuju alat ili zaštitnu odje ću za vlastiti ra čun; 
(h) izdatke poslodavaca koji služe za dobrobit njih samih kao i njihovih zaposlenika, zato što su neophodni za 
proizvodnju. Primjeri su:  
(1) refundiranje zaposlenicima za putovanja, odvojeni život, selidbu i troškove reprezentacije nastale tijekom 
njihovih dužnosti;  
(2) osiguravanje pogodnosti na radnom mjestu.  
Popis relevantnih izdataka prikazan je u stavcima o naknadama zaposlenicima (D.1) (vidjeti stavak 4.07.);  
(i) naknade za uslugu neživotnog osiguranja koje pla ćaju lokalne PJ (vidjeti poglavlje 16.: Osiguranje). Za 
bilježenje samo naknade za uslugu kao intermedijarne potrošnje, pla ćene premije se diskontiraju za, npr. 
ispla ćene tražbine i neto promjenu u aktuarskim pri čuvama. Neto promjena u aktuarskim pri čuvama dodje ­
ljuje se lokalnim PJ kao udio pla ćenih premija;  
(j) UFPIM koje kupuju rezidentni proizvo đači; 
(k) netržišni  output  središnje banke treba biti u cijelosti raspore đen u intermedijarnu potrošnju ostalih financijskih 
posrednika.  
3.90. Intermedijarna potrošnja isklju čuje: 
(a) stavke koje se tretiraju kao bruto investicije u kapital, kao što su:  
(1) dragocjenosti;  
(2) istraživanje ruda;HR 102 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(3) zna čajna poboljšanja iznad onih potrebnih za održavanje fiksne aktive u dobrom stanju. Primjeri su 
renovacija, rekonstrukcija ili proširenje.  
(4) ra čunalni programi izravno kupljeni ili proizvedeni za vlastiti ra čun; 
(5) vojna oružja i njihova logistika;  
(b) izdatke koji se tretiraju kao kupnja neproizvedene aktive. Primjeri su dugoro čni ugovori, najmovi i licence 
(vidjeti poglavlje 15.);  
(c) izdatke poslodavaca koji se tretiraju kao nadnice i pla će u naturi;  
(d) uporabu kolektivnih usluga koje pružaju državne jedinice, od strane tržišnih ili proizvo đača za vlastiti ra čun 
(te se usluge tretiraju kao izdatak države za kolektivnu potrošnju);  
(e) robe i usluge proizvedene i potrošene unutar istog ra čunovodstvenog razdoblja i unutar istog lokalnog PJ-a 
(one se tako đer ne bilježe kao  output ); 
(f) pla ćanja za državne licence i naknade koje se tretiraju kao ostali porezi na proizvodnju;  
(g) pla ćanja za licence za korištenje prirodnih resursa (npr. zemljište) koji se tretiraju kao najmovi, tj. kao 
pla ćanje vlasni čkog dohotka.  
Vrijeme bilježenja i vrednovanje intermedijarne potrošnje  
3.91. Proizvodi korišteni za intermedijarnu potrošnju bilježe se i vrednuju u vrijeme kada ulaze u proces proizvodnje. 
Vrednuju se prema kupovnim cijenama koje u vrijeme korištenja vrijede za sli čne robe ili usluge.  
3.92. Proizvo đačke jedinice ne bilježe izravno uporabu roba u proizvodnji. One bilježe kupnje namijenjene uporabi kao  
inputi , umanjeno za pove ćanje koli čine takvih roba u zalihama.  
FINALNA POTROŠNJA (P.3, P.4)  
3.93. Koriste se dva koncepta finalne potrošnje:  
(a) izdaci za finalnu potrošnju (P.3);  
(b) stvarna finalna potrošnja (P.4).  
Izdaci za finalnu potrošnju su izdaci na robu i usluge koju koriste ku ćanstva, NPUSK-ovi i država za zadovoljenje 
pojedina čnih i kolektivnih potreba. Suprotno tome, stvarna finalna potrošnja se odnosi na stjecanje potrošnih 
roba i usluga. Razlika izme đu ovih koncepata leži u tretmanu odre đenih roba i usluga koje financira država ili 
NPUSK-ovi, koje se daju ku ćanstvima kao socijalni transferi u naturi.  
Izdaci za finalnu potrošnju (P.3)  
3.94.  Definicija : Izdaci za finalnu potrošnju sastoje se od izdataka rezidentnih institucionalnih jedinica za robe i usluge 
koje se koriste za izravno zadovoljenje pojedina čnih potreba ili želja ili zajedni čkih potreba članova zajednice.  
3.95. Izdaci za finalnu potrošnju ku ćanstva uklju čuju sljede će primjere:  
(a) usluge stanovanja u stambenim objektima u vlasništvu stanara;  
(b) dohodak u naturi, poput:  
(1) robe i usluge koje zaposlenici primaju kao dohodak u naturi;  
(2) robe ili usluge proizvedeni kao  outputi  poduze ća bez pravne osobnosti u vlasništvu ku ćanstava koje 
članovi ku ćanstva zadržavaju za svoju potrošnju. Primjeri su hrana i druga poljoprivredna roba, usluge 
stanovanja stanara-vlasnika te ku ćanske usluge proizvedene zapošljavanjem pla ćenog osoblja (sluga, 
kuhara, vrtlara, voza ča itd.);HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 103
 
(c) stavke koje se ne tretiraju kao intermedijarna potrošnja, kao što su:  
(1) materijali za manje popravke i unutarnje ure đenje stambenih objekata, koje obavljaju najmoprimci i 
vlasnici;  
(2) materijali za popravke i održavanje trajnih potrošnih dobara, uklju čuju ći vozila;  
(d) stavke koje se ne smatraju stvaranjem kapitala, posebno trajna potrošna dobra, koje se koriste kroz nekoliko 
obra čunskih razdoblja; to uklju čuje prijenos vlasništva nekih trajnih dobara s poduze ća na ku ćanstvo;  
(e) financijske usluge koje se izravno napla ćuju i dio UFPIM-a korišten u svrhu finalne potrošnje ku ćanstava;  
(f) usluge osiguranja prema iznosu implicitnog troška usluge;  
(g) usluge mirovinskih fondova za vrijednost implicitno zara čunate usluge;  
(h) pla ćanja ku ćanstava za licence, dozvole itd. koja se smatraju kupnjom usluga (vidjeti stavke 4.79 i 4.80.);  
(i) kupnju  outputa  po ekonomski zanemarivim cijenama, npr. ulaznice u muzej.  
3.96 Izdaci za finalnu potrošnju ku ćanstva isklju čuju: 
(a) socijalne transfere u naturi, kao što su izdaci koji su prvotno nastali u ku ćanstvima, ali ih je naknadno 
refundirala socijalna sigurnost, npr. neki troškovi lije čenja;  
(b) stavke tretirane kao intermedijarna potrošnja ili bruto investicije, kao što su:  
(1) izdaci ku ćanstava, koja su vlasnici poduze ća bez pravne osobnosti, ako su nastali u poslovne svrhe ‒ npr. 
za trajne robe kao što su vozila, namještaj ili elektri čni aparati (bruto investicije u fiksni kapital) i tako đer 
za potrošne robe kao što je gorivo (što se tretira kao intermedijarna potrošnja);  
(2) izdaci stanara-vlasnika za ure đenje, održavanje i popravak stambenog objekta, koje obi čno najmoprimci 
ne obavljaju (tretira se kao intermedijarna potrošnja u proizvodnji usluga stanovanja);  
(3) kupnja stambenih objekata (tretira se kao bruto investicija u fiksni kapital);  
(4) izdatak za dragocjenosti (tretira se kao bruto investicija);  
(c) stavke tretirane kao stjecanje neproizvedene aktive, posebno kupovina zemljišta;  
(d) sva pla ćanja ku ćanstava koja se trebaju smatrati porezima (vidjeti stavak 4.79. i 4.80);  
(e) pretplate, doprinosi ili članarine koje ku ćanstava pla ćaju NPUSK-ovima, kao što su sindikati, profesionalna 
društva, udruženja potroša ča, crkve i društveni, kulturni, rekreativni i sportski klubovi;  
(f) dobrovoljni prilozi u gotovini ili naturi ku ćanstava karitativnim i humanitarnim organizacijama.  
3.97. Izdatak NPUSK-ova za finalnu potrošnju uklju čuje dvije odvojene kategorije:  
(a) vrijednost roba i usluga koje proizvedu NPUSK-ovi, a koja se ne odnosi na investicije za vlastiti ra čun i 
izdataka ku ćanstava i ostalih jedinica;HR 104 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) izdaci NPUSK-ova za robu i usluge koje su proizveli tržišni proizvo đači, a koje se dostavljaju ‒ bez ikakvih 
izmjena ‒ ku ćanstvima za njihovu potrošnju kao socijalni transferi u naturi.  
3.98. Izdaci države za finalnu potrošnju (P.3) uklju čuju dvije kategorije izdataka sli čnih onima kod NPUSK-ova:  
(a) vrijednost roba i usluga koje proizvodi sama op ća država (P.1), osim investicija iz vlastite proizvodnje (što 
odgovara P.12), tržišnog  outputa  (P.11) i pla ćanja za netržišni  output . 
(b) izdatke države za nabavu roba i usluga koje proizvode tržišni proizvo đači, a koje se isporu čuju ku ćanstvima, 
bez ikakvog pretvaranja, kao socijalni transferi u naturi (D.632). Op ća država pla ća za tu robu i usluge koju 
prodavatelji isporu čuju ku ćanstvima.  
3.99. Društva nemaju izdatke za finalnu potrošnju. Njihove kupnje roba i usluga koje ku ćanstva koriste za finalnu 
uporabu koriste se ili za intermedijarnu potrošnju ili se isporu čuju zaposlenicima kao naknada zaposlenicima u 
naturi, tj. imputirani izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju.  
Stvarna finalna potrošnja (P.4)  
3.100.  Definicija : stvarna finalna potrošnja sastoji se od roba ili usluga koje pribavljaju rezidentne institucionalne jedinice 
za izravno zadovoljenje ljudskih potreba, bilo pojedina čnih ili zajedni čkih. 
3.101.  Definicija : robe i usluge za individualnu potrošnju („individualna roba i usluge”) su robe i usluge koje ku ćanstvo 
nabavlja i koristi za zadovoljenje potreba i želja članova tog ku ćanstva. Individualna roba i usluge imaju sljede će 
zna čajke:  
(a) mogu će je promatrati i zabilježiti stjecanje roba i usluga svakog pojedinog ku ćanstva ili njegova člana, kao i 
vrijeme kad je to stjecanje izvršeno;  
(b) ku ćanstvo je pristalo na pružanje roba i usluga i poduzima mjere potrebne za potrošnju roba i usluga, na 
primjer, poha đanjem škole ili klinike;  
(c) robe i usluge su takvi da ako ih stekne jedno ku ćanstvo ili osoba, ili grupa osoba, to isklju čuje mogu ćnost da 
ih steknu druga ku ćanstva ili osobe.  
3.102.  Definicija : kolektivne usluge su usluge za kolektivnu potrošnju koje se istodobno pružaju svim članovima 
zajednice ili svim članovima posebnog dijela zajednice, kao što su ku ćanstva koja žive u odre đenoj regiji. 
Zajedni čke usluge imaju sljede ća svojstva:  
(a) mogu se istodobno isporu čiti svakom članu zajednice ili posebnim dijelovima zajednice, kao što su oni na 
odre đenoj regiji ili lokaciji;  
(b) korištenje takvih usluga je obi čno pasivno i ne zahtijeva dogovor ili aktivno sudjelovanje svih pojedinaca na 
koje se one odnose;  
(c) pružanje kolektivne usluge pojedincu ne smanjuje koli činu dostupnu drugome u istoj zajednici ili dijelu 
zajednice.  
3.103. Svi izdaci za finalnu potrošnju ku ćanstava su individualni. Sva roba i usluge koje pružaju NPUSK-ovi smatraju se 
individualnima.  
3.104. Za robu i usluge koje pružaju državne jedinice, granica izme đu roba i usluga za individualnu i zajedni čku 
potrošnju odre đena je na temelju Klasifikacije funkcija države (COFOG).  
Svi izdaci države za finalnu potrošnju pod svakom od sljede ćih naziva tretiraju se kao izdaci za individualnu 
potrošnju:  
(a) 7.1. Medicinski proizvodi, aparati i oprema  
7.2. Usluge za vanjske pacijenteHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 105
 
7.3. Bolni čke usluge  
7.4. Usluge javnog zdravstva;  
(b) 8.1. Rekreacijske i sportske usluge  
8.2. Kulturne usluge;  
(c) 9.1. Predškolsko i osnovno obrazovanje  
9.2. Srednjoškolsko obrazovanje  
9.3. Obrazovanje nakon srednjoškolskog, ali koje nije više ni visoko  
9.4. Visoko obrazovanje  
9.5. Obrazovanje bez definiranog stupnja  
9.6. Pomo ćne usluge u obrazovanju;  
(d) 10.1. Bolest i invalidnost  
10.2. Starost  
10.3. Nadživjele osobe  
10.4. Obitelj i djeca  
10.5. Nezaposlenost  
10.6. Stanovanje  
10.7. Socijalna isklju čenost koja nije drugdje obuhva ćena.  
3.105. Alternativno, izdaci op će države za individualnu potrošnju odgovaraju odjeljku 14. klasifikacije individualne 
potrošnje po namjeni (COICOP), što uklju čuje sljede će grupe:  
14.1. Stanovanje (odgovara grupi 10.6. COFOG)  
14.2. Zdravstvo (odgovara grupama 7.1. do 7.4. COFOG)  
14.3. Rekreacija i kultura (odgovara grupama 8.1. do 8.2. COFOG)  
14.4. Obrazovanje (odgovara grupama 9.1. do 9.6. COFOG)  
14.5. Socijalna zaštita (odgovara grupama 10.1. do 10.5. i grupi 10.7. COFOG)  
3.106. Izdaci za kolektivnu potrošnju su ostatak izdataka države za finalnu potrošnju.  
Sastoje se od sljede ćih COFOG grupa:  
(a) op će javne usluge (odjeljak 1.);  
(b) obrana (odjeljak 2.);  
(c) javni red i sigurnost (odjeljak 3.);  
(d) ekonomski poslovi (odjeljak 4.);  
(e) zaštita okoliša (odjeljak 5.);  
(f) unapre đenje stanovanja i zajednica (odjeljak 6.);HR 106 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(g) op ća uprava, regulacija i pružanje op ćih informacija i statisti čkih podataka (svi odjeljci);  
(h) istraživanje i razvoj (svi odjeljci).  
3.107. Veze izme đu razli čitih upotrijebljenih koncepata potrošnje mogu se prikazati u Tablici 3.2.:  
Tablica 3.2. ‒ Sektor u kojem nastaje izdatak  
Država  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Ukupna nabava  
Individualna potro ­ 
šnja  X (= Socijalni 
transferi u naturi  X (= Socijalni 
transferi u naturi  X Stvarna individualna 
finalna potrošnja 
ku ćanstava  
Zajedni čka potrošnja  X  0  0  Stvarna zajedni čka 
finalna potrošnja 
države  
Ukupno  Izdaci za finalnu 
potrošnju države  Izdaci za finalnu 
potrošnju NPUSK- 
ova Izdaci ku ćanstava 
za finalnu potro ­ 
šnju  Stvarna finalna 
potrošnja = ukupni 
izdaci za finalnu 
potrošnju  
X: primjenjivo 
0: nije primjenjivo  
3.108. Izdaci za finalnu potrošnju NPUSK-a su u cijelosti individualni. Ukupna stvarna finalna potrošnja jednaka je 
zbroju stvarne finalne potrošnje ku ćanstava i stvarne finalne potrošnje op će države.  
3.109. Ne postoje socijalni transferi u naturi s inozemstvom (iako takvi transferi postoje u monetarnom smislu). Ukupna 
stvarna finalna potrošnja jednaka je ukupnim izdacima za finalnu potrošnju.  
Vrijeme bilježenja i vrednovanje izdataka za finalnu potrošnju  
3.110. Izdatak za robu bilježi se u trenutku promjene vlasništva; izdatak za uslugu bilježi se kada je isporuka usluge 
završena.  
3.111. Izdatak za robu nabavljenu kupnjom s obro čnom otplatom ili sli čnim kreditnim ugovorima, te tako đer na 
temelju financijskog  leasinga , bilježi se u trenutku isporuke robe čak i ako nema promjene vlasništva u tom 
trenutku.  
3.112. Potrošnja za vlastiti ra čun bilježi se onda kada je  output  zadržan za vlastitu finalnu potrošnju proizveden.  
3.113. Izdaci za finalnu potrošnju ku ćanstava bilježe se po kupovnim cijenama. To je cijena koju kupac stvarno pla ća za 
proizvode u vrijeme kupnje. Detaljnija definicija je u stavku 3.06.  
3.114. Roba i usluge dani kao naknada u naturi zaposlenicima vrednuju se po bazi čnim cijenama ako ih proizvodi 
poslodavac, a po kupovnim cijenama poslodavca ako ih poslodavac kupuje.  
3.115. Zadržana roba i usluge za vlastitu potrošnju vrednuju se prema bazi čnim cijenama.  
3.116. Izdaci za finalnu potrošnju op će države ili NPUSK-ova za proizvode koje sami proizvode bilježe se u vrijeme 
kada su takvi proizvodi proizvedeni, što je istodobno i trenutak isporuke državnih usluga ili usluga NPUSK-ova. 
Za izdatke za finalnu potrošnju za robu i usluge koji se isporu čuju preko tržišnih proizvo đača, vrijeme isporuke 
je vrijeme bilježenja.  
3.117. Izdaci za finalnu potrošnju (P.3) op će države ili NPUSK-ova jednaki su zbroju njihovog  outputa  (P.1), uve ćano za 
izdatke za proizvode isporu čene ku ćanstvima preko tržišnih proizvo đača, što je dio socijalnih transfera u naturi 
(D.632), umanjeno za pla ćanja drugih jedinica ‒ tržišni  output  (P.11) i pla ćanja za netržišni  output  (P.131), 
umanjeno za investicije za vlastiti ra čun (P.12).HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 107
 
Vrijeme bilježenja i vrednovanje stvarne finalne potrošnje  
3.118. Institucionalne jedinice stje ču robu i usluge kad postanu novi vlasnici tih roba i kada im je završena isporuka 
usluga.  
3.119. Nabave (stvarna finalna potrošnja) se vrednuju po kupovnim cijenama za jedinice koje snose izdatke.  
3.120. Transferi u naturi, osim socijalnih transfera u naturi države ili NPUSK-ova, tretiraju se kao da su transferi u 
novcu. U skladu s tim, vrijednosti roba ili usluga se bilježe kao izdaci institucionalnih jedinica ili sektora koji ih 
stje ču. 
3.121. Vrijednosti obaju agregata, izdatka za finalnu potrošnju i stvarne finalne potrošnje, jednake su. Roba i usluge koje 
rezidentna ku ćanstva stje ču putem socijalnih transfera u naturi vrednuju se po istim cijenama po kojima se 
vrednuju u agregatima izdataka.  
BRUTO INVESTICIJE (P.5)  
3.122. Bruto investicije sastoje se od:  
(a) bruto investicija u fiksni kapital (P.51g):  
(1) potrošnje fiksnog kapitala (P.51c);  
(2) neto investicija u fiksni kapital (P.51n);  
(b) promjene zaliha (P.52);  
(c) neto pove ćanja dragocjenosti (P.53).  
3.123. Bruto investicije se mjere kao bruto potrošnja fiksnog kapitala. Neto investicije se izra čunavaju oduzimanjem 
potrošnje fiksnog kapitala od bruto investicija.  
Bruto investicije u fiksni kapital (P.51g)  
3.124.  Definicija : bruto investicije u fiksni kapital (P.51) se sastoje od neto pove ćanja fiksne aktive rezidentnih proiz ­
vo đača tijekom odre đenog razdoblja, uve ćano za odre đene dodatke vrijednosti neproizvedene aktive ostvarene 
proizvodnom djelatnoš ću proizvo đača ili institucionalne jedinice. Fiksna aktiva je proizvedena aktiva korištena u 
proizvodnji dulje od jedne godine.  
3.125. Bruto investicije u fiksni kapital sastoje se i od pozitivnih i od negativnih vrijednosti:  
(a) pozitivne vrijednosti:  
(1) kupnja nove ili postoje će fiksne aktive;  
(2) fiksna aktiva proizvedena i zadržana za proizvo đačevu vlastitu uporabu (uklju čuju ći proizvodnju fiksne 
aktive za vlastiti ra čun koja još nije završena ili potpuno razvijena);  
(3) nova ili postoje ća fiksna aktiva ste čena razmjenom;  
(4) nova ili postoje ća fiksna aktiva primljena kao kapitalni transfer u naturi;  
(5) nova ili postoje ća fiksna aktiva koju je korisnik stekao na temelju financijskog  leasinga ; 
(6) zna čajna poboljšanja fiksne aktive i postoje ćih povijesnih spomenika;  
(7) prirodni rast onih prirodnih sredstava koja daju višekratne proizvode;  
(b) negativne vrijednosti, tj. otu đenja fiksne aktive zabilježene kao negativno pove ćanje:  
(1) prodaja postoje će fiksne aktive;HR 108 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(2) postoje ća fiksna aktiva ustupljena u razmjeni;  
(3) postoje ća fiksna aktiva ustupljena kao kapitalni transfer u naturi.  
3.126. Sastavni elementi otu đenja fiksne aktive isklju čuju: 
(a) potrošnju fiksnog kapitala (koja uklju čuje o čekivano uobi čajeno slu čajno ošte ćenje);  
(b) izvanredne gubitke, kao što su oni uzrokovani sušom ili drugim prirodnim katastrofama, koji se bilježe kao 
ostale promjene obujma aktive.  
3.127. Razlikuju se sljede će vrste bruto investicija u fiksni kapital:  
(1) stambene zgrade;  
(2) druge gra đevine i strukture; to uklju čuje zna čajna poboljšanja zemljišta;  
(3) strojevi i oprema, poput brodova, automobila i ra čunala;  
(4) naoružanje;  
(5) uzgojeni biološki resursi, npr. drve će i životinje;  
(6) troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene aktive, poput zemljišta, ugovora, najmova i licenci;  
(7) IR, uklju čuju ći proizvodnju slobodno dostupnog IR-a. Izdaci za IR tretiraju se kao ulaganje u fiksni kapital 
samo ako je postignuta visoka razina pouzdanosti i usporedivosti procjena država članica;  
(8) istraživanje i procjena ruda;  
(9) ra čunalni programi i baze podataka;  
(10) zabavni, književni ili umjetni čki originali;  
(11) ostala prava intelektualnog vlasništva.  
3.128. Zna čajna poboljšanja zemljišta uklju čuju: 
(a) isušivanje zemljišta od mora gradnjom nasipa, morskih pregrada ili brana u tu svrhu;  
(b) kr čenje šuma, stijena itd., kako bi se omogu ćila uporaba zemljišta u proizvodnji po prvi put;  
(c) isušivanje mo čvara ili navodnjavanje pustinja gradnjom nasipa, jaraka i kanala za navodnjavanje; spre čavanje 
poplava ili erozije izazvane morem ili rijekama gradnjom lukobrana, morskih pregrada ili prepreka za 
poplavu.  
Te aktivnosti mogu dovesti do nastanka zna čajnih novih struktura poput morskih pregrada, prepreka za poplavu 
i brana, ali te se strukture ne koriste za proizvodnju drugih roba i usluga, nego za dobivanje ve ćeg i boljeg 
zemljišta, a zemljište je to koje se, kao neproizvedena aktiva, koristi u proizvodnji. Na primjer, brana izgra đena za 
proizvodnju elektri čne energije služi razli čitoj svrsi nego ona izgra đena za zaštitu od mora. Samo se potonja vrsta 
brane razvrstava kao poboljšanje zemljišta.  
3.129. Bruto investicije u fiksni kapital uklju čuju sljede će grani čne slu čajeve:  
(a) stjecanje plovila za stanovanje, teglenica, stambenih prikolica i kamp ku ćica koje se koriste kao stanovi za 
ku ćanstva te bilo kojih s njima povezanih gra đevina, kao što su garaže;  
(b) strukture i oprema koje koristi vojska;  
(c) lako oružje i blindirana vozila, koje koriste nevojne jedinice;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 109
 
(d) promjene u sto čnom fondu koji se koristi u proizvodnji godinu za godinom, kao što je stoka za rasplod, 
mlije čna goveda, ovce koje se uzgajaju radi vune i tegle će životinje;  
(e) promjene u stablima koja se uzgajaju godinu za godinom, kao što su vo ćke, vinova loza, kau čukovci, palme 
itd.; 
(f) poboljšanja postoje će fiksne aktive koja nadilaze redovno održavanje i popravke;  
(g) stjecanje fiksne aktive putem financijskog  leasinga ; 
(h) terminalni troškovi, tj. veliki troškovi povezani s otu đenjem, npr. troškovi stavljanja izvan pogona nuklearne 
elektrane ili troškovi čišćenja odlagališta otpada.  
3.130. Bruto investicije u fiksni kapital isklju čuju: 
(a) transakcije uklju čene u intermedijarnu potrošnju, kao što su:  
(1) kupnja sitnog alata za potrebe proizvodnje;  
(2) redovno održavanje i popravci;  
(3) sjecanje fiksne aktive za korištenje prema ugovoru o operativnom  leasingu  (vidjeti tako đer poglavlje 15.: 
Ugovori, najam i licence). Za poduze će koje koristi fiksnu aktivu, najamnine se tretiraju kao intermedi ­
jarna potrošnja. Za vlasnika aktive, trošak stjecanja se bilježi kao bruto investicija u fiksni kapital;  
(b) transakcije koje se bilježe kao promjene zaliha:  
(1) životinje uzgojene za klanje, uklju čuju ći perad;  
(2) stabla uzgojena za drvnu gra đu (nedovršena proizvodnja);  
(c) strojeve i opremu, koju su ku ćanstva stekla za potrebe finalne potrošnje;  
(d) vlasni čke dobitke i gubitke nad fiksnom aktivom;  
(e) gubitke na fiksnoj aktivi, npr. uništenje uzgojene aktive i sto čnog fonda izbijanjem bolesti koje obi čno nije 
pokriveno osiguranjem ili šteta zbog neuobi čajene poplave te štete uzrokovane vjetrom ili šumskim požarom;  
(f) sredstva koja su zadržana ili stavljena u rezervu bez bilo kakve obveze stvarne nabave ili izgradnje odre đenog 
kapitalne robe, npr. državni fond za infrastrukturu.  
3.131. Bruto investicije u fiksni kapital u obliku poboljšanja postoje će fiksne aktive bilježe se kao pove ćanje nove fiksne 
aktive iste vrste.  
3.132. Proizvodi intelektualnog vlasništva su rezultat istraživanja i razvoja, ispitivanja ili inovacije koji stvaraju znanje, a 
čije je korištenje ograni čeno zakonom ili drugim mjerama zaštite.  
Primjeri aktive intelektualnog vlasništva su:  
(a) rezultati IR-a;  
(b) rezultati istraživanja ruda, mjereno kao troškovi stvarnog probnog bušenja, zra čnog ili drugog snimanja, 
prijevoza itd.;  
(c) ra čunalni programi i velike baze podataka za uporabu u proizvodnji dulje od jedne godine;  
(d) zabavni, književni ili umjetni čki izvornici rukopisa, prijevoda, modela, filmova, zvu čnih snimki itd.HR 110 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
3.133. I u slu čaju fiksne aktive i neproizvedene nefinancijske aktive, troškovi prijenosa vlasništva, koje snosi novi 
vlasnik, sastoje se od:  
(a) troškova nastalih pri preuzimanju isporuke aktive (nove ili postoje će) na traženom mjestu i u traženo vrijeme, 
kao što su troškovi prijevoza, troš kovi montaže, troškovi postavljanja itd.;  
(b) nastalih profesionalnih troškova ili provizija, kao što su naknade pla ćene istraživa čima, inženjerima, pravni ­
cima, procjeniteljima itd. i provizije pla ćene posrednicima pri prodaji nekretnina, voditeljima dražbi itd.;  
(c) poreza koje trebaju platiti novi vlasnici pri prijenosu vlasništva nad aktivom. Ti porezi su porezi na usluge 
posrednika i svi porezi na prijenos vlasništva, ali ne i porezi na kupljenu aktivu.  
Svi se ovi troškovi bilježe kao bruto investicije novog vlasnika u fiksni kapital.  
Vrijeme bilježenja i vrednovanje bruto investicija u fiksni kapital  
3.134. Bruto investicija u fiksni kapital se bilježi kada se vlasništvo nad fiksnom aktivom prenese na institucionalnu 
jedinicu koja ju namjerava koristiti u proizvodnji.  
Pravilo se mijenja za:  
(a) financijski  leasing , kada se imputira promjena vlasništva s davatelja na primatelja  leasinga ; 
(b) bruto investicija u fiksni kapital za vlastiti ra čun, koja se bilježi kada se proizvede.  
3.135. Bruto investicije u fiksni kapital se vrednuju u kupovnim cijenama, uklju čuju ći troškove montaže i druge troškove 
prijenosa vlasništva. Kada se proizvede za vlastiti ra čun, vrednuje se po bazi čnim cijenama sli čne fiksne aktive, a 
ako takve cijene nisu dostupne, po troškovima proizvodnje, uve ćano za dodatak (osim za netržišne proizvo đače) 
za neto poslovni višak ili mješoviti dohodak.  
3.136. Stjecanja proizvoda intelektualnog vlasništva se vrednuju na razli čite na čine: 
(a) za istraživanje ruda: prema troškovima stvarnih probnih bušenja i bušotina te troškovima nastalim kako bi se 
omogu ćilo provo đenje testova, kao što su zra čna i druga snimanja;  
(b) za ra čunalne programe: po kupovnim cijenama kada se kupuju na tržištu, ili po procijenjenoj bazi čnoj cijeni 
ili, ako bazi čna cijena nije dostupna, po troškovima proizvodnje, uve ćano za dodatak za neto poslovni višak 
(osim za netržišne proizvo đače), ako su samostalno razvijeni;  
(c) za zabavne, književne ili umjetni čke izvornike: vrednuju se po cijeni koju kupac pla ća kada se prodaje, ili ako 
se ne prodaje, prihvatljive su sljede će metode procjene:  
i. po bazi čnoj cijeni pla ćenoj za sli čne izvornike;  
ii. zbroj troškova proizvodnje, uve ćano za pove ćanje cijene (osim za netržišne proizvo đače) za neto poslovni 
višak; ili  
iii. diskontirana vrijednost o čekivanih prihoda.  
3.137. Prodaja postoje će fiksne aktive vrednuje se po bazi čnim cijenama nakon oduzimanja bilo kakvih troškova 
prijenosa vlasništva koje snosi prodavatelj.  
3.138. Troškovi prijenosa vlasništva mogu se odnositi i na proizvedenu aktivu, uklju čuju ći fiksnu aktivu, i neproizve ­
denu aktivu kao što je zemljište.  
Ako se radi o proizvedenoj aktivi, ovi su troškovi uklju čeni u kupovne cijene. Oni su odvojeni od same kupnje i 
prodaje ako se radi o zemljištu i drugoj neproizvedenoj aktivi i bilježe se u posebnoj rubrici u klasifikaciji bruto 
investicija u fiksni kapital.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 111
 
Potrošnja fiksnog kapitala (P.51c)  
3.139.  Definicija : potrošnja fiksnog kapitala (P.51c) je smanjenje vrijednosti fiksne aktive u vlasništvu, kao posljedica 
uobi čajenog trošenja i zastarjelosti. Procjena smanjenja vrijednosti uklju čuje rezervirana sredstva za gubitke fiksne 
aktive kao posljedica slu čajne štete protiv koje se može osigurati. Potrošnja fiksnog kapitala obuhva ća o čekivane 
terminalne troškove, poput troškova stavljanja izvan pogona nuklearne elektrane ili naftnih platformi ili troškova 
čišćenja odlagališta otpada. Takvi terminalni troškovi se bilježe kao potrošnja fiksnog kapitala na kraju vijeka 
trajanja, kada se terminalni troškovi bilježe kao bruto investicija u fiksni kapital.  
3.140. Potrošnja fiksnog kapitala se izra čunava za svu fiksnu aktive (osim životinja), uklju čuju ći prava intelektualnog 
vlasništva, zna čajna poboljšanja zemljišta i troškove prijenosa vlasništva povezanog s neproizvedenom aktivom.  
3.141. Potrošnja fiksnog kapitala je razli čita od amortizacije dopuštene u porezne svrhe ili amortizacije prikazane u 
poslovnim knjigama. Potrošnja fiksnog kapitala procjenjuje se na temelju stanja fiksne aktive i o čekivanog 
prosje čnog ekonomskog vijeka trajanja razli čitih kategorija tih roba. Za izra čunavanje stanja fiksne aktive primje ­
njuje se metoda stalne inventarizacije (PIM) kad god nedostaju izravni podaci o stanju fiksne aktive. Stanje fiksne 
aktive vrednuje se prema kupovnim cijenama teku ćeg razdoblja.  
3.142. Gubici fiksne aktive koji nastaju kao rezultat slu čajne štete protiv koje se može osigurati uzimaju se u obzir pri 
izra čunu prosje čnog vijeka trajanja roba. Za gospodarstvo u cjelini može se o čekivati da će slu čajne štete u 
danom ra čunovodstvenom razdoblju biti jednake ili približne prosjeku. Za pojedina čne jedinice i skupine jedinica, 
stvarna uobi čajena i prosje čna slu čajna šteta mogu se razlikovati. U tom se slu čaju, za pojedine sektore, svaka 
razlika bilježi kao ostale promjene obujma fiksne aktive.  
3.143. Potrošnja fiksnog kapitala izra čunava se prema „proporcionalnoj” metodi, prema kojoj se vrijednost fiksne aktive 
otpisuje po konstantnoj stopi tijekom čitavog vijeka trajanja robe.  
3.144. U nekim se slu čajevima koristi metoda geometrijske amortizacije, ako to zahtijeva obrazac smanjenja u činkovi ­
tosti fiksne aktive.  
3.145. U sustavu ra čuna, potrošnja fiksnog kapitala se bilježi ispod svake izravnavaju će stavke, koja je iskazana bruto i 
neto. Bilježenje u „bruto” iznosu zna či da nema oduzimanja potrošnje fiksnog kapitala, dok bilježenje u „neto” 
iznosu zna či nakon oduzimanja potrošnje fiksnog kapitala.  
Promjene zaliha (P.52)  
3.146.  Definicija : promjene zaliha se mjere prema vrijednosti ulaza na zalihe umanjenoj za vrijednost povla čenja sa 
zaliha i vrijednost svih teku ćih gubitaka robe koje se drže na zalihama.  
3.147. Zbog fizi čkog propadanja, ili slu čajne štete ili potkradanja, cikli čki gubici mogu nastati kod svih vrsta roba na 
zalihama, kao što su:  
(a) gubici materijala i sirovina;  
(b) gubici u slu čaju nedovršene proizvodnje;  
(c) gubici gotovih roba;  
(d) gubici roba za preprodaju (npr. kra đe robe u trgovini).  
3.148. Zalihe se sastoje od sljede ćih kategorija:  
(a) materijali i sirovine:  
materijali i sirovine se sastoje od svih proizvoda koji se drže na zalihama s namjerom da se upotrijebe kao 
intermedijarni  inputi  u proizvodnji; to uklju čuje proizvode koje na zalihama drži država. Predmeti kao što su 
zlato, dijamanti itd. uklju čeni su kada su namijenjeni za industrijsku uporabu ili drugu proizvodnju;  
(b) nedovršena proizvodnja:  
nedovršena proizvodnja se sastoji od proizvedenog, ali još nezavršenog  outputa . Bilježi se u zalihama njezinog 
proizvo đača. Primjeri razli čitih mogu ćih oblika su sljede ći: 
(1) rastu ći usjevi;HR 112 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(2) dozrijevaju ća stabla i sto čni fond u razvoju;  
(3) nedovršene gra đevine (osim onih proizvedenih prema unaprijed sklopljenom prodajnom ugovoru ili za 
vlastite potrebe; oba ova primjera se tretiraju kao investicije u fiksni kapital);  
(4) nedovršena ostala fiksna aktiva, npr. brodovi i naftne platforme;  
(5) djelomi čno dovršeno istraživanje za pravni ili konzultantski dosje;  
(6) djelomi čno završene filmske produkcije;  
(7) djelomi čno dovršeni ra čunalni programi.  
Nedovršena proizvodnja se bilježiti za bilo koji proizvodni proces koji nije završen do kraja odre đenog 
razdoblja. Ovo je važno u tromjese čnim ra čunima, a primjer su poljoprivredne kulture koje nisu završile s 
rastom unutar jednog tromjese čja. 
Smanjenja nedovršene proizvodnje nastaju kada je proizvodni proces dovršen. U tom trenutku se sva 
nedovršena proizvodnja pretvara u gotove proizvode;  
(c) gotova roba:  
gotova roba kao dio zaliha sastoje se od  outputa  kojeg njihov proizvo đač ne namjerava dalje obra đivati prije 
njihove isporuke drugim institucionalnim jedinicama;  
(d) roba za preprodaju:  
roba za preprodaju je roba ste čena u svrhu njene preprodaje u nepromijenjenom obliku.  
Vrijeme bilježenja i vrednovanje promjena zaliha  
3.149. Vrijeme bilježenja i vrednovanje promjena zaliha su u skladu s onim kod ostalih transakcija proizvodima. To se 
posebno odnosi na intermedijarnu potrošnju (npr. za materijale i sirovine),  output  (npr. nedovršenu proizvodnju i  
output  od skladištenja poljoprivrednih proizvoda) i bruto investicije u fiksni kapital (npr. nedovršena proizvodnja). 
Ako se roba prera đuje u inozemstvu uz promjenu ekonomskog vlasništva, treba je uklju čiti u izvoz (i kasnije u 
uvoz). Izvoz se odražava u istovremenom smanjenju zaliha, a odgovaraju ći kasniji uvoz se bilježi kao pove ćanje 
zaliha, pod uvjetom da se odmah ne prodaje ili koristi.  
3.150. Pri mjerenju promjena zaliha roba koja ulaze na zalihe mjere se u trenutku ulaska, a roba koja se povla či mjeri se 
u trenutku povla čenja.  
3.151. Cijene korištene za vrednovanje roba u promjenama zaliha su sljede će: 
(a) output  gotove robe koji se stavlja na zalihe proizvo đača vrednuje se kao da je u tom trenutku prodan po 
teku ćim bazi čnim cijenama;  
(b) pove ćanje nedovršene proizvodnje vrednuje se u omjeru s procijenjenom teku ćom bazi čnim cijenom gotovog 
proizvoda.  
(c) smanjenja nedovršene proizvodnje koja je zbog posla povu čena sa zaliha kada je proizvodnja dovršena, 
vrednuju po teku ćim bazi čnim cijenama nedovršenog proizvoda;  
(d) roba povu čena sa zaliha radi prodaje vrednuju se po bazi čnim cijenama;  
(e) robe za preprodaju koje ulaze na zalihe trgovaca na veliko ili malo itd. vrednuju se po stvarnim ili 
procijenjenim kupovnim cijenama trgovca;  
(f) robe za preprodaju povu čene sa zaliha vrednuju se po kupovnim cijenama po kojima se mogu zamijeniti u 
vrijeme kada su povu čena, a ne po cijeni kada su nabavljena.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 113
 
3.152. Gubici kao rezultat fizi čkog propadanja, slu čajnih šteta protiv kojih se može osigurati, ili potkradanja, bilježe se i 
vrednuju kako slijedi:  
(a) za materijale i sirovine: kao materijali i sirovine koji su stvarno povu čeni sa zaliha da bi se upotrijebili u 
proizvodnji (intermedijarna potrošnja);  
(b) za nedovršenu proizvodnju: vrednuju se kao odbitak od pove ćanja koje proizlazi iz proizvodnje koja se 
odvija u istom razdoblju;  
(c) za gotovu robu i robu za preprodaju: tretiraju se kao povla čenja po teku ćoj cijeni robe kod koje nije došlo do 
propadanja.  
3.153. Ako podaci nedostaju, koriste se sljede će metode za približnu procjenu promjena zaliha:  
(a) ako su promjene obujma zaliha redovne, prihvatljiva metoda približne procjene je množenje promjene 
obujma zaliha s prosje čnim cijenama za to razdoblje. Kupovne cijene se koriste za zalihe koje drže korisnici 
ili trgovci na veliko ili malo; bazi čne cijene se koriste za zalihe koje drže njihovi proizvo đači; 
(b) ako cijene predmetnih roba ostaju stabilne, promjene obujma zaliha ne narušavaju približnu procjenu 
promjene zaliha množenjem promjene obujma s prosje čnom cijenom;  
(c) ako se i obujam i cijene zaliha zna čajno promijene unutar ra čunovodstvenog razdoblja, potrebne su sofi ­
sticiranije metode procjene. Na primjer, tromjese čno vrednovanje promjena zaliha ili uporaba podataka o 
rasporedu promjena unutar ra čunovodstvenog razdoblja (promjene mogu biti najve će na kraju kalendarske 
godine, tijekom žetve itd.);  
(d) ako su dostupni podaci o vrijednostima na po četku i na kraju razdoblja (npr. u slu čaju trgovine na veliko i 
malo kod kojih se zalihe često sastoje od puno razli čitih proizvoda), ali ne i posebni podaci o cijenama i 
obujmu, promjene obujma izme đu po četka i kraja razdoblja se procjenjuju. Jedan na čin procjene promjena 
zaliha je procjena stalnih stopa prometa prema vrsti proizvoda.  
Sezonske promjene cijena mogu odražavati promjenu kvalitete, npr. cijene kod potpunih rasprodaja ili cijene 
vo ća i povr ća izvan sezone. Ove promjene u kvaliteti tretiraju se kao promjene obujma.  
Neto pove ćanje dragocjenosti (P.53)  
3.154.  Definicija : dragocjenosti su nefinancijska roba koja se ne koristi prvenstveno za proizvodnju ili potrošnju, ne 
propadaju (fizi čki) tijekom vremena u uobi čajenim uvjetima, a stje ču se i čuvaju prvenstveno zbog o čuvanja 
vrijednosti.  
3.155. Dragocjenosti uklju čuju sljede će vrste roba:  
(a) drago kamenje i plemenite metale, kao što su dijamanti, nemonetarno zlato, platina, srebro itd.;  
(b) antikvitete i druge umjetni čke predmete kao što su slike, skulpture itd.;  
(c) druge dragocjenosti kao što je nakit izra đen od dragog kamenja i plemenitih metala te raritete.  
3.156. Takve vrste roba bilježe se kao pove ćanje odnosno smanjenje dragocjenosti u sljede ćim primjerima:  
(a) pove ćanje ili smanjenje nemonetarnog zlata, srebra itd. od središnje banke i drugih financijskih posrednika;  
(b) pove ćanja ili smanjenja predmetnih roba od strane poduze ća čija glavna ili sporedna aktivnost ne uklju čuje 
proizvodnju ili trgovinu takvim vrstama robe. Takvo se pove ćanje ili smanjenje ne uklju čuje u intermedijarnu 
potrošnju ili investicije u fiksni kapital takvih poduze ća; 
(c) pove ćanja ili smanjenja takvih roba od strane ku ćanstava. Takvo se pove ćanje ne uklju čuje u izdatke za 
finalnu potrošnju ku ćanstava.HR 114 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
U ESA-i se prema dogovoru i sljede ći slu čajevi bilježe kao pove ćanje ili smanjenje dragocjenosti:  
(a) pove ćanja ili smanjenja predmetnih roba od strane draguljara i trgovaca umjetninama (prema op ćoj definiciji 
dragocjenosti, predmetna roba koje stje ču draguljari i trgovci umjetninama treba bilježiti kao promjenu 
zaliha);  
(b) pove ćanja ili smanjenja predmetnih roba od strane muzeja (prema op ćoj definiciji dragocjenosti, predmetna 
roba koje stje ču muzeji treba bilježiti kao investicije u fiksni kapital).  
Ovim se dogovorom izbjegava česta reklasifikacija izme đu triju glavnih vrsta investicija u kapital, tj. izme đu neto 
pove ćanja dragocjenosti, investicija u fiksni kapital i promjene zaliha, npr. u slu čaju transakcija takvim robama 
izme đu ku ćanstava i trgovaca umjetninama.  
3.157. Proizvodnja dragocjenosti se vrednuje po bazi čnim cijenama. Sva ostala pove ćanja dragocjenosti se vrednuju po 
kupovnim cijenama koje su za njih pla ćene, uklju čuju ći bilo kakve naknade ili provizije agenata. Kada se kupuju 
od posrednika, uklju čuju trgova čke marže. Smanjenje dragocjenosti se vrednuje po cijenama koje primaju 
prodava či, nakon oduzimanja bilo kakvih naknada ili provizija pla ćenih agentima ili drugim posrednicima. 
Neto pove ćanje dragocjenosti izme đu rezidentnih sektora se poništava, osim marži agenata i posrednika.  
IZVOZ I UVOZ ROBA I USLUGA (P.6 i P.7)  
3.158.  Definicija : izvoz roba i usluga sastoji se od transakcija robom i uslugama (prodaja, razmjena i darovi) od 
rezidenata nerezidentima.  
3.159.  Definicija : uvoz roba i usluga sastoji se od transakcija robom i uslugama (kupovina, razmjena i darovi) od 
nerezidenata rezidentima.  
3.160. Uvoz i izvoz roba i usluga ne uklju čuje: 
(a) trgovinu izme đu podružnica, tj.:  
(1) isporuke nerezidentima koje su realizirale nerezidentne podružnice rezidentnih poduze ća, npr. kada 
strane podružnice multinacionalnih kompanija koje su u vlasništvu ili koje kontroliraju rezidenti obavljaju 
prodaju u inozemstvu;  
(2) isporuke koje su rezidentima osigurale podružnice nerezidentnih poduze ća, npr. prodaja koju obavljaju 
doma će podružnice strane multinacionalne kompanije;  
(b) tokove primarnog dohotka prema ili od inozemstva, kao što su naknade zaposlenicima, kamate i prihod od 
izravnih ulaganja. Prihodi od izravnog ulaganja mogu uklju čivati nerazlu čiv dio razli čitih usluga, npr. ospo ­
sobljavanje zaposlenika, usluge rukovo đenja i uporaba patenata i žigova;  
(c) prekograni čna prodaja ili kupnja financijske aktive ili neproizvedene aktive, poput zemljišta.  
3.161. Uvoz i izvoz roba i usluga dijele se na:  
(a) isporuke unutar EU;  
(b) uvoz i izvoz izvan EU.  
Obje vrste se nazivaju uvoz i izvoz.  
Izvoz i uvoz roba (P.61 i P.71)  
3.162. Uvoz i izvoz roba se doga đa kada se ekonomsko vlasništvo roba mijenja izme đu rezidenata i nerezidenata. To 
vrijedi neovisno o odgovaraju ćem fizi čkom premještanju roba preko granica.  
3.163. Za isporuke izme đu podružnica (poslovnice ili društva k ćeri, ili strane podružnice): promjena ekonomskog 
vlasništva se pripisuje kad god se roba isporu či izme đu povezanih poduze ća. To vrijedi jedino ako subjekt 
koji dobiva robu preuzima odgovornost za odlu čivanje o razinama ponude i cijenama po kojima se njegov  
output  isporu čuje na tržište.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 115
 
3.164 Izvoz roba se odvija bez prelaska robe preko granica zemlje u sljede ćim primjerima:  
(a) robe koje su proizvele rezidentne jedinice koje posluju u me đunarodnim vodama i prodane izravno nerezi ­
dentima u inozemstvu. Primjeri takvih roba su nafta, prirodni plin, proizvodi ribarstva, objekti spašavanja na 
moru;  
(b) oprema za prijevoz ili druga pokretna oprema koja nije vezana za fiksno mjesto;  
(c) robe nakon promjene vlasništva, koja se izgube ili unište prije nego li su prešla granicu države izvoznice;  
(d) preprodaja, tj. kupnja robe rezidenta od nerezidenta i naknadna preprodaja robe drugom nerezidentu, bez 
ulaska robe u ekonomsko podru čje preprodavatelja.  
Analogni slu čajevi javljaju se za uvoz roba.  
3.165. Uvoz i izvoz roba uklju čuje transakcije sljede ćim stavkama izme đu rezidenata i nerezidenata:  
(a) nemonetarnim zlatom;  
(b) srebrnim polugama, dijamantima i drugim plemenitim metalima i dragim kamenjem;  
(c) papirnatim i metalnim novcem koji nije u opticaju te neemitiranim vrijednosnicama (vrednovanim kao roba, 
ne po nominalnoj vrijednosti);  
(d) elektri čnom energijom, plinom i vodom;  
(e) sto čnim fondom koji se prevozi preko granice;  
(f) poštanskim paketima;  
(g) državnim izvozom uklju čuju ći robu financiranu potporama i zajmovima;  
(h) robom prenesenom u ili iz vlasništva organizacije za robne rezerve;  
(i) robom koja rezidentno poduze će isporu čuje svojim nerezidentnim podružnicama, osim roba za preradu;  
(j) robom koja rezidentno poduze će prima od svojih nerezidentnih podružnica; osim roba za preradu;  
(k) prokrijum čarenom robom ili proizvodima koji nisu prijavljeni za poreze poput uvoznih carina i PDV-a;  
(l) drugim nezabilježenim pošiljkama, kao što su darovi i pošiljke čija je vrijednost ispod odre đene minimalne 
vrijednosti.  
3.166. Uvoz i izvoz roba isklju čuju sljede će robe koje unato č tome mogu prije ći nacionalnu granicu:  
(a) roba u tranzitu kroz zemlju;  
(b) roba poslana u ili iz veleposlanstava zemlje, vojnih baza ili drugih enklava neke zemlje unutar nacionalnih 
granica druge zemlje;  
(c) prijevoznu opremu ili druge pokretne vrste opreme, koje zemlju napuštaju privremeno, bez promjene 
ekonomskog vlasništva, npr. gra đevinska oprema u svrhe montaže ili gradnje u inozemstvu;  
(d) opremu i druge robe koja se šalju u inozemstvo radi prerade, održavanja, servisiranja ili popravka; to vrijedi i 
za robe prera đene u inozemstvu po narudžbi ako je uklju čena zna čajna fizi čka promjena u robama;  
(e) ostale robe koje privremeno napuste zemlju, a op ćenito se vrate u državu iz koje potje ču unutar jedne godine 
bez promjene ekonomskog vlasništva.  
Primjeri su roba koja se šalju u inozemstvo za izložbe i u zabavne svrhe, robe pod operativnim  leasingom , 
uklju čuju ći leasinge  na nekoliko godina i robe vra ćene bez da su prodana nerezidentu.  
(f) robe u pošiljci koje su izgubljene ili uništene nakon prelaska granice, prije nego li je nastala promjena 
vlasništva.HR 116 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
3.167. Uvoz i izvoz roba bilježi se kada se prenese vlasništvo nad robom. Smatra se da promjena vlasništva nastaje u 
trenutku kada strane u transakciji to zabilježe u svojim knjigama ili ra čunima. To se ne mora podudarati s 
razli čitim fazama ugovornog procesa kao što su:  
(a) vrijeme sklapanja ugovora (datum ugovora);  
(b) vrijeme isporuke roba i usluga i nastanak zahtjeva za pla ćanjem (datum prijenosa);  
(c) vrijeme namirenja tog zahtjeva (datum pla ćanja).  
3.168. Uvoz i izvoz roba se vrednuje po cijeni franko brod na granici države izvoznice (FOB). Ta vrijednost je:  
(a) vrijednost roba po bazi čnim cijenama;  
(b) uve ćano za pripadaju ći prijevoz i distributivne usluge do te to čke granice, uklju čuju ći trošak utovara na 
prijevozno sredstvo za daljnji prijevoz;  
(c) uve ćano za sve poreze, umanjeno za subvencije na izvezenu robu; za isporuke unutar EU to uklju čuje PDV i 
druge poreze na robu pla ćenu u zemlji izvoznici.  
U tablicama ponude i uporabe te simetri čnim  input-output  tablicama, uvoz roba za pojedine grupe proizvoda 
vrednuje se po cijeni troškovi-osiguranje-prijevoz (CIF) na granici zemlje uvoznice.  
3.169.  Definicija : CIF cijena je cijena roba isporu čena na granici države uvoznice ili cijena usluge pružene rezidentu, prije 
pla ćanja bilo kojih uvoznih carina ili drugih poreza na uvoz ili trgovinskih i prijevozni čkih marži unutar države.  
3.170 U odre đenim okolnostima mogu biti potrebne nadomjesne ili zamjenske vrijednosti za FOB vrijednost, kao što 
su: 
(a) razmjena roba se vrednuje po bazi čnim cijenama koje bi bile dobivene da su robe bile prodane za gotovinu;  
(b) transakcije izme đu povezanih poduze ća: u pravilu se koriste stvarne vrijednosti transfera. Me đutim, ako se 
razlikuju od tržišnih cijena, zamjenjuju se procijenjenim ekvivalentom tržišne cijene;  
(c) robe prenesene na temelju financijskog  leasinga : robe se vrednuju na temelju kupovne cijene koju pla ća 
davatelj  leasinga , a ne po ukupnoj vrijednosti pla ćene najamnine;  
(d) uvoz roba koji se procjenjuje na temelju carinskih podataka (za trgovinu izvan EU) ili podataka Intrastata (za 
trgovinu unutar EU). Oba izvora podataka ne primjenjuju FOB vrednovanje, oni koriste CIF vrijednost na 
granici EU i CIF vrijednosti na državnim granicama. Kako se FOB vrijednosti koriste samo na najagregiranijoj 
razini, a CIF vrijednosti se koriste na razini grupe proizvoda, ove preinake se mogu primijeniti samo na 
najagregiranijoj razini, a preinaka je poznata kao CIF/FOB prilagodba;  
(e) uvoz i izvoz roba koji se procjenjuju na temelju podataka iz istraživanja ili razli čitih vrsta ad hoc podataka. U 
takvim se slu čajevima dobiva ukupna vrijednost prodaje podijeljene po proizvodima. Procjena se temelji na 
kupovnim cijenama, a ne na FOB vrijednostima.  
Izvoz i uvoz usluga (P.62 i P.72)  
3.171.  Definicija : izvoz usluga se sastoji od svih usluga koje rezidenti pružaju nerezidentima.  
3.172.  Definicija : uvoz usluga se sastoji od svih usluga koje nerezidenti pružaju rezidentima.  
3.173. Izvoz usluga uklju čuje sljede će slu čajeve:  
(a) prijevoz izvezenih roba nakon što su napustili granicu države izvoznice, kada tu uslugu pruža prijevoznik 
rezident (slu čajevi 2 i 3 u Tablici 3.3.);HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 117
 
(b) prijevoz uvezenih roba koji obavlja prijevoznik rezident:  
(1) do granice zemlje izvoznice kada se roba vrednuje FOB radi prijeboja vrijednosti prijevoza koja je 
uklju čena u FOB vrijednost (slu čaj 3 u Tablici 3.4.);  
(2) do granice zemlje uvoznice kada se roba vrednuje CIF radi prijeboja vrijednosti prijevoza koja je uklju ­ 
čena u CIF vrijednost (slu čajevi 3 i 2 CIF u Tablici 3.4.);  
(c) prijevoz roba koji rezidenti obavljaju za nerezidente, koji ne uklju čuje uvoz ili izvoz roba (npr. prijevoz roba 
koje ne napuštaju zemlju kao izvoz ili prijevoz roba izvan doma ćeg državnog podru čja); 
(d) prijevoz putnika koji u ime nerezidenata obavljaju prijevoznici rezidenti;  
(e) aktivnosti obrade i popravaka u ime nerezidenata; te se aktivnosti bilježe neto, tj. kao izvoz usluga isklju ­ 
čuju ći vrijednost obra đenih ili popravljenih roba;  
(f) instalacija opreme u inozemstvu kada je projekt po svojoj prirodi ograni čenog trajanja;  
(g) financijske usluge koje rezidenti pružaju nerezidentima, uklju čuju ći i eksplicitne i implicitne troškove usluge, 
poput UFPIM-a;  
(h) usluge osiguranja koje rezidenti pružaju nerezidentima prema iznosu implicitnog troška usluge;  
(i) izdatak turista nerezidenata i osoba na poslovnim putovanjima. Izdaci se razvrstavaju kao usluge; za potrebe 
tablica ponude i uporabe i simetri čnih input-output  tablica, potrebna je raš člamba prema komponentama 
proizvoda;  
(j) izdaci nerezidenata za zdravstvene i obrazovne usluge koje pružaju rezidenti; to uklju čuje pružanje tih usluga 
na doma ćem državnom podru čju, kao i u inozemstvu;  
(k) usluge u vezi s ku ćama ili stanovima za odmor u vlasništvu stanara nerezidenata (vidjeti stavak 3.77.);  
(l) tantijeme i naknade za licence, čiji se primici povezuju s ovlaštenom uporabom prava intelektualnog vlasni ­ 
štva, kao što su patenti, autorska prava, žigovi, industrijski procesi, franšize itd. te s uporabom proizvedenih 
izvornika ili prototipova kao što su rukopisi, slike itd. na temelju ugovora o licenci, koje nerezidenti pla ćaju 
rezidentima.  
3.174. Postoji ekvivalentni uvoz usluge kao zrcalni odraz popisa izvoza usluga u stavku 3.173., i samo uvoz sljede ćih 
usluga zahtijeva dodatni opis.  
3.175. Uvoz prijevoznih usluga uklju čuje sljede će slu čajeve:  
(a) prijevoz izvezenih roba do granice države izvoznice kad ga obavlja prijevoznik nerezident radi prijeboja 
vrijednosti prijevoza koja je uklju čena u FOB vrijednost izvezenih roba (slu čaj 4 u Tablici 3.3.);  
(b) prijevoz uvezenih roba koji obavlja prijevoznik nerezident:  
(1) od granice zemlje izvoznice kao posebna usluga prijevoza kada se uvezena roba vrednuje po FOB 
vrijednosti (slu čajevi 4 i 5 FOB u Tablici 3.4.);  
(2) od granice zemlje uvoznice kao posebna usluga prijevoza kada se uvezena roba vrednuje po CIF vrijed ­
nosti (u tom slu čaju vrijednost usluge prijevoza izme đu granica zemlje izvoznice i zemlje uvoznice je ve ć 
uklju čena u CIF vrijednost roba; slu čaj 4 u Tablici 3.4.);HR 118 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(c) prijevoz roba koji nerezidenti obavljaju za rezidente, koji ne uklju čuje uvoz ili izvoz roba (npr. prijevoz roba 
u tranzitu ili prijevoz izvan doma ćeg državnog podru čja); 
(d) me đunarodni ili doma ći prijevoz putnika koji za rezidente obavljaju prijevoznici nerezidenti.  
Uvoz usluga prijevoza ne uklju čuje prijevoz izvezenih roba nakon što ona napuste granicu zemlje izvoznice, kada 
te usluge obavlja prijevoznik nerezident (slu čajevi 5 i 6 u Tablici 3.3.). Izvoz roba se vrednuje po FOB vrijednosti 
i stoga se sve takve usluge prijevoza moraju smatrati transakcijama izme đu nerezidenata, tj. izme đu prijevoznika 
nerezidenta i uvoznika nerezidenta. To vrijedi i kada takve usluge prijevoza pla ća izvoznik na temelju izvoznih 
CIF ugovora.  
3.176. Uvoz u vezi s izravnim kupnjama rezidenta u inozemstvu obuhva ća svu kupnju roba i usluga koje rezidenti 
obave na inozemnim putovanjima, poslovno ili privatno. Potrebno je razlikovati dvije kategorije zbog toga što 
one zahtijevaju razli čiti tretman:  
(a) svi izdaci osoba na poslovnim putovanjima povezani s poslom su intermedijarna potrošnja;  
(b) svi ostali izdaci, bilo putnika na poslovnim putovanjima ili drugih putnika, su izdaci ku ćanstva za finalnu 
potrošnju.  
3.177. Uvoz i izvoz usluga bilježe se u trenutku kada su obavljeni. Taj se trenutak poklapa s trenutkom u kojem se 
usluge proizvode. Uvoz usluga se vrednuje po kupovnim cijenama, a izvoz usluga po bazi čnim cijenama.  
Tablica 3.3. — Tretman prijevoza izvezenih roba  
Doma će podru čje Me đupodru čje Podru čje zemlje uvoznice  
1. prijevoznik rezident
  2. prijevoznik rezident
  3. prijevoznik rezident
  
4. prijevoznik nerezident
  5. prijevoznik nerezident
  6. prijevoznik nerezident
  
Izvoz roba (FOB)  Izvoz usluga  Uvoz roba (CIF/FOB)  Uvoz usluga  
1. x  —  —  —  
2. —  x  —  —  
3. —  x  —  —  
4. x  —  —  x  
5. —  —  —  —  
6. —  —  —  —  
3.178. Objašnjenje za tuma čenje ove tablice: prvi dio ove tablice pokazuje da postoji šest mogu ćnosti prijevoza 
izvezenih roba, ovisno o tome je li prijevoznik rezident ili ne i ovisno o tome gdje se odvija prijevoz: od 
nekog mjesta na doma ćem državnom podru čju do državne granice, od državne granice do granice zemlje 
uvoznice, ili od granice zemlje uvoznice do nekog mjesta unutar zemlje uvoznice. U drugom dijelu tablice je 
za svaku od šest mogu ćnosti nazna čeno bilježe li se troškovi prijevoza kao izvoz roba, izvoz usluga, uvoz roba ili 
uvoz usluga.  
Tablica 3.4. — Tretman prijevoza uvezenih roba  
Doma će podru čje Me đupodru čje Podru čje zemlje izvoznice  
1. prijevoznik rezident
  2. prijevoznik rezident
  3. prijevoznik rezident
  
4. prijevoznik nerezident
  5. prijevoznik nerezident
  6. prijevoznik nerezident
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 119
 
Vrednovanje uvezenih roba  Uvoz roba  Uvoz usluga  Izvoz roba (FOB)  Izvoz usluga  
1. CIF/FOB  —  —  —  —  
2. FOB 
CIF — 
x — 
— — 
— — 
x 
3. CIF/FOB  x  —  —  x  
4. CIF/FOB  —  x  —  —  
5. FOB 
CIF — 
x x 
— — 
— — 
— 
6. CIF/FOB  x  —  —  —  
3.179. Objašnjenje za tuma čenje ove tablice: prvi dio ove tablice pokazuje da postoji šest mogu ćnosti prijevoza uvezenih 
roba, ovisno o tome je li prijevoznik rezident ili ne i ovisno o tome gdje se prijevoz obavlja: od nekog mjesta u 
zemlji izvoznici do granice te zemlje izvoznice, od granice zemlje izvoznice do granice zemlje uvoznice i od 
državne granice zemlje uvoznice do nekog mjesta na doma ćem podru čju. U drugom dijelu tablice je za svaku od 
šest mogu ćnosti nazna čeno bilježe li se troškovi prijevoza kao uvoz roba, uvoz usluga, izvoz roba ili izvoz 
usluga. U nekim slu čajevima (slu čajevi 2 i 5) ovo bilježenje ovisi o na čelu vrednovanja koje se primjenjuje za 
uvezenih roba. Treba primijetiti da se prijelaz s vrednovanja uvezenih roba po CIF-u na FOB sastoji od:  
(a) CIF/FOB prilagodbe, tj. od 2 CIF do 2 FOB (snižava ukupan uvoz i izvoz);  
(b) CIF/FOB preklasifikacije, tj. od 5 CIF do 5 FOB (ostavlja ukupan uvoz i izvoz nepromijenjenima).  
TRANSAKCIJE POSTOJE ĆIM DOBRIMA  
3.180.  Definicija : postoje ća dobra su dobra koja su ve ć imala korisnika (osim zaliha).  
3.181. Postoje ća dobra uklju čuju: 
(a) zgrade i ostali fiksni kapital koje su proizvodne jedinice prodale drugim jedinicama:  
(1) da se ponovno uporabe kao takva;  
(2) da bi se srušila ili rastavila, pri čemu dobiveni proizvodi postaju sirovine (npr. staro željezo) koje se 
koriste u proizvodnji novih dobara (npr. čelika);  
(b) dragocjenosti koje jedna jedinica prodaje drugoj;  
(c) trajna potroša čka dobra koja su ku ćanstva prodala drugim jedinicama:  
(1) da bi se ponovno uporabila kao takva;  
(2) da bi se rastavila i pretvorila u otpadni materijal;  
(d) potrošna dobra (npr. stari papir, krpe, stara odje ća, stare boce itd.) koja je prodala bilo koja jedinica, bilo da 
bi se opet upotrijebila ili da bi postala sirovina za izradu novih dobara.  
Prijenos postoje ćih dobara se bilježi kao negativni izdatak (stjecanje) kod prodavatelja i kao pozitivni izdatak 
(stjecanje) za kupca.  
3.182. Ta definicija postoje ćih dobara ima sljede će posljedice:  
(a) kada se prodaja postoje će fiksne aktiva ili dragocjenosti dogodi izme đu dva proizvo đača rezidenta, pozitivne i 
negativne vrijednosti bilježene kao bruto investicije u fiksni kapital se poništavaju na razini gospodarstva kao 
cjeline, osim troškova prijenosa vlasništva;HR 120 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) kada se postoje ća nepokretna fiksna aktiva (npr. zgrada) prodaje nerezidentu, potonji se tretira kao da je 
kupio financijsku aktiva, tj. kao dioni čki kapital uvjetno rezidentne jedinice. Smatra se da takva uvjetno 
rezidentna jedinica kupuje fiksnu aktivu. Prodaja i kupnja fiksne aktive doga đaju se izme đu rezidentnih 
jedinica;  
(c) kad je postoje ća pokretna fiksna aktiva izvezena, kao što je brod ili zrakoplov, ne bilježi se pozitivna bruto 
investicija u fiksni kapital u gospodarstvu radi prijeboja prodavateljeve negativne bruto investicije u fiksni 
kapital;  
(d) trajna dobra, kao što su vozila, mogu se razvrstati pod fiksnu aktivu ili kao potroša čka trajna dobra, ovisno o 
vlasniku i svrsi za koju se koriste. Ako se vlasništvo nad takvim dobrima prenosi s poduze ća na ku ćanstvo 
kako bi se koristilo za finalnu potrošnju, negativne bruto investicije se bilježe za poduze će, a pozitivni izdaci 
za potrošnju ku ćanstva. Kada se vlasništvo nad takvim dobrima prenosi s ku ćanstva na poduze će, za ku ćan ­
stvo se bilježi negativni izdatak za finalnu potrošnju, a za poduze će pozitivna vrijednost bruto investicija u 
fiksni kapital;  
(e) transakcije postoje ćim dragocjenostima bilježe se kao pove ćanje dragocjenosti (pozitivne bruto investicije) 
kod kupca, a kao smanjenje dragocjenosti (negativne bruto investicija) kod prodavatelja. U slu čaju transakcije 
sa sektorom inozemstva, uvoz ili izvoz dobra se mora bilježiti. Dragocjenosti koje su prodala ku ćanstva ne 
bilježi se kao negativni izdatak za finalnu potrošnju;  
(f) kada država prodaje postoje ća trajna vojna dobra u inozemstvo, to se bilježi kao izvoz dobara i kao nega ­
tivna investicija države u fiksni kapital.  
3.183. Transakcije postoje ćim dobrima bilježe se u trenutku promjene vlasništva. Primjenjuju se na čela vrednovanja 
prikladna za vrstu transakcije uklju čenim proizvodima.  
NETO NEPROIZVEDENA AKTIVA (NP)  
3.184.  Definicija : neproizvedena aktiva sastoji se od aktive koja nije proizvedena u granicama proizvodnje, a koja se 
može uporabiti u proizvodnji roba i usluga.  
3.185. Razlikuju se tri kategorije neto neproizvedene aktive:  
(a) neto stjecanje prirodnih resursa (NP.1);  
(b) neto stjecanje ugovora, najmova i licenci (NP.2);  
(c) neto kupnja  goodwilla  i prodajne aktive (NP.3).  
3.186. Prirodni resursi obuhva ćaju sljede će kategorije:  
(a) zemljište;  
(b) rezerve ruda i energije;  
(c) nekultivirani biološki resursi;  
(d) vodeni resursi,  
(e) pojas radiofrekvencija;  
(f) ostali prirodni resursi.  
Prirodni resursi isklju čuju proizvedenu aktivu kultiviranih bioloških resursa. Kupnja ili prodaja kultiviranih biolo ­ 
ških resursa ne bilježi se kao neto stjecanje prirodnih izvora; bilježi se kao investicija u fiksni kapital. Tako đer, 
pla ćanja za privremeno korištenje prirodnih resursa ne bilježe se kao stjecanje prirodnih resursa; bilježe se kao 
najam, tj. kao vlasni čki dohodak (vidjeti Poglavlje 15.: Ugovori, najam i licence).  
3.187. Zemljište se definira kao sama zemlja, uklju čuju ći tlo koje je pokriva i pridružene površinske vode. Pridružene 
površinske vode uklju čuju sve unutarnje vode (rezervoare, jezera, rijeke itd.) nad kojima se mogu izvršavati 
vlasni čka prava.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 121
 
3.188. U rubriku zemljište nisu uklju čene sljede će stavke:  
(a) gra đevine ili drugi objekti koji se nalaze na zemljištu ili preko njega prolaze (na primjer ceste i tuneli);  
(b) vinogradi, vo ćnjaci ili drugi nasadi stabala i svih usjeva koji se uzgajaju itd.;  
(c) ispodpovršinska aktiva;  
(d) nekultivirani biološki resursi;  
(e) podzemni izvori vode.  
Stavke (a) i (b) su proizvedena fiksna aktiva, dok su stavke (c), (d) i (e) vrste neproizvedene aktive.  
3.189. Pove ćanje i smanjenje zemljišta i drugih prirodnih resursa vrednuju se po teku ćim tržišnim cijenama koje 
prevladavaju u vrijeme nastanka pove ćanja/smanjenja. Transakcije prirodnim resursima bilježe se u istoj vrijed ­
nosti u ra čunima kupca i u ra čunima prodavatelja. Ta vrijednost isklju čuje troškove prijenosa vlasništva prirodnih 
resursa. Ti troškovi se tretiraju kao bruto investicije u fiksni kapital.  
3.190. Ugovori, najmovi i licence kao neproizvedena aktiva sastoje se od sljede ćih razreda:  
(a) prenosivi operativni  leasing ; 
(b) dozvole za korištenje prirodnih resursa, npr. ribarske kvote;  
(c) dozvole za obavljanje posebnih aktivnosti, npr. dozvole za emisije i licence za ograni čeni broj kasina ili 
djelovanje taksi službe na odre đenom podru čju; 
(d) prava na budu ću robu i usluge na isklju čivoj osnovi, npr. ugovori nogometaša i isklju čivo pravo nakladnika 
za objavu novih djela odre đenog autora.  
3.191. Ugovori, najmovi i licence kao kategorija neproizvedene aktive isklju čuju operativni  leasing  kao takvu aktivu; 
pla ćanja za operativni  leasing  se bilježe kao intermedijarna potrošnja.  
Vrijednost pove ćanja i smanjenja ugovora, najmova i licenci isklju čuje s njima povezane troškove prijenosa 
vlasništva. Troškovi prijenosa vlasništva su sastavni dio bruto investicija u fiksni kapital.  
3.192.  Definicija : vrijednost  goodwilla  i prodajne aktive je razlika izme đu vrijednosti pla ćene za poduze će kao aktivnog 
poduze ća i njegove ukupne neto aktive. Radi izra čuna ukupne vrijednosti neto aktive svaka pojedina aktiva i 
pasiva se posebno utvr đuje i vrednuje.  
3.193.  Goodwill  se bilježi jedino ako njegovu vrijednost pokazuje tržišna transakcija, na primjer prodajom cijelog društva. 
Ako se utvr đena prodajna aktiva prodaje pojedina čno i odvojeno od cijelog društva, takva se prodaja bilježi pod 
tom stavkom.  
3.194. Neto stjecanje neproizvedene aktive bilježi se u kapitalnom ra čunu sektora, ra čunu ukupnog gospodarstva i 
ra čunu inozemstva.HR 122 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 4.  
DISTRIBUTIVNE TRANSAKCIJE  
4.01.  Definicija:  distributivne transakcije su transakcije kojima se dodana vrijednost koja se ostvaruje proizvodnjom 
raspodjeljuje radu, kapitalu i državi i transakcije kojima se preraspodjeljuju dohodak i bogatstvo.  
Razlikuju se teku ći i kapitalni transferi, pri čemu se kapitalnim transferima preraspodjeljuje štednja ili bogatstvo, a 
ne dohodak.  
NAKNADE ZAPOSLENICIMA (D.1)  
4.02.  Definicija:  naknade zaposlenicima (D.1) tuma če se kao ukupni primici, u novcu ili u naturi, koje poslodavac pla ća 
zaposleniku za posao koji je potonji obavio u obra čunskom razdoblju.  
Naknade zaposlenicima sastoje se od sljede ćih elemenata:  
(a) nadnica i pla ća (D.11):  
— nadnica i pla ća u novcu,  
— nadnica i pla ća u naturi;  
(b) socijalnih doprinosa poslodavaca (D.12):  
— stvarnih socijalnih doprinosa poslodavaca (D.121),  
— stvarnih mirovinskih doprinosa poslodavaca (D.1211),  
— stvarnih nemirovinskih doprinosa poslodavaca (D.1212),  
— imputiranih socijalnih doprinosa poslodavaca (D.122),  
— imputiranih mirovinskih doprinosa poslodavaca (D.1221),  
— imputiranih nemirovinskih doprinosa poslodavaca (D.1222).  
Nadnice i pla će (D.11)  
Nadnice i pla će u novcu  
4.03. Nadnicama i pla ćama u novcu obuhva ćeni su socijalni doprinosi, porezi na dohodak i ostali iznosi koje pla ća 
zaposlenik, uklju čuju ći one koje obustavlja poslodavac i u ime zaposlenika upla ćuje izravno u programe soci ­
jalnog osiguranja, poreznim tijelima i sl.:  
U nadnice i pla će u novcu uklju čene su sljede će vrste primitaka:  
(a) osnovne nadnice i pla će koje se ispla ćuju u redovnim vremenskim razmacima;  
(b) dodatne isplate kao što su isplate za prekovremeni rad, rad no ću, rad vikendom, rad u neugodnim ili opasnim 
uvjetima;  
(c) dodaci za troškove života, lokalni dodaci i dodaci za život u inozemstvu;  
(d) bonusi ili druga izvanredna pla ćanja, povezani s ukupnim rezultatom društva i ispla ćeni na temelju programa 
nagra đivanja; bonusi na temelju proizvodnosti ili dobiti, boži ćnice bez socijalnih doprinosa zaposlenika (vidjeti 
to čku (c) stavka 4.07.); „trinaesta i četrnaesta pla ća” poznata i kao dodatna godišnja pla ća; 
(e) dodaci za prijevoz na posao i s posla, izuzev dodataka ili nadoknada troškova zaposlenicima za putovanja, 
odvojeni život, selidbu i troškove reprezentacije koje su snosili za vrijeme obnašanja svojih dužnosti (vidjeti 
to čku (a) stavka 4.07.);HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 123
 
(f) naknada za praznike ili godišnje odmore;  
(g) provizije, napojnice, kotacije i direktorske naknade ispla ćene zaposlenicima;  
(h) isplate poslodavaca zaposlenicima s naslova programa štednje;  
(i) izvanredne isplate zaposlenicima koji napuštaju tvrtku, koje nisu vezane za kolektivni ugovor;  
(j) dodaci za stanovanje koje poslodavci ispla ćuju zaposlenicima u novcu.  
Nadnice i pla će u naturi  
4.04.  Definicija:  nadnice i pla će u naturi sastoje se od roba i usluga ili drugih nenov čanih pogodnosti koje poslodavci 
daju bez naknade ili po smanjenim cijenama i koje zaposlenici mogu koristi u svoje vrijeme i prema svojoj 
diskrecijskoj odluci za svoje potrebe ili želje, ili potrebe ili želje drugih članova njihovih ku ćanstava.  
4.05. Primjeri nadnica i pla ća u naturi su:  
(a) hrana i pi će, uklju čuju ći ono konzumirano za vrijeme službenog puta, ali uz izuzetak posebne hrane i pi ća 
koje zahtijevaju izvanredni radni uvjeti. Smanjene cijene dobivene u besplatnim ili subvencioniranim kanti ­
nama ili na temelju bonova za ru čak, uklju čene su u nadnice i pla će u naturi;  
(b) vlastiti i kupljeni stambeni prostor ili usluge smještaja koje mogu koristiti svi članovi ku ćanstva kojem 
zaposlenik pripada;  
(c) uniforme ili druge vrste posebne odje će koju zaposlenici odabirom često odijevaju izvan radnog mjesta i na 
radnom mjestu;  
(d) servisi vozila ili druga trajna dobra za osobnu uporabu zaposlenika;  
(e) roba i usluge proizvedene kao  output  zaposlenikovih vlastitih proizvodnih procesa, kao što su besplatni 
prijevoz željeznicom ili zrakoplovom za zaposlenike, besplatan ugljen za rudare, besplatna hrana za zapo ­
slene u poljoprivredi;  
(f) davanje zaposlenicima i njihovim obiteljima sportskih objekata, rekreacijskih objekata ili objekata za godišnji 
odmor na korištenje;  
(g) prijevoz na posao i s posla, osim ako je organiziran tijekom radnog vremena; parkiralište za osobno vozilo 
kad bi ga u suprotnom trebalo platiti;  
(h) čuvanje djece zaposlenika;  
(i) pla ćanja poslodavaca u korist zaposlenika, koje poslodavci pla ćaju radnim vije ćima ili sli čnim tijelima;  
(j) bonusne dionice podijeljene zaposlenicima;  
(k) zajmovi zaposlenicima po smanjenim kamatnim stopama. Vrijednost ove pogodnosti procjenjuje se kao iznos 
koji bi zaposlenik morao platiti da do đe do primjene kamate po tržišnim uvjetima, umanjen za iznos stvarno 
pla ćene kamate. Pogodnost se bilježi pod nadnice i pla će u ra čunu stvaranja dohotka, a odnosno imputirano 
pla ćanje kamate poslodavca zaposleniku bilježi se u ra čunu primarne raspodjele dohotka;  
(l) dioni čke opcije, kad poslodavac daje zaposleniku opciju kupovine dionica po odre đenoj cijeni na budu ći 
datum (vidjeti stavke od 4.168. do 4.178.);  
(m) dohodak ostvaren od djelatnosti u korporacijskim sektorima koje nisu uzete u obzir i koji je preneseni 
zaposlenicima koji su sudjelovali u tim djelatnostima za vlastite potrebe.  
4.06. Roba i usluge dani zaposlenicima kao nadnice i pla će u naturi vrednuju se po bazi čnim cijenama kad ih 
poslodavac proizvodi, a po kupovnim cijenama kad ih poslodavac kupuje. Kad se daju besplatno, ukupna 
vrijednost nadnica i pla ća izra čunava se prema bazi čnim cijenama (ili kupovnim cijenama poslodavca kad ih 
poslodavac kupuje) doti čnih roba i usluga. Ova se vrijednost umanjuje za iznos koji pla ća zaposlenik kad se roba i 
usluge ne daju besplatno, ve ć po nižim cijenama.HR 124 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
4.07. Nadnicama i pla ćama nije obuhva ćeno sljede će: 
(a) izdaci poslodavaca potrebni za njihov proizvodni proces. Primjeri su sljede ći: 
(1) dodaci ili nadoknade zaposlenicima putnih troškova, troškova za odvojeni život, selidbu i troškova 
reprezentacije koje su imali pri obavljanju svojih dužnosti;  
(2) izdaci za pružanje dodatnih sadržaja na radnom mjestu, za obvezne lije čni čke preglede zbog naravi posla i 
za nabavu radne odje će koja se odijeva za rad;  
(3) usluge smještaja na radnom mjestu koje ne mogu koristiti ku ćanstva kojima zaposlenici pripadaju, kao što 
su, primjerice, kabine, spavaonice, radni čki hosteli i kolibe;  
(4) posebna hrana ili pi će koje zahtijevaju izvanredni radni uvjeti;  
(5) dodaci koji se pla ćaju zaposlenicima za kupovinu alata, opreme ili posebne odje će potrebne za njihov rad, 
ili odre đeni dio njihovih nadnica ili pla ća koji su prema svojem ugovoru o radu dužni odvojiti za 
navedene kupovine. U mjeri u kojoj se zaposlenicima od kojih ugovor o radu zahtijeva kupovinu alata, 
opreme, posebne odje će i sl., u potpunosti ne nadoknade ti troškovi, ostali troškovi koje snose odbijaju se 
od iznosa koje primaju s osnove nadnica i pla ća, a intermedijarna potrošnja poslodavaca se na odgova ­
raju ći na čin pove ćava.  
Izdaci za robu i usluge koje su poslodavci dužni pružiti svojim zaposlenicima kako bi potonji mogli obavljati 
svoj posao, smatraju se intermedijarnom potrošnjom poslodavaca;  
(b) Iznosi nadnica i pla ća koje poslodavci privremeno ispla ćuju svojim zaposlenicima u slu čaju bolesti, poro ­
diljnog dopusta, povrede na radu, invaliditeta itd. Ta pla ćanja smatraju se ostalim nemirovinskim naknadama 
socijalnog osiguranja (D.6222), a isti se iznosi bilježe pod imputirane nemirovinske socijalne doprinose 
poslodavaca (D.1222);  
(c) ostale naknade socijalnog osiguranja povezane s radom u obliku dodataka za djecu, bra čnog druga, obitelj, 
školovanje ili drugih dodataka za uzdržavanike te u obliku pružanja besplatnih medicinskih usluga (osim onih 
koje zahtjeva narav posla) zaposlenicima ili njihovim obiteljima;  
(d) porezi koje pla ća poslodavac na ra čun nadnica i pla ća - na primjer, porez na pla ću. Ovi porezi koje pla ćaju 
poduze ća procjenjuju se kao dio ispla ćenih nadnica i pla ća ili kao fiksni iznos po zaposlenoj osobi. Smatraju 
se ostalim porezima na proizvodnju;  
(e) pla ćanja vanjskim suradnicima za obavljeno djelo. Kad je dohodak koji su primili vanjski suradnici funkcija 
vrijednosti  outputa  odre đenog proizvodnog procesa za koji je odgovorna doti čna osoba, bez obzira koliko je 
rada u to utrošeno, ova naknada podrazumijeva da je radnik samozaposlen.  
Socijalni doprinosi poslodavaca (D.12)  
4.08.  Definicija:  socijalni doprinosi poslodavaca socijalni su doprinosi koje upla ćuju poslodavci u programe socijalne 
sigurnosti ili druge programe socijalnog osiguranja povezane s radom kako bi osigurali socijalne naknade za svoje 
zaposlenike.  
Iznos jednak vrijednosti socijalnih doprinosa koje snose poslodavci kako bi svojim zaposlenicima osigurali pravo 
na socijalne naknade, bilježi se pod naknade zaposlenicima. Socijalni doprinosi poslodavaca mogu biti stvarni ili 
imputirani.  
Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D.121)  
4.09.  Definicija:  stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D121) sastoje se od pla ćanja poslodavaca osiguravateljima u 
korist svojih zaposlenika (socijalna sigurnost i drugi programi socijalnog osiguranja povezani s radom). Ta 
pla ćanja pokrivaju zakonske, konvencionalne, ugovorne i dobrovoljne doprinose za osiguranje od socijalnih 
rizika ili potreba.  
Iako ih poslodavci izravno pla ćaju osiguravateljima, ti doprinosi poslodavaca smatraju se elementom naknada 
zaposlenicima. Zaposlenici se tada bilježe kao da pla ćaju doprinose osiguravateljima.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 125
 
Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca razvrstani su u dvije skupine: doprinosi povezani s mirovinama i doprinosi 
za druge pogodnosti, a bilježe se odvojeno pod sljede će naslove:  
(a) Stvarni mirovinski doprinosi poslodavaca (D.1211);  
(b) Stvarni nemirovinski doprinosi poslodavaca (D.1212).  
Stvarni nemirovinski doprinosi poslodavaca odgovaraju doprinosima povezanima sa socijalnim rizicima i potre ­
bama osim mirovina, kao što su bolovanje, porodiljni dopust, ozljeda na radu, invaliditet njihovih zaposlenika, 
tehnološki višak itd.  
Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D.122)  
4.10.  Definicija:  imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D.122) predstavljaju protustavku drugim naknadama soci ­
jalnog osiguranja (D.622) (manje budu ćih socijalnih doprinosa zaposlenika) i pla ćaju ih poslodavci izravno 
zaposlenicima ili bivšim zaposlenicima i drugim prihvatljivim osobama bez sudjelovanja osiguravaju ćih društava 
ili samostalnih mirovinskih fondova te bez osnivanja posebnog fonda ili formiranja odvojene pri čuve u tu svrhu.  
Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca razvrstani su u dvije skupine:  
(a) Imputirani mirovinski doprinosi poslodavaca (D.1221)  
Programi socijalnog osiguranja u odnosu na mirovine dijele se na odre đene sustave doprinosa ili odre đene 
sustave naknada.  
Odre đeni sustav doprinosa jest sustav u kojem se naknade utvr đuju prema doprinosima upla ćenima u sustav i 
prema povratu od ulaganja sredstava. U trenutku umirovljenja, zaposlenik je taj koji preuzima sve rizike 
povezane s plativim naknadama. Kod tih sustava nema imputiranih doprinosa, osim ako poslodavac sam 
upravlja sustavom. U tom slu čaju, troškovi upravljanja sustavom smatraju se imputiranim doprinosom koji se 
pla ća zaposleniku kao dio naknada zaposlenicima. Ovaj se iznos bilježi i kao izdatak za finalnu potrošnju 
ku ćanstva za financijske usluge.  
Odre đeni sustav naknada jest sustav u kojem se naknade plative članovima utvr đuju prema pravilima sustava, 
to jest, uporabom formule za utvr đivanje pla ćanja ili minimalnog pla ćanja. U tipi čnom odre đenom sustavu 
naknada, kako poslodavac tako i zaposlenik upla ćuju doprinose, pri čemu je doprinos zaposlenika obvezan i 
postotak je trenuta čne pla će. Troškovi navedenih naknada odgovornost su poslodavca. Poslodavac je taj koji 
preuzima rizik za pružanje naknada.  
U okviru odre đenog sustava naknada postoji imputirani doprinos poslodavca koji se izra čunava na sljede ći 
na čni: 
Imputirani doprinos poslodavca jednak je  
pove ćanju naknade zbog trenuta čnog razdoblja rada  
umanjeno  za zbroj stvarnog doprinosa poslodavca,  
umanjeno  za zbroj doprinosa zaposlenika,  
uve ćano za troškove upravljanja sustavom.  
Neki se sustavi mogu iskazati kao sustavi bez doprinosa, jer ni poslodavac niti zaposlenik ne upla ćuju stvarne 
doprinose. Me đutim, imputirani doprinos poslodavca izra čunava se i imputira kako je upravo opisano.  
Kad se mirovinska prava iz sustava za državne zaposlenike ne bilježe u središnje ra čune, imputirani mirovinski 
doprinosi državnih poslodavaca moraju se procijeniti na temelju aktuarskih izra čuna. Kad se aktuarskim 
izra čunima ne može dobiti dovoljna razina pouzdanosti, samo u tim slu čajevima mogu ća su dva druga 
pristupa za procjenu imputiranih mirovinskih doprinosa državnih poslodavaca kako slijedi:  
(1) na temelju razumnog postotka nadnica i pla ća koje se ispla ćuju postoje ćim zaposlenicima; iliHR 126 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(2) kao razlika izme đu plativih postoje ćih naknada i stvarnih doprinosa (kako od strane zaposlenika tako i od 
strane države kao poslodavca).  
(b) Imputirani nemirovinski doprinosi poslodavaca (D.1222)  
Činjenica da neke socijalne naknade poslodavci pla ćaju izravno, a ne putem fondova socijalne sigurnosti ili 
drugih osiguravatelja, ne utje če na njihovo bilježenje kao socijalne naknade. Budu ći da čine dio troškova rada 
poslodavaca, troškovi tih naknada uklju čeni su i u naknade zaposlenicima. Primici tih zaposlenika se, stoga, 
imputiraju u vrijednosti istovjetnoj iznosu socijalnih doprinosa potrebnih za osiguranje prava na socijalne 
naknade koje prikupe. Ti iznosi uzimaju u obzir sve stvarne doprinose koje je uplatio poslodavac ili zapo ­
slenik i ovise ne samo o razinama trenutno plativih naknada, ve ć i o na činima na koji će se u budu ćnosti 
vjerojatno razvijati obveze poslodavaca iz tih sustava kao posljedica čimbenika, kao sto su o čekivane promjene 
u brojevima, starosna podjela i o čekivani životni vijek njihovih sadašnjih i bivših zaposlenika. Vrijednosti 
imputirane doprinosima temelje se na istim aktuarskim izra čunima kojima se utvr đuju razine premija koje 
napla ćuju osiguravaju ća društva.  
U praksi, me đutim, može biti teško to čno izra čunati iznose tih imputiranih doprinosa. Poslodavac može sam 
sebe procijeniti, možda na temelju doprinosa upla ćenih u sli čne sustave fondova, kako bi izra čunao svoje 
vjerojatne budu će obveze, a takve se procijene mogu koristiti kad su dostupne. Druga prihvatljiva metoda je 
koristiti razumni postotak nadnica i pla ća koje se ispla ćuju postoje ćim zaposlenicima. U suprotnom, jedina 
prakti čna alternativa je koristiti nemirovinske naknade, bez formiranja pri čuva, koje poslodavac ispla ćuje 
tijekom istog obra čunskog razdoblja kao procjenu primitaka koji bi bili potrebni za pokrivanje imputiranih 
doprinosa. Stvarno pla ćenim naknadama u teku ćem razdoblju pruža se prihvatljiva procjena doprinosa i 
povezanih imputiranih naknada.  
4.11. U sektorskim ra čunima, trošak izravnih socijalnih naknada pojavljuje se prvo u uporabama u ra čunu stvaranja 
dohotka kao element naknada zaposlenicima, a potom u uporabama u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka kao 
socijalne naknade. Kako bi se potonji ra čun poravnao, pretpostavlja se da ku ćanstva zaposlenika vra ćaju sektorima 
poslodavaca imputirane socijalne doprinose poslodavaca, kojima se financiraju, uz eventualne socijalne doprinose 
zaposlenika, izravne socijalne naknade koje im ispla ćuju ti isti poslodavci. Taj idejni krug sli čan je onom stvarnih 
socijalnih doprinosa poslodavaca, koji prolaze kroz ra čune ku ćanstava te se nakon toga smatra da su ih ku ćanstva 
platila osiguravateljima.  
4.12. Vrijeme bilježenja naknada zaposlenicima:  
(a) nadnice i pla će (D.11) bilježe se u razdoblju u kojem je obavljen rad. Me đutim,  ad hoc  bonusi ili druga 
izvanredna pla ćanja, kao što su 13. pla će, bilježe se o dospije ću. Vrijeme bilježenja dioni čkih opcija proteže se 
kroz razdoblje od datuma dodijele do datuma opcijskog prava. Ako podaci nisu odgovaraju ći, vrijednost 
opcije bilježi se na datum opcijskog prava;  
(b) stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D.121) bilježe se u razdoblju u kojem je posao obavljen;  
(c) imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D.122) bilježe se prema sljede ćim skupinama:  
(1) oni koji predstavljaju protustavku obveznim izravnim socijalnim naknadama bilježe se u razdoblje u 
kojem je posao obavljen;  
(2) oni koji predstavljaju protustavku dobrovoljnim izravnim socijalnim naknadama bilježe se u vrijeme 
pružanja tih naknada.  
4.13. Naknade zaposlenicima sastoje je se od sljede ćih elemenata:  
(a) naknade rezidentnim zaposlenicima od rezidentnih poslodavaca;  
(b) naknade rezidentnim zaposlenicima od nerezidentnih poslodavaca;  
(c) naknade nerezidentnim zaposlenicima od rezidentnih poslodavaca;  
Stavke navedene u to čkama od (a) do (c) bilježe se kako slijedi:  
(1) naknade skupinama rezidentnih i nerezidentnih zaposlenika od rezidentnih poslodavaca, uz stavke navedene u 
to čkama (a) i (c), bilježe se kao uporabe u ra čun stvaranja dohotka sektora i djelatnosti kojima poslodavci 
pripadaju;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 127
 
(2) naknade rezidentnim zaposlenicima od skupina rezidentnih i nerezidentnih poslodavaca, uz stavke navedene u 
to čkama (a) i (b), bilježe se kao izvori u ra čunu alokacije primarnog dohotka ku ćanstava;  
(3) za stavku navedenu u to čki (b), naknade rezidentnim zaposlenicima od nerezidentnih poslodavaca bilježe se 
kao uporabe u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere;  
(4) za stavku navedenu u to čki (c), naknade nerezidentnim zaposlenicima od rezidentnih poslodavaca bilježe se 
kao izvori u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere;  
POREZI NA PROIZVODNJU I UVOZ (D.2)  
4.14.  Definicija:  porezi na proizvodnju i uvoz (D.2) sastoje se od obveznih, nepovratnih pla ćanja, u novcu ili u naturi, 
koje napla ćuje op ća država ili institucije Europske unije u odnosu na proizvodnju i uvoz roba i usluga, zapo ­ 
šljavanje radne snage, vlasništvo ili uporabu zemljišta, zgrada ili druge aktive koja se koristi u proizvodnji. Ti se 
porezi pla ćaju neovisno o ostvarenoj dobiti.  
4.15. Porezi na proizvodnju i uvoz sastoje se od sljede ćih elemenata:  
(a) poreza na proizvode (D.21):  
(1) poreza tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) (D.211);  
(2) poreza i carina na uvoz isklju čuju ći PDV (D.212);  
— uvoznih carina (D.2121),  
— poreza na uvoz isklju čuju ći PDV i carinu (D.2122);  
(3) poreza na proizvode isklju čuju ći PDV i uvozne poreze (D.214);  
(b) ostalih poreza na proizvodnju (D.29).  
Porezi na proizvode (D.21)  
4.16.  Definicija:  porezi na proizvode (D.21) su porezi koji se pla ćaju po jedinici doti čne robe ili usluge koja je 
proizvedena ili s kojom se obavila transakcija. Porez može biti odre đeni iznos novca po jedinici koli čine roba 
ili usluge, ili se može izra čunati kao utvr đeni postotak cijene po jedinici ili vrijednosti roba i usluga koje su 
proizvedene ili s kojima se obavila transakcija. Procijenjeni porezi na proizvod, neovisno o institucionalnoj jedinici 
koja pla ća porez, uklju čeni su u poreze na proizvode, osim ako su namjerno razvrstani u drugi naslov.  
Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) (D.211)  
4.17.  Definicija:  porez tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) na robu ili usluge koji po fazama napla ćuju poduze ća i 
koji se na kraju u potpunosti napla ćuje krajnjem kupcu.  
Ovim naslovom obuhva ćen je porez na dodanu vrijednost koji ubire op ća država i koji se primjenjuje na doma će 
i uvozne proizvode, te drugi porezi koji se odbijaju i primjenjuju prema sli čnim pravilima koja ure đuju PDV. Svi 
porezi tipa poreza na dodanu vrijednost su dalje u tekstu: PDV. Zajedni čka zna čajka PDV-a jest da su proizvo đači 
obvezni platiti državi samo razliku izme đu PDV-a na njihovu prodaju i PDV-a na njihovu kupovinu za interme ­
dijarnu potrošnju i bruto investicije u fiksni kapital.  
PDV se bilježi u neto iznosu u smislu da:  
(a) se  output  roba i usluga te uvoza vrednuje bez fakturiranog PDV-a;  
(b) se kupovine roba i usluga bilježe uklju čuju ći PDV koji se ne odbija. PDV se bilježi kao da ga snose kupci, ne 
prodavatelji, i to samo oni kupci koji ga ne mogu odbiti. Ve ći dio PDV-a se bilježi kao da je pla ćen na finalne 
uporabe, posebno na potrošnju ku ćanstava.  
Za ukupno gospodarstvo, PDV je jednak razlici izme đu ukupno fakturiranog PDV-a i ukupnog PDV-a koji se 
može odbiti (vidjeti stavak 4.27.).HR 128 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Porezi i carine na uvoz isklju čuju ći PDV (D.212)  
4.18.  Definicija:  porezi i carine na izvoz isklju čuju ći PDV (D.212) sastoje se od obveznih iznosa koje napla ćuje op ća 
država ili institucije Europske unije na uvoznu robu, isklju čuju ći PDV, kako bi je pustili u slobodan optjecaj na 
ekonomskom podru čju te na usluge koje nerezidentne jedinice pružaju rezidentnim jedinicama.  
U obvezna pla ćanja uklju čeni su:  
(a) uvozne carine (D.2121): one se sastoje od carina ili drugih uvoznih nameta koji se pla ćaju u skladu s 
dodacima carinskim tarifama na robe posebne vrste kad ta roba ulazi za uporabu na ekonomsko podru čje 
zemlje korištenja;  
(b) porezi na uvoz isklju čuju ći PDV i uvoznu carinu (D.2122).  
U ovaj naslov uklju čeni su:  
(1) nameti na uvozne poljoprivredne proizvode;  
(2) nov čani kompenzacijski iznosi koji se pla ćaju na uvoz;  
(3) trošarine i posebni porezi na odre đene uvozne proizvode, pod uvjetom da te carine i poreze na sli čne 
proizvode doma ćeg podrijetla pla ća sama podružnica proizvo đača; 
(4) op ći porezi na prodaju koji se pla ćaju na uvoz roba i usluga;  
(5) porezi na posebne usluge koje pružaju nerezidentna poduze ća rezidentnim jedinicama na ekonomskom 
podru čju; 
(6) dobit državnih poduze ća koja imaju monopol nad uvozom nekih roba ili usluga, koja se prenosi državi.  
Neto porezi i carine na uvoz isklju čuju ći PDV izra čunavaju se odbitkom uvoznih subvencija (D.311) od poreza i 
carina na uvoz isklju čuju ći PDV (D.212).  
Porezi na proizvode, isklju čuju ći PDV i uvozne poreze (D.214)  
4.19.  Definicija:  porezi na proizvode, isklju čuju ći PDV i uvozne poreze (D.214) sastoje se od poreza na robe i usluge 
koji postaju plativi kao posljedica proizvodnje, izvoza, prodaje, prijenosa,  leasinga  ili isporuke tih roba ili usluga, ili 
kao posljedica njihovog korištenja za vlastitu potrošnju ili investiranja u vlastiti kapital.  
4.20. Ovim naslovom posebno su obuhva ćeni: 
(a) trošarine i porezi na potrošnju (osim onih uklju čenih u poreze i carine na uvoz);  
(b) biljezi na prodaju odre đenih proizvoda, kao što su alkoholna pi ća ili duhan te na pravne dokumente ili 
čekove;  
(c) porezi na financijske i kapitalne transakcije, plative kod kupovine ili prodaje nefinancijske i financijske aktive, 
uklju čuju ći mjenja čke poslove. Oni postaju plativima kad do đe do promjene vlasništva nad zemljištem ili 
drugom aktivom, osim kad je to posljedica kapitalnih transfera (uglavnom nasljedstva i darova). Smatraju se 
porezima na usluge posrednika;  
(d) porezi na registraciju osobnih vozila;  
(e) porezi na zabavu;  
(f) porezi na lutrije, igre na sre ću i kla đenje, osim onih na dobitke;  
(g) porezi na premije osiguranja;  
(h) drugi porezi na posebne usluge: hotelske usluge ili usluge smještaja, usluge stanovanja, restorana, prijevoza, 
komunikacija, oglašavanja;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 129
 
(i) porezi na promet (isklju čuju ći poreze tipa PDV-a): ovi obuhva ćaju poreze na veleprodaju i maloprodaju, 
poreze na kupovinu, poreze na promet;  
(j) dobit ili fiskalni monopoli koji se prenose državi, osim onih koji imaju monopol na uvoz odre đene robe ili 
usluge (uklju čeno u D.2122). Fiskalni monopoli državna su poduze ća kojima je odobren zakonski monopol 
na proizvodnju ili distribuciju odre đene vrste roba ili usluge u svrhu ostvarivanja prihoda, a ne interesa 
politike javnog gospodarstva ili socijalne politike. Kad se državnom poduze ću dodjele monopolske ovlasti 
na temelju namjerne gospodarske ili socijalne politike zbog posebne naravi roba ili usluge ili proizvodne 
tehnologije - primjerice, komunalije, pošta i telekomunikacije, željeznice i tako dalje - to se ne smatra 
fiskalnim monopolom;  
(k) izvozne carine i nov čani kompenzacijski iznosi koji se napla ćuju na izvoz.  
4.21. Neto porezi na proizvode dobivaju se odbijanjem subvencija na proizvode (D.31) od poreza na proizvode (D.21).  
Ostali porezi na proizvodnju (D.29)  
4.22.  Definicija:  ostali porezi na proizvodnju (D.29) sastoje se od svih poreza koje poduze ća snose kao posljedicu 
obavljanja proizvodnje, neovisno o koli čini proizvedenih ili prodanih roba i usluga.  
Ostali porezi na proizvodnju mogu se pla ćati na zemljište, fiksnu aktivu ili radnu snagu zaposlenu u proizvodnom 
procesu ili na odre đene djelatnosti ili transakcije.  
4.23. U ostale poreze na proizvodnju (D.29) uklju čeno je sljede će: 
(a) porezi na vlasništvo ili korištenje zemljišta, zgrada ili drugih objekata koje poduze ća koriste za proizvodnju 
(uklju čuju ći vlasnike-stanare stanova);  
(b) porezi na korištenje fiksne aktive (na primjer vozila, strojeva i opreme) za potrebe proizvodnje, neovisno o 
tome je li aktiva u vlasništvu ili u zakupu;  
(c) porezi na ukupni iznos nadnice i porezi na pla će; 
(d) porezi na me đunarodne transakcije (na primjer putovanja u inozemstvo, doznake u inozemstvo ili sli čne 
transakcije s nerezidentima) za potrebe proizvodnje;  
(e) porezi koje poduze ća pla ćaju za dozvole za rad i stru čne dozvole ako se te dozvole daju automatski po 
pla ćanju dugovanih iznosa. U ovom slu čaju vjerojatno je da se radi jednostavno o sredstvu za ostvarivanje 
prihoda, iako država može dati certifikat ili odobrenje zauzvrat. Me đutim, ako država koristi izdavanje 
dozvola kako bi obavljala neku odgovaraju ću regulatornu funkciju, kao na primjer kad država provjerava 
primjerenost ili sigurnost poslovnog prostora, pouzdanost ili sigurnost korištene opreme, stru čnost zapo ­
slenog osoblja, kvalitetu ili normu proizvedenih roba ili usluga kao uvjet za davanje doti čne dozvole, pla ćanja 
se smatraju kupovinom pruženih usluga, osim ako su iznosi napla ćeni za dozvole u potpunosti nerazmjerni 
troškovima provjera koje je obavila država;  
(f) porezi na one čišćenje od proizvodnih djelatnosti. Sastoje se od poreza na emisiju ili ispuštanje u okoliš 
otrovnih plinova, teku ćina ili drugih štetnih tvari. Njima nisu obuhva ćena pla ćanja s osnove sakupljanja i 
odlaganja otpada ili otrovnih tvari od strane tijela javnih vlasti, koja čine intermedijarnu potrošnju poduze ća; 
(g) nedovoljno pla ćanje PDV-a kao posljedica paušalnog sustava, što je često slu čaj u poljoprivredi.  
4.24. Iz ostalih porezi na proizvodnju isklju čeni su porezi na osobno korištenje vozila i drugog od strane ku ćanstava, 
koji se bilježe pod teku će poreze na dohodak, bogatstvo i sl.  
Porezi na proizvodnju i uvoz koji se pla ćaju institucijama Europske unije  
4.25. U poreze na proizvodnju i uvoz koji se pla ćaju institucijama Europske unije uklju čeni su sljede ći porezi koje 
napla ćuju nacionalne vlade u ime institucija Europske unije: primici od zajedni čke poljoprivredne politike: nameti 
na uvozne poljoprivredne proizvode, nov čani kompenzacijski iznosi koji se pla ćaju na izvoz i uvoz, nameti na 
proizvodnju še ćera i porez na izoglukozu, porez na suodgovornost na mlijeko i žitarice; primici od trgovine s 
tre ćim zemljama: carine uvedene na temelju Integrirane tarife Europske zajednice (TARIC).HR 130 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Porezima na proizvodnju i uvoz koji se pla ćaju institucijama Europske unije nisu obuhva ćena tre ća vlastita 
sredstva koja se temelje na PDV-u koja je uklju čena u druge teku će transfere pod naslovom „Vlastita sredstva 
EU-a koja se temelje na PDV-u i BND-u” (D.76) (vidjeti stavak 4.140.).  
Porezi na proizvodnju i uvoz: vrijeme bilježenja i iznosi koji se bilježe  
4.26. Bilježenje poreza na proizvodnju i uvoz: porezi na proizvodnju i uvoz bilježe se kad se obave aktivnosti, 
transakcije ili nastupe drugi doga đaji koji stvaraju obveze pla ćanja poreza.  
4.27. Neke gospodarske aktivnosti, transakcije ili doga đaji koji stvaraju obvezu pla ćanja poreza izmi ču pažnji poreznih 
tijela. Iz tih aktivnosti, transakcija ili doga đaja ne proizlazi financijska aktiva ili pasiva u obliku dugovanja ili 
potraživanja. Bilježeni iznosi su oni koji su utvr đeni poreznim obra čunima, prijavama ili drugim dokumentima 
kojima se stvaraju obveze u obliku obveze pla ćanja za porezne obveznike. Nema imputiranja poreza koji nisu 
utvr đeni poreznim obra čunima.  
Porezi koji se bilježe u ra čunima dolaze iz dva izvora: iznosa utvr đenih obra čunima i prijavama ili na temelju 
gotovinskih primitaka.  
(a) Ako se koriste obra čuni i prijave, iznosi se ispravljaju za koeficijent koji odražava obra čunane i prijavljene, a 
nikad napla ćene iznose. Alternativno postupanje je da se kapitalni transfer (D.995) relevantnim sektorima, 
kako je opisan u to čki (j) stavka 4.165., bilježi kao jednak tom ispravku. Koeficijenti se procjenjuju na temelju 
prethodnog iskustva i sadašnjih o čekivanja u odnosu na obra čunane i prijavljene, a nikad napla ćene iznose. 
Oni se odre đuju prema razli čitim vrstama poreza.  
(b) Ako se koriste gotovinski primici, oni moraju biti vremenski uskla đeni tako da se novac pripiše u vrijeme 
obavljanja aktivnosti kako bi se stvorila porezna obveza. Ovo se uskla đivanje temelji na prosje čnoj vremenskoj 
razlici izme đu aktivnosti i poreznog primitka u gotovini.  
4.28. Ukupna vrijednost bilježenih poreza uklju čuje pripisanu, dospjelu zateznu kamatu na poreze i nov čane kazne koje 
su odredila porezna tijela kad se te kamate i nov čane kazne ne mogu utvrditi zasebno. Ukupnom vrijednoš ću 
poreza obuhva ćena su davanja uvedena u pogledu naplate ili povrata dugovanih poreza. Ukupna vrijednost 
umanjuje se za iznos svih smanjenja poreza koja je provela op ća država u okviru ekonomske politike i svih 
povrata poreza proizašlih iz prepla ćenog poreza.  
4.29. U sustavima ra čuna porezi na proizvodnju i uvoz (D.2) bilježe se kako slijedi:  
(a) na strani uporaba, u ra čunu stvaranja dohotka ukupnog gospodarstva;  
(b) na strani izvora, u ra čunu alokacije primarnog dohotka sektora op će države i u ra čunu inozemstva za 
primarne dohotke i teku će transfere.  
Porezi na proizvode bilježe se kao izvori u ra čun roba i usluga ukupnog gospodarstva. Ovo omogu ćava da se 
izvori roba i usluga - vrednovani bez poreza na proizvode - uravnoteže s uporabama koje se vredniju s tim 
porezima.  
Ostali porezi na proizvodnju (D.29) bilježe se kao uporabe u ra čunu stvaranja dohotka djelatnosti ili sektora koji 
ih pla ćaju. 
SUBVENCIJE (D.3)  
4.30.  Definicija:  subvencije (D.3) su teku ći nepovratni iznosi koje ispla ćuje op ća država ili institucije Europske unije 
rezidentnim proizvo đačima.  
Sljede ći su primjeri ciljeva davanja subvencija:  
(a) utjecanje na razine proizvodnje:  
(b) utjecanje na cijene proizvoda; ili  
(c) utjecanje na primitke od proizvodnih faktora.  
Netržišni proizvo đači mogu dobiti ostale subvencije za proizvodnju samo ako ta pla ćanja ovise o op ćim propi ­
sima primjenjivima kako na tržišne tako i na netržišne proizvo đače. 
Subvencije na proizvode ne bilježe se u netržišni  output  (P.13).HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 131
 
4.31. Subvencije koje dodjeljuju institucije Europske unije pokrivaju samo teku će transfere koje navedene institucije 
izravno obave prema jedinicama rezidentnih proizvo đača. 
4.32. Subvencije se dijele na:  
(a) subvencije na proizvode (D.31):  
(1) uvozne subvencije (D.311);  
(2) ostale subvencije na proizvode (D.319);  
(b) ostale subvencije na proizvodnju (D.39).  
Subvencije na proizvode (D.31)  
4.33.  Definicija:  subvencije na proizvode (D.31) subvencije su koje se pla ćaju po jedinici proizvedene ili uvezene robe ili 
usluge.  
Iznos subvencija na proizvode može se iskazati na sljede će na čine: 
(a) kao odre đen iznos novca po jedinici koli čine roba ili usluge;  
(b) kao odre đeni postotak cijene po jedinici;  
(c) kao razlika izme đu odre đene ciljne cijene i tržišne cijene koju pla ća kupac.  
Subvencija na proizvod obi čno postaje plativa kad se roba proizvede, proda ili uveze, ali može biti plativa i u 
drugim okolnostima, kao na primjer, kad se roba prenese, iznajmi, isporu či ili iskoristi za vlastitu potrošnju ili 
investiranje u vlastiti kapital.  
Subvencije na proizvode primjenjuju se samo na tržišne  outpute  (P.11) ili na  outpute  za vlastitu krajnju uporabu 
(P.12).  
Uvozne subvencije (D.311)  
4.34.  Definicija:  uvozne subvencije (D.311) sastoje se od subvencija na robu i usluge koje postaju plative kad roba 
prije đe državnu granicu radi uporabe na ekonomskom podru čju ili kad se usluge isporu če rezidentnim institucio ­
nalnim jedinicama.  
U uvozne subvencije uklju čeni su gubici nastali zbog namjerne državne politike državnih trgovinskih organizacija 
čija je funkcija kupovati proizvode od nerezidenata pa ih zatim prodavati rezidentima po nižim cijenama.  
Ostale subvencije na proizvode (D.319)  
4.35. Ostalim subvencijama na proizvode (D.319) obuhva ćeno je sljede će: 
(a) subvencije na proizvode ku ćne uporabe: one se sastoje od subvencija koje se pla ćaju rezidentnim proizvo ­ 
đačima u pogledu njihove proizvodnje koja se koristi ili troši na ekonomskom podru čju; 
(b) gubici državnih trgovinskih organizacija čija je funkcija kupovati proizvode rezidentnih proizvo đača pa ih 
zatim prodavati rezidentima ili nerezidentima po nižim cijenama, kad ti gubici nastanu zbog namjerne 
državne gospodarske ili socijalne politike;  
(c) subvencije javnim društvima ili kvazi-društvima za podmirenje neprestanih gubitaka od proizvodnih djelat ­
nosti koje ona snose kao posljedicu naplatnih cijena nižih od njihovih prosje čnih troškova proizvodnje zbog 
namjerne državne ili europske gospodarske i socijalne politike;  
(d) izravne subvencije na izvoz koje se pla ćaju izravno rezidentnim proizvo đačima kad roba napusti ekonomsko 
podru čje ili kad se usluge pružaju nerezidentima - osim povrata na carinskoj granici prethodno pla ćenih 
poreza na proizvode i odricanja od poreza koji bi se dugovali da se roba prodaje ili koristi na ekonomskom 
podru čju;HR 132 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ostale subvencije na proizvodnju (D.39)  
4.36.  Definicija:  ostale subvencije na proizvodnju (D.39) sastoje se od subvencija osim subvencija na proizvode, koje 
jedinice rezidentnog proizvo đača mogu dobiti kao posljedicu obavljanja proizvodnje.  
Netržišni proizvo đači mogu dobiti ostale subvencije za proizvodnju za svoj netržišni  output  samo ako ta pla ćanja 
op će države ovise o op ćim propisima primjenjivima kako na tržišne tako i na netržišne proizvo đače. 
4.37. U ostale subvencije na proizvodnju (D.39) uklju čeni su sljede ći primjeri:  
(a) subvencije za pla će ili radnu snagu, to jest, subvencije koje se pla ćaju za ukupni ra čun nadnice ili pla će ili 
ukupnu radnu snagu ili za zapošljavanje odre đenih kategorija ljudi, kao što su osobe s tjelesnim ošte ćenjem ili 
osobe koje su nezaposlene dulje vrijeme ili za troškove plana obuke koje organiziraju ili financiraju poduze ća; 
(b) subvencije za smanjenje zaga đenja: sastoje se od teku ćih subvencija namijenjenih pokrivanju dijela ili svih 
troškova dodatne prerade u svrhu smanjenja ili suzbijanja ispuštanja one čišćuju ćih tvari u okoliš;  
(c) potpore za oslobo đenje od pla ćanja kamata koje se daju jedinicama rezidentnih proizvo đača i kad su namije ­
njene poticanju ili investiranju u kapital. Kad potpora ima dvostruku namjenu kako financiranja otplate duga 
tako pla ćanja kamate na njega i kad je nije mogu će podijeliti na ta dva elementa, cijela se potpora smatra 
investicijskom potporom. Poticaji za oslobo đenje od pla ćanja kamate teku ći su transferi osmišljeni kako bi 
proizvo đačima olakšali poslovne troškove. U ra čunima se smatraju subvencijama proizvo đačima koji imaju 
koristi od njih i kad razliku u kamati pla ća država izravno kreditnoj instituciji koja je odobrila kredit;  
(d) prekomjerno pla ćanje PDV-a kao posljedica paušalnog sustava, što je često slu čaj u poljoprivredi.  
4.38. Sljede će se ne smatra subvencijama (D.3):  
(a) teku ći transferi op će države ku ćanstvima u njihovom svojstvu potroša ča. Smatraju se socijalnim naknadama 
(D.62 ili D.63) ili raznim teku ćim transferima (D.75);  
(b) teku ći transferi izme đu razli čitih dijelova op će države u njihovom svojstvu proizvo đača netržišnih roba i 
usluga, osim ostalih subvencija na proizvodnju (D.39). Teku ći transferi bilježe se kao teku ći transferi unutar 
op će države (D.73);  
(c) investicijske potpore (D.92);  
(d) izvanredne uplate u fondove socijalnog osiguranja u mjeri u kojoj su te uplate namijenjene pove ćanju 
aktuarskih rezervi tih fondova. Te se uplate bilježe kao ostali kapitalni transferi (D.99);  
(e) transferi op će države nefinancijskim društvima i kvazi-društvima za potrebe pokrivanja gubitaka akumuliranih 
tijekom nekoliko financijskih godina ili posebnih gubitaka zbog čimbenika izvan kontrole poduze ća, koji se 
bilježe kao ostali kapitalni transferi (D.99);  
(f) otpis dugova koje su jedinice proizvo đača imale prema državi (kao posljedica, primjerice, kredita koje je 
državna agencija odobrila nefinancijskom poduze ću koje je akumuliralo poslovne gubitke tijekom nekoliko 
financijskih godina). Te se transakcije u ra čunima smatraju ostalim kapitalnim transferima (D.99);  
(g) pla ćanja op će države ili inozemstva za štete na kapitalnoj robi ili gubitke kapitalnih roba zbog ratnih 
djelovanja, drugih politi čkih doga đaja ili nacionalnih katastrofa. Bilježe se kao ostali kapitalni transferi (D.99);  
(h) dionice i drugi vlasni čki vrijednosni papiri u trgova čkim društvima koje je kupila op ća država, koji su iskazani 
pod naslovom vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investicijskim fondovima (AF.5);  
(i) pla ćanja agenciji op će države koja je preuzela odgovornost za prekomjerna mirovinska davanja koja utje ču na 
javno poduze će. Ta se pla ćanja bilježe kao razni teku ći transferi (D.75);HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 133
 
(j) pla ćanja op će države tržišnim proizvo đačima za potpuno ili djelomi čno pla ćanje roba i usluga koje ti tržišni 
proizvo đači izravno i samostalno pružaju ku ćanstvima u kontekstu socijalnih rizika ili potreba (vidjeti stavak 
4.84..) i na koja ku ćanstva imaju pravo. Ta su pla ćanja uklju čena u izdatak za individualnu potrošnju op će 
države (P.31) i naknadno u socijalne transfere u naturi - tržišnu proizvodnju koju kupuju država i NPUSK-ovi 
(D.632) i stvarnu individualnu potrošnju ku ćanstava (P.41).  
4.39. Vrijeme bilježenja: subvencije (D.3) se bilježe kad nastane transakcija ili doga đaj (proizvodnja, prodaja, uvoz itd.) 
koji dovodi do subvencije.  
Posebni slu čajevi su sljede ći: 
(a) subvencije u obliku razlike izme đu kupovne cijene i prodajne cijene koju napla ćuje državna trgovinska 
agencija bilježe se u trenutku u kojem agencija kupi robu;  
(b) subvencije čija je namjena pokriti gubitak koji je nastao za proizvo đača bilježe se u trenutku u kojem agencija 
op će države odlu či pokriti gubitak.  
4.40. Subvencije (D.3) bilježe se kao:  
(a) negativne uporabe u ra čunu stvaranja dohotka ukupnog gospodarstva;  
(b) negativni izvori u ra čunu alokacije primarnog dohotka sektora op će države i u ra čunu inozemstva za 
primarne dohotke i teku će transfere.  
Subvencije na proizvode bilježe se kao negativni izvori u ra čunu roba i usluga ukupnog gospodarstva.  
Ostale subvencije na proizvodnju (D.39) se bilježe kao izvori u ra čunu stvaranja dohotka djelatnosti ili sektora 
koji ih pla ćaju. 
Posljedice sustava višestrukih deviznih te čajeva po poreze na proizvodnju i uvoz te po subvencije: višestruki 
devizni te čajevi trenuta čno nisu primjenjivi me đu državama članicama. U takvom sustavu:  
(a) implicitni porezi na uvoz smatraju se porezima na uvoz isklju čuju ći PDV i carinu (D.2122);  
(b) implicitni porezi na izvoz smatraju se porezima na proizvode, isklju čuju ći PDV i uvozne poreze (D.214);  
(c) implicitne subvencije na proizvode smatraju se uvoznim subvencijama (D.311);  
(d) implicitne subvencije na izvoz smatraju se ostalim subvencijama na proizvode (D.319).;  
VLASNI ČKI DOHODAK (D.4)  
4.41.  Definicija:  vlasni čki dohodak (D.4.) stvara se kad vlasnici financijske aktive i prirodnih resursa stave financijsku 
aktivu i prirodne resurse na raspolaganje drugim institucionalnim jedinicama. Dohodak koji se pla ća za uporabu 
financijske aktive naziva se investicijskim dohotkom, dok se dohodak koji se pla ća za uporabu prirodnih resursa 
naziva zakupninom. Vlasni čki je dohodak zbroj investicijskog dohotka i zakupnine.  
Vlasni čki dohodci se razvrstavaju kako slijedi:  
(a) kamata (D.41);  
(b) raspodijeljeni dohodak društava (D.42);  
(1) dividende (D.421);  
(2) povla čenje iz dohotka kvazi-društava (D.422);  
(c) ponovno uložena zarada od izravnih stranih ulaganja (D.43);  
(d) ostala ulaganja (D.44):  
(1) dohodak od ulaganja koji se pripisuje ugovarateljima osiguranja (D.441);HR 134 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(2) dohodak od ulaganja koji se pla ća iz mirovinskih prava (D.442);  
(3) dohodak od ulaganja koji se može pripisati dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova (D.443);  
(e) zakupnine (D.45).  
Kamata (D.41)  
4.42.  Definicija:  kamata (D.41) je vlasni čki dohodak koji primaju vlasnici financijske aktive za stavljanje na raspolaganje 
te financijske aktive drugoj institucionalnoj jedinici. Primjenjuje se na sljede ću financijsku aktivu:  
(a) depozite (AF.2);  
(b) dužni čke instrumente (AF.3);  
(c) zajmove (AF.4);  
(d) ostala potraživanja (AF.8).  
Dohodak od držanja i alokacija posebnih prava vu čenja (SDR) i od nealociranih ra čuna zlata smatra se kamatom. 
Financijska aktiva koja za posljedicu ima kamatu čini potraživanja vjerovnika od dužnika. Vjerovnici pozajmljuju 
financijska sredstva dužnicima što dovodi do stvaranja jednog od gore navedenih financijskih instrumenata.  
Kamate na depozite i zajmove  
4.43. Iznosima kamata koje na depozite daju i koje na zajmove napla ćuju financijske institucije obuhva ćen je ispravak 
za maržu koji predstavlja implicitno pla ćanje za pružene usluge financijskih institucija pri davanju zajmova i 
prihva ćanja depozita. Pla ćanje ili primici podijeljeni su na dio naknada za usluge i dio koncepta kamata nacio ­
nalnih ra čuna. Stvarna pla ćanja financijskim institucijama ili primici financijskih institucija, opisani kao bankovna 
kamata koju treba podijeliti tako da se koncept kamata nacionalnih ra čuna i naknade za usluge mogu bilježiti 
zasebno. Iznosi kamata nacionalnih ra čuna, koje zajmoprimci pla ćaju financijskim institucijama manji su od 
bankovne kamate za procijenjene vrijednosti plativih naknada dok su iznosi kamata nacionalnih ra čuna koje 
potražuju depozitari ve ći od bankovne kamate za iznos plative naknade za uslugu. Vrijednosti naknada bilježi se 
kao prodaja usluga u proizvodne ra čune financijskih institucija i kao uporabe u ra čune njihovih klijenata.  
Kamata na dužni čke instrumente  
4.44. Kamata na dužni čke instrumente obuhva ća kamatu na mjenice i sli čne kratkoro čne instrumente te kamatu na 
obveznice i zadužnice.  
Kamata na mjenice i sli čne kratkoro čne instrumente  
4.45. Razlika izme đu nominalne vrijednosti i pla ćene cijene u trenutku izdanja (odnosno diskonta) je mjera kamate koja 
se pla ća tijekom životnog vijeka mjenice. Pove ćanje vrijednosti mjenice zbog akumulirane pripisane kamate ne 
predstavlja vlasni čku dobit jer je prouzro čena pove ćanjem nepla ćene glavnice, a ne promjenom cijene aktive. 
Ostale promjene vrijednosti mjenice smatraju se vlasni čkim dobicima/gubicima.  
Kamata na obveznice i zadužnice  
4.46. Obveznice i zadužnice dugoro čne su vrijednosnice koje vlasniku daju bezuvjetno pravo na fiksni ili ugovorno 
utvr đeni varijabilni prihod novca u obliku isplata kuponskih kamata ili na odre đeni fiksni iznos na odre đeni 
datum ili datume kad vrijednosnica postaje iskupivom, ili oba navedena prava.  
(a) obveznice bez kupona: nema isplata kuponskih kamata. Kamata koja se temelji na razlici izme đu cijene iskupa 
i cijene izdanja mora se raspodijeliti po godinama do datuma dospije ća obveznice. Vlasnik obveznice ponovno 
ulaže kamatu koja se pripisuje svake godine tako da se protustavke koje odgovaraju vrijednosti pripisane 
kamate bilježe u financijski ra čun kao vlasnikovo stjecanje dodatnih obveznica i kao dodatno izdanje dodatnih 
obveznica od strane izdavatelja ili dužnika (to jest kao rast „obujma” prvobitne obveznice);  
(b) druge obveznice, uklju čuju ći obveznice s velikim diskontom. Kamata se sastoji od dva elementa:  
(1) iznos nov čanog dohotka od kuponskih kamata koji se dobiva u svakom razdoblju;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 135
 
(2) iznos obra čunane kamate u svakom razdoblju koja se pripisuje razlici izme đu cijene iskupa i cijene 
izdanja, izra čunano kao i za obveznice bez kupona;  
(c) vrijednosnice vezane uz indeks:  
(1) iznosi kuponski kamata i/ili nepla ćene glavnice vezani su za op ći indeks cijena. Promjena vrijednosti 
nepla ćene glavnice izme đu po četka i kraja odre đenog obra čunskog razdoblja zbog kretanja odnosnog 
indeksa smatra se kamatom pripisanom u tom razdoblju uz sve kamate dospjele na pla ćanje u tom 
razdoblju;  
(2) iznosi koji se pla ćaju o dospije ću vezani su za parcijalni indeks kojim je obuhva ćen element vlasni čkog 
dobitka. Pripisivanje kamata utvr đuje se odre đivanjem stope prirasta u trenutku izdanja. Prema tome, 
kamata je razlika izme đu cijene izdanja i tržišnog o čekivanja na po četku svih iznosa koje će dužnik morati 
platiti; taj iznos bilježi se kao kamata pripisiva tijekom životnog vijeka instrumenta. Ovaj se pristup bilježi 
kao dohodak s osnove prinosa od dospije ća pri izdavanju, što obuhva ća rezultate indeksacije predvi đene u 
trenutku stvaranja instrumenta. Odstupanje od temeljnog indeksa od prvobitno o čekivanog dovodi do 
vlasni čkih dobitaka ili gubitaka koji obi čno ne će nestati tijekom životnog vijeka instrumenta.  
Kamata koja se pripisuje kao posljedica indeksacije zapravo se ponovno ulaže u vrijednosnicu i mora se bilježiti u 
financijske ra čune vlasnika i izdavatelja.  
Ugovori o  zamjeni  kamatnih stopa i terminski ugovori o kamatnoj stopi  
4.47. Pla ćanje koje proizlazi iz aranžmana o zamjeni bilježi se u financijski ra čun kao transakcija s financijskim 
izvedenicama, a ne kao kamata bilježena kao vlasni čki dohodak. Transakcije iz terminskih ugovora o kamatnoj 
stopi bilježe se u financijski ra čun kao transakcije s financijskim izvedenicama, a ne kao vlasni čki dohodak.  
Kamata na financijski leasing  
4.48. Financijski  leasing  metoda je financiranja, primjerice, kupovine strojeva i opreme. Davatelj  leasinga  kupuje opremu, 
a primatelj  leasinga  ugovara pla ćanje najamnina koje omogu ćuju davatelju  leasinga , tijekom razdoblja trajanja 
ugovora, povrat njegovih troškova, uklju čuju ći kamate pla ćene na novac koji je korišten za kupovinu opreme.  
Smatra se da davatelj  leasinga  daje primatelju zajam u iznosu istovjetnom iznosu cijene koju je kupac platio za 
aktivu, a taj se zajam otpla ćuje tijekom razdoblja trajanja  leasinga . Smatra se, stoga, da najamninu koju pla ća 
primatelj  leasinga  u svakom razdoblju čine dva elementa: otplata glavnice i pla ćanje kamate. Kamatna stopa na 
pripisani zajam utvr đuje se prema ukupnom iznosu pla ćenih najamnina tijekom trajanja  leasinga  u odnosu na 
kupovnu cijenu aktive. Dio najamnine koji čini kamatu opada tijekom trajanja  leasing a kako se otpla ćuje glavnica. 
Prvobitni najam primatelja  leasinga , s naknadnim otplatama glavnice, bilježi se u financijski ra čun davatelja  leasinga  
i primatelja  leasinga . Pla ćanje kamate bilježi se kao kamata u ra čunu primarne raspodjele dohotka.  
Ostale kamate  
4.49. Ostalim kamatama obuhva ćeno je sljede će: 
(a) kamata na minus na bankovnom ra čunu;  
(b) dodatna kamata koja se pla ća na depozite koji stoje dulje od prvobitno ugovorenog; i  
(c) pla ćanja kamata vlasnicima obveznica dodijeljenih na temelju nagradnog izvla čenja.  
Vrijeme bilježenja  
4.50. Kamata se bilježi na obra čunskoj osnovi, to jest, kamata se bilježi kako se vjerovniku neprestano pripisuje tijekom 
vremena na iznos neotpla ćene glavnice. Kamata koja se pripisuje u svakom obra čunskom razdoblju mora se 
bilježiti, bez obzira je li stvarno pla ćena ili pripisana neotpla ćenoj glavnici. Kad nije pla ćena, pove ćanje glavnice 
bilježi se u financijski ra čun kao stjecanje financijske aktive od strane vjerovnika i kao istovijetno preuzimanje 
obveze od strane dužnika.  
4.51. Kamata se bilježi prije odbitka poreza na nju. Primljena i pla ćena kamata bilježi se s odobrenim oslobo đenjima od 
kamate, neovisno o tome pla ćaju li se ta odobrenja izravno financijskim institucijama ili korisnicima (vidjeti 
stavak 4.37.).HR 136 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Vrijednost usluga koje pružaju financijski posrednici koje su raspore đene na razli čite klijente, stvarna pla ćanja 
kamate prema financijskim posrednicima ili primitke kamata od njih uskla đuju se kako bi se uklonile marže koje 
predstavljaju implicitne naknade koje u čine financijski posrednici. Iznos kamate koji korisnici kredita pla ćaju 
financijskim posrednicima potrebno je umanjiti za procijenjene vrijednosti dugovanih naknada, dok je iznos 
kamate koji potražuju ulaga či potrebno pove ćati. Vrijednosti naknada smatraju se pla ćanjima usluga koje 
pružaju financijski posrednici svojim klijentima, a ne pla ćanjima kamate.  
4.52. Kamata se u sustavu ra čuna bilježi kao:  
(a) izvori i uporabe u ra čunu alokacije primarnog dohotka sektora;  
(b) izvori i uporabe u ra čunu sektora inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere.  
Raspodijeljeni dohodak društava (D.42)  
Dividende (D.421)  
4.53.  Definicija:  dividende (D.421) su oblik vlasni čkog dohotka na koji vlasnici dionica (AF.5) stje ču pravo kao poslje ­
dicu, primjerice, stavljanja financijskih sredstava na raspolaganje društvima.  
Prikupljanje vlasni čkog kapitala izdavanjem dionica je na čin prikupljanja nov čanih sredstava. Za razliku od 
kreditnog kapitala, vlasni čki kapital ne prouzrokuje obvezu odre đenu u nov čanom smislu i ne daje vlasnicima 
dionica društva pravo na fiksni ili unaprijed odre đeni prihod. Dividende su sve raspodjele dobiti koje dioni čari ili 
vlasnici društva prime od društva.  
4.54. Dividendama su obuhva ćeni i:  
(a) dionice izdane dioni čarima kao isplata dividende za financijsku godinu. Izdanja bonusnih dionica koja pred ­
stavljaju kapitalizaciju vlastitih sredstava u obliku pri čuva i neraspodijeljene dobiti te stvaraju nove dionice za 
dioni čara razmjerno njihovim udjelima, nisu uklju čena;  
(b) dohodak koji javna poduze ća priznata kao neovisne pravne osobe koje nisu osnovane kao trgova čka društva 
pla ćaju op ćoj državi;  
(c) dohodak ostvaren od aktivnosti koje nisu uzete u promatranje i koji je prenesen vlasnicima društava koji 
sudjeluju u tim aktivnostima za vlastite potrebe.  
4.55. Iz dividendi (D.421) su isklju čene superdividende.  
Superdividende su dividende koje su velike u odnosu na nedavnu razinu dividendi i zarade. Kako bi se procijenilo 
jesu li dividende velike, koristi se pojam raspodjeljivog dohotka. Raspodjeljivi dohodak društva jednak je podu ­
zetni čkom dohotku, uve ćano za sva potraživanja s naslova teku ćih transfera i umanjeno za sve dugovane teku će 
transfere te umanjeno za ispravak za promjene u mirovinskim pravima. Omjer dividendi i raspodjeljivog dohotka 
odnedavno se koristi za procjenu vjerodostojnosti teku će razine dividendi. Ako se razina dividendi proglasi 
prekomjernom, dividende koje prouzrokuju višak smatraju se financijskim transakcijama i kategoriziraju se kao 
„superdividende”. Te se superdividende smatraju povla čenjem vlasni čkog kapitala iz društva (F.5). Taj se tretman 
primjenjuje na društva, bilo da su pravne osobe, bilo da su kvazi-društva i bilo da podliježu inozemnoj, bilo 
doma ćoj privatnoj kontroli.  
4.56. U slu čaju javnih društava superdividende su velika i neredovna pla ćanja ili pla ćanja koja prelaze poduzetni čki 
dohodak u odnosnom obra čunskom razdoblju, koja se financiraju iz akumuliranih pri čuva ili prodaje aktive. 
Sperdividende javnih društava moraju se bilježiti kao povla čenja vlasni čkih udjela (F.5) za iznos razlike izme đu 
pla ćanja i poduzetni čkog dohotka u odnosnom obra čunskom razdoblju (vidjeti stavak 20.206.).  
Predujmovi dividendi opisani su u stavku 20.207.  
4.57. Vrijeme bilježenja: Premda predstavljaju dio dohotka ostvarenog tijekom odre đenog razdoblja, dividende se ne 
bilježe na obra čunskoj osnovi. Kratko, nakon što se dividenda prijavi, ali prije no što uistinu postane plativom, 
dionice se mogu prodati „bez dividende”, što zna či da se dividenda još uvijek mora isplatiti vlasniku na datum na 
koji je prijavljena, a ne na datum dospije ća. Dionica prodana „bez dividende” stoga vrijedi manje od one prodane 
bez ovog ograni čenja. Vrijeme bilježenja dividendi je trenutak u kojem cijena dionice po činje kotirati bez 
dividende, a ne po cijeni u koju je dividenda uklju čena.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 137
 
Dividende se bilježe kao:  
(a) uporabe u ra čunu alokacije primarnog dohotka sektora u koje su razvrstana društva;  
(b) izvori u ra čunu alokacije primarnog dohotka sektora u koje su razvrstani dioni čari; 
(c) uporabe i izvori u ra čunu sektora inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere.  
Povla čenja iz dohotka kvazi-društava (D.422)  
4.58.  Definicija:  povla čenja iz dohotka kvazi-društava (D.4222) iznosi su koje poduzetnici povla če za vlastite potrebe iz 
dobiti koju su ostvarila kvazi-društva koja im pripadaju.  
Ta povla čenja bilježe se prije odbitka teku ćih poreza na dohodak, bogatstvo i sl. za koje se smatra da ih uvijek 
pla ćaju vlasnici tvrtki.  
Kad kvazi-društvo ostvari poslovnu dobit, jedinica u čijem je vlasništvu može ostaviti dio ili cijelu dobit u tvrtki, 
posebno za potrebe investiranja. Dohodak koji ostane u tvrtki prikazuje se kao štednja kvazi-društva, a samo 
dobit koju vlasnici jedinice povuku bilježi se u ra čune pod naslov povla čenja iz dohotka kvazi-društava.  
4.59. Kad dobit u sektoru inozemstva ostvare poslovnice, filijale i sl. rezidentnih poduze ća, pod uvjetom da se te 
poslovnice i sl. smatraju nerezidentnim jedinicama, zadržana dobit iskazuje se kao ponovno uložena zarada od 
izravnih stranih ulaganja. Samo se dohodak stvarno prenesen mati čnom poduze ću u ra čunima smatra povla če­
njima iz dohotka kvazi-društava primljenog iz inozemstva. Ista se na čela primjenjuju na odnose izme đu poslo ­
vnica, filijala i sl. koje posluju na ekonomskom podru čju i nerezidentnog mati čnog poduze ća kojem pripadaju.  
4.60. Povla čenjima iz dohotka kvazi-društava obuhva ćen je neto poslovni višak koji su primili rezidenti kao vlasnici 
zemljišta i zgrada u inozemstvu ili nerezidenti kao vlasnici zemljišta i zgrada na doti čnom ekonomskom podru čju. 
U pogledu transakcija zemljištem i zgradama koje obavljaju nerezidentne jedinice na ekonomskom podru čju 
odre đene zemlje, stvaraju se doma će rezidentne jedinice u kojima nerezidentni vlasnici posjeduju vlasni čke udjele.  
Vrijednost zakupnine stanova u inozemstvu u kojima stanuju vlasnici bilježi se kao uvoz usluga, a odnosni neto 
poslovni višak kao primarni dohodak koji se pla ća inozemstvu.  
Povla čenjima iz dohotka kvazi-društava obuhva ćen je dohodak ostvaren od aktivnosti kvazi-društava koje nisu 
uzete u promatranje, koji se prenosi vlasnicima društava koji sudjeluju u tim djelatnostima za vlastite potrebe.  
4.61. U povla čenja iz dohotka kvazi-društava nisu uklju čeni iznosi koje njihovi vlasnici prime od:  
(a) prodaje postoje ćih kapitalnih roba angažiranih u fiksnoj aktivi;  
(b) prodaje zemljišta i ostale neproizvedene aktive;  
(c) povla čenja vlasni čkih udjela.  
Ti se iznosi u financijskom ra čunu smatraju povla čenjima iz vlasni čkih udjela, jer su jednaki iznosu djelomi čne ili 
ukupne likvidacije vlasni čkih udjela u kvazi-društvima. Ako je kvazi-društvo u vlasništvu države i ako neprestano 
posluje s manjkom zbog namjerne državne gospodarske i socijalne politike, redovni transferi financijskih sredstava 
države poduze ću za potrebe pokrivanja njegovih gubitaka smatraju se subvencijama.  
4.62. Vrijeme bilježenja: povla čenja iz dohotka kvazi-društava bilježe se kad ih provedu vlasnici.  
4.63. Povla čenja iz dohotka kvazi-društava u sustavu ra čuna pojavljuju se kao:  
(a) uporabe u ra čunu alokacije primarnog dohotka sektora u koje su kvazi-društva razvrstana;HR 138 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) izvori u ra čunu alokacije primarnog dohotka sektora u koje su vlasnici razvrstani;  
(c) uporabe i izvori u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere.  
Ponovno uložena zarada od izravnih ulaganja u inozemstvo (D.43)  
4.64.  Definicija:  ponovno uložena zarada od izravnih ulaganja u inozemstvo (D.43) jednaka je poslovnom višku 
poduze ća za izravna ulaganja u inozemstvo  
uve ćano za vlasni čki dohodak ili teku će transfere koji se potražuju,  
umanjeno  za vlasni čki dohodak ili teku će transfere koji se duguju, uklju čuju ći stvarne doznake izravnim 
inozemnim investitorima i teku će poreze koje treba platiti na dohodak, bogatstvo i sl. poduze ća za 
izravna ulaganja u inozemstvo.  
4.65. Poduze će za izravna ulaganja u inozemstvo može biti pravna osoba ili subjekt koji nije pravna osoba, u kojem 
investitor koji je rezidentan u drugom gospodarstvu drži 10 % ili više redovnih dionica ili prava glasa, kada je rije č 
o u pravnoj osobi ili njihovog ekvivalenta, kada je rije č o subjektu koji nije pravna osoba. Poduze ćima za izravna 
ulaganja u inozemstvo obuhva ćeni su subjekti koji su utvr đeni kao društva-k ćeri, povezana društva i poslovnice. 
Društvo k ćer je društvo u više od 50 %-tnom vlasništvu investitora, povezano društvo je društvo u 50 %-tnom ili 
manjem vlasništvu investitora, a poslovnica je subjekt u potpunom ili zajedni čkom vlasništvu subjekta koji nije 
pravna osoba. Odnos izravnog ulaganja u inozemstvo može biti izravan ili neizravan, ovisno o vlasni čkom lancu. 
„Poduze ća za izravna ulaganja u inozemstvo” širi su pojam od „društava pod inozemnom kontrolom”.  
4.66. Stvarne raspodjele mogu se obaviti iz poduzetni čkog dohotka poduze ća za izravna ulaganja u inozemstvo u 
obliku dividendi ili povla čenja dohotka iz kvazi-društava. Usto, zadržana dobit smatra se kao da je raspodijeljena i 
dozna čena inozemnim izravnim ulaga čima razmjerno njihovom vlasništvu nad vlasni čkim udjelima poduze ća i 
kao da su je oni zatim ponovno uložili pove ćanjem vlasni čkih udjela u financijskom ra čunu. Ponovno uložena 
zarada od izravnih ulaganja u inozemstvo može biti pozitivna ili negativna.  
4.67. Vrijeme bilježenja: ponovno uložena zarada od izravnih ulaganja u inozemstvo bilježi se kad je ostvarena.  
U sustavu ra čuna, ponovno uložena zarada od izravnih stranih ulaganja bilježi se kao:  
(a) uporabe i izvori u ra čunu alokacije primarnog dohotka sektora;  
(b) uporabe i izvori u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere.  
Ostala ulaganja (D.44)  
Dohodak od ulaganja koji se pripisuje ugovarateljima osiguranja (D.441)  
4.68.  Definicija:  Dohodak od ulaganja koji se pripisuje ugovarateljima osiguranja odgovara ukupnom primljenom 
primarnom dohotku od ulaganja tehni čkih pri čuva osiguranja. Pri čuve su kad osiguravaju će društvo prizna 
odnosnu obvezu ugovarateljima osiguranja.  
Osiguravaju ća društva ulažu tehni čke pri čuve osiguranja u financijsku aktivu ili zemljište (od kojih se dobiva neto 
vlasni čki dohodak, to jest, nakon odbitka svih pla ćenih kamata) ili zgrade (kojima se ostvaruju neto poslovni 
viškovi).  
Dohodak od ulaganja koji se pripisuje ugovarateljima osiguranja bilježi se zasebno po ugovarateljima neživotnih 
osiguranja i ugovarateljima životnih osiguranja.  
Obveze po policama neživotnog osiguranja osiguravaju ćeg društva prema ugovaratelju osiguranja su iznos premije 
upla ćene, ali još nezara đene, vrijednost dospjelih, a nepla ćenih odštetnih zahtjeva i pri čuve za još neprijavljene 
štete ili štete koje su prijavljene, ali nisu još ispla ćene. Osiguravaju će društvo ima tehni čke pri čuve za pokri će ove 
obveze. Dohodak od ulaganja u ove pri čuve smatra se dohotkom koji se pripisuje ugovarateljima osiguranja pa se 
zatim raspodjeljuje ugovarateljima osiguranja u ra čunu alokacije primarnog dohotka te se vra ća osiguravaju ćem 
društvu kao dodatak premiji u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka.  
Za institucionalnu jedinicu koja upravlja planom standardiziranih kreditnih osiguranja za naknade, može postojati 
i dohodak od ulaganja ostvaren od pri čuva naknada, no on se mora i prikazati kao da je raspodijeljen jedinicama 
koje pla ćaju naknade (koje ne moraju biti jedinice koje ostvaruju korist od osiguranja) te se smatra dodatnim 
naknadama u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 139
 
Za police životnog osiguranja i anuitete, osiguravaju ća društva imaju obveze prema ugovarateljima osiguranja i 
rentijerima u iznosu jednakom sadašnjoj vrijednosti o čekivanih šteta. Za pokri će tih obveza osiguravaju ća društva 
imaju financijska sredstva koja pripadaju ugovarateljima osiguranja i koja se sastoje od pripisanih bonusa od 
osiguranja sa sudjelovanjem u dobiti i pri čuva za pla ćanje budu ćih bonusa i drugih potraživanja kako ugovaratelja 
osiguranja tako i rentijera. Ta se financijska sredstva ulažu u financijsku i nefinancijsku aktivu.  
Bonusi pripisivi ugovarateljima polica životnog osiguranja bilježe se kao dobit od ulaganja koju primaju ugova ­
ratelji osiguranja i smatraju se dodacima na premiju koje ugovaratelji osiguranja pla ćaju osiguravaju ćim društvima.  
Dohodak od ulaganja koji se pripisuje ugovarateljima životnog osiguranja bilježi se u ra čunu alokacije primarnog 
dohotka kao dugovanje osiguravaju ćeg društva i potraživanje ku ćanstava. Za razliku od neživotnih osiguranja ili 
mirovina, iznos se prenosi u štednju pa se zatim bilježi kao financijska transakcija, to čnije kao pove ćanje obveza 
osiguravaju ćih društava, uve ćano za nove premije i umanjeno za naknade za uslugu te za osiguranja koja se 
ispla ćuju. 
Dohodak od ulaganja koji se pla ća iz mirovinskih prava (D.442)  
4.69. Mirovinska prava proizlaze iz jedne od dvije razli čite vrste mirovinskih sustava. To su odre đeni sustavi doprinosa i 
odre đeni sustavi naknada (za mirovinu).  
Odre đeni sustav naknada je sustav u koji se doprinosi kako poslodavaca tako i zaposlenika ulažu u ime zapo ­
slenika kao budu ćih umirovljenika. Nije raspoloživ ni jedan drugi izvor financiranja mirovina niti se sredstva 
koriste za drugo. Dohodak od ulaganja koji se pla ća na odre đena prava na doprinose jednak je dohotku od 
ulaganja na financijska sredstva uve ćanom za dohodak ostvaren davanjem u zakup zemljišta i zgrada u vlasništvu 
fonda.  
Zna čajka odre đenog sustava naknada je da se za utvr đivanje razine iznosa koji se trebaju isplatiti umirovljenicima 
koristi formula. Ova zna čajka omogu ćava utvr đivanje razine prava kao sadašnje vrijednosti svih budu ćih pla ćanja, 
izra čunane primjenom aktuarskih pretpostavki duljine životnog vijeka te gospodarskih pretpostavki o kamatama 
ili diskontnoj stopi. Sadašnja vrijednost prava na po četku godine pove ćava se jer je datum dospije ća prava bliži za 
godinu dana. Ovo se pove ćanje smatra dohotkom od ulaganja koji se pripisuje primateljima mirovine u slu čaju 
odre đenog sustava naknada. Na iznos pove ćanja ne utje če činjenica ima li mirovinski program uistinu dovoljno 
financijskih sredstava za ispunjenje svih obveza ili ne, niti vrsta pove ćanja financijskih sredstava, na primjer, radi li 
se o dohotku od ulaganja ili vlasni čkoj dobiti.  
Dohodak od ulaganja koji se može pripisati dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova (D.443 ) 
4.70. Dohodak od ulaganja koji se može pripisati dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova, uklju čuju ći uzajamne 
fondove (eng.  mutual funds ) i otvorene fondove (eng.  unit trusts ), sastoji se od sljede ćih zasebnih elemenata:  
— dividendi koje se pripisuju dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova (D.4431),  
— zadržane dobiti koja se pripisuje dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova (D.4432).  
Komponenta dividende bilježi se na isti na čin kao dividende pojedinih trgova čkih društava kako je opisano gore. 
Komponenta zadržane dobiti bilježi se primjenom istih na čela kao onih opisanih za poduze ća za izravna ulaganja 
u inozemstvo, ali se obra čunava bez ponovno uložene zarade od izravnih ulaganja u inozemstvo. Preostala 
zadržana odbit pripisuje se dioni čarima investicijskog fonda koji napuštaju fond bez štednje, a dioni čari inve ­
sticijskog fonda je ponovo unašaju u fond transakcijom koja se bilježi u financijski ra čun. 
Vlasni čki dohodak koji prime uzajamni fondovi bilježi se kao vlasni čki dohodak dioni čara i ako nije raspodijeljen 
ve ć ponovno uložen u njihovo ime.  
Dioni čara neizravno ispla ćuju svoj udio u fondu upravlja čkim društvima za upravljanje njihovim ulaganjima. 
Naknada za ovu uslugu je izdatak dioni čara, ne fondova.  
Vrijeme bilježenja: Ostala ulaganja bilježe se kad se obra čunaju.  
4.71. Ostala ulaganja se u sustavu ra čuna bilježe kao:  
(a) izvori u ra čunu alokacije primarnog dohotka ugovaratelja osiguranja i imatelja udjela u investicijskom fondu;HR 140 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) uporabe u ra čunu alokacije primarnog dohotka osiguravatelja, mirovinskih fondova i investicijskih fondova;  
(c) izvori i uporabe u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere.  
Zakupnine (D.45)  
4.72.  Definicija:  zakupnine su vlasni čki dohodak koji prima vlasnik prirodnih resursa za stavljanje na raspolaganje 
prirodnog resursa drugoj institucionalnoj jedinici.  
Postoje dvije razli čite vrste resursnih zakupnina: zakupnina zemljišta i zakupnina ispodpovršinskih resursa. 
Resursne zakupnine drugih prirodnih resursa, kao što je radijski spektar, slijede isti primjer.  
Razlika izme đu zakupnina i najamnina je da su zakupnine oblik vlasni čkog dohotka, a najamnine pla ćanja za 
usluge. Najamnine su iznosi koji se pla ćaju na temelju operativnog  leasinga  za uporabu fiksne aktive koja pripada 
drugoj jedinici. Zakupnine su iznosi koji se pla ćaju na temelju zakupa resursa za pristup prirodnom resursu.  
Zakupnina zemljišta  
Zakupnina koju prima vlasnik zemljišta od zakupca čini oblik vlasni čkog dohotka. Zakupninama zemljišta 
obuhva ćene su i zakupnine koje se pla ćaju vlasnicima unutarnjih voda i rijeka za pravo korištenja tih voda u 
rekreacijske ili druge svrhe, uklju čuju ći ribarenje.  
Vlasnik zemljišta pla ća zemljišne poreze i snosi troškove održavanja s osnove vlasništva nad zemljištem. Ti porezi 
i troškovi smatraju se plativima od osobe koja ima pravo kori štenja zemljišta, za koju se smatra da ih odbija od 
zakupnine koju bi u suprotnom bila dužna platiti vlasniku zemljišta. Zakupnina umanjena na taj na čin za poreze i 
druge troškove koji su obveza vlasnika zemljišta naziva se „zakupnina nakon oporezivanja”.  
4.73. Zakupninama zemljišta nisu obuhva ćene najamnine zgrada i stanova koji se nalaze na zemljištu; te najamnine 
smatraju se pla ćanjem tržišne usluge koju pruža vlasnik najmoprimcu zagrade ili stana i bilježe se u ra čune kao 
intermedijarna ili finalna potrošnja najmoprimca. Ako ne postoji objektivna osnova za podjelu pla ćanja na 
zakupninu zemljišta i najamninu zgrada koje se na njemu nalaze, ukupan se iznos smatra zakupninom kada 
se procjeni da vrijednost zemljišta prelazi vrijednost zgrade na zemljištu, dok se u suprotnom smatra najamninom.  
Zakupnine ispodpovršinske aktive  
4.74. Ovim su naslovom obuhva ćeni tantijemi koje ostvaruju vlasnici ležišta minerala ili fosilnih goriva (ugljen, nafta ili 
prirodni plin), bilo da su oni privatne ili državne jedinice, koji drugim institucionalnim jedinicama daju u zakup ta 
ležišta dozvoljavaju ći im njihovo istraživanje ili va đenje iz njih tijekom odre đenog razdoblja.  
4.75. Vrijeme bilježenja zakupnina: zakupnine se bilježe u razdoblju u kojem postanu plative.  
4.76. Zakupnine se u sustavu ra čuna bilježe:  
(b) pod izvore i uporabe u ra čunu alokacije primarnog dohotka sektora;  
(b) pod izvore i uporabe u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere.  
TEKU ĆI POREZI NA DOHODAK, BOGATSTVO I SL. (D.5)  
4.77.  Definicija:  teku ćim porezima na dohodak, bogatstvo i sl. (D.5) pokrivaju se sva obvezna, nepovratna pla ćanja u 
novcu ili naturi koje povremeno uvode op ća država i inozemni sektor na dohodak i bogatstvo institucionalnih 
jedinica te neke povremene poreze koji se ne utvr đuju na taj dohodak niti na to bogatstvo.  
Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo i sl. dijele se na:  
(a) poreze na dohodak (D.51);  
(b) ostale teku će poreze (D.59).  
Porezi na dohodak (D.51)  
4.78.  Definicija:  porezi na dohodak (D.51) sastoje se od poreza na dohodak, dobit i kapitalnu dobit. Utvr đuju se na 
temelju stvarnog ili pretpostavljenog dohotka pojedinaca, ku ćanstava, društava ili neprofitnih institucija (NPU-ovi). 
Uklju čuju poreze utvr đene na udjele u vlasništvu, zemlji ili nekretninama kada se ti udjeli koriste kao osnovica za 
procjenu dohotka njihovih vlasnika.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 141
 
Porezima na dohodak obuhva ćeni su:  
(a) porezi na dohodak pojedinaca ili ku ćanstava, primjer kojeg je dohodak od rada, vlasništva, poduzetništva, 
mirovina itd., isklju čuju ći poreze koje odbijaju poslodavci, kao što su na primjer porezi po odbitku. U ovo su 
uklju čeni porezi na dohodak vlasnika subjekata koji nisu pravne osobe;  
(b) porezi na dohodak ili dobit trgova čkih društava;  
(c) porezi na vlasni čke dobitke;  
(d) porezi na dobitke od lutrije ili igara kla đenja koji se pla ćaju na iznose koje prime dobitnici, a koji su druga čiji 
od poreza na promet prire điva ča igara kla đenja ili lutrije koji se smatraju porezima na proizvode.  
Ostali teku ći porezi (D.59)  
4.79. Ostalim teku ćim porezima (D.59) obuhva ćeni su:  
(a) teku ći porezi na kapital koji se sastoje od poreza na vlasništvo ili korištenje zemljišta ili zgrada, koje pla ćaju 
vlasnici i teku ćih poreza na neto bogatstvo i drugu aktivu, na primjer nakit - osim poreza navedenih pod D.29 
(koje pla ćaju poduze ća kao posljedicu obavljanja djelatnosti proizvodnje) i onih pod D.51 (porezi na doho ­
dak);  
(b) glavarine koje se napla ćuju po odrasloj osobi ili ku ćanstvu, neovisno o dohotku ili bogatstvu;  
(c) porezi na rashode koji se pla ćaju na ukupne rashode osoba ili ku ćanstava;  
(d) pla ćanja ku ćanstava za dozvole za posjedovanje ili za uporabu u neposlovne svrhe, vozila, plovila ili letjelica ili 
za dozvole za rekreacijski lov, streljaštvo ili ribolov itd. Razlika izme đu poreza i kupovine usluga od države 
odre đuje se u skladu s istim kriterijima koji se koriste u slu čaju iznosa koje pla ćaju poduze ća, odnosno ako 
izdavanje dozvola podrazumijeva malo rada ili nikakav rad države ili ako se dozvole daju automatski po 
pla ćanju dugovanih iznosa, vjerojatno je da su oni jednostavno sredstvo ostvarivanja prihoda, iako država 
može zauzvrat dati neku vrstu potvrde ili odobrenja; u tim slu čajevima njihovo pla ćanje smatra se porezima. 
Ako, me đutim, država koristi izdavanje dozvola kako bi uspostavila neku odgovaraju ću regulatornu funkciju 
(kao što je provjera nadležnosti ili kvalifikacija doti čne osobe), obavljena pla ćanja smatraju se kupovinom 
usluga od države, a ne pla ćanja poreza, osim ako su jasno nerazmjerna trošku pružanja usluga;  
(e) porezi na me đunarodne transakcije, primjerice putovanje u inozemstvo, inozemne doznake, inozemna 
ulaganja i sl., osim onih koje pla ćaju proizvo đači i osim uvoznih carina koje pla ćaju ku ćanstva.  
4.80. U teku će poreze na dohodak, bogatstvo i sl. nisu uklju čeni: 
(a) porezi na ostavinu ili porezi na darove izme đu živih osoba, za koje se smatra da se napla ćuju na kapital 
korisnika i koji se iskazuju pod naslovom porezi na kapital (D.91);  
(b) povremeni ili izvanredni nameti na kapital ili bogatstvo koji se bilježe kao porezi na kapital (D.91);  
(c) porezi na zemljišta, zgrade ili drugu aktivu u vlasništvu ili zakupu poduze ća koje poduze ća koriste za 
proizvodnju, a ti se porezi smatraju ostalim porezima na proizvodnju (D.29);  
(d) pla ćanja od strane ku ćanstava za dozvole osim dozvola za uporabu vozila, plovila ili letjelica ili dozvola za 
rekreacijski lov, streljaštvo ili ribolov: voza čke ili pilotske dozvole, oružni listovi i naknade državi, kao što su 
članarine za muzeje ili knjižnice, naknade za odlaganje otpada, pristojbe za izdavanje putovnica, naknade 
zra čnih luka, sudske pristojbe i sl., koje se, u ve ćini slu čajeva, smatraju kupovinom usluga koje pruža država, 
ako zadovoljavaju kriterije bilježenja kao usluga odre đene to čkom (d) stavka 4.79.  
4.81. U ukupnu vrijednosti poreza uklju čene su zatezne kamate na dospjele poreze i nov čane kazne koje odre đuju 
porezna tijela ako nema podataka za zasebnu procjenu tih kamata i nov čanih kazni; uklju čene su naknade koje se 
napla ćuju u vezi s vra ćanjem i procjenom nepodmirenih poreza, umanjene za iznos smanjenja koja primjenjuje 
op ća država u okviru ekonomske politike te za povrate prepla ćenih iznosa.  
Subvencije i socijalne naknade koje su dostupne putem poreznog sustava u obliku poreznih kredita i u činak 
sustava povezanih pla ćanja na sustav naplate poreza pove ćava se. Porezni krediti čine poreznu olakšicu kojom se 
smanjuje porezna obveza korisnika.HR 142 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ako sustav poreznog kredita ima za posljedicu primanje od strane korisnika viška kada je olakšica ve ća od 
obveze, sustav poreznog kredita je sustav plativog poreznog kredita. U sustavu plativog poreznog kredita, pla ćanja 
se mogu dodijeliti i osobama koje nisu i koje jesu porezni obveznici. U sustavu plativog poreznog kredita cijeli 
iznos poreznih kredita bilježi se kao državni rashod, a ne kao smanjenje prihoda od poreza.  
Za razliku od navedenog, neki sustavi poreznog kredita nisu sustavi plativog poreznog kredita i u njima su 
porezni krediti ograni čeni na visinu porezne obveze. U sustavima neplativog poreznog kredita svi porezni krediti 
ugra đeni su u porezni sustav i smanjuju državne prihode od poreza.  
4.82. Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo i sl. bilježe se kada se obave aktivnosti, transakcije ili nastupe drugi doga đaji 
kojima se stvaraju obveze pla ćanja poreza.  
Me đutim, neke gospodarske aktivnost, transakcije ili doga đaji, koji bi na temelju poreznog zakonodavstva trebali 
obvezati doti čne jedinice na pla ćanje poreza, neprestano izmi ču pažnji poreznih tijela. Bilo bi nerealno pretpo ­
staviti da iz tih aktivnosti, transakcija ili doga đaja proizlazi financijska aktiva ili pasiva u obliku dugovanja ili 
potraživanja. Iznosi koji se bilježe odre đuju se na temelju dugovanih iznosa samo kada su utvr đeni poreznim 
obra čunima, prijavama ili drugim dokumentima na temelju kojih se stvaraju obveze u obliku jasnih obveza 
pla ćanja od strane poreznih obveznika. Porezi koji nedostaju ne pripisuju se ako nisu utvr đeni poreznim obra ­ 
čunima.  
Porezi koji se bilježe u ra čune dolaze iz dva izvora: iz iznosa utvr đenih obra čunom i prijava te na temelju 
gotovinskih primitaka.  
(a) Ako se koriste obra čuni i prijave, iznosi se ispravljaju za koeficijent kojim se odražavaju obra čunani i 
prijavljeni, a nikad napla ćeni iznosi. Alternativna metoda je bilježenje kapitalnih transfera odgovaraju ćim 
sektorima u iznosu jednakom iznosu ispravka. Koeficijenti se procjenjuju na temelju prethodnog iskustva i 
sadašnjih o čekivanja u odnosu na obra čunane i prijavljene, a nikada napla ćene iznose. Odre đuju se prema 
razli čitim vrstama poreza.  
(b) Ako se koriste gotovinski primici, oni moraju biti vremenski uskla đeni tako da se novac pripiše u vrijeme 
obavljanja aktivnosti, transakcija ili u vrijeme nastanka drugih doga đaja kako bi se stvorila porezna obveza (ili 
kada je iznos poreza odre đen, u slu čaju nekih poreza na dohodak). To se uskla đivanje zasniva na prosje čnoj 
vremenskoj razlici izme đu aktivnosti, transakcija ili drugih doga đaja (ili odre đivanja iznosa poreza) i poreznih 
primitaka u gotovini.  
Kada ih poslodavac obustavi na izvoru, teku ći porezi na dohodak, bogatstvo i sl. uklju čeni su u nadnice i pla će i 
ako ih poslodavac nije prenio op ćoj državi. Sektor ku ćanstava prikazuje se kao da pla ća puni iznos sektoru op će 
države. Stvarno nepla ćeni iznosi neutraliziraju se pod D.995 kao kapitalni transferi op će države sektorima 
poslodavaca.  
U nekim slu čajevima obveza pla ćanja poreza na dohodak može se utvrditi samo u kasnijem obra čunskom 
razdoblju u odnosu na razdoblje u kojem je dohodak obra čunan. Potrebna je, stoga, odre đena fleksibilnost u 
pogledu trenutka u vremenu u kojem se ti porezi bilježe. Porezi na dohodak koji se obustavljaju na izvoru, kao 
što su porezi PKZ (plativo kad je zara đeno) i redovni predujmovi poreza na dohodak, mogu se bilježiti u 
razdobljima u kojima su pla ćeni, a sve kona čne porezne obveze na dohodak mogu se bilježiti u razdoblju 
utvr đivanja obveze.  
Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo i sl. bilježe se kao:  
(b) uporabe u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka sektora u koje su porezni obveznici razvrstani;  
(b) izvori u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka op će države;  
(b) uporabe i izvori u ra čun inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere.  
SOCIJALNI DOPRINOSI I NAKNADE (D.6)  
4.83.  Definicija:  socijalne su naknade transferi ku ćanstvima, u novcu ili naturi, namijenjeni pomaganju ku ćanstava od 
financijskog tereta odre đenog broja rizika ili potreba, koje putem zajedni čki ure đenih sustava ili izvan njih 
ispla ćuju državne jedinice i NPUSK-ovi; one uklju čuju pla ćanja od op će države proizvo đačima koja individualno 
koriste ku ćanstva i koja se izvršavaju u kontekstu socijalnih rizika ili potreba.  
4.84. Popis rizika ili potreba koje mogu dovesti do socijalnih naknada je kako slijedi:  
(a) bolest;  
(b) invaliditet;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 143
 
(c) nezgoda na radu ili profesionalna bolest;  
(d) starost  
(e) nadživjele osobe;  
(f) porodiljni dopust;  
(g) obitelj;  
(h) unaprje đenje rada;  
(i) nezaposlenost;  
(j) stanovanje;  
(k) obrazovanje;  
(l) op ća potrebitost.  
U slu čaju stanovanja, iznosi koje tijela javne vlasti pla ćaju stanarima kako bi smanjila njihove stanarine socijalne 
su naknade, izuzev posebnih naknada koje pla ćaju tijela javne vlasti kao poslodavci.  
4.85. U socijalne naknade uklju čeni su:  
(a) teku ći i paušalni transferi iz programa koji primaju doprinose, pokrivaju cijelu zajednicu ili velike dijelove 
zajednice i koje uvode i kontroliraju državne jedinice (programi socijalne sigurnosti);  
(b) teku ći i paušalni transferi iz programa koje su uspostavili poslodavci u ime svojih zaposlenika, bivših zapo ­
slenika ili uzdržavanih osoba (ostali programi socijalnog osiguranja povezani s radom). Doprinose mogu 
pla ćati zaposlenici i/ili poslodavci, a mogu ih pla ćati i samozaposlene osobe;  
(c) teku ći transferi od državnih jedinica i NPUSK-ova, koji ne ovise o prethodnom pla ćanju doprinosa i koji su 
op ćenito povezani s procjenom raspoloživog dohotka. Ti su transferi op će poznati kao socijalna pomo ć. 
4.86. U socijalne naknade nisu uklju čene:  
(a) odštete iz osiguranja na temelju polica ugovorenih samo na vlastitu inicijativu osiguranika, neovisno o 
poslodavcu ili državi;  
(b) odštete iz osiguranja na temelju polica ugovorenih samo s ciljem pribavljanja popusta pa i ako te police 
proizlaze iz kolektivnog ugovora  
4.87. Kako bi se pojedina polica smatrala dijelom programa socijalnog osiguranja, doga đaji ili okolnosti od koji su 
sudionici osigurani odgovaraju rizicima ili potrebama navedenima u stavku 4.84., pri čemu mora biti zadovoljen i 
jedan od sljede ćih uvjeta:  
(a) sudjelovanje u programu obvezno je na temelju zakona ili uvjeta rada zaposlenika ili skupine zaposlenika;  
(b) program je zajedni čki i njime se upravlja u korist odre đene skupine radnika, bilo da su oni zaposlenici, 
samozaposleni ili da nisu zaposlenici, a sudjelovanje se ograni čava na članove te skupine;  
(c) poslodavac daje doprinos (stvaran ili imputiran) programu u korist zaposlenika, bez obzira daje li i zaposlenik 
doprinos ili ne.  
4.88.  Definicija:  programi socijalnog osiguranja su programi u kojima su sudionici dužni ugovoriti ili ih poti ču njihovi 
poslodavci ili op ća država da ugovore osiguranja od odre đenih doga đaja ili okolnosti koje mogu negativno utjecati 
na njihovu dobrobit ili na dobrobit uzdržavanih osoba. U te programe zaposlenici ili drugi ili poslodavci u korist 
svojih zaposlenika upla ćuju socijalne doprinose kako bi osigurali pravo na naknade socijalnog osiguranja, u 
teku ćem ili sljede ćim razdobljima, za zaposlenike ili druge uplatitelje doprinosa, osobe koje uzdržavaju ili nadži ­
vjele osobe.HR 144 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Programi socijalnog osiguranja uspostavljaju se za skupine radnika ili su dostupni na temelju zakona svim 
radnicima ili odre đenim kategorijama radnika, uklju čuju ći osobe koje nisu zaposlenici i zaposlenike. Kre ću se 
od privatnih programa ure đenih za odabrane skupine radnika zaposlenih od strane jednog poslodavca do 
programa socijalne sigurnosti kojim se pokriva čitava radna snaga jedne zemlje. Sudjelovanje u tim programima 
može biti dobrovoljno za doti čne radnike, ali uobi čajenije je da je obvezno. Na primjer, sudjelovanje u progra ­
mima koje su uspostavili pojedini poslodavci može biti obvezno na temelju uvjeta rada koje su zajedni čki 
ugovorili poslodavci i njihovi zaposlenici.  
4.89 Možemo razlikovati dvije vrste programa socijalnog osiguranja:  
(a) Prvi se sastoji od programa socijalne sigurnosti kojim se pokriva cijela zajednica ili veliki dijelovi zajednice, 
koje uvode, kontroliraju i financiraju državne jedinice. Mirovine koje se ispla ćuju na temelju tih programa 
mogu ili ne moraju biti povezane s razinom pla ća korisnika ili s radnom poviješ ću. Nemirovinske naknade 
nisu tako često povezane s razinom pla ća; 
(b) Drugi se dio sastoji od ostalih programa povezanih s radom. Ti programi proizlaze iz odnosa poslodavca i 
zaposlenika s osnove davanja prava na mirovinu i mogu će drugih prava koja su dio uvjeta rada i gdje 
odgovornost za davanje naknada ne leži na op ćoj državi u okviru socijalnog osiguranja.  
4.90. Programi socijalnog osiguranja koje uspostavljaju državne jedinice za svoje vlastite zaposlenike, a ne za radnike 
op ćenito, ne razvrstavaju se kao programi socijalne sigurnosti, ve ć kao ostali programi povezani s radom.  
Neto socijalni doprinosi (D.61)  
4.91.  Definicija:  neto socijalni doprinosi stvarni su ili imputirani doprinosi koje ku ćanstva upla ćuju u programe soci ­
jalnog osiguranja kako bi stvorili pri čuve za socijalne naknade koje će se isplatiti. Neto socijalni doprinosi (D.61) 
sastoje se od:  
stvarnih socijalnih doprinosa poslodavaca (D.611)  
uve ćano za imputirane socijalne doprinose poslodavaca (D.612),  
uve ćano za stvarne socijalne doprinose ku ćanstava (D.613),  
uve ćano za dodatne socijalne doprinose ku ćanstava (D.614),  
umanjeno  za naknade za usluge programa socijalnog osiguranja (D.61SC).  
Naknade za usluge programa socijalnog osiguranja naknade su za uslugu koje napla ćuju jedinice koje vode 
programe. Pojavljuju se kao dio obra čuna neto socijalnih doprinosa (D.61); one nisu ponovo distributivne 
transakcije, ve ć dio  outputa  i izdataka za potrošnju.  
Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D.611)  
4.92. Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D.611) odgovaraju toku D.121.  
Socijalni doprinosi poslodavaca su socijalni doprinosi koje upla ćuju poslodavci u programe socijalne sigurnosti i 
druge programe socijalnog osiguranja povezane s radom kako bi osigurali socijalne pogodnosti za svoje zapo ­
slenike.  
Budu ći da se stvarni socijalni doprinosi poslodavaca upla ćuju u korist njihovih zaposlenika njihova vrijednost 
bilježi se kao jedna od komponenata naknade zaposlenicima s nadnicama i pla ćama u novcu i u naturi. Socijalni 
doprinosi tada se bilježe kao da su ih uplatili zaposlenici poslodavaca kao teku će transfere u programe socijalne 
sigurnosti i druge programe socijalnog osiguranja povezane s radom.  
Ovaj je naslov podijeljen na dvije kategorije:  
(a) Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D.6111) koji odgovaraju toku D.1211;  
(b) Stvarni nemirovinski doprinosi poslodavaca (D.6112) koji odgovaraju toku D.1212.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 145
 
4.93. Pla ćanja stvarnih socijalnih doprinosa mogu biti obvezna u skladu sa zakonom ili uredbom ili se mogu pla ćati kao 
posljedica kolektivnih ugovora u odre đenoj djelatnosti ili ugovora izme đu poslodavca i zaposlenika u odre đenom 
poduze ću ili jer su navedeni u samom ugovoru u radu. U nekim slu čajevima doprinosi mogu biti dobrovoljni.  
Tim su dobrovoljnim doprinosima pokriveni:  
(a) socijalni doprinosi koje osobe koje nisu pravno obvezne to činiti upla ćuju u fond socijalnog osiguranja;  
(b) socijalni doprinosi koji se upla ćuju osiguravaju ćim društvima (ili u mirovinske fondove koji su razvrstani u isti 
sektor) kao dio programa dodatnog osiguranja koje vode poduze ća u korist njihovih zaposlenika i kojima 
potonji dobrovoljno pristupaju;  
(c) doprinosi programima mirovinskog osiguranja s članstvom otvorenim zaposlenicima ili samozaposlenim 
radnicima  
4.94. Vrijeme bilježenja: stvarni socijalni doprinosi poslodavaca (D.611) bilježe se u trenutku obavljanja posla koji 
prouzrokuje obvezu pla ćanja doprinosa.  
4.95. Socijalni doprinosi koji se pla ćaju sektoru op će države bilježeni u ra čune dolaze iz dva izvora: iznosa utvr đenih 
obra čunima i prijavama ili na temelju gotovinskih primitaka.  
(a) Ako se koriste obra čuni i prijave, iznosi se uskla đuju koeficijentom kojim se odražavaju obra čunani i prijav ­
ljeni, a nikad napla ćeni iznosi. Alternativna metoda je da bi se kapitalni transfer odgovaraju ćim sektorima 
mogao bilježi u iznosu jednakom iznosu uskla đivanja. Koeficijenti se procjenjuju na temelju prethodnog 
iskustva i trenutnih o čekivanja u odnosu na obra čunane i prijavljene, a nikada napla ćene iznose. Odre đuju 
se prema razli čitim vrstama socijalnih doprinosa.  
(b) Ako se koriste gotovinski primici, oni moraju biti vremenski uskla đeni tako da se novac pripiše u vrijeme 
obavljanja aktivnosti kako bi se stvorila obvezu pla ćanja socijalnih doprinosa (ili kada je obveza stvorena). 
Ovo se uskla đivanje može temeljiti na prosje čnoj vremenskoj razlici izme đu aktivnosti (ili stvaranja obveze) i 
gotovinskog primitka.  
Kada ih poslodavac obustavlja na izvoru, socijalni doprinosi koji se pla ćaju sektoru op će države uklju čeni su u 
nadnice i pla će neovisno o tome je li ih poslodavac prenio op ćoj državi. Sektor ku ćanstava iskazuje se tada kao da 
pla ća puni iznos sektoru op će države. Stvarno nepla ćeni iznosi neutraliziraju se pod D.995 kao kapitalni transferi 
op će države sektorima poslodavaca.  
4.96. Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca bilježe se kao:  
(a) uporabe u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka ku ćanstava;  
(b) uporabe u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere (u slu čaju nerezidentnih ku ćanstava);  
(c) izvori u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka rezidentnih osiguravatelja ili poslodavaca;  
(d) izvori u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere (u slu čaju nerezidentnih osiguravatelja ili 
poslodavaca).  
Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D.612)  
4.97.  Definicija:  imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D.612) predstavljaju protustavku socijalnim naknadama 
(umanjenima za mogu će socijalne doprinose zaposlenika), koje pla ćaju poslodavci (to jest, nisu povezani sa 
stvarnim doprinosima poslodavaca) svojim zaposlenicima ili bivšim zaposlenicima i drugim prihvatljivim 
osobama.  
Oni odgovaraju toku D.122 kako je opisano pod naknadama zaposlenicima. Njihova vrijednost mora se temeljiti 
na aktuarskim razmatranjima ili na razumnom postotku nadnica i pla ća koje se trenuta čno pla ćaju zaposlenicima 
ili kao jednaka nemirovinskim naknadama bez pri čuva, koje pla ća poduze će tijekom istog obra čunskog razdoblja.  
Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D.612) svrstavaju se u dvije kategorije:  
(a) imputirani socijalni doprinosi poslodavaca (D.6121). Oni odgovaraju toku D.1221;HR 146 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) imputirani nemirovinski doprinosi poslodavaca (D.6122). Oni odgovaraju toku D.1222.  
4.98. Vrijeme bilježenja: imputirani socijalni doprinosi poslodavaca koji predstavljaju protustavku obveznim izravnim 
socijalnim naknadama bilježe se u razdoblje u kojem je posao obavljen. Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca 
koji predstavljaju protustavku dobrovoljnim izravnim socijalnim naknadama bilježe se u vrijeme pružanja tih 
naknada.  
4.99. Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca bilježe se kao:  
(a) uporabe u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka ku ćanstava i u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i 
teku će transfere;  
(b) izvori u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka sektora kojima pripadaju poslodavci ili rezidentni osiguravatelji 
i u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere.  
Stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava (D.613)  
4.100.  Definicija:  Stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava su socijalni doprinosi koje upla ćuju sami zaposlenici, samozapo ­
slene osobe ili osobe koje nisu zaposlene u programe socijalnih osiguranja.  
Stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava (D.613) su podijeljeni na dvije kategorije:  
(a) stvarni mirovinski doprinosi ku ćanstava (D.6131);  
(b) stvarni nemirovinski doprinosi ku ćanstava (D.6132).  
Vrijeme bilježenja: stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava bilježe se na obra čunskoj osnovi. Za one koji rade, to je 
trenutak obavljanja posla koji prouzrokuje obvezu pla ćanja doprinosa. Za osobe koje nisu zaposlene, to je 
trenutak kada se doprinosi moraju uplatiti.  
Stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava bilježe se u sustav ra čuna:  
(a) pod uporabe u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka ku ćanstava i u ra čunu inozemstva za primarne dohotke 
i teku će transfere;  
(b) pod izvore u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka sektora kojima pripadaju poslodavci i u ra čunu inozem ­
stva za primarne dohotke i teku će transfere.  
Dodatni socijalni doprinosi ku ćanstava (D.614)  
4.101.  Definicija:  dodatni socijalni doprinosi ku ćanstava sastoje se od vlasni čkog dohotka ostvarenog tijekom obra čun ­
skog razdoblja od skupa mirovinskih i nemirovinskih prava.  
Ovaj je naslov podijeljen na dvije kategorije:  
(a) dodatni mirovinski doprinosi ku ćanstava (D.6141);  
(b) dodatni nemirovinski doprinosi ku ćanstava (D.6142). Naslov D.6142 odgovara dodatnim doprinosima ku ćan ­
stava povezanim sa socijalnim rizicima i potrebama, osim mirovina, kao što su bolovanje, porodiljni dopust, 
ozljeda na radu, invaliditet, tehnološki višak, i sl.  
Dodatni socijalni doprinosi ku ćanstava obuhva ćeni su vlasni čkim dohotkom koji pla ćaju upravitelji mirovinskih 
fondova ku ćanstvima u ra čunu alokacije primarnog dohotka (dohodak od ulaganja koji se pla ća na mirovinska 
prava D.442).  
Budu ći da taj dohodak u praksi zadržavaju upravitelji mirovinskih fondova, on se u ra čunu sekundarne raspodjele 
dohotka smatra kao da su ga ku ćanstva vratila mirovinskim fondovima u obliku dodatnih socijalnih doprinosa 
ku ćanstava.  
Vrijeme bilježenja: Dodatni socijalni doprinosi ku ćanstava bilježe se o dospije ću.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 147
 
Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi (D.62)  
4.102 Naslov D.62 sa činjavaju tri podnaslova:  
Socijalne naknade u novcu (D.621):  
Ostale naknade socijalnog osiguranja (D.622);  
Naknade socijalne pomo ći u novcu (D.623).  
Socijalne naknade u novcu (D.621)  
4.103.  Definicija:  socijalne naknade u novcu su naknade socijalnog osiguranja koje fondovi socijalne sigurnosti pla ćaju 
ku ćanstvima u novcu. Povrati su isklju čeni i smatraju se socijalnim transferima u naturi (D.632).  
Te pogodnosti pružaju se u okviru programa socijalne sigurnosti.  
Oni se mogu podijeliti na:  
— mirovinske naknade socijalne sigurnosti u novcu (D.6211),  
— nemirovinske naknade socijalne sigurnosti u novcu (D.6212).  
Ostale naknade socijalnog osiguranja (D.622)  
4.104.  Definicija:  ostale naknade socijalnog osiguranja odgovaraju naknadama koje pla ćaju poslodavci u kontekstu ostalih 
programa socijalnog osiguranja povezanih s radom. Ostale naknade socijalnog osiguranja povezane s radom su 
socijalne naknade (u novcu ili naturi) koje pla ćaju programi socijalnog osiguranja osim socijalne sigurnosti 
uplatiteljima doprinosa u programe, osobama koje uzdržavaju ili nadživjelim osobama.  
Njima je obi čno obuhva ćeno:  
(a) stalno pla ćanje uobi čajenih ili smanjenih nadnica tijekom razdoblja odsustva s posla zbog bolesti, nezgode, 
porodiljnog dopusta i sl.;  
(b) pla ćanje obiteljskih doplataka, doplataka za školovanje ili drugih doplataka u pogledu uzdržavanih osoba;  
(c) pla ćanje mirovina nakon završetka radnog vijeka bivšim zaposlenicima ili mirovina za nadživjele osobe 
njihovim nadživjelim osobama i pla ćanje otpremnina radnicima ili njihovim nadživjelim osobama u slu čaju 
otkaza zbog tehni čkog viška, nesposobnosti, smrti uslijed nesre će i sl. (ako je povezano s kolektivnim 
ugovorima);  
(d) op će medicinske usluge koje nisu povezane s radom zaposlenika;  
(e) lje čilišta i domovi za umirovljenike.  
Ostale naknade socijalnog osiguranja (D.622) mogu se podijeliti na;  
— ostale mirovinske naknade socijalnog osiguranja (D.6221),  
— ostale nemirovinske naknade socijalnog osiguranja (D.6222).  
Naknade socijalne pomo ći u novcu (D.623)  
4.105.  Definicija:  naknade socijalne pomo ći u novcu su teku ći transferi koje ku ćanstvima pla ćaju državne jedinice ili 
NPUSK-ovi kako bi zadovoljile iste potreba kao naknade socijalnog osiguranja, ali koje se ne pla ćaju na temelju 
programa socijalnog osiguranja za koje se zahtjeva sudjelovanje obi čno putem socijalnih doprinosa.  
Iz njih su stoga isklju čene sve naknade koje se ispla ćuju iz fondova socijalne sigurnosti. Naknade socijalnog 
osiguranja mogu se pla ćati u sljede ćim okolnostima:  
(a) ne postoji program socijalnog osiguranja koji pokriva doti čne okolnosti;  
(b) premda može postojati program socijalnog osiguranja ili mogu postojati programi socijalnog osiguranja, 
doti čna ku ćanstva ne sudjeluju u naknadama socijalnih osiguranja niti su prihvatljiva za naknade socijalnog 
osiguranja;HR 148 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(c) smatra se da naknade socijalnog nisu odgovaraju će da bi pokrile doti čne potrebe pa se dodatno pla ćaju 
naknade socijalne pomo ći; 
(d) zbog op će socijalne politike.  
U te naknade nisu uklju čeni teku ći transferi koji se pla ćaju kao odgovor na doga đaje ili okolnosti koje nisu obi čno 
pokrivene programima socijalnog osiguranja (to jest, transferi koji se obavljaju kao odgovor na prirodne katastrofe 
i koji se bilježe pod ostale teku će transfere ili ostale kapitalne transfere).  
4.106. Vrijeme bilježenja socijalnih naknada osim socijalnih transfera u naturi (D.62):  
(a) u novcu koje se bilježe u trenutku utvr đivanja tražbina s osnove naknada;  
(b) u naturi koje se bilježe u trenutku pružanja usluga ili u trenutku promjene vlasništva nad robom koju 
netržišni proizvo đači pružaju izravno ku ćanstvima.  
4.107. Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi (D.62) bilježe se kao:  
(a) uporabe u ra čun sekundarne raspodjele dohotka sektora koji odobravaju naknade;  
(b) uporabe u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere (u slu čaju naknada koje se odobravaju u 
inozemstvu);  
(c) izvori u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka ku ćanstava;  
(d) izvori u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere (u slu čaju naknada odobrenih nerezi ­
dentnim ku ćanstvima).  
Socijalni transferi u naturi (D.63)  
4.108.  Definicija:  socijalni transferi u naturi (D.63) sastoje se od pojedina čnih roba i usluga koje državne jedinice ili 
NPUSK-ovi nude pojedina čnim ku ćanstvima besplatno ili po cijenama koje nisu ekonomski zna čajne, bilo da su 
kupljeni na tržištu ili proizvedeni kao netržišni  output  od strane državnih jedinica ili NPUSK-ova. Oni se financi ­
raju iz poreza, ostalih državnih prihoda ili doprinosa za socijalnu sigurnost ili iz donacija i vlasni čkog dohotka u 
slu čaju NPUSK-ova.  
Usluge koje se ku ćanstvima pružaju besplatno ili po cijenama koje nisu ekonomski zna čajne, opisane su kao 
individualne usluge kako bi ih se razlikovalo od kolektivnih usluga koje se pružaju zajednici kao cjelini, ili velikim 
dijelovima zajednice, kao što su obrana i uli čna rasvjeta. Individualne usluge uglavnom se sastoje od obrazovnih i 
zdravstvenih usluga, iako se često pružaju i druge vrste usluga kao što su usluge stanovanja, kulturne i rekreacijske 
usluge.  
4.109. Socijalni transferi u naturi (D.63) podijeljeni su na:  
Socijalne transfere u naturi — netržišna proizvodnja op će države i NPUSK-ova (D.631)  
Definicija:  socijalni transferi u naturi - netržišna proizvodnja op će države i NPUSK-ova (D.631) su pojedina čna 
roba i usluge koje korisnicima izravno pružaju netržišni proizvo đači. Sva pla ćanja koja obavljaju sama ku ćanstva 
trebala bi se odbiti.  
Socijalni transferi u naturi — tržišna proizvodnja kupljena od strane op će države i NPUSK-ova (D.632)  
Definicija:  Socijalni transferi u naturi — tržišna proizvodnja kupljena od strane op će države i NPUSK-ova (D.632) 
su pojedina čna roba i usluge  
(a) u obliku povrata od strane fondova socijalne sigurnosti odobrenih troškova ku ćanstava za odre đenu robu i 
usluge; ili  
(b) koje korisnicima izravno pružaju tržišni proizvo đači od kojih op ća država kupuje odnosnu robu i usluge.  
Sva pla ćanja koja obavljaju sama ku ćanstva moraju se odbiti.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 149
 
Kada ku ćanstvo kupi robu ili uslugu za koje naknado od fonda socijalne sigurnosti dobiva povrat dijela ili cijelog 
iznosa, za ku ćanstvo se može smatrati kao da je nastupalo u ime fonda socijalne sigurnosti. Naime, ku ćanstvo 
daje fondu socijalne sigurnosti kratkoro čni kredit koji se otpla ćuje čim ku ćanstvo dobije povrat.  
Iznos vra ćenog troška bilježiti se kao da ga je izravno snosio fond socijalne sigurnosti u trenutku u kojem je 
ku ćanstvo obavilo kupovinu, dok je jedini trošak koji se bilježi za ku ćanstvo razlika, ako postoji, izme đu pla ćene 
kupovne cijene i vra ćenog iznosa. Iznos troška se, stoga, ne smatra teku ćim transferom u novcu ku ćanstvima od 
fondova socijalne sigurnosti.  
4.110. Primjeri socijalnih transfera u naturi (D.63) su lije čni čka ili stomatološka lije čenja, operacija, bolni čki smještaj, 
nao čale ili kontaktne le će, medicinski ure đaji ili oprema i sli čna roba i usluge kojima se zadovoljavaju socijalni 
rizici ili potrebe.  
Ostali primjeri koji nisu pokriveni programima socijalnog osiguranja su socijalni stanovi, dodaci za stanovanje, 
patronaža, stru čno osposobljavanje, smanjenja cijena prijevoza (pod uvjetom da postoji socijalna svrha) i sli čna 
roba i usluge u kontekstu socijalnih rizika ili potreba. Izvan podru čja socijalnih rizika i potreba, kada država 
pojedina čnim ku ćanstvima pruža robu i usluge kao što su rekreacijske, kulturne ili sportske usluge, besplatno ili 
po cijenama koje nisu ekonomski zna čajne, one se smatraju socijalnim transferima u naturi - netržišnom 
proizvodnjom države i NPUSK-ova (D631).  
4.111. Vrijeme bilježenja: Socijalni transferi u naturi (D.63) se bilježe u trenutku pružanja usluga ili u trenutku promjene 
vlasništva nad robom koju proizvo đači izravno pružaju ku ćanstvima.  
Socijalni transferi u naturi (D.63) bilježe se:  
(a) pod uporabe u ra čunu preraspodjele dohotka u naturi sektora koji odobravaju naknade;  
(b) pod izvore u ra čunu preraspodjele dohotka u naturi ku ćanstava.  
Potrošnja prenesenih roba i usluga bilježi se u ra čun uporabe prilago đenog raspoloživog dohotka.  
Nema socijalnih transfera u naturi s inozemstvom (oni se bilježe pod D.62 socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi).  
OSTALI TEKU ĆI TRANSFERI (D.7)  
Neto premije neživotnog osiguranja (D.71)  
4.112.  Definicija:  neto premije neživotnog osiguranja (D.71) su premije koje se pla ćaju na temelju polica koje ugovore 
institucionalne jedinice. Police koje ugovore pojedina ku ćanstva su one zaklju čene na njihovu inicijativu i u 
njihovu korist, neovisno od njihovih poslodavaca ili države i izvan svih programa socijalnog osiguranja. Neto 
premijama neživotnog osiguranja obuhva ćene su stvarne premije koje pla ćaju ugovaratelji osiguranja kako bi 
dobili osiguravaju će pokri će tijekom obra čunskog razdoblja (zara đene premije) i dodatke na premiju koji se 
ispla ćuju iz vlasni čkog dohotka pripisanog ugovarateljima osiguranja, nakon odbitka naknada za uslugu osigura ­
vaju ćih društava koja organiziraju osiguranje.  
Neto premije neživotnog osiguranja raspoloživi su iznosi za pružanje pokri ća od raznih doga đaja ili nezgoda koji 
prouzrokuju štetu na robi ili vlasništvu ili po ljude kao posljedica prirodnih ili ljudskih uzroka kao što su, 
primjerice, požari, poplave, padovi, sudari, kra đa, nasilje, nezgode, bolest itd. ili od financijskih gubitaka prou ­
zro čenih doga đajima kao što su bolest, nezaposlenost, nezgode itd.  
Neto premije od neživotnog osiguranja podijeljene su na dvije kategorije:  
(a) neto premije izravnog neživotnog osiguranja (D.711);  
(b) neto premije neživotnog reosiguranja (D.712).  
4.113. Vrijeme bilježenja: neto premije neživotnog osiguranja bilježe se kad se zarade.  
Premije osiguranja od kojih se odbijaju naknade za uslugu su dijelovi ukupnih premija pla ćenih u teku ćem 
razdoblju ili prethodnim razdobljima, koje pokrivaju nepodmirene rizike u teku ćem razdoblju.HR 150 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Zara đene premije u teku ćem razdoblju moraju se razlikovati od premija koje dospijevaju na pla ćanje u teku ćem 
razdoblju, kojima će se vjerojatno pokriti rizici kako u budu ćim razdobljima tako i u teku ćem razdoblju.  
Neto premije od neživotnog osiguranja bilježe se kao:  
(a) uporabe u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka rezidentnih ugovaratelja osiguranja;  
(b) uporabe u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere (u slu čaju nerezidentnih ugovaratelja 
osiguranja);  
(c) izvori u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka rezidentnih osiguravaju ćih društava;  
(d) izvori u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere (u slu čaju nerezidentnih osiguravaju ćih 
društava).  
Odštetni zahtjevi s naslova neživotnog osiguranja (D.72)  
4.114.  Definicija:  odštetni zahtjevi s naslova neživotnog osiguranja (D.72) su odštetni zahtjevi koji se duguju na temelju 
ugovora o neživotnom osiguranja, to jest, iznosi koji su osiguravaju ća društva dužna platiti kako bi namirila 
povrede ili štete nanesene osobama ili robi (uklju čuju ći kapitalna roba angažirana u dugotrajnoj aktivi).  
Ovaj je naslov podijeljen na dvije kategorije:  
(a) izravni odštetni zahtjevi s naslova neživotnog osiguranja (D.721);  
(b) odštetni zahtjevi s naslova neživotnog reosiguranja (D.722).  
4.115. Odštetnim zahtjevima s naslova neživotnog osiguranja nisu obuhva ćena pla ćanja koja čine socijalne naknade.  
Pla ćanje odštetnog zahtjeva s naslova neživotnog osiguranja smatra se transferom davatelju zahtjeva. Ta se 
pla ćanja smatraju teku ćim transferima i kad su u pitanju ve ći iznosi zbog slu čajnog uništenja fiksne aktive ili 
teške povrede, koje je pretrpjela osoba.  
Iznimno visoki odštetni zahtjevi, na primjer zbog katastrofe, mogu se ne smatrati kapitalnim transferima umjesto 
teku ćim transferima (vidjeti to čku (k) stavka 4.165.).  
Iznosi koje prime davatelji zahtjeva obi čno nisu namijenjeni odre đenoj svrsi, a ošte ćena ili uništena roba i aktiva 
ne moraju se nužno popraviti ili zamijeniti.  
Odštetni zahtjevi pojavljuju se zbog štete ili povreda koje je ugovaratelj osiguranja prouzro čio aktivi ili osobama 
tre ćih strana. U takvim slu čajevima, valjani se zahtjevi bilježe kao da ih izravno pla ćaju osiguravaju ća društva 
ošte ćenicima, a ne neizravno preko ugovaratelja osiguranja.  
4.116. Neto premije od reosiguranja i odštetni zahtjevi izra čunavaju se na isti na čin kao premije i odštetnih zahtjevi s 
naslova neživotnog osiguranja. Budu ći da su poslovi reosiguranja koncentrirani samo u nekoliko zemalja, ve ćina 
polica reosiguranja sklapa se s nerezidentnim jedinicama.  
Neke jedinice, posebno državne jedinice, mogu pružiti jamstvo za ispunjenje obveza dužnika kada imaju iste 
zna čajke kao neživotno osiguranje. Ovo se doga đa kada se izda mnogo jamstava iste vrste pa je mogu će dati 
realnu procjenu ukupne razine neispunjavanja obveza. U tim slu čajevima naknade koje se pla ćaju (i vlasni čki 
dohodak ostvaren od njih) smatraju se istovjetnima premijama neživotnog osiguranja, a pozivi na pla ćanje na 
temelju standardiziranih kreditnih jamstava smatraju se istovjetnima odštetnim zahtjevima s naslova neživotnog 
osiguranja.  
4.117. Vrijeme bilježenja: odštetni zahtjevi s naslova neživotnog osiguranja bilježe se u trenutku nastupanja nezgode ili 
drugog osiguranog slu čaja. 
Bilježe se kao:  
(a) uporabe u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka rezidentnih osiguravaju ćih društava;  
(b) uporabe u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere (u slu čaju nerezidentnih osiguravaju ćih 
društava);HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 151
 
(c) izvori u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka sektora korisnika osiguranja;  
(d) uporabe u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere (u slu čaju nerezidentnih korisnika 
osiguranja).  
Teku ći transferi unutar sektora države (D.73)  
4.118.  Definicija:  teku ćim transferima unutar sektora države (D.73) obuhva ćeni su transferi izme đu razli čitih podsektora 
sektora države (središnja država, savezna država, lokalna država i fondovi socijalne sigurnosti), izuzev poreza, 
subvencija, investicijskih potpora i ostalih kapitalnih transfera.  
Teku ćim transferima unutar sektora države (D.73) nisu obuhva ćene transakcije u ime druge jedinice; one se bilježe 
samo jednom u ra čune, u izvore jedinice korisnika u čije je ime obavljena transakcija (vidjeti stavak 1.78.). Ova 
situacija nastaje posebno kad neka državna agencija (na primjer odjel središnje države) napla ćuje poreze koji se 
automatski prenose, djelomi čno ili u cijelosti, drugoj državnoj agenciji (npr. lokalnom tijelu): U tim slu čajevima, 
porezni prihodi namijenjeni drugoj državnoj agenciji iskazuju se kao da ih je izravno naplatila ta agencija, a ne 
kao teku ći transferi unutar sektora države. Ovo se rješenje primjenjuje posebno u slu čaju poreza namijenjenih 
drugoj državnoj agenciji, koji poprimaju oblik dodatnih poreznih stopa uvedenih na poreze koje napla ćuje sektor 
države. Zakašnjenja u dozna čavanju poreza od strane prve drugoj državnoj jedinici prouzrokuju bilježenja pod 
„ostala potraživanja/dugovanja” u financijskom ra čunu.  
Transferi poreznih prihoda koji čine dio skupnog transfera središnje države drugoj državnoj agenciji uklju čeni su u 
teku će transfere unutar sektora države. Ti transferi ne odgovaraju posebnim kategorijama poreza i ne obavljaju se 
automatski, ve ć posebno putem odre đenih fondova (fondovi saveznih i lokalnih tijela) u skladu s mjerilima 
raspodjele koje je utvrdila središnja država.  
4.119. Vrijeme bilježenja: teku ći transferi unutar sektora države bilježe se kada se važe ćim propisima odredi da se moraju 
provesti.  
4.120. Teku ći transferi unutar sektora države bilježe se kao uporabe i izvori u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka 
podsektora op će države. Teku ći transferi unutar sektora države interni su tokovi op će države i ne pojavljuju se u 
konsolidiranom ra čunu sektora kao cjeline.  
Teku ća me đunarodna suradnja (D.74)  
4.121.  Definicija:  teku ćom me đunarodnom suradnjom (D.74) obuhva ćeni su svi transferi u novcu ili u naturi izme đu 
sektora države i država ili me đunarodnih organizacija u inozemstvu, osim investicijskih potpora i ostalih kapi ­
talnih transfera.  
4.122 Naslovom D.74 obuhva ćeni su:  
(a) doprinosi države me đunarodnim organizacijama (izuzev poreza koje pla ćaju države nadnacionalnim organi ­
zacijama čije su članice);  
(b) teku ći transferi koje op ća država prima od institucija ili organizacija iz to čke (a). Teku ći transferi koje 
institucije Europske unije obavljaju izravno rezidentnim tržišnim proizvo đačima bilježe se kao subvencije 
koje pla ća inozemstvo.  
(c) teku ći transferi izme đu država, bilo u novci (npr. pla ćanja namijenjena financiranju prora čunskih deficita 
drugih zemalja ili prekomorskih podru čja) bilo u naturi (npr. protustavka darovima hrane, vojne opreme, 
pomo ći u nuždi nakon prirodnih katastrofa u obliku hrane, odje će, lijekova itd.);  
(d) nadnice i pla će koje pla ća država, institucija Europske unije ili me đunarodna organizacija savjetnicima ili 
stru čnjacima za tehni čku pomo ć koji su na raspolaganju zemljama u razvoju.  
U teku ću me đunarodnu suradnju uklju čeni su transferi izme đu op će države i me đunarodnih organizacija koje se 
nalaze u zemlji, budu ći da se me đunarodne organizacije ne smatraju rezidentnim institucionalnim jedinicama 
zemalja u kojima se nalaze.  
4.123. Vrijeme bilježenja: vrijeme koje je utvr đeno propisima na snazi za provedbu transfera u slu čaju obveznih transfera 
ili vrijeme provo đenja transfera u slu čaju dobrovoljnih transfera.HR 152 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
4.124. Teku ća me đunarodna suradnja bilježi se kao:  
(a) uporabe i izvori u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka sektora op će države;  
(b) uporabe i izvori u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere.  
Razni teku ći transferi (D.75)  
Teku ći transferi neprofitnim ustanovama koje služe ku ćanstvima (NPUSK-ovi) (D.751)  
4.125.  Definicija:  teku ćim transferima neprofitnim ustanovama koje služe ku ćanstvima obuhva ćeni su svi dobrovoljni 
doprinosi (osim ostavina), članstva i financijska pomo ć koju NPUSK-ovi primaju od ku ćanstava (uklju čuju ći 
nerezidentna ku ćanstva) i, u manjoj mjeri, od drugih jedinica.  
4.126. Teku ćim transferima NPUSK-ovima obuhva ćeno je sljede će: 
(a) redovne članarine koje ku ćanstva pla ćaju sindikatima i politi čkim, sportskim, kulturnim, vjerskim i sli čnim 
organizacijama razvrstane u sektor NPUSK-ova;  
(b) dobrovoljni prilozi (osim ostavina) NPUSK-ovima od strane ku ćanstava, trgova čkih društava i inozemstva, 
uklju čuju ći transfere u naturi u obliku darova u hrani, odje ći, pokriva čima, lijekovima itd. humanitarnim 
organizacijama u svrhu podjele rezidentnim ili nerezidentnim ku ćanstvima. Taj se tretman primjenjuje na 
potrošnju roba, budu ći da se transferi velikih darova (dragocjenosti koje se smatraju nefinancijskom aktivom) 
bilježe u ostale kapitalne transfere (D.99) (vidjeti to čku (e) stavka 4.165.).  
Darovi neželjenih ili rabljenih artikala ku ćanstava ne bilježe se kao transferi;  
(c) pomo ć i poticaji op će države, osim transfera u odre đenu svrhu financiranja kapitalnih izdataka, koji su 
iskazani pod investicijskim potporama.  
Iz teku ćih transfera NPUSK-ovima isklju čena su pla ćanja članarina ili preplata neprofitnim ustanovama koje služe 
tvrtkama, kao što su trgova čke komore ili strukovne udruge, koja se smatraju pla ćanjima za pružene usluge.  
4.127. Vrijeme bilježenja: teku ći transferi NPUSK-ovima bilježe se u trenutku njihovog obavljanja.  
4.128. Teku ći transferi NPUSK-ovima bilježe se kao:  
(a) uporabe u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka sektora koji doprinose;  
(b) uporabe u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere;  
(c) izvori u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka sektora NPUSK-ova.  
Teku ći transferi izme đu ku ćanstava (D.752)  
4.129.  Definicija:  teku ći transferi izme đu ku ćanstava (D.752) sastoje se od svih teku ćih transfera u novcu ili naturi koje su 
obavila rezidentna ku ćanstva prema drugim rezidentnim ili nerezidentnim ku ćanstvima ili koje su od njih primila. 
Njima su posebno obuhva ćene doznake emigranata ili radnika trajno nastanjenih u inozemstvu (ili koji rade u 
inozemstvu godinu dana ili dulje) članovima njihovih obitelji koji žive u njihovoj mati čnoj zemlji ili doznake 
roditelja djeci koja se nalaze na drugom mjestu.  
4.130. Vrijeme bilježenja: teku ći transferi izme đu ku ćanstava bilježe se u vrijeme izvršenja transfera.  
4.131. Teku ći transferi izme đu ku ćanstava bilježe se kao:  
(a) uporabe i izvori u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka ku ćanstava;  
(b) uporabe i izvori u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere.  
Ostali razni teku ći transferi (D.759)  
Nov čane kazne i penali  
4.132.  Definicija:  nov čane kazne i penali koje institucionalnim jedinicama odrede sudovi ili kvazi-sudska tijela smatraju se 
drugim raznim teku ćim transferima (D.759).HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 153
 
4.133. Sljede će nije uklju čeno u ostale razne teku će transfere (D.759):  
(a) nov čane kazne i penali odre đeni od poreznih tijela zbog izbjegavanja pla ćanja ili zakašnjelog pla ćanja poreza 
koje se ne mogu razlikovati od samih poreza i ostaju kategorizirani kao porezi;  
(b) pla ćanja naknada za pribavljanje dozvola, budu ći da su ta pla ćanja porezi ili pla ćanja za usluge pružene od 
strane državnih jedinica.  
4.134. Vrijeme bilježenja: nov čane kazne i penali bilježe se u vrijeme nastanka obveza.  
Lutrije i igre na sre ću 
4.135.  Definicija:  iznosi pla ćeni za lutrijske listi će ili upla ćeni kao ulozi sastoje se od dva elementa: pla ćanja naknade za 
uslugu jedinici koja prire đuje lutriju ili igre na sre ću i preostali teku ći transfer koji se ispla ćuje dobitnicima.  
Naknada za uslugu može biti zna čajna i pokrivati poreze na pružanje usluga igara na sre ću. Transferi se u sustavu 
smatraju kao da se odvijaju izravno izme đu sudionika u lutriji ili igrama na sre ću, to jest, izme đu ku ćanstava. 
Kada sudjeluju nerezidentna ku ćanstva, mogu se stvoriti zna čajni neto transferi izme đu sektora ku ćanstva i 
inozemstva.  
Vrijeme bilježenja: preostali teku ći transferi bilježe se u trenutku njihove provedbe.  
Pla ćanja odštete  
4.136.  Definicija:  pla ćanja odštete sastoji se od teku ćih transfera koje institucionalne jedinice pla ćaju drugim institucio ­
nalnim jedinicama s naslove odštete za povredu osoba ili štetu na aktivi, izuzev pla ćanja odštetnih zahtjeva s 
naslova neživotnog osiguranja. Pla ćanja odštete obvezna su pla ćanja koje je dosudio sud ili dobrovoljna pla ćanja 
dogovorena izvan suda. Ovim naslovom pokrivena su dobrovoljna pla ćanja držanih jedinica ili NPUSK-ova s 
naslova odštete za povrede ili štetu prouzrokovanu prirodnim katastrofama osim onih koji su kategorizirani kao 
kapitalni transferi.  
4.137. Vrijeme bilježenja: pla ćanja odšteta bilježe se kada se obave (dobrovoljna pla ćanja) ili kada dospiju (obvezna 
pla ćanja).  
4.138. Drugi oblici ostalih raznih teku ćih transfera:  
(a) teku ći transferi NPUSK-ova op ćoj državi koji nisu porezi;  
(b) pla ćanja op će države javnim poduze ćima kategoriziranima kao nefinancijska trgova čka društva i kvazi-društva, 
namijenjena pokrivanju prekomjernih mirovinskih troškova;  
(c) stipendije u inozemstvu i nagrade koje op ća država ili NPUSK-ovi pla ćaju rezidentnim ili nerezidentnim 
ku ćanstvima;  
(d) bonusi na štednju koje op ća država povremeno dodjeljuje ku ćanstvima kako bi ih nagradila za njihovu štednju 
tijekom razdoblja;  
(e) povrat od strane ku ćanstava izdataka koje su socijalne organizacije snosile u njihovo ime;  
(f) teku ći transferi NPUSK-ova prema inozemstvu;  
(g) sponzoriranje od strane trgova čkih društava ako se ta pla ćanja ne mogu smatrati kupovinama usluga ogla ­ 
šavanja ili drugih usluga (na primjer, dobrotvorni transferi ili stipendije);  
(h) teku ći transferi op će države ku ćanstvima u njihovom svojstvu potroša ča, ako se ne bilježe kao socijalne 
naknade;  
(i) protutransfer središnje banke monetarnim financijskim institucijama (S.122 i S.125) za pokrivanje interme ­
dijarne potrošnje neizravno alociranog dijela  outputa  središnje banke (vidjeti Poglavlje 14.: UFPIM)  
4.139. Vrijeme bilježenja: transferi navedeni u 4.138. bilježe se kada se obave, osim onih od op će države ili prema op ćoj 
državi koji se bilježe o dospije ću. 
Ostali razni teku ći transferi pojavljuju se kao:  
(a) izvori i uporabe u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka svih sektora;HR 154 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) izvori i uporabe u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere.  
Vlastita sredstva EU-a koja se temelje na PDV-u i BND-u (D.76)  
4.140.  Definicija:  tre ća i četvrta vlastita sredstva EU-a koja se temelje na PDV-u i BND-u (D.76) teku ći su transferi koje 
pla ća op ća država svake države članice institucijama Europske unije.  
Tre ća vlastita sredstva EU-a koja se temelje na PDV-u (D.761) i četvrta vlastita sredstva EU-a koja se temelje na 
BND-u (D-762) doprinosi su prora čunu institucija Unije. Razina doprinosa svake države članice zasniva se na 
razini njihove osnovice PDV-a i njihovog BDN-a.  
U naslov D.76 uklju čeni su razni neporezni doprinosi države institucijama Europske unije (D.763).  
Vrijeme bilježenja: Tre ća i četvrta vlastita sredstva koja se temelje na PDV-u i BDN-u bilježe se kad dospiju na 
pla ćanje.  
Tre ća i četvrta vlastita sredstva koja se temelje na PDV-u i BDN-u bilježe se kao:  
(a) uporabe u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka op će države;  
(b) izvori u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere.  
PRILAGODBE ZA PROMJENE U MIROVINSKIM PRAVIMA (D.8)  
4.141.  Definicija:  prilagodbe za promjene u mirovinskim pravima (D.8) čine prilagodbe potrebne da bi se promjena u 
mirovinskim pravima ku ćanstava pojavila u štednji ku ćanstava. Promjena u mirovinskim pravima proizlazi iz 
doprinosa i pogodnosti bilježenih u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka.  
4.142. Budu ći da se u financijskim ra čunima i bilancama stanja sustava smatra da ku ćanstva duguju mirovinska prava, 
potrebna je stavka prilagodbe kako bi se osiguralo da ni jedan višak mirovinskih doprinosa u odnosu na 
mirovinske prihode ne utje če na štednju ku ćanstva.  
Kako bi se taj u činak neutralizirao, prilagodba je jednaka:  
ukupnoj vrijednosti stvarnih imputiranih socijalnih doprinosa za mirovine koji se upla ćuju u mirovinske programe 
na koje ku ćanstva imaju pravo  
uve ćano za ukupnu vrijednost dodatnih doprinosa koji se pla ćaju od vlasni čkog dohotka imputiranog kori ­
snicima mirovinskih programa  
umanjeno  za vrijednost povezanih naknada za usluge  
umanjeno  za ukupnu vrijednost mirovina koje su mirovinskim programima isplatili kao naknade socijalnog 
osiguranja  
dodaje se raspoloživom dohotku ili prilago đenom raspoloživom dohotku ku ćanstava u ra čunima uporabe 
dohotka prije no što se do đe do štednje.  
Na taj na čin, štednja ku ćanstava ista je kao što bi bila da mirovinski doprinosi i mirovinski prihodi nisu bili 
bilježeni kao teku ći transferi u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka. Ova prilagodba potrebna je kako bi se 
štednja ku ćanstava uskladila s promjenom u njihovim mirovinskim pravima bilježenim u financijskom ra čunu 
sustava. Potrebno je, naravno, obaviti obrnutu prilagodbu u uporabe na ra čunima dohotka jedinica odgovornih za 
pla ćanje mirovina.  
4.143. Vrijeme bilježenja: prilagodba se bilježi prema vremenu tokova koji ju čine. 
4.144. Prilagodbe za promjene u mirovinskim pravima bilježe se kao:  
(a) uporabe u ra čunima uporabe dohotka sektora u koje su razvrstane jedinice odgovorne za pla ćanje mirovina.  
(b) uporabe u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere (u slu čaju nerezidentnih institucija);HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 155
 
(c) izvori u ra čunima uporabe dohotka sektora ku ćanstava.  
(d) izvori u ra čunu inozemstva za primarne dohotke i teku će transfere (u slu čaju nerezidentnih ku ćanstava).  
KAPITALNI TRANSFERI (D.9)  
4.145.  Definicija:  kapitalni transferi obuhva ćaju stjecanje aktive ili raspolaganje aktivom od strane barem jedne strane u 
transakciji. Bez obzira jesu li u novcu ili naturi, za sobom povla če proporcionalnu promjenu u financijskoj i 
nefinancijskog aktivi iskazanoj u bilancama stanja jedne ili obiju strana u transakciji.  
4.146. Kapitalni transfer u naturi sastoji se od prijenosa vlasništva nad aktivom (osim zaliha i novca) ili otpisa obveze od 
strane vjerovnika, pri čemu zauzvrat nema protubilježenja.  
Kapitalni transfer u novcu sastoji se od transfera novca koji prva strana pove ćava smanjenjem njezine aktive (osim 
zaliha) ili za koji se od druge strane o čekuje ili zahtjeva da ga iskoristi za stjecanje imovine ili aktive (osim zaliha). 
Druga strana, primatelj, dužna je iskoristiti novac za stjecanje imovine ili aktive kao uvjeta pod kojim se transfer 
obavlja.  
Vrijednost transfera nefinancijske aktive vrednuje se u skladu s procijenjenom cijenom po kojoj se aktiva, bilo 
nova ili rabljena, može prodati na tržištu, uve ćano za troškove prijevoza, montaže ili druge troškove prijenosa 
vlasništva koje je imao prenositelj, ali isklju čuju ći troškove primatelja. Transferi financijske aktive vrednuju se isto 
kao ostala stjecanja financijske aktive ili pasive ili raspolaganja financijskom aktivom ili pasivom.  
4.147. Kapitalnim transferima obuhva ćeni su porezi na kapital (D.91), investicijske potpore (D.92) i ostali kapitalni 
transferi (D.99).  
Porezi na kapital (D.91)  
4.148.  Definicija:  porezi na kapital (D.91) sastoje se od poreza koji se napla ćuju u neredovnim i vrlo neu čestalim 
razdobljima na vrijednosti aktive ili neto vrijednost u vlasništvu institucionalnih jedinica ili vrijednosti aktive 
prenesene izme đu institucionalnih jedinica kao posljedica ostavina, darova izme đu osoba ili drugih transfera.  
4.149 Porezima na kapital (D.91) obuhva ćeni su:  
(a) porezi na kapitalne transfere: porezi na nasljedstvo i porezi na darove izme đu osoba koji se napla ćuju na 
kapital korisnika. Porezi na prodaju aktive nisu uklju čeni; 
(b) porezi na kapital: povremeni i izvanredni nameti na aktivu ili neto vrijednost u vlasništvu institucionalnih 
jedinica. Njima su obuhva ćeni nameti za poboljšanje aktive, to jest porezi na pove ćanje vrijednosti poljopri ­
vrednog zemljišta zbog planske dozvole za prenamjenu zemljišta za poslovne ili stambene potrebe.  
Porezi na kapitalnu dobit ne bilježe se kao porezi na kapital ve ć kao teku ći porezi na dohodak, bogatstvo i sl.  
4.150. Porezi koji se bilježe u ra čune dolaze iz dva izvora: iznosa utvr đenih obra čunima i prijavama ili na temelju 
gotovinskih primitaka.  
(a) Ako se koriste obra čuni i prijave, iznosi se ispravljaju s koeficijentom kojim se odražavaju obra čunani i 
prijavljeni, a nikad napla ćeni iznosi. Alternativna metoda jest bilježenje kapitalnih transfera odgovaraju ćim 
sektorima u iznosu jednakom iznosu ispravka. Koeficijenti se procjenjuju na temelju prethodnog iskustva i 
trenutnih o čekivanja u odnosu na obra čunane i prijavljene, a nikada napla ćene iznose. Odre đuju se prema 
razli čitim vrstama poreza;  
(b) Ako se koriste gotovinski primici, oni su vremenski uskla đeni tako da se novac pripiše u vrijeme obavljanja 
aktivnosti kako bi se stvorila porezna obveza ili, ako to nije poznato, kada je utvr đen iznos poreza. Ovo se 
uskla đivanje zasniva na prosje čnoj vremenskoj razlici izme đu aktivnosti (ili utvr đivanju iznosa poreza) i 
poreznih primitaka u gotovini.  
4.151. Porezi na kapital bilježe se kao:  
(a) promjene pasive i neto vrijednosti (–) u kapitalni ra čun sektora u koje su razvrstani porezni obveznici;  
(b) promjene pasive i neto vrijednosti (+) u kapitalnom ra čunu op će države;HR 156 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(c) promjene pasive i neto vrijednosti u kapitalnom ra čunu inozemstva.  
Investicijske potpore (D.92)  
4.152.  Definicija:  investicijske potpore (D.92) sastoje se od kapitalnih transfera u novcu i naturi koje su države ili 
inozemstvo proveli prema drugim rezidentnim i nerezidentnim institucionalnom jedinicama za financiranje 
svih ili djela njihovih troškova stjecanja dugotrajne aktive.  
Investicijskim potporama inozemstva obuhva ćene su investicijske potpore pla ćene izravno od strane institucija 
Europske unije (npr. transferi Europskom fondu za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskom poljoprivrednom 
fondu za ruralni razvoj (EPFRR)).  
4.153. Investicijske potpore u naturi sastoje se od transfera prijevozne opreme, strojeva i druge opreme od strane države 
drugim rezidentnim ili nerezidentnim jedinicama te izravnog davanja zgrada ili drugih objekata za rezidentne i 
nerezidentne jedinice.  
4.154. Vrijednost kapitala koji je op ća država investirala u korist drugih sektora gospodarstva bilježi se kao investicijske 
potpore uvijek kad se korisnik može utvrditi i kad postane vlasnikom kapitala. U tim slu čajevima investicija u 
kapital bilježi se kao promjene u aktivi u kapitalnom ra čunu korisnika i financira se iz investicijske potpore koja 
se bilježi u istom ra čunu kao promjene pasive i neto vrijednosti.  
4.155. Investicijskim potporama (D.92) obuhva ćena su paušalna pla ćanja osmišljena za financiranje kapitala investiranog 
u istom razdoblju i obro čna pla ćanja povezana s kapitalom investiranim u ranijem razdoblju. Ti dijelovi godišnjih 
pla ćanja poduze ćima od strane op će države, koji predstavljaju otplatu dugova poduze ća koje su ona preuzela za 
potrebe državnih projekata investiranja u kapital, smatraju se investicijskim potporama.  
4.156. Potpore za oslobo đenje od pla ćanja kamata, koje daje op ća država isklju čene su iz investicijskih potpora. Preu ­
zimanje od strane tijela javne vlasti dijela kamatnih troškova jest teku ća distributivna transakcija. Me đutim, kad 
potpora ima dvojnu svrhu financiranja otplate ugovorenog duga i pla ćanja kamate na pozajmljenu glavnicu i kad 
nije mogu će odvojiti ova dva elementa, cijela se potpora u ra čunima smatra investicijskom potporom.  
4.157. Investicijskim potporama nefinancijskim društvima i kvazi-društvima osim potpora privatnim poduze ćima, obuh ­
va ćene su kapitalne potpore javnim poduze ćima priznatima kao institucionalne jedinice, pod uvjetom da državno 
tijelo koje daje potporu ne zadrži potraživanje prema javnom poduze ću. 
4.158. Investicijskim potporama sektoru ku ćanstava obuhva ćene su potpore za opremu i modernizaciju koje se daju 
poduzetnicima izuzev korporacijskih društava ili kvazi-korporacijskih društava i donacije ku ćanstvima za gradnju, 
kupnju i poboljšanje stanova.  
4.159. Investicijskim potporama op ćoj državi obuhva ćena su pla ćanja (osim potpora za oslobo đenje od pla ćanja kamata) 
sektorima op će države za potrebe financiranja investicija u kapital. Investicijske potpore unutar sektora države 
interni su tokovi sektora op će države i ne pojavljuju se u konsolidiranom ra čunu sektora kao cjeline. Primjeri 
investicijskih potpora unutar op će države transferi su središnje države lokalnim upravama za specifi čne potrebe 
financiranja njihovih bruto investicija u fiksni kapital. Transferi namijenjeni raznim neodre đenim potrebama 
bilježe se kao teku ći transferi unutar op će države, iako se koriste za pokrivanje izdataka investiranja u kapital.  
4.160. Investicijske potpore neprofitnim institucijama od strane op će države i inozemstva razlikuju se od teku ćih trans ­
fera neprofitnim institucijama korištenjem kriterija odre đenih stavkom 4.159.  
4.161. Investicijske potpore inozemstvu ograni čene su na transfere sa specifi čnim ciljem financiranja investicija u kapital 
od strane nerezidentnih jedinica. U njih su uklju čeni, primjerice, nepovratni transferi za izgradnju mostova, cesta, 
tvornica, bolnica ili škola u zemljama u razvoju ili za izgradnju zgrada za me đunarodne organizacije. Njima mogu 
biti obuhva ćena obro čna pla ćanja tijekom odre đenog razdoblja, kao i jednokratna pla ćanja. Ovim je obuhva ćena 
nabava kapitalnih roba angažiranih u dugotrajnoj aktivi bez naknade ili po smanjenoj vrijednosti.  
4.162. Vrijeme bilježenja: investicijske potpore u novcu bilježe se o dospije ću pla ćanja. Investicijske potpore u naturi 
bilježe se kada se prenese vlasništvo nad aktivom.  
4.163. Investicijske potpore bilježe se kao:  
(a) promjene pasive i neto vrijednosti (-) u kapitalnom ra čun op će države;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 157
 
(b) promjene pasive i neto vrijednosti (+) u kapitalnom ra čun sektora koji primaju potpore;  
(c) promjene pasive i neto vrijednosti u kapitalnom ra čun inozemstva.  
Ostali kapitalni transferi (D.99)  
4.164.  Definicija:  ostali kapitalni transferi (D.99) pokrivaju transfere osim investicijskih potpora i poreza na kapital, 
kojima se ne preraspodjeljuje dohodak ve ć štednja ili bogatstvo me đu razli čitim sektorima ili podsektorima 
gospodarstva ili inozemstva. Mogu biti u novcu ili naturi (slu čajevi preuzimanja ili otpisa duga) i odgovaraju 
dobrovoljnim transferima bogatstva.  
4.165. Ostalim kapitalnim transferima (D.99) obuhva ćene su sljede će transakcije;  
(a) pla ćanja op će države ili inozemstva vlasnicima kapitalnih roba uništenih ili ošte ćenih zbog ratnih djelovanja, 
drugih politi čkih doga đaja ili prirodnih katastrofa (poplave i sl.);  
(b) transferi op će države nefinancijskim društvima i kvazi-društvima kapitala za potrebe pokrivanja gubitaka 
akumuliranih tijekom nekoliko financijskih godina ili posebnih gubitaka zbog čimbenika izvan kontrole 
poduze ća (pa i u slu čaju dokapitalizacije);  
(c) transferi izme đu podsektora op će države osmišljeni za pokrivanje nepredvi đenih izdataka ili akumuliranih 
manjkova. Ti transferi izme đu podsektora op će države interni su tokovi sektora op će države i ne pojavljuju se 
u konsolidiranom ra čunu sektora kao cjeline.  
(d) jednokratni bonusi na štednju koje ispla ćuje op ća država ku ćanstvima kako bi ih nagradila za njihovu štednju 
tijekom razdoblja od više godina;  
(e) ostavine, pozamašni darovi izme đu osoba i donacije izme đu jedinica koje pripadaju razli čitim sektorima, 
uklju čuju ći ostavine ili pozamašne darove neprofitnim institucijama (NPU-ovi). Primjeri darova NPU-ovima 
su darovi sveu čilištima za pokrivanje izgradnje novih kampusa, knjižnica, laboratorija i sl.;  
(f) obrnuta transakcija otpisa dugova na temelju dogovora izme đu institucionalnih jedinica koje pripadaju 
razli čitim sektorima ili podsektorima (na primjer otpisa od strane države duga strane zemlje prema državi; 
pla ćanja s naslova ispunjavanja jamstava kojima se dužnici koji su prekršili obveze osloba đaju od obveza - 
osim posebnog slu čaja poreza i socijalnih doprinosa koji se pla ćaju sektoru op će države (vidjeti to čku (j)). Ti 
otpisi na temelju me đusobnog dogovora smatraju se kapitalnim transferom vjerovnika dužniku, koji je 
istovjetan vrijednosti nepla ćenog duga u vrijeme otpisa. Isto tako, obrnuta transakcija preuzimanju duga i 
ostalih sli čnih transakcija (aktivacija jamstava povezanih s nestandardiziranim planom jamstava ili reprogra ­
miranje duga pri čemu se dio duga otpisuje ili prenosi) još je jedan kapitalni transfer. Sljede će je, me đutim, 
isklju čeno:  
(1) otpis financijskih potraživanja i preuzimanje obveza kvazi-društava od strane vlasnika kvazi-društava. Ovaj 
se slu čaj smatra transakcijom s vlasni čkim vrijednosnim papirima i udjelima u investicijskim fondovima 
(F.5);  
(2) otpis duga i preuzimanje duga javnog društva koje nestaje kao institucionalna jedinica iz sustava od strane 
države. Ovaj se slu čaj bilježi u ra čun ostalih promjena u obujmu aktive (K.5);  
(3) otpis duga i preuzimanje duga javnog društva od strane države kao dio postupka privatizacije koji je u 
tijeku i koji se mora završiti u kratkom razdoblju. Ovaj se slu čaj smatra transakcijom s vlasni čkim 
vrijednosnim papirima i udjelima u investicijskim fondovima (F.5).  
Otpis duga nije transakcija izme đu institucionalnih jedinica pa se, stoga, ne bilježi ni u kapitalni, niti u 
financijski ra čun. Ako se vjerovnik odlu či na taj otpis, on se bilježi u ra čune ostalih promjena u obujmu 
aktive vjerovnika i dužnika. Pri čuve za loša dugovanja smatraju se internim knjigovodstvenim unosima 
institucionalne jedinice proizvo đača i ne bilježe se osim u slu čaju o čekivanih gubitaka s naslova nenaplativih 
kredita, koji se bilježe u bilance stanja kao podsjetne stavke. Jednostrano osporavanje duga od strane dužnika 
tako đer nije transakcije i ne bilježi se;  
(g) dio ostvarene kapitalne dobiti (ili gubitka) koji se preraspodjeljuje drugom sektoru kao što je, primjerice, 
kapitalna dobit koju osiguravaju ća društva preraspodjeljuju ku ćanstvima. Me đutim, obrnute transakcije neiz ­
ravnim transferima op ćoj državi primitaka od privatizacije (putem holding društva, na primjer), bilježe se kao 
financijske transakcije s vlasni čkim vrijednosnim papirima i udjelima u investicijske fondove (F.5) i nemaju 
utjecaja na razinu neto kreditiranja/neto uzajmljivanja op će države;HR 158 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(h) velike odštete za štete ili povrede koje nisu pokrivene policama osiguranja (osim pla ćanja od strane op će 
države ili inozemstva opisana u to čki (a)). Pla ćanja dosu đuju sudovi ili se ona namiruju izvan suda. Primjeri 
pla ćanja su odštete za štete prouzro čene velikim eksplozijama, izljevima nafte, nuspojavama lijekova itd.;  
(i) izvanredne uplate u fondove socijalnog osiguranja od strane poslodavaca (uklju čuju ći državi) ili od strane 
države (kao dio njezine socijalne funkcija), u mjeri u kojoj su te uplate namijenjene pove ćanju aktuarskih 
rezervi tih fondova. Prate ći ispravak fondova socijalnog osiguranja u ku ćanstva isto se bilježi kao ostali 
kapitalni transferi (D.99);  
(j) kad se porezi i socijalni doprinosi koji se pla ćaju sektoru op će države bilježe na temelju obra čuna i prijava, dio 
koji se vjerojatno ne će naplatiti neutralizira se u istom obra čunskom razdoblju. Ovo se radi bilježenjem 
„ostalog kapitalnog transfera” (D.99) kao unosa u D.995 izme đu op će države i relevantnih sektora. Tok 
D.995 podijeljen je prema oznakama razli čitih doti čnih poreza i socijalnih doprinosa;  
(k) isplate osiguranja zbog katastrofe; nakon katastrofe, ukupna vrijednost odštetnih zahtjeva povezanih s kata ­
strofom, kako su dobiveni iz podataka djelatnosti osiguranja, bilježi se kao kapitalni transfer ugovarateljima 
osiguranja od strane osiguravaju ćih društava. Kad djelatnost osiguranja ne može pružiti podatke o odštetnim 
zahtjevima povezanima s katastrofom, ti se odštetni zahtjevi procjenjuju kao razlika izme đu stvarnih odštetnih 
zahtjeva i uskla đenih odštetnih zahtjeva u razdoblju katastrofe;  
(l) imovina koju je izgradila zajednica za čije održavanje odgovornost tada preuzima država.  
4.166. Vrijeme bilježenja utvr đuje se kako slijedi:  
(a) ostali kapitalni transferi u novcu bilježe se o dospije ću pla ćanja;  
(b) ostali kapitalni transferi u naturi bilježe se u trenutku prijenosa vlasništva nad aktivom ili otpis pasive od 
strane vjerovnika.  
4.167. Ostali kapitalni transferi iskazuju se u promjenama pasive i neto bogatstva u kapitalnom ra čunu sektora i 
inozemstva.  
DIONI ČKE OPCIJE ZAPOSLENIKA (DOZ-ovi)  
4.168. Poseban oblik dohotka u naturi je praksa poslodavca da zaposleniku dade opciju kupnje dionica po odre đenoj 
cijeni na neki budu ći datum. DOZ je sli čan financijskoj izvedenici, a zaposlenik može odabrati da ne ostvari pravo 
opcije jer je cijena dionice sada niža od cijene po kojoj može ostvariti opciju ili jer više nije zaposlen kod tog 
poslodavca pa gubi svoje opcijsko pravo.  
4.169. Poslodavac obi čno obavješ ćuje svoje zaposlenike o odluci stavljanja na raspolaganje dioni čke opcije po odre đenoj 
cijeni (fiksna cijena ili izvršna cijena) nakon odre đenog vremena i pod odre đenim uvjetima (na primjer, da je 
zaposlenik još u radnom odnosu u poduze ću ili ovisno o rezultatima poduze ća). Vrijeme bilježenja dioni čke opcije 
zaposlenika u nacionalne ra čune mora biti pažljivo odre đeno. „Datum dodjele” je datum na koji je opcija dana 
zaposleniku, „datum opcijskog prava” je najraniji datum na koji se opcija može ostvariti, a „datum ostvarenja 
opcije” je datum na koji se opcija uistinu ostvari (ili gubi).  
4.170. Ra čunovodstvene preporuke Odbora za me đunarodne ra čunovodstvene standarde (IASB) su da poduze će utvrdi 
nominalnu vrijednost opcija na datum dodjele uzimaju ći fiksnu cijenu dionica u tom trenutku pomnoženu za broj 
opcija za koje se o čekuje da će biti ostvarive na datum opcijskog prava i podijeljenu s brojem godina službe do 
datuma opcijskog prava.  
4.171. U ESA-i ako nema vidljive tržišne cijene niti procjene društva u skladu s upravo danim preporukama, vrednovanje 
opcije može se procijeniti korištenjem modela odre đivanja cijena dioni čkih opcija. Cilj tih modela jest utvrditi dva 
učinka iz vrijednosti opcije. Prvi u činak je predvi đanje iznosa za koji će tržišna cijena doti čnih dionica prije ći 
fiksnu cijenu na datum opcijskog prava. Drugim se u činkom omogu ćava o čekivanje da će cijena dalje rasti izme đu 
datuma opcijskog prava i datuma ostvarenja opcije.  
4.172. Prije ostvarivanje opcije, aranžman izme đu poslodavca i zaposlenika ima narav financijske izvedenice i kao takav 
se iskazuje u financijskim ra čunima obiju strana.  
4.173. Procjena vrijednosti DOZ-a obavlja se na datum dodjele. Ovaj se iznos mora uklju čiti u naknade zaposlenicima 
kao njihov dio, u razdoblju od datuma dodjele do datuma opcijskog prava, ako je mogu će. Ako ovo nije mogu će, 
vrijednost opcije bilježi se na datum opcijskog prava.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 159
 
4.174. Troškove vo đenja dioni čkih opcija zaposlenika snosi poslodavac, a smatraju se dijelom intermedijarne potrošnje 
kao i ostale funkcije vo đenja povezane s naknadama zaposlenicima.  
4.175. Iako se vrijednost dioni čke opcije smatra dohotkom, nema dohotka od ulaganja povezanog s dioni čkim opcijama 
zaposlenika.  
4.176. U financijskom ra čunu, stjecanjem dioni čkih opcija zaposlenika od strane ku ćanstava odgovaraju ći dio naknada 
zaposlenicima podudara se s odgovaraju ćom obvezom poslodavca.  
4.177. U na čelu, promjene vrijednosti izme đu datuma dodjele i datuma opcijskog prava moraju se smatrati dijelom 
naknada zaposlenicima, dok se promjene vrijednosti izme đu datuma opcijskog prava i datuma ostvarenja opcije 
ne smatraju naknadama zaposlenicima, ve ć vlasni čkim dobitkom ili gubitkom. U praksi, malo je vjerojatno da se 
troškovi poslodavaca s naslova dioni čkih opcija zaposlenika revidiraju izme đu datuma dodjele i datuma ostvarenja 
opcije. Iz pragmati čnih se razloga, stoga, cjelokupno pove ćanje izme đu datuma dodjele i datuma ostvarenja opcije 
smatra vlasni čkim dobitkom ili gubitkom. Pove ćanje vrijednosti cijene dionice iznad fiksne cijene je vlasni čki 
dobitak za zaposlenika, a vlasni čki gubitak za poslodavca i obrnuto.  
4.178. Kada se DOZ ostvari, unos u bilancu stanja nestaje i zamjenjuje se vrijednoš ću kupljenih dionica. Ova promjena u 
razvrstavanju nastaje transakcijama u financijskom ra čunu, a ne u ra čunu ostalih promjena u obujmu aktive.HR 160 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 5.  
FINANCIJSKE TRANSAKCIJE  
5.01.  Definicija:  financijske transakcije (F) su transakcije financijske aktive (AF) i pasive izme đu rezidentnih institucio ­
nalnih jedinica te izme đu njih i nerezidentnih institucionalnih jedinica.  
5.02. Financijska transakcija izme đu institucionalnih jedinica istodobno je stvaranje ili smanjenje financijske aktive i 
protustavke pasive, ili promjena vlasništva financijske aktive ili preuzimanje pasive.  
OP ĆE ZNA ČAJKE FINANCIJSKIH TRANSAKCIJA  
Financijska aktiva, financijska potraživanja i pasiva  
5.03.  Definicija:  Financijska aktiva sastoji se od svih financijskih potraživanja, vlasni čkih udjela i komponente 
monetarnog zlata u zlatnim polugama.  
5.04. Financijska aktiva je pri čuva vrijednosti koja predstavlja naknadu ili niz naknada koje se akumuliraju ekonom ­
skom vlasniku koji tijekom odre đenog vremenskog razdoblja aktivu ima u vlasništvu ili je koristi. Sredstvo je 
prijenosa vrijednosti iz jednog ra čunovodstvenog razdoblja u drugo. Naknade se namiruju uplatama koje su 
uobi čajeno u gotovini (AF.21) i prenosivim depozitima (AF.22).  
5.05.  Definicija.  financijsko potraživanje je pravo vjerovnika da primi uplatu ili seriju uplata od dužnika.  
Financijska su potraživanja financijska aktiva s odgovaraju ćom pasivom. Vlasni čki udjeli i udjeli ili jedinice u 
investicijskim fondovima tretiraju se kao financijska aktiva s odgovaraju ćom pasivom čak i ako potraživanje 
vjerovnika prema društvu nije fiksni iznos.  
5.06.  Definicija.  pasiva se utvr đuje kad je dužnik dužan izvršiti uplatu ili niz uplata vjerovniku.  
5.07. Komponenta monetarnog zlata u zlatnim polugama, koja je u posjedu monetarne vlasti kao sredstva rezerve, 
tretira se kao financijska aktiva čak i ako vlasnik nema potraživanja na drugim odre đenim jedinicama. Za zlatne 
poluge ne postoji odgovaraju ća pasiva.  
Uvjetna aktiva i uvjetna pasiva  
5.08.  Definicija:  uvjetna aktiva i uvjetna pasiva sporazumi su kojima se jedna stranka obvezuje izvršiti uplatu ili niz 
uplata drugoj jedinici samo kada prevladaju odre đeni uvjeti.  
S obzirom na to da ne dovode do bezuvjetnih obveza, uvjetna aktiva i uvjetna pasiva ne smatraju se financij ­
skom aktivom i pasivom.  
5.09. Uvjetna aktiva i uvjetna pasiva uklju čuju: 
(a) jednokratna jamstva pla ćanja od strane tre ćih stranaka s obzirom na to da je pla ćanje obvezno samo ako 
obveznik ne ispuni obveze;  
(b) kreditne obveze koje pružaju jamstvo da će sredstva biti dostupna iako financijska aktiva ne postoji dok se 
sredstva ne steknu;  
(c) akreditivi koji čine obe ćanja uplata koje ovise o dostavljanju odre đenih isprava specificiranih ugovorom;  
(d) kreditnih linija koje su obe ćanja davanja kredita odre đenom klijentu do odre đene granice;  
(e) sindicirani kreditni sporazumi (NIF) koji pružaju jamstvo da će potencijalni obveznik mo ći prodati krat ­
koro čne dužni čke instrumente, znane kao obveznice, i da će banka koja izdaje kredit preuzeti sve obveznice 
koje ne budu prodane na tržištu ili da će dati ekvivalentne predujmove; i  
(f) mirovinska prava u sklopu nefinanciranih definiranih mirovinskih programa zaposlenika ili mirovinskih 
fondova socijalne sigurnosti. Ta se mirovinska prava bilježe u dodatnoj tablici mirovinskih prava akumu ­
liranih do odre đenog datuma u socijalnom osiguranju, a ne u temeljnom obra čunu.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 161
 
5.10. Uvjetna aktiva i uvjetna pasiva ne uklju čuju: 
(a) osiguravaju će pri čuve, mirovinske pri čuve i pri čuve standardiziranih jamstava (AF.6);  
(b) financijske izvedenice (AF.7) u kojima sami ugovori imaju tržišnu vrijednost zbog toga što se njima može 
trgovati ili se njihova vrijednost može utvrditi na tržištu.  
5.11. Iako se uvjetna aktiva i uvjetna pasiva ne bilježe u ra čunima, važni su za politiku i analizu te se podatke o njima 
valja prikupiti i predstaviti kao dodatne podatke. Čak i ako nema pla ćanja dospjelih za uvjetnu aktivu i uvjetnu 
pasivu, visoka razina nepredvidivih izdataka može ukazivati na neželjenu razinu rizika na strani onih jedinica 
koje ih nude.  
Polje 5.1. – Postupanje s jamstvima u sustavu  
B5.1.1.  Definicija:  jamstva su ugovori kojima se jamac obvezuje vjerovniku nadoknaditi gubitak koji bi vjerovnik 
pretrpio da posu điva č ne ispuni svoje obveze.  
Naknada se često može naplatiti za pružanje jamstva.  
B5.1.2. Razlikuju se tri razli čite vrste jamstava. Primjenjuju se samo na jamstva pružena u slu čaju financijske aktive. Za 
jamstva u obliku proizvo đačevih jamstava ili drugih oblika jamstava ne predlaže se poseban postupak. Tri vrste 
jamstva su:  
(a) jamstva pružena sredstvima financijske izvedenice, kao što je kupoprodaja rizika nekog izdavatelja za 
odre đenu premiju. Takve se izvedenice temelje na riziku neispunjenja obveze u pogledu referentne 
financijske aktive i nisu povezani s pojedina čnim kreditima ili dužni čkim instrumentima;  
(b) standardizirana se jamstva izdaju u velikim koli činama, obi čno za prili čno niske iznose. Primjeri uklju čuju 
kreditna jamstva za izvoz ili jamstva za studentski kredit. Čak i ako je neizvjesna mogu ćnost da će se bilo 
koje standardizirano jamstvo opozvati, činjenica da postoje mnoga sli čna jamstva zna či da se može proci ­
jeniti pouzdan broj opoziva pod jamstvom. Smatra se da standardizirana jamstva dovode do financijske 
aktive, a ne uvjetne aktive;  
(c) jednokratna jamstva u kojima se pridruženi rizik ne može to čno izra čunati zbog nedostatka usporedivih 
slu čajeva. Dodjela jednokratnog jamstva smatra se uvjetnom aktivom ili uvjetnom pasivom te se ne bilježi 
kao financijska aktiva ili pasiva.  
Kategorije financijske aktive i pasive  
5.12. Razlikuje se osam kategorija financijske aktive:  
AF.1 Monetarno zlato i posebna prava vu čenja;  
AF.2 Gotovina i depoziti;  
AF.3 Dužni čki instrumenti;  
AF.4 Krediti;  
AF.5 Vlasni čki udjeli i udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima  
AF.6 Prilagodbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava  
AF.7 Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika  
AF.8 Ostali ra čuni potraživanja/obveza  
5.13. Svaka stavka financijske aktive ima protustavku u pasivi, s iznimkom komponente zlatnih poluga monetarnog 
zlata koje su u vlasništvu monetarnih tijela kao pri čuvna aktiva klasificirana u kategoriji monetarnog zlata i 
posebnih prava vu čenja (F.1). Postoji šest razli čitih kategorija pasive koje odgovaraju kategorijama protustavki u 
financijskoj aktivi. Uz ovu iznimku, postoji osam kategorija pasive koje odgovaraju kategorijama protustavki u 
financijskoj aktivi.HR 162 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
5.14. Klasifikacija financijskih transakcija odgovara klasifikaciji financijske aktive i pasive. Razlikuje se osam kategorija 
financijskih transakcija povezanih s:  
F.1 monetarnim zlatom i posebnim pravima vu čenja;  
F.2 gotovinom i depozitima;  
F.3 dužni čkim instrumentima;  
F.4 kreditima;  
F.5 vlasni čkim udjelima i udjelima ili jedinicama u investicijskim fondovima;  
F.6 prilagodbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava;  
F.7 financijskim izvedenicama i dioni čkim opcijama zaposlenika;  
F.8 ostalim ra čunima potraživanja/obveza.  
5.15. Imaju ći u vidu simetriju financijske aktive i pasive, pojam „instrument” koristi se za povezivanje i aspekta aktive 
i aspekta pasive financijskih transakcija. Njegovo korištenje ne implicira proširenje pokri ća financijske aktive i 
pasive uklju čuju ći izvanbilan čne stavke koje se ponekad opisuju kao financijski instrumenti u monetarnim i 
financijskim statistikama.  
Bilance, financijski ra čun i ostali tokovi  
5.16. U bilancu stanja bilježi se financijska aktiva koja se drži i nepodmirene obveze u odre đenom trenutku. 
Posljedice financijskih transakcija su promjene u po četnim i završnim bilancama stanja. Me đutim, promjene 
izme đu po četne i završne bilance stanja mogu biti i posljedicom ostalih tokova, koji nisu interakcije izme đu 
institucionalnih jedinica na temelju me đusobnog sporazuma. Ostali tokovi povezani s financijskom aktivom i 
pasivom raš članjeni su na revalorizacije financijske aktive i pasive te na promjene obujma financijske aktive i 
pasive koje ne nastaju zbog financijskih transakcija. Revalorizacije se bilježe u ra čunu revalorizacije, a promjene 
obujma u ra čunu ostale promjene obujma aktive.  
5.17. Financijski ra čun je završni ra čun u ukupnom poretku ra čuna u kojem se bilježe transakcije. Financijski ra čun 
nema izravnavaju ću stavku koja se prenosi u drugi ra čun. Izravnavaju ća stavka financijskog ra čuna, neto 
pove ćanje financijske aktive umanjeno za neto pove ćanje pasive jest neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje 
(-) (B.9F).  
5.18. Izravnavaju ća stavka financijskog ra čuna konceptualno je istovjetna izravnavaju ćoj stavci kapitalnog ra čuna. U 
praksi obi čno dolazi do razlike izme đu njih zbog toga što se one izra čunavaju na temelju razli čitih statisti čkih 
podataka.  
Vrednovanje  
5.19. Financijske transakcije bilježe se u transakcijskim vrijednostima, to jest vrijednostima u nacionalnoj valuti u 
kojima se predmetna financijska aktiva i/ili pasiva stvara, likvidira, zamjenjuje ili preuzima me đu institucio ­
nalnim jedinicama, a na temelju komercijalnih kriterija  
5.20. Financijske transakcije i njihove financijske i nefinancijske protutransakcije bilježe se u istoj transakcijskoj 
vrijednosti. Tri su mogu ćnosti:  
(a) financijska transakcija dovodi do pla ćanja u nacionalnoj valuti: transakcijska vrijednost jednaka je razmije ­
njenom iznosu;  
(b) financijska transakcija jest transakcija u stranoj valuti, a protutransakcija nije transakcija u nacionalnoj valuti: 
transakcijska vrijednost jednaka je iznosu u nacionalnoj valuti po tržišnom te čaju koji je važe ći u trenutku 
pla ćanja; i  
(c) ni financijska transakcija ni njezina protutransakcija nisu transakcije u novcu ili drugom sredstvu pla ćanja: 
transakcijska vrijednost teku ća je tržišna vrijednost uklju čene financijske aktive i/ili pasive.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 163
 
5.21. Transakcijska vrijednost odnosi se na odre đenu financijsku transakciju i njezinu protutransakciju. Na čelno, 
transakcijsku vrijednost treba jasno razlikovati od vrijednosti koja se temelji na cijeni koja kotira na tržištu, 
objektivnoj tržišnoj cijeni ili bilo kojoj cijeni koja je namijenjena izražavanju op ćenitosti cijena za skup sli čne 
financijske aktive i/ili pasive. Me đutim, u slu čajevima kada je protutransakcija financijske transakcije, na primjer, 
transfer ta se financijska transakcija stoga obavlja iz drugih razloga, a ne isklju čivo tržišnih, transakcijska se 
vrijednost ozna čava teku ćom tržišnom vrijednoš ću uklju čene financijske aktive i/ili pasive  
5.22. Transakcijska vrijednost ne uklju čuje troškove usluge, pristojbe, provizije ili sli čna pla ćanja za usluge koje se 
pružaju pri obavljanju transakcija; to se bilježi kao pla ćanja za usluge. Porezi na financijske transakcije tako đer 
su isklju čeni i tretiraju se kao porezi na usluge u okviru poreza na proizvode. Kada financijska transakcija 
podrazumijeva novi nastanak obveza, transakcijska vrijednost jednaka je iznosu nastale obveze bez eventualnog 
pla ćenog predujma kamata. Jednako tako, kada obveza prestaje, transakcijska vrijednost i za vjerovnika i za 
dužnika mora odgovarati umanjenju obveze.  
Neto i bruto bilježenje  
5.23.  Definicija.  neto bilježenje financijskih transakcija zna či da je pove ćanje financijske aktive prikazano kao neto 
smanjenje financijske aktive te da je neto pove ćanje pasive prikazano kao neto otplata pasive.  
Financijske transakcije mogu biti predstavljene kao neto financijska aktiva razli čitih svojstava i razli čitih obvez ­
nika i vjerovnika, uz uvjet da se nalaze unutar iste kategorije ili potkategorije.  
5.24.  Definicija:  bruto bilježenje financijskih transakcija zna či da se pove ćanja i smanjenja financijske aktive prikazuju 
zasebno, kao i smanjenje i otplata pasive.  
Bruto bilježenje financijskih transakcija prikazuje jednak iznos neto uzajmljivanja i neto pozajmljivanja jer su 
financijske transakcije bile bilježene u neto iznosu.  
Financijske se transakcije bilježe u bruto iznosu u slu čajevima detaljnih analiza financijskog tržišta.  
Konsolidacija  
5.25.  Definicija:  konsolidacija na financijskom ra čunu odnosi se na proces prijeboja transakcija u financijskom ra čunu 
za danu skupinu institucionalnih jedinica nasuprot protutransakcijama u pasivi za istu skupinu institucionalnih 
jedinica.  
Konsolidacija se može provoditi na razini ukupnoga gospodarstva, institucionalnih sektora ili podsektora. 
Financijska aktiva financijskog ra čuna inozemstva konsolidira se po definiciji jer se bilježe samo transakcije 
nerezidentnih institucionalnih jedinica s rezidentnim institucionalnim jedinicama.  
5.26. Razli čite razine konsolidacije prikladne su za razli čite vrste analize. Na primjer, konsolidacija financijskog ra čuna 
za ukupno gospodarstvo naglašava ekonomske financijske transakcije s nerezidentnih institucionalnih jedinica s 
obzirom na to da su sve financijske transakcije izme đu rezidentnih institucionalnih jedinica iskazane u neto 
vrijednosti u konsolidaciji. Konsolidacija za sektore dopušta pra ćenje ukupnih financijskih transakcija me đu 
sektorima s neto uzajmljivanjem i onima s neto pozajmljivanjem. Konsolidacija na podsektorskoj razini za 
financijska društva može pružiti mnogo više detalja o financijskom posredovanju i, na primjer, dopustiti 
identifikaciju transakcija monetarnih financijskih institucija s ostalim financijskim društvima, kao i s ostalim 
rezidentnim sektorima i nerezidentnim institucionalnim jedinicama. Drugo podru čje na kojem konsolidacija 
može biti uputna na podsektorskoj razini jest unutar sektora države jer se transakcije me đu razli čitim podsek ­
torima države ne eliminiraju.  
5.27. U pravilu, knjigovodstveni unosi u sustav ESA 2010. nisu konsolidirani jer konsolidirani financijski ra čun 
zahtijeva podatke o protustavci grupiranja institucionalnih jedinica. To zahtijeva podatke o financijskim tran ­
sakcijama po na čelu „od koga kome”. Na primjer, sastavljanje konsolidirane pasive op će države od vlasnika 
pasive op će države zahtijeva razlikovanje izme đu op će države i ostalih institucionalnih jedinica.  
Saldiranje  
5.28.  Definicija:  saldiranje je konsolidacija na razini pojedina čne institucionalne jedinice, pri čemu se knjigovodstveni 
unosi na obje strane ra čuna za istu stavku transakcije me đusobno prebijaju. Saldiranje valja izbjegavati ako 
nedostaju podaci o izvoru.HR 164 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
5.29. Razli čiti stupnjevi saldiranja mogu se razlikovati jer se transakcije u pasivi oduzimaju od transakcija u financij ­
skoj aktivi za jednaku kategoriju ili potkategoriju financijske aktive.  
5.30. Kada odjel institucionalne jedinice kupi obveznice koje izda drugi odjel iste institucionalne jedinice, financijski 
ra čun jedinice ne bilježi transakciju kao stjecanje aktive jednog odjela od drugog. Transakcija se bilježi kao 
otkup pasive, a ne kao stjecanje konsolidirane aktive. Takvi se financijski instrumenti smatraju saldiranima. 
Saldiranje valja izbjegavati ako je nužno bilježiti financijski instrument i na strani aktive i na strani pasive kako 
bi se slijedila zakonska preporuka.  
5.31. Saldiranje se možda ne će mo ći izbje ći kod transakcija institucionalnih jedinica u financijskim izvedenicama, gdje 
zasebni podaci o transakcijama u aktivi i pasivi naj češ će nisu dostupni. Prikladno je saldirati te transakcije jer se 
predznak vrijednosti položaja financijskih izvedenica može promijeniti, tj. mogu prije ći iz aktive u pasivu, kako 
se vrijednost instrumenta na kojem se temelji ugovor o izvedenicama mijenja u odnosu na cijenu u ugovoru.  
Knjigovodstvena pravila za financijske transakcije  
5.32. Četverostruko bilježenje knjigovodstvena je praksa u kojoj se svaka transakcija koja uklju čuje dvije institucio ­
nalne jedinice bilježi dvaput od strane svake jedinice. Na primjer, društva koja razmjenjuju robu za gotovinu 
unose bilježe i u ra čunu proizvodnje i u financijskom ra čunu za svaku jedinicu. Knjigovodstvo na na čelu 
četverostrukog bilježenja osigurava simetriju izvještavanja uklju čenih institucionalnih jedinica, kao i konzistent ­
nost ra čuna.  
5.33. Financijska transakcija uvijek ima protutransakciju. Protutransakcija može biti druga financijska transakcija ili 
nefinancijska transakcija.  
5.34. Kada su i transakcija i protutransakcija financijske transakcije, mijenjaju portfelj financijske aktive i pasive te 
mogu promijeniti ukupne iznose i financijske aktive i pasive institucionalnih jedinica, ali ne mijenjaju neto 
uzajmljivanje/neto pozajmljivanje ili neto vrijednost.  
5.35. Protutransakcija financijskoj transakciji može biti nefinancijska transakcija kao što je transakcija proizvodima, 
transakcija raspodjele ili transakcija nefinancijskom neproizvedenom aktivom. Kada protutransakcija financijske 
transakcije nije financijska transakcija, mijenja se neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje institucionalnih jedi ­
nica.  
Financijska transakcija čija je protutransakcija teku ći ili kapitalni transfer  
5.36. Protutransakcija financijskoj transakciji može biti transfer. U tom slu čaju, financijska transakcija uklju čuje 
promjenu vlasništva nad financijskom aktivom ili preuzimanje pasive kao dužnik, što se naziva preuzimanjem 
duga, ili istodobnu likvidaciju financijske aktive i protustavke u pasivi, što se naziva otpisom duga ili oprostom 
duga. Preuzimanje duga i otpis duga kapitalni su transferi (D.9) te se bilježe u kapitalnom ra čunu.  
5.37. Ako vlasnik nekog kvazi-društva preuzme obveze od tog kvazi-društva ili odustane od financijskih potraživanja 
prema tom kvazi-društvu, protutransakcija preuzimanju duga ili otpisu duga jest transakcija drugim vlasni čkim 
udjelima (F.51). Me đutim ako je namjena toga pokriti akumulirane gubitke ili iznimno veliki gubitak, ili ako se 
to čini u kontekstu trajnih gubitaka. tada se ta radnja klasificira kao nefinancijska transakcija – kapitalni transfer 
ili teku ći transfer.  
5.38. Ako država otpiše ili preuzme dug od nekog javnog društva koje nestaje kao institucionalna jedinica u sustavu, 
u kapitalnom ra čunu ili financijskom ra čunu ne bilježi se nikakva transakcija. U tom se slu čaju bilježi tok u 
ra čunu ostalih promjena u obujmu aktive.  
5.39. Ako država otpiše ili preuzme dug od nekog javnog društva u sklopu procesa privatizacije koji je u tijeku i 
ubrzo će biti završen, protutransakcija je transakcija drugim vlasni čkim udjelima (F.51) do ukupnog iznosa 
privatizacijskih primitaka. Drugim rije čima, smatra se da vlada otpisom ili preuzimanjem duga javnog društva 
privremeno pove ćava svoj vlasni čki udio u tom društvu. Privatizacija zna či odustajanje od utjecaja nad tim 
javnim društvom prodajom vlasni čkih udjela. Takav otpis ili preuzimanje duga vodi pove ćanju vlastitih sred ­
stava javnog društva, čak i ako vlasni čki udjeli nisu izdani.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 165
 
5.40. Cjelokupni ili djelomi čni otpis loših dugova od strane vjerovnika, kao i unilateralni otkaz obveze od strane 
dužnika, znano kao odbijanje pla ćanja, ne svrstava se u kategoriju transakcija jer ne podrazumijeva interakcije 
izme đu institucionalnih jedinica na temelju me đusobnog sporazuma. Cjelokupni ili djelomi čni otpis loših 
dugova od strane vjerovnika bilježi se u ra čunu ostalih promjena u obujmu aktive.  
Financijska transakcija s vlasni čkim dohotkom kao protutransakcijom  
5.41. Protutransakcija financijskoj transakciji može biti vlasni čki dohodak.  
5.42. Kamate (D.41) su primanja vjerovnika, i pla ćanja dužnika u odnosu na odre đene vrste financijskih potraživanja 
koja su svrstana u kategorije monetarno zlato i posebna prava vu čenja (AF.1), gotovina i depoziti (AF.2), 
dužni čki instrumenti (AF.3), krediti (AF.4) i ostali ra čuni potraživanja/obveza (AF.8).  
5.43. Kamata se bilježi kao kamata koja se tijekom vremena neprestano akumulira u korist vjerovnika na iznos 
nepla ćene glavnice. Protutransakcija stavci kamata (D.41) uvijek je financijska transakcija koja stvara financijsko 
potraživanje vjerovnika prema dužniku. Akumuliranje kamate bilježi se u financijski ra čun s financijskim 
instrumentom na koji se odnosi. U činak je ove financijske transakcije reinvestiranje kamate. Stvarno pla ćanje 
kamata ne bilježi se na kamatu(D.41), nego kao transakcija u gotovini i depozitima (F.2) kojoj se pridružuje 
ekvivalentna otplata relevantne aktive kojom se smanjuje vjerovnikovo neto financijsko potraživanje od 
dužnika.  
5.44. Ako se akumulirana kamata ne plati na dan dospije ća, nastaju dospjele nepla ćene obveze po kamatama. Budu ći 
da je akumulirana kamata ve ć bilježena, dospjele nepla ćene obveze po kamatama ne mijenjaju ukupnu 
financijsku aktivu ili pasivu.  
5.45. Dohodak društava obuhva ća dividende (D.421), povla čenja dohotka iz kvazi-društava (D.422), ponovno 
uloženu zaradu od izravnih stranih ulaganja (D.43) i zadržanu zaradu doma ćih poduze ća. U činak financijske 
protutransakcije u slu čaju ponovno uložene zarade jest u tome što se vlasni čki dohodak ponovno ulaže u 
poduze će u koje se vrši izravno ulaganje.  
5.46. Dividende se bilježe kao ostali dohodak od ulaganja u trenutku kada se dionice po čnu navoditi bez prava na 
dividendu. To se primjenjuje i na povla čenja dohotka iz kvazi-društava. Druga čije se bilježe posebno velike 
dividende ili povla čenja koja odstupaju od nedavnih iskustva s iznosom dohotka koji je dostupan za distribuciju 
vlasnicima društva. Takav višak u distribuciji bilježi se kao povla čenje iz vlasni čkih udjela u financijskom 
ra čunu, a ne kao dohodak od ulaganja.  
5.47. Vlasni čki dohodak koji potražuju investicijski fondovi, umanjen za troškove poslovanja i raspore đen dioni ča­
rima, čak i ako se ne vrši raspodjela, bilježi se u vlasni čki dohodak i ima protustavku u financijskom ra čunu pod 
kategorijom udjela ili jedinica u investicijskim fondovima. U činak je da se dohodak dodjeli dioni čarima, ali da se 
kao nedodijeljen tretira kao reinvestiran u fond.  
5.48. Dohodak od ulaganja dodjeljuje se ugovarateljima osiguranja (D.44), nosiocima prava na mirovinu i vlasnicima 
udjela u investicijskom fondu. Neovisno o iznosu koji osiguravaju će društvo, mirovinski fond ili investicijski 
fond zaista raspodijele, ukupni iznos dohotka od ulaganja koje primi osiguravaju će društvo ili fond bilježi se 
kao raspodijeljeno ugovarateljima osiguranja ili vlasnicima udjela. Iznos koji nije zapravo raspodijeljen bilježi se 
u financijskom ra čunu kao reinvesticija.  
Vrijeme bilježenja  
5.49. Financijske transakcije i njihove protutransakcije bilježe se istodobno.  
5.50. Kada je protutransakcija financijskoj transakciji nefinancijska transakcija, obje se bilježe u trenutku kada se 
obavlja nefinancijska transakcija. Na primjer, kada se za prodaju roba ili usluga uzima trgova čki kredit, ovu 
financijsku transakciju valja bilježiti kada se izvršavaju bilježenja na odgovaraju ćem nefinancijskom ra čunu, kada 
se prenosi vlasništvo nad robom ili kada se pruža usluga.  
5.51. Kada je protutransakcija financijskoj transakciji financijska transakcija, postoje tri mogu ćnosti:  
(a) obje financijske transakcije su transakcije u gotovini ili drugom sredstvu pla ćanja: bilježe se u trenutku 
prvog pla ćanja;  
(b) samo je jedna od dvije financijske transakcije transakcija u gotovini ili drugom sredstvu pla ćanja: bilježe se u 
trenutku pla ćanja; iHR 166 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(c) nijedna od dviju financijskih transakcija nije transakcija u gotovini ili drugom sredstvu pla ćanja: bilježe se u 
trenutku prve financijske transakcije.  
Financijski ra čun po na čelu „od koga kome”  
5.52. Financijski ra čun po na čelu „od koga kome” ili financijski ra čun po dužniku/vjerovniku proširenje je nekonso ­
lidiranog financijskog ra čuna. Rije č je o trodimenzionalnom predo čavanju financijskih transakcija u kojima su 
prikazane obje stranke u transakciji, kao i vrsta financijskog instrumenta u transakciji.  
Takvo predo čavanje pruža informacije o vezama dužnika i vjerovnika te je u skladu s financijskom bilancom 
stanja koja po čiva na na čelu „od koga kome”. Nisu navedene informacije o institucionalnim jedinicama kojima 
je financijska aktiva prodana ili od kojih je financijska aktiva kupljena. To se odnosi i na odgovaraju će 
transakcije obveza. Financijski ra čun po na čelu „od koga kome” poznat je i kao matrica nov čanih tokova.  
5.53. Temeljen na na čelu četverostrukog bilježenja, financijski ra čun na na čelu „od koga kome” ima tri dimenzije: 
kategoriju financijskog instrumenta, sektor dužnika i sektor vjerovnika. Za financijski ra čun na na čelu „od koga 
kome” potrebne su tablice triju dimenzija koje obuhva ćaju razvrstavanje po financijskom instrumentu, dužniku i 
vjerovniku. Takve tablice prikazuju unakrsnu klasifikaciju financijskih transakcija po sektoru dužnika i sektoru 
vjerovnika, kako je prikazano u Tablici 5.1.  
5.54. Tablica za kategoriju dužni čkih instrumenata financijskog instrumenta pokazuje da, kao rezultat transakcija u 
referentnom razdoblju, ste čeni dužni čki instrumenti, neto smanjeni po ku ćanstvu i po neprofitnim institucijama 
koje služe ku ćanstvima (275), predstavljaju potraživanja prema nefinancijskim društvima (65), financijskim 
društvima (43), op ćoj državi (124) i inozemstvu (43). Tablica pokazuje da su nefinancijska društva, kao rezultat 
transakcija u referentnom razdoblju, preuzela obveza, umanjenih za otkup, u obliku ukupno 147 dužni čkih 
instrumenata; njihove su se obveze u tom obliku prema ostalim nefinancijskim društvima pove ćale za 30, 
prema financijskim društvima za 23, prema op ćoj državi za 5, prema ku ćanstvima i neprofitnim institucijama 
koje služe ku ćanstvima za 65 i prema inozemstvu za 24. Ku ćanstva i neprofitne institucije koje služe ku ćan ­
stvima nisu izdale dužni čke instrumente. Zbog konsolidiranog prikaza inozemstva, nisu prikazane transakcije 
izme đu nerezidentnih institucionalnih jedinica. Sli čne se tablice mogu sastaviti za sve kategorije financijskih 
instrumenata.  
Tablica 5.1. – Financijski ra čun po na čelu „od koga kome” za dužni čke instrumente  
Sektor dužnika 
Sektor vjerovnika  Neto pove ćanje dužni čkih instrumenata po  
nefinancij ­
skim 
društvima  financij ­
skim 
društvima  op ćoj 
državi  ku ćanstvi ­
ma i 
nepro ­
fitnim 
instituci ­
jama koje 
služe 
ku ćan ­
stvima  naciona ­
lnom 
gospodar ­
stvu  inozem ­
stvu  Ukupno  
Neto stje ­
canje dužni ­ 
čkih instru ­
menata po  nefinancijskim 
društvima  30 11  67  108  34  142  
financijskim 
društvima  23 22  25  70  12  82  
op ćoj državi  5  2  6  13  19  32  
ku ćanstvima i 
neprofitnim 
institucijama koje 
služe ku ćan ­
stvima  65 43  124  232  43  275  
nacionalnom 
gospodarstvu  123  78  222  423  108  531  
inozemstvu  24  28  54  106  106  
Ukupno  147  106  276  529  108  637HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 167
 
5.55. Financijski ra čun po na čelu „od koga kome” omogu ćava analizu tko financira koga, u kolikom iznosu i po kojoj 
financijskoj aktivi. Time pruža odgovore na pitanja poput:  
(a) Koji su sektori nasuprot neto ste čenoj financijskoj aktivi ili neto pove ćanim obvezama institucionalnog 
sektora?  
(b) U kojim društvima sudjeluje sektor op će države?  
(c) Koliko dužni čkih instrumenata stje ču rezidentni sektori i inozemstvo (neto smanjeni), a koje je izdala 
(umanjeno za otkup) op ća država, financijska ili nefinancijska društva i inozemstvo?  
DETALJNA KLASIFIKACIJA FINANCIJSKIH TRANSAKCIJA PO KATEGORIJAMA  
Slijede definicije i opisi financijskih instrumenata. Kada se transakcija bilježi, koristi se kod F. Kada se bilježi razina 
osnovnih zaliha ili položaj aktive ili pasive, kod je AF.  
Monetarno zlato i posebna prava vu čenja (F.1)  
5.56. Kategorija monetarnog zlata i posebnih prava vu čenja (SDR-ovi) (F.1) sastoji se od dviju potkategorija:  
(a) monetarnog zlata (F.11); i  
(b) posebnih prava vu čenja (SDR-ova) (F.12).  
Monetarno zlato (F.11)  
5.57.  Definicija:  monetarno zlato je zlato na koje monetarne vlasti imaju pravo i koje se drži u sredstvima rezerve.  
Uklju čuje zlatne poluge i neraspore đene ra čune za zlato kod nerezidenata koji daju pravo na potraživanje 
dostave zlata.  
5.58. Monetarne vlasti obuhva ćaju središnju banku i institucije središnje države koje obavljaju poslove koji se obi čno 
pripisuju središnjoj banci. Takvi poslovi uklju čuju izdavanje valute, održavanje i upravljanje rezervama te 
upravljanje deviznim stabilizacijskim fondovima.  
5.59. Biti podložan u činkovitoj kontroli monetarnih vlasti zna či: 
(a) da rezidentne jedinice mogu obavljati transakcije u tim potraživanjima od nerezidenata samo pod uvjetima 
koje odrede monetarne vlasti ili s njihovim izri čitim odobrenjem;  
(b) da monetarne vlasti, na zahtjev, imaju pristup tim potraživanjima od nerezidenata kako bi se udovoljilo 
financijskim potrebama bilance pla ćanja i ostalim povezanim svrhama, i  
(c) da postoji prethodni zakon ili drugi obvezuju ći sporazum koji potvr đuje to čke (a) i (b).  
5.60. Sve monetarno zlato pohranjeno je u sredstvima rezerve ili u me đunarodnim financijskim organizacijama. 
Njegove su sastavnice.  
(a) zlatne poluge (uklju čuju ći monetarno zlato pohranjeno u raspore đenim ra čunima za zlato), i  
(b) neraspore đeni ra čuni za zlato kod nerezidenata.  
5.61. Zlatne poluge uklju čene u monetarno zlato jedina su financijska aktiva za koju ne postoji protustavka u pasivi. 
Obi čno je u obliku nov čića, šipki ili poluga čisto će najmanje 995 dijelova na 1 000. Zlatne poluge koje se ne 
čuvaju u rezervi nefinancijska su aktiva te su uklju čene u nemonetarno zlato.  
5.62. Raspore đeni ra čuni za zlato omogu ćuju vlasništvo nad odre đenim dijelom zlata. Vlasništvo nad zlatom zadržava 
subjekt koji ga pohrani u iznajmljenom sefu. Ovi ra čuni obi čno osiguravaju instrumente za kupnju, pohranu i 
prodaju. Ako se čuvaju kao rezerva, raspore đeni ra čuni zlata klasificiraju se kao monetarno zlato, a stoga i kao 
financijska aktiva. Ako se ne čuvaju kao rezerva, raspore đeni ra čuni zlata predstavljaju vlasništvo nad robom, tj. 
nemonetarno zlato.HR 168 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
5.63. Za razliku od raspore đenih ra čuna zlata, neraspore đeni ra čuni zlata predstavljaju potraživanje od upravitelja 
ra čunom za dostavom zlata. Ako se čuvaju kao rezerva, neraspore đeni ra čuni zlata klasificiraju se kao 
monetarno zlato, a stoga i kao financijska aktiva. Neraspore đeni ra čuni zlata koji se ne čuvaju kao rezerva 
klasificiraju se kao depoziti.  
5.64. Transakcije monetarnim zlatom sastoje se uglavnom od prodaja i kupnji monetarnog zlata me đu monetarnim 
vlastima ili odre đenim me đunarodnim financijskim organizacijama. Osim tih, ne postoje druge transakcije u 
monetarnom zlatu koje uklju čuju institucionalne jedinice. Kupnje monetarnog zlata bilježe se u financijskim 
ra čunima monetarnih vlasti kao pove ćanja financijske aktive, dok se prodaje bilježe kao smanjenje financijske 
aktive. Protustavke se pojedina čno bilježe kao smanjenje u financijskoj aktivi ili kao pove ćanje financijske aktive 
inozemstva.  
5.65. Ako monetarne vlasti dodaju nemonetarno zlato svojim udjelima u monetarnom zlatu (na primjer, kupnjom 
zlata na tržištu) ili otpuste monetarno zlato iz svojih udjela radi nemonetarnih razloga (na primjer, prodajom na 
tržištu), smatra se da su monetizirali, odnosno demonetizirali, zlato. Monetizacija i demonetizacija zlata ne 
bilježe se u financijskim ra čunima, nego se bilježe na ra čunu ostalih promjena u obujmu aktive kao promjena u 
klasifikaciji aktive i pasive, tj. ponovna klasifikacija zlata iz dragocjenosti (AN.13) u monetarno zlato (AF.11) 
(stavci 6.22.–6.24.). Demonetizacija zlata jest ponovna klasifikacija monetarnog zlata u dragocjenost.  
5.66. Depoziti, krediti i vrijednosnice iskazani u zlatu tretiraju se kao financijska aktiva koja ne uklju čuje monetarno 
zlato i klasificira se zajedno sa sli čnom financijskom aktivom u stranoj valuti u odgovaraju ćoj kategoriji. 
Zamjene zlata oblici su sporazuma o povratnoj kupnji vrijednosnica (repo) koji uklju čuju ili monetarno ili 
nemonetarno zlato. Impliciraju zamjenu zlata za depozit, uz sporazum da će se obratna transakcija dogoditi na 
odre đeni datum u budu ćnosti i po dogovorenoj cijeni zlata. U skladu s op ćom praksom bilježenja obratnih 
transakcija, preuzimatelj zlata u svojoj bilanci stanja ne će bilježiti zlato, a davatelj zlata iz svoje bilance stanja 
ne će izbrisati zlato. Obje stranke zamjene zlata bilježe kao založne kredite, pri čemu je zalog zlato. Zamjene 
monetarnog zlata provode se izme đu monetarnih vlasti ili izme đu monetarnih vlasti i drugih stranaka, dok su 
zamjene nemonetarnog zlata sli čne transakcije koje ne uklju čuju monetarnu vlast.  
5.67. Krediti u zlatu uklju čuju isporuku zlata tijekom odre đenog vremenskog razdoblja. Kad je rije č o ostalim 
obratnim transakcijama, prenosi se pravno vlasništvo nad zlatom, ali rizici i koristi promjena u cijeni zlata 
ostaju na vjerovniku. Posu điva či zlata ove transakcije često koriste u razdobljima manjka zlata kako bi prikrili 
prodaje tre ćim strankama. Naknada, koja se odre đuje na temelju vrijednosti osnovne aktive i trajanja obratne 
transakcije, pla ća se izvornom vlasniku za korištenje zlata.  
5.68. Monetarno zlato financijska je aktiva; sukladno tome, naknade za kredite u zlatu pla ćanja su za stavljanje 
financijske aktive na raspolaganje drugoj institucionalnoj jedinici. Naknade povezane sa kreditima u 
monetarnom zlatu tretiraju se kao kamate. To se primjenjuje kao pojednostavljeni sporazum za naknade 
koje se pla ćaju za kredite u nemonetarnom zlatu.  
Posebna prava vu čenja (SDR-ovi) (F.12).  
5.69.  Definicija:  Posebna prava vu čenja (SDR) su sredstva me đunarodne rezerve koje stvara Me đunarodni monetarni 
fond (MMF) i alocira ih svojim članovima radi dopune postoje ćih sredstava rezerve.  
5.70. Odjel SDR-a pri MMF-u upravlja sredstvima rezerve alociraju ći posebna prava vu čenja me đu državama člani ­
cama MMF-a i odre đenim me đunarodnim agencijama, a koji se zajedno nazivaju sudionicima.  
5.71. Stvaranje posebnih prava vu čenja kroz alokaciju i otkazivanje poništavanjem naziva se transakcijama. Alociranja 
posebnih prava vu čenja bilježe se bruto kao stjecanje aktive u financijskim ra čunima monetarne vlasti pojedi ­
na čnog sudionika te kao pove ćanje pasive inozemstva.  
5.72. Posebna prava vu čenja su u isklju čivom vlasništvu službeni vlasnika, a to su središnje banke i odre đene 
me đunarodne agencije, te se mogu prenositi me đu sudionicima i ostalim službenim vlasnicima. Vlasništva 
nad SDR-om predstavljaju osigurano i bezuvjetno pravo svakog vlasnika da od ostalih članica MMF-a pribavi 
ostala sredstva pri čuve, posebno stranu valutu.  
5.73. Posebna prava vu čenja su aktiva s odgovaraju ćom pasivom, no aktiva predstavlja potraživanja od sudionika 
kolektivno, a ne od MMF-a. Sudionik može prodati neka ili sva posebna prava vu čenja u vlasništvu drugome 
sudioniku te zauzvrat primiti druga sredstva pri čuve, posebno stranu valutu.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 169
 
Gotovina i depoziti (F.2)  
5.74.  Definicija:  Kategorija gotovine i depozita obuhva ća gotovinu u opticaju i depozitima, u nacionalnoj i u stranoj 
valuti.  
5.75. Postoje tri potkategorije financijskih transakcija koje se odnose na gotovinu i depozite:  
(a) gotovina (F.21);  
(b) prenosivi depoziti (F.22); i  
(c) ostali depoziti (F.29).  
Gotovina (F.21)  
5.76.  Definicija:  gotovina su nov čanice i kovanice koje su izdale ili autorizirale monetarne vlasti.  
5.77. Gotovina uklju čuje: 
(a) nov čanice i kovanice koje su rezidentne monetarne vlasti izdale kao nacionalnu valutu u optjecaju i koje 
posjeduju rezidenti i nerezidenti; i  
(b) nov čanice i kovanice koje su nerezidentne monetarne vlasti izdale kao stranu valutu u optjecaju i koje 
posjeduju rezidenti.  
5.78. Gotovina ne uklju čuje: 
(a) nov čanice i kovanice koje nisu u optjecaju, na primjer, zalihu vlastitih nov čanica središnje banke ili 
nagomilane rezerve nov čanica za hitne slu čajeve; i  
(b) prigodne kovanice koje se obi čno ne koriste za pla ćanja. One su klasificirane kao dragocjenosti.  
Okvir 5.2 – Gotovina koju izdaje Eurosustav  
B5.2.1. Nov čanice eura i kovanice koje izdaje Eurosustav doma ća su valuta država članica eurozone. Iako se tretira kao 
doma ća valuta, posjedovanje eurovalute od strane rezidenata svake države članice predstavlja pasivu nacionalne 
središnje banke rezidenta samo u mjeri njezina zamišljenog udjela u ukupnom izdavanju, na temelju njezina 
udjela u kapitalu Europske središnje banke. Posljedi čno, u eurozoni, s nacionalnoga gledišta, dio doma će valute 
u posjedu rezidenata može biti financijsko potraživanje od nerezidenata.  
B5.2.2. Valuta koju izdaje Eurosustav obuhva ća nov čanice i kovanice. Nov čanice izdaje Eurosustav; kovanice izdaju 
središnje vlasti u eurozoni iako se one konvencionalno tretiraju kao pasiva nacionalnih središnjih banaka čija je 
protustavka uvjetno potraživanje od središnje vlasti. Europske nov čanice i kovanice mogu posjedovati rezidenti 
ili nerezidenti eurozone.  
Depoziti (F.22 i F.29)  
5.79.  Definicija:  depoziti su standardizirani neprenosivi sporazumi koje široj javnosti nude društva koja uzimaju 
depozite i, u nekim slu čajevima, središnje vlasti kao obveznici te koji vjerovniku dopušta plasiranje i kasnije 
povla čenje iznosa glavnice. Depoziti obi čno uklju čuju obveznika koji ulagatelju vra ća puni iznos glavnice.  
Prenosivi depoziti (F.22)  
5.80.  Definicija:  prenosivi depoziti su depoziti koji se mogu mijenjati za gotovinu na zahtjev, po nominalnoj vrijed ­
nosti, i koji se mogu izravno koristiti za pla ćanja čekom, mjenicama, žiro ra čunom, izravno debitnom/kre ­
ditnom karticom ili ostalim instrumentima izravna pla ćanja, bez dodatnih troškova ili ograni čenja.  
5.81. Prenosivi depoziti uglavnom predstavljaju pasivu rezidentnih društava koje uzimaju depozit, u nekim slu čaje ­
vima središnje vlasti, i nerezidentnih institucionalnih jedinica. Prenosivi depoziti uklju čuju sve u nastavku:  
(a) me đubankovne pozicije me đu monetarnim financijskim institucijama;  
(b) depozite koje u središnjoj banci čuvaju društva koja primaju depozite kao višak od iznosa rezervi koji su 
dužni imati te koji mogu koristiti bez prethodne najave ili ograni čenja;HR 170 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(c) depozite koje su ostale financijske institucije preuzele vis-à-vis središnje banke u obliku neraspore đenih 
ra čuna zlata koje nije monetarno zlato, kao i odgovaraju će depozite u obliku ra čuna dragocjenih metala;  
(d) depozite strane valute u sklopu sporazuma o zamjeni;  
(e) rezervnu poziciju pri MMF-u koja čini „rezervne tranše”, tj. SDR ili iznose u stranoj valuti koje država 
članica može povu ći iz MMF-a u kratkom roku, kao i ostala potraživanja od MMF-a koja su dostupna državi 
članici, uklju čuju ći kreditiranje MMF-a od strane izvještajne države na temelju Op ćih uvjeta posu đivanja 
(OUP) ili na temelju novih sporazuma o posu đivanju (NSP).  
5.82. Na ra čunu prenosivog depozita dopušteno je prekora čenje. Ako je iznos na ra čunu prekora čen, povla čenje do 
nule jest povla čenje depozita, a iznos prekora čenja smatra se odobravanjem kredita.  
5.83. Svi rezidentni sektori i inozemstvo mogu imati prenosive depozite.  
5.84. Prenosivi depoziti mogu biti podijeljeni u prenosive depozite iskazane u doma ćoj valuti i u one iskazane u 
stranim valutama.  
Ostali depoziti (F.29).  
5.85.  Definicija.  ostali depoziti su svi depoziti osim prenosivih. Ostali depoziti ne mogu se koristiti za pla ćanja, osim 
po dospije ću ili nakon dogovorenog otkaznog roka, te se ne mogu mijenjati za valutu ili prenosive depozite bez 
zna čajnih ograni čenja ili kazne.  
5.86. Ostali depoziti uklju čuju: 
(a) oro čene depozite, što su depoziti koji trenuta čno nisu raspoloživi, no raspoloživi su po dogovorenom 
dospije ću. Njihova je dostupnost podložna odre đenom roku ili su iskupivi uz otkazni rok. Tako đer uklju ­ 
čuju, depozite pri središnjoj banci u vlasništvu društava koja primaju depozite kao oblik obveznih rezervi u 
onoj mjeri u kojoj ih deponenti ne mogu koristiti bez najave ili ograni čenja.  
(b) štedne depozite, štedne knjižice, neprenosive štedne potvrde ili neprenosive potvrde o depozitu;  
(c) depozite koji su posljedica plana štednje ili ugovora. Ti depoziti obi čno uklju čuju obvezu deponenta na 
redovite uplate tijekom odre đenog razdoblja, a upla ćena glavnica i akumulirana kamata postaju raspoloživi 
tek nakon proteka odre đenog roka. Ti se depoziti ponekad kombiniraju s odobravanjem, na kraju razdoblja 
štednje, kredita koji su razmjerni akumuliranoj štednji, a u svrhu kupnje ili gradnje stana;  
(d) dokaze o depozitu koje izdaju štedne i kreditne udruge, gra đevinska društva, kreditne unije i sli čne ustanove, 
koji se ponekad nazivaju udjelima, a koji se mogu otkupiti na zahtjev ili u relativno kratkom roku, ali koji 
nisu prenosivi;  
(e) Otplativa pla ćanja po margini koja se odnose na financijske izvedenice koja su pasiva monetarnih financij ­
skih institucija;  
(f) kratkoro čne ugovore o reotkupu (repo) koji su pasiva monetarnih financijskih institucija; i  
(g) pasive prema MMF-u koje su sastavnice me đunarodnih rezervi i nisu evidentirane kreditima; sastoje se od 
uporabe zajmova Fonda u okviru MMF-ova Ra čuna op ćih rezervi. Ovom se stavkom mjeri iznos valute 
članice u MMF-u kojeg je članica obvezna ponovno otkupiti.  
5.87. Ostali depoziti ne uklju čuju prenosive potvrde o depozitu i prenosive potvrde o štednji. Oni se razvrstavaju u 
kategoriju dužni čkih instrumenata (AF.3)  
5.88. Ostali se depoziti mogu valutom podijeliti u ostale depozite iskazane u doma ćoj valuti i u one iskazane u 
stranim valutama.  
Dužni čki instrumenti (F.3)  
5.89.  Definicija:  dužni čki instrumenti prenosivi su financijski instrumenti koji služe kao dokaz o dugu.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 171
 
Glavne zna čajke dužni čkih instrumenata  
5.90. Dužni čki instrumenti imaju sljede će karakteristike:  
(a) datum izdavanja dužni čkog instrumenta;  
(b) cijenu izdavanja po kojoj ulaga či kupuju dužni čke instrumente prilikom prvog izdavanja;  
(c) iskupa ili datum dospije ća kada dospijeva završni ugovorni raspored otplate glavnice  
(d) iskupnu cijenu ili osnovnu cijenu, što je iznos koji izdavatelj treba platiti vlasniku po dospije ću; 
(e) izvorno dospije će, što je razdoblje od datuma izdavanja do posljednjeg ugovorno dogovorenog pla ćanja;  
(f) preostalo dospije će, što je razdoblje od referentnog datuma do posljednjeg ugovorno dogovorenog pla ćanja;  
(g) kuponsku stopu koju izdavatelj pla ća vlasniku dužni čkog instrumenta, kupon može biti stalan tijekom 
trajanja dužni čkog instrumenta ili može varirati, ovisno o inflaciji, kamatnim stopama ili cijenama imovine. 
Mjenice i bezkuponski dužni čki instrumenti ne nude kuponsku kamatu;  
(h) datume pla ćanja kupona kada izdavatelj pla ća kupon vlasniku dužni čkog instrumenta;  
(i) cijenu izdavanja, cijenu iskupa i kuponsku stopu koji se mogu iskazati (ili namiriti) u nacionalnoj ili stranoj 
valuti; i  
(j) kreditno ocjenjivanje dužni čkih instrumenata kojim se procjenjuje kreditna sposobnost izdanja pojedina čnog 
dužni čkog instrumenta. Kategorije rangiranja dodjeljuju priznate agencije.  
Kad je rije č o to čki (c) prvog podstavka, datum dospije ća može se podudarati sa zamjenom dužni čkog 
instrumenta udjelom. U tom kontekstu, zamjena zna či da imatelj dužni čki instrument može zamijeniti za 
zajedni čki vlasni čki udio izdavatelja. Zamjenjivost zna či da imatelj može zamijeniti dužni čki instrument za 
udjele u društvu koje nije izdavatelj. Instrumenti bez dospije ća, tj. oni bez navedenog datuma dospije ća, 
klasificiraju se kao dužni čki instrumenti.  
5.91. Dužni čki instrumenti uklju čuju financijsku aktivu i pasivu koje se mogu opisati po razli čitim klasifikacijama – 
po dospije ću, sektoru i podsektoru vlasnika i izdavatelja, valuti i vrsti kamatne stope,  
Klasifikacija po izvornom dospije ću i valuti  
5.92. Transakcije dužni čkim instrumentima po izvornom se dospije ću dijele u dvije potkategorije:  
(a) kratkoro čne dužni čke instrumente (F.31); i  
(b) dugoro čne dužni čke instrumente (F.32).  
5.93. Dužni čki instrumenti mogu biti iskazani u nacionalnoj ili stranoj valuti. Daljnje podjele dužni čkih instrumenata 
iskazanih u razli čitim stranim valutama može biti svrsishodno te će ovisiti o relativnoj važnosti pojedina čne 
strane valute za gospodarstvo.  
5.91. Dužni čki instrumenti kojima su i glavnica i kupon iskazani u stranoj valuti klasificiraju se kao iskazani u toj 
stranoj valuti.  
Klasifikacija po vrsti kamatne stope  
5.95. Dužni čki instrumenti mogu se klasificirati po vrsti kamatne stope. Razlikuju se tri skupine dužni čkih instrume ­
nata:  
(a) dužni čki instrumenti fiksne kamatne stope;  
(b) dužni čki instrumenti promjenjive kamatne stope; i  
(a) dužni čki instrumenti mješovite kamatne stope,HR 172 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Dužni čki instrumenti fiksne kamatne stope  
5.96. Dužni čki instrumenti fiksne kamatne stope obuhva ćaju: 
(a) jednostavne dužni čke instrumente koji su izdani i otkupljeni po nominalnoj vrijednosti;  
(b) dužni čke instrumente koji su izdani s popustom ili uz premiju na nominalnu vrijednost. Primjeri uklju čuju 
trezorske zapise, komercijalne zapise, zadužnice, mjenice odobrenja, mjenice depozita i potvrde depozita,  
(c) obveznice s vrlo velikim popustom koje uklju čuju pla ćanja niskih kamata uz zna čajan popust na nominalnu 
vrijednost;  
(d) obveznice bez kupona, što su dužni čki instrumenti koji se pla ćaju jednom i koji ne uklju čuju kuponsko 
pla ćanje. Obveznica se prodaje uz popust na nominalnu vrijednost, a glavnica se otpla ćuje po dospije ću ili 
se ponekad iskupljuje u tranšama. Obveznice bez kupona mogu nastati iz dužni čkog instrumenta fiksne 
stope odvajanjem kupona, odnosno razdvajanjem kupona od kona čne isplate glavnice obveznice i nezavi ­
snim trgovanjem njima;  
(e) odvojeno trgovanje registriranom kamatom i glavnicom vrijednosnica (STRIPS), ili ogoljeni dužni čki instru ­
menti, što su vrijednosnice čija su pla ćanja kamate i glavnice podijeljena ili „ogoljena” te se mogu prodavati 
zasebno;  
(f) perpetualne, opozive i dužni čke instrumente koji se mogu prodati te dužni čke instrumente s amortizacij ­
skim fondovima;  
(g) konvertibilne obveznice koje se, na zahtjev vlasnika, mogu konvertirati u vlasni čki udio izdavatelja, u 
trenutku čega se klasificiraju kao udjeli; i  
(h) zamjenjive obveznice, koje uklju čuju mogu ćnost zamjene vrijednosnice za udio u društvu osim onog koje je 
izdavatelj, naj češ će u društvu k ćeri ili društvo u kojem izdavatelj posjeduje udio u nekom budu ćem datumu 
i pod dogovorenim uvjetima.  
5.97. Dužni čki instrumenti fiksne kamatne stope tako đer uklju čuju ostale dužni čke instrumente poput udjela 
jamstvenih obveznica, podre đene obveznice, preferencijalne dionice bez prava u češ ća koje nose fiksni dohodak, 
ali ne osiguravaju sudjelovanje u raspodjeli preostale vrijednosti društva u trenutku prestanka rada tog društva i 
neodvojive instrumente.  
Dužni čki instrumenti promjenjive kamatne stope  
5.98. Pla ćanja kamate i/ili glavnice dužni čkih instrumenata promjenjive kamatne stope povezano je s:  
(a) op ćim indeksom cijena za robe i usluge (kao što je indeks potroša čkih cijena);  
(b) kamatnom stopom; ili  
(c) cijenom imovine.  
5.99. Dužni čki instrumenti promjenjive kamatne stope obi čno se klasificiraju kao dugoro čni dužni čki instrumenti, 
osim ako im je izvorno dospije će jedna godina ili manje.  
5.100. Dužni čki instrumenti vezani s inflacijom i oni povezani s cijenom aktive uklju čuju dužni čke instrumente koji su 
izdani kao obveznice vezane s inflacijom i one povezane s robnim indeksom. Kuponi i/ili otkupna vrijednost 
obveznica povezanih s robnim indeksom povezani su s cijenom robe. Dužni čki instrumenti, čije su kamate 
povezane s kreditnim rejtingom drugog posu điva ča, klasificiraju se kao dužni čki instrumenti vezani uz indeks 
jer se kreditni rejtinzi ne mijenjaju kontinuirano kao odgovor na tržišne uvjete.  
5.101. Za dužni čke se instrumente povezane sa stopom kamate ugovorna nominalna kamata i/ili cijena otkupa mogu 
razlikovati u okviru nacionalne valute. Izdavatelj na dan izdavanja ne može znati vrijednost pla ćanja kamate i 
glavnice.  
Dužni čki instrumenti mješovite kamatne stope  
5.102. Dužni čki instrumenti mješovite kamatne stope imaju i fiksnu i promjenjivu kuponsku stopu tijekom vijeka 
trajanja, a klasificiraju se kao dužni čki instrumenti promjenjive kamatne stope. Obuhva ćaju dužni čke instru ­
mente koji imaju:  
(a) istovremeni fiksni i promjenjivi kupon;  
(b) fiksni ili promjenjivi kupon do referentne to čke, a potom varijabilni ili fiksni kupon od te referentne to čke 
do datuma dospije ća, iliHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 173
 
(c) kuponska pla ćanja koja su prethodno utvr đena tijekom vijeka trajanja dužni čkih instrumenata, ali nisu 
konstanta tijekom vremena. Nazivaju se dužni čkim instrumentima u koracima.  
Privatni plasmani  
5.103. Dužni čki instrumenti uklju čuju i privatne plasmane. Privatni plasmani odnose se na izdavatelja koji dužni čke 
instrumente prodaje izravno malom broju investitora. Kreditnu sposobnost izdavatelja ovih dužni čkih instrume ­
nata obi čno ne procjenjuju kreditne agencije, a instrumenti se naj češ će ne prodaju i ne procjenjuju ponovno pa 
je sekundarno tržište slabo aktivno. Me đutim, ve ćina privatnih plasmana udovoljava kriteriju prenosivosti te se 
klasificiraju kao dužni čki instrumenti.  
Sekuritizacija  
5.104.  Definicija:  sekuritizacija je izdavanje dužni čkih instrumenata čija su pla ćanja kupona ili glavnice osigurani 
odre đenom aktivom ili budu ćim priljevima dohotka. Sekuritizirati se može niz aktiva ili budu ćih priljeva 
dohodaka, uklju čuju ći, me đu ostalim, rezidencijalne i komercijalne hipotekarne kredite; korisni čke kredite; 
korporativne kredite, državne kredite, ugovore o osiguranju; kreditne izvedenice; i budu će prihode.  
5.105. Sekuritizacija aktive ili budu ćih priljeva dohotka važna je financijska inovacija koja je dovela do stvaranja i 
široke upotrebe novih financijskih društava kako bi se olakšalo stvaranje, marketing i izdavanje dužni čkih 
instrumenata. Sekuritizaciju poti ču razli čiti razlozi. Za društva, ti razlozi uklju čuju: financiranje koje je jeftinije 
od onoga koje je dostupno preko bankovnih institucija; smanjenje regulatornih kapitalnih zahtjeva; transfer 
razli čitih vrsta rizika poput kreditnog rizika ili osiguravateljskog rizika; te diversifikaciju izvora financiranja.  
5.106. Sustavi sekuritizacije razlikuju se unutar tržišta dužni čkim instrumentima i me đu njima. Ti se sustavi mogu 
razvrstati u dvije šire vrste.  
(a) financijsko društvo angažirano u sekuritizaciju aktive i transfer aktive, pružaju ći zalog od izvornog vlasnika, 
znano kao prava prodaja; i  
(b) sustavi sekuritizacije koji uklju čuju financijsko društvo angažirano u sekuritizaciju aktive i transfer samo 
kreditnog rizika kupoprodajom rizika (CDS) – izvorni vlasnik zadržava aktivu, ali prenosi kreditni rizik To 
je poznato pod nazivom sinteti čka sekuritizacija.  
5.107. Kad je rije č o sustavu navedenom u to čki (a) stavka 5.106., društvo za sekuritizaciju otvara se kako bi držalo 
sekuritiziranu aktivu ili ostalu aktivu koju je izvorni vlasnik sekuritizirao te izdavalo dužni čke instrument 
kolateralizirane tom aktivom.  
5.108. Klju čno je posebno utvrditi upravlja li financijsko društvo angažirano u sekuritizaciju aktive aktivno svojim 
portfeljem izdavanjem dužni čkih instrumenata umjesto da samo djeluje kao nadzornik koji pasivno upravlja 
aktivom ili drži dužni čke instrumente. Kada je financijsko društvo zakonski vlasnik portfelja aktive, ono izdaje 
dužni čke instrumente koji predstavljaju kamatu na portfelj, ima potpun skup ra čuna, djeluje kao financijski 
posrednik klasificiran u ostalim financijskim posrednicima. Financijska društva angažirana u sekuritizaciju aktive 
razlikuju se od tijela stvorenih samo da bi držala specifi čne portfelje financijske aktive i pasive. Ta se tijela 
kombiniraju s mati čnim društvom ako su rezidentna u istoj zemlji kao i mati čno društvo. Me đutim, kao 
nerezidentna društva ona se tretiraju kao zasebne institucionalne jedinice te se klasificiraju kao društva koja 
se bave prijenosom financijskih sredstava.  
5,109. U slu čaju sustava sekuritizacije navedenoga u to čki (b) stavka 5.106., izvorni vlasnik aktive ili primatelj kreditne 
zaštite kupoprodajom rizika (CDS) prenosi kreditni rizik povezan sa zajam čenom preina čenom referentnom 
aktivom društvu za sekuritizaciju, ali sam zadržava aktivu. Primici od izdavanja dužni čkih instrumenata pohra ­
njuju se u depozit ili drugu sigurnu investiciju, poput obveznica s rejtingom AAA, a kamata akumulirana u 
depozit, zajedno s premijom od kupoprodaje rizika (CDS), financira kamatu na izdane dužni čke instrumente. 
Do đe li do neispunjenja obveze, reducira se glavnica u vlasništvu vlasnika vrijednosnice temeljene na aktivi 
(ABS) – pritom su nove tranše prve na udaru itd. Kuponska i pla ćanja glavnice mogu biti preusmjereni s 
investitora u dužni čki instrument izvornom založnom vlasniku da bi se prekrili gubici zbog neispunjenja 
obveza.  
5.110. Vrijednosnica temeljene na aktivi (ABS) dužni čki je instrument čija se glavnica i/ili kamata može platiti samo iz 
nov čanih tokova koje proizvedu specifi čne skupine financijske ili nefinancijske aktive.  
Pokrivene obveznice  
5.111.  Definicija:  pokrivene obveznice dužni čki su instrument koji izdaje financijsko društvo ili za koji potpuno jam či 
financijsko društvo. U slu čaju neizvršenja obveza financijskog društva izdavatelja ili jamca, vlasnici obveznica 
imaju prioritet u potraživanjima prema pokrivenim skupinama, kao dodatak njihovim obi čnim potraživanjima 
od financijskog društva.HR 174 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Krediti (F.4)  
5.112.  Definicija:  krediti nastaju kada vjerovnici posude sredstva dužnicima.  
Glavne zna čajke kredita:  
5.113. Kredite karakteriziraju sljede će zna čajke:  
(a) uvjete nekog kredita fiksno odre đuje financijsko društvo koje odobrava kredit ili o njima pregovaraju 
vjerovnik i dužnik, izravno ili preko brokera;  
(b) inicijativa dobivanja kredita obi čno potje če od zajmoprimca;  
(c) kredit je bezuvjetni dug vjerovniku koji se mora otplatiti na dan dospije ća i na koji se obra čunava kamata.  
5.114. Krediti mogu biti financijska aktiva ili pasiva svih rezidentnih sektora i sektora inozemstva. Društva koja 
uzimaju depozite obi čno kao depozite bilježe kratkoro čnu pasivu umjesto kredita.  
Klasifikacija kredita po izvornom dospije ću, valuti i namjeni kreditiranja  
5.115. Transakcije u kreditima kategoriziraju se u jednu od dviju vrsta izvornog dospije ća: 
(a) kratkoro čne kredite (F.41) s kratkoro čnim izvornim dospije ćem, uklju čuju ći kredite plative na zahtjev; i  
(b) dugoro čne kredite (F.42) s dugoro čnim izvornim dospije ćem. 
5.116. U analiti čke svrhe, krediti se mogu dodatno kategorizirati kako slijedi:  
(a) krediti iskazani u nacionalnoj valuti; i  
(b) krediti iskazani u stranoj valuti.  
Za ku ćanstva je korisna sljede ća potkategorizacija:  
(a) krediti za potrošnju;  
(b) krediti za kupnju ku će; i 
(c) ostali krediti.  
Razlika izme đu transakcija u kreditima i transakcija u depozitima  
5.117. Razlika izme đu transakcija u kreditima (F.4)i transakcija u depozitima (F.22) je u tome što u slu čaju kredita, ali 
ne i depozita, vjerovnik nudi standardizirani neprenosivi ugovor.  
5.118. Kratkoro čni krediti dodijeljeni društvima koja uzimaju depozit klasificiraju se kao prenosivi depoziti ili ostali 
depoziti, a kratkoro čni krediti koje prihva ćaju institucionalne jedinice osim društava koja preuzimaju depozit 
klasificiraju se kao kratkoro čni krediti.  
5.119. Plasman. sredstava izme đu društava koja uzimaju depozit uvijek se knjiže kao depoziti.  
Razlika izme đu transakcija u kreditima i transakcija u dužni čkim instrumentima  
5.120. Razlika izme đu transakcija u kreditima (F.4) i transakcija u dužni čkim instrumentima (F.3) jest u tome što su 
krediti neprenosivi financijski instrumenti dok su dužni čki instrumenti prenosivi financijski instrumenti.  
5.121. U ve ćini slu čajeva, krediti se dokazuju jednim dokumentom, a kreditne se transakcije provode izme đu jednog 
vjerovnika i jednog dužnika. Nasuprot tome, izdavanje dužni čkog instrumenta sastoji se od velikog broja 
istovjetnih dokumenata, od kojih svaki pokazuje zaokruženi iznos, a zajedno tvore ukupni pozajmljeni iznos  
5.122. Postoji sekundarna trgovina kreditima. U slu čajevima kada krediti postanu prenosivi na organiziranom tržištu, 
ponovno ih treba klasificirati iz kredita u dužni čke instrumente, uz uvjet da postoji dokaz o trgovanju na 
sekundarnom tržištu, uklju čuju ći postojanje tržišnih posrednika i čestim navo đenjem cijene financijske aktive, 
kako je navedeno u razlici izme đu ponu đene i tražene cijene. Obi čno se radi o izri čitoj zamjeni originalnog 
kredita.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 175
 
5.123. Standardne kredite u ve ćini slu čajeva nude financijska društva i oni se obi čno odobravaju ku ćanstvima. 
Financijska društva odre đuju uvjete, a ku ćanstva mogu samo birati ho će li ih prihvatiti. Uvjeti nestandardiziranih 
kredita obi čno su rezultat pregovora izme đu vjerovnika i dužnika. To je važan kriterij koji olakšava razlikovanje 
izme đu nestandardiziranih kredita i dužni čkih instrumenata. U slu čaju javnih emisija vrijednosnica, uvjete 
emisije odre đuje zajmoprimac, eventualno nakon savjetovanja s bankom, odnosno glavnim upraviteljem 
banke. Me đutim, u slu čaju privatnih emisija vrijednosnica, vjerovnik i dužnik pregovaraju o uvjetima emisije.  
Razlika izme đu transakcija u kreditima, trgova čkih kredita i trgova čkih mjenica  
5.124. Trgova čki kredit je kredit koji dobavlja či roba i usluga izravno daju svojim kupcima. Trgova čki kredit ugovara se 
kada se pla ćanje za robu i usluge ne vrši istodobno s promjenom u vlasništvu robe ili pružanju usluge.  
5.125. Trgova čki se kredit razlikuje od kredita za financiranje trgovine, koji su klasificirani kao krediti. Trgova čke 
mjenice koje dobavlja č roba i usluga izda kupcu, a koje potom dobavlja č diskontira s financijskim društvom, 
postaju potraživanje tre će stranke prema kupcu.  
Iznajmljivanje vrijednosnica i ugovori o otkupu  
5.126.  Definicija:  iznajmljivanje vrijednosnica privremeni je transfer vrijednosnica sa zajmodavca na zajmoprimca. Od 
zajmoprimca vrijednosnica može se zahtijevati da kao zalog zajmodavcu vrijednosnica ponudi aktivu u obliku 
gotovine ili vrijednosnica. Pravni naslov prelazi na obje strane transakcije tako da posu đene vrijednosnice i 
zalog mogu biti prodani ili iznajmljeni.  
5.127.  Definicija:  ugovor o otkupu vrijednosnica sporazum je koji uklju čuje opskrbu vrijednosnica poput dužni čkih 
instrumenata ili udjela u zamjenu za gotovinu ili ostala sredstva pla ćanja, uz obvezi otkupa istih ili sli čnih 
vrijednosnica po fiksnoj cijeni. Obveza otkupa može dospijevati na specifi čan datum u budu ćnosti ili može 
imati „otvoreno” dospije će. 
5.128. zalogom i ugovorom o otkupu (repo) razli čiti su pojmovi za financijske sporazume jednakih ekonomskih 
učinaka, to čnije onih osiguranog kredita jer oboje obuhva ćaju pružanje vrijednosnica kao zaloga za kredit ili 
depozit, pri čemu društvo koje uzima depozit prodaje vrijednosnice u skladu s tim financijskim ugovorom. 
Razli čite zna čajke dvaju aranžmana prikazane su u Tablici 5.2.  
Tablica 5.2. – Glavne zna čajke ugovora o iznajmljivanju i otkupu vrijednosnica  
Zna čajka  Iznajmljivanje vrijednosnica  Ugovori o otkupu  
Gotovinski zalog  Bez gotovinskog 
zaloga  Specifi čne vrijednosnice  Op ći zalog  
Formalni na čin 
razmjene  Iznajmljivanje vrijednosnica s ugovorom 
kojim se zajmoprimac obvezuje vratiti ih 
zajmodavcu.  Prodaja vrijednosnica i obveza njihova 
otkupa u skladu s uvjetima glavnog 
sporazuma  
Oblik zamjene  Vrijednosnice 
nasuprot gotovini  Vrijednosnice 
nasuprot drugom 
zalogu (ako posto ­
ji) Vrijednosnice 
nasuprot gotovini  Gotovina nasuprot 
vrijednosnicama  
Prinos se pla ća 
dobavlja ču Gotovinski zalog 
(zajmoprimac 
vrijednosnica)  Vrijednosnice 
(nezaložive vrijed ­
nosnice) 
(zajmodavac 
vrijednosnica)  Gotovina  Gotovina  
Povrat plativ kao  Naknada  Naknada  Repo stopa  Repo stopa  
5.129. Vrijednosnice izdane u sklopu iznajmljivanja vrijednosnica ili ugovora o otkupu tretiraju se kao da nisu 
promijenile ekonomsko vlasništvo jer je zajmodavac i dalje korisnik dohotka od vrijednosnica te podložan 
rizicima ili prednostima bilo kakve promjene u cijeni vrijednosnice,  
5.130. Ni davanje ni primanje sredstava u sklopu ugovora o otkupu vrijednosnica, kao ni iznajmljivanje vrijednosnica s 
gotovinskim zalogom, ne uklju čuje novo izdavanje dužni čkih instrumenata. Takvo se pružanje sredstava insti ­
tucionalnim jedinicama koje nisu monetarne financijske ustanove tretira kao kredit; ako je rije č o društvima koja 
primaju depozit, tretira se kao depozit.HR 176 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
5.131. Ako iznajmljivanje vrijednosnica ne uklju čuje davanje gotovine, to jest, ako do đe do zamjene jedne vrijedno ­
snice za drugu ili ako jedna stranka dostavi vrijednosnicu bez kolaterala, nema transakcije u kreditima, depo ­
zitima ili vrijednosnicama.  
5.132. Grani čne opcije u gotovini u sklopu repa klasificiraju se kao krediti.  
5.133. Zamjene zlata sli čne su ugovorima o otkupu vrijednosnica, samo što zalog nije zlato. Uklju čuju zamjenu zlata 
za depozite u stranoj valuti, uz sporazum da će se povratna transakcija dogoditi na odre đeni datum u 
budu ćnosti i po dogovorenoj cijeni zlata. Transakcija se knjiži kao založni kredit ili depozit.  
Financijski leasing  
5.134.  Definicija:  financijski  leasing  je ugovor kojim zajmodavac kao zakonski vlasnik aktive na zajmoprimca prenosi 
rizike i koristi vlasništva nad aktivom. Kad je rije č o financijskom  leasingu , smatra se da zajmodavac zajmo ­
primcu daje kredit kojim najmoprimac stje če aktivu. Stoga se aktiva dana u zajam prikazuje u bilanci stanja 
zajmoprimca, a ne zajmodavca; odgovaraju ći kredit prikazuje se kao aktiva zajmodavca i pasiva zajmoprimca  
5.135. Financijski  leasing  može se razlikovati od ostalih vrsta zajmova jer se rizik i nagrade od vlasništva prenose sa 
zakonskog vlasnika robe na korisnika robe. Ostale vrste kredita su i. operativni  leasing  te ii.  leasing  izvora. 
Ugovori, krediti i licence, kako su opisani u 15. poglavlju, mogu se tako đer smatrati  leasingom . 
Ostale vrste kredita  
5.136. Kategorija kredita uklju čuje sljede će 
(a) prekora čenja na prenosivim depozitnim ra čunima pri čemu se iznos prekora čenja ne tretira kao negativni 
prenosivi depozit;  
(b) prekora čenja na ostalim teku ćim ra čunima, na primjer, interna salda unutar grupe izme đu nefinancijskih 
društava i njihovih društava k ćeri, ali isklju čuju ći salda koja predstavljaju obveze monetarnih financijskih 
institucija koja su razvrstana u potkategorije depozita;  
(c) financijska potraživanja zaposlenika zbog sudjelovanja u dobiti društva;  
(d) pla ćanja grani čnih opcija u vezi s financijskim izvedenicama, koja su obveze institucionalnih jedinica s 
iznimkom monetarnih financijskih institucija;  
(e) kredite koji su protustavke bankarskim akceptima;  
(f) hipotekarne kredite;  
(g) potroša čki kredit;  
(h) revolving  kredite;  
(i) obro čne kredite;  
(j) kredite pla ćene kao jamstvo za ispunjenje odre đenih obveza;  
(k) jamstva depozita kao financijskih potraživanja reosiguravaju ćih društava od društava koja ustupaju 
osiguranje;  
(l) financijska potraživanja od MMF-a evidentirana kreditima na Ra čunu op ćih rezervi, uklju čuju ći iznajmlji ­
vanje u skladu s Op ćim uvjetima posu đivanja (OUP) ili Novim sporazumima o posu đivanju (NSPI); i  
(m) obveze prema MMF-u evidentirane kreditom MMF-a ili kreditima Programa za smanjenje siromaštva i 
olakšavanje rasta (PRGF).  
5.137. U poglavlju 7. obra đen je poseban slu čaj nenaplativih kredita.  
Financijska aktiva isklju čena iz kategorije kredita  
5.138. Kategorija kredita ne uklju čuje: 
(a) ostale ra čune potraživanja/obveza (AF.8), uklju čuju ći trgova čke kredite i predujmove (AF.81); iHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 177
 
(b) financijsku aktivu ili pasivu koje proizlaze iz vlasništva nerezidenata nad nepokretnom imovinom, poput 
zemljišta i gra đevinskih objekata. Oni se razvrstavaju kao ostali vlasni čki udjeli (AF.519).  
Vlasni čki udjeli i udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima (F.5)  
5.139.  Definicija:  vlasni čki udjeli i udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima preostala su potraživanja prema aktivi 
institucionalnih jedinica koje su izdale udjele ili jedinice.  
5.140. Vlasni čki udjeli i udjeli u investicijskim fondovima dijele su u dvije potkategorije:  
(a) vlasni čke udjele (F.51); i  
(b) udjele ili jedinice u investicijskim fondovima (F.52).  
Ostali vlasni čki udjeli (F.51)  
5.141.  Definicija:  vlasni čki je udio financijska aktiva koja se potražuje na preostalu vrijednost društva nakon što su 
pla ćena sva potraživanja.  
5.142. Vlasni čki udio u pravnim subjektima obi čno se evidentira udjelima, dionicama, depozitnim priznanicama, 
sudjelovanjem ili sli čnim dokumentima. Udjeli i dionice imaju isto zna čenje.  
Depozitne priznanice  
5.143.  Definicija:  depozitne priznanice predstavljaju vlasništvo nad vrijednosnicama navedenim u drugim ekonomijama; 
vlasništvo nad depozitnim priznanicama tretira se kao izravno vlasništvo nad osnovnim vrijednosnicama. 
Depozitorij izdaje priznanice koje kotiraju na jednoj burzi koje predstavljaju vlasništvo nad vrijednosnicama 
koje kotiraju na nekoj drugoj burzi. Depozitne priznanice olakšavaju transakcije vrijednosnicama u inozemnim 
ekonomijama. Osnovne vrijednosnice mogu biti udjeli ili dužni čki instrumenti.  
5.144. Vlasni čki udio podijeljen je u sljede će potkategorije:  
(a) dionice koje kotiraju na burzi (F.511);  
(b) dionice koje ne kotiraju na burzi (F.512); i  
(c) ostale vlasni čke udjele (F.519).  
5.145. Prenosive su i dionice koje kotiraju na burzi i one koje ne kotiraju na burzi, a opisane su kao vlasni čki 
vrijednosni papiri.  
Dionice koje kotiraju na burzi (F.511)  
5.146.  Definicija:  dionice koje kotiraju na burzi vlasni čki su vrijednosni papiri uvršteni na burzu. Može se raditi o 
priznatoj burzi ili o bilo kakvom drugom obliku sekundarnog tržišta. Dionice koje kotiraju na burzi tako đer se 
nazivaju i dionicama koje kotiraju na burzi. Postojanje kotiranih cijena dionica uvrštenih na burzu obi čno zna či 
da su trenuta čne tržišne cijene odmah dostupne.  
Dionice koje ne kotiraju na burzi (F.512)  
5.147.  Definicija:  dionice koje ne kotiraju na burzi vlasni čki su vrijednosni papiri koji nisu uvršteni na burzu.  
5.148. Vlasni čki vrijednosni papiri uklju čuju dionice koje su izdala društva s ograni čenom odgovornosti koja ne 
kotiraju na burzi kako slijedi:  
(a) kapitalne dionice vlasnicima daju status suvlasnika i pravo na udio u raspodjeli ukupne dobiti, kao i na udio 
u neto aktivi u slu čaju likvidacije;  
(b) otkupljene dionice čija je glavnica otpla ćena, ali koje su zadržali njihovi vlasnici koji su i dalje suvlasnici i 
imaju pravo na udio u dobiti koja preostane nakon isplate dividendi na preostali upisani kapital, kao i na 
udio u eventualnom višku koji preostane nakon likvidacije, tj. u neto aktivi umanjenoj za preostali upisani 
kapital  
(c) dionice koje nose dividendu, koje se nazivaju i dionicama utemeljitelja, udjeli u dobiti i dionice koje nose 
dividendu koje nisu dijelom upisanog kapitala. Dionice koje nose dividendu vlasnicima ne daju status 
suvlasnika – vlasnici, stoga, nemaju pravo na udio u otplati upisanog kapitala, pravo na prinos od tog 
kapitala, pravo na glasovanje na skupštinama dioni čara itd. Me đutim, one vlasnicima daju pravo na udio u 
dobiti koja preostane nakon isplate dividendi na upisani kapital te na dio eventualnog viška koji preostane 
nakon likvidacije;HR 178 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(d) Participativne povlaštene dionice ili udjele koje vlasnicima omogu ćavaju sudjelovanje u raspodjeli preostale 
vrijednosti nakon prestanka postojanja društva. Vlasnici tako đer imaju pravo sudjelovati u ili primati 
dodatne dividende iznad fiksnog postotka dividende. Dodatne se dividende obi čno ispla ćuju u omjeru 
bilo kakvih obi čnih prijavljenih dividendi. U slu čaju likvidacije, participativni povlašteni dioni čari imaju 
pravo na udio u svim preostalim primicima koje obi čno primaju dioni čari te im se vra ća ono što su 
platili za svoje dionice.  
Prva javna ponuda, uvrštavanje na burzu, skidanje s burze i otkup dionica  
5.149. Prva javna ponuda (IPO), koja se naziva i samo „ponudom” ili „izdavanjem”, odnosi se na prvo javno izdavanje 
vlasni čkih vrijednosnih papira društva u javnosti. Takve vlasni čke vrijednosne papire obi čno izdaju manja, mla đa 
društva zbog financijskih razloga ili velika poduze ća kako bi se njima javno trgovalo. Prilikom prve javne 
ponude izdavatelju može pomo ći tijelo koje preuzima prodaju vrijednosnih papira, koje mu pomaže u odre ­ 
đivanju vrste vlasni čkih vrijednosnih papira koji se izdaju, najbolju ponu đenu cijenu i vrijeme stavljanja na 
tržište.  
5.150. Uvrštavanje na burzu odnosi se na uvrštavanje dionica društva na popis dionica kojima se službeno trguje na 
burzi. Uobi čajeno, za uvrštavanje se prijavljuje društvo izdavatelj, no u nekim se državama na burzu može 
uvrstiti društvo zato jer se, na primjer, njegovim dionicama ve ć aktivno trguje neformalnim kanalima. Zahtjevi 
po četnog uvrštavanja obi čno uklju čuju financijska izvješ ća za posljednjih nekoliko godina; dovoljno velik iznos 
plasiran op ćoj javnosti, i u apsolutnom iznosu i kao postotak ukupno izdanih dionica te odobreni prospekt koji 
obi čno uklju čuje mišljenja nezavisnih procjenitelja. Skidanje s burze odnosi se na praksu uklanjanja dionica 
društva s burze. Do toga dolazi kada društvo prestane s radom, objavi bankrot, više ne udovoljava burzovnim 
pravilima uvrštavanja ili ako je postalo kvazi-društvo ili obrt, često kao rezultat spajanja i preuzimanja. 
Uvrštavanje na burzu bilježi se kao izdavanje dionica koje kotiraju na burzi i kao otkup dionica koje ne 
kotiraju na burzi, dok se skidanje s burze bilježi kao otkup dionica koje kotiraju na burzi i izdavanje 
dionica koje ne kotiraju na burzi, gdje je to prikladno.  
5.151. Društva mogu otkupiti vlastiti vlasni čki udio otkupom udjela koji je poznat i kao otkup dionica, Otkup dionica 
bilježi se kao financijska transakcija kojom se postoje ćim dioni čarima daje gotovina u zamjenu za dio u izdanim 
vlasni čkim udjelima društva. Drugim rije čima, gotovina se mijenja za smanjenje u broju izdanih dionica. 
Društvo ili povla či udjele ili ih zadržava kao „vlastite dionice” dostupne za ponovno izdavanje.  
Financijska aktiva koja nije uklju čena u vlasni čke vrijednosne papire  
5.152. Vlasni čki vrijednosni papiri ne uklju čuju: 
(a) dionice koje su ponu đene na prodaju, ali nisu preuzete prilikom izdavanja. One se ne bilježe.  
(b) zadužnice i obveznice koje se mogu zamijeniti za dionice. One se razvrstavaju kao dužni čki instrumenti 
(AF.3) do trenutka kada se zamijene;  
(c) vlasni čke udjele partnera s neograni čenom odgovornoš ću u inkorporiranim partnerstvima. Oni se razvrsta ­
vaju kao ostali vlasni čki udjeli;  
(d) državna ulaganja u kapital me đunarodnih organizacija koje su pravno konstituirane kao društva s dioni čkim 
kapitalom. Ona se razvrstavaju kao ostali vlasni čki udjeli;  
(e) izdavanja bonusnih dionica, tj. izdavanje bez pla ćanja novih dionica dioni čarima razmjerno njihovim 
udjelima. Takvo izdavanje, kojim se ne mijenja ni obveza društva prema dioni čarima ni udio aktive koji 
svaki dioni čar ima u društvu, ne predstavlja financijsku transakciju. Izdavanja dijeljenih dionica ne knjiže se.  
Ostali vlasni čki udjeli (F.519)  
5.153.  Definicija:  ostali vlasni čki udjeli obuhva ćaju sve oblike vlasni čkih udjela, osim onih koji su razvrstani u potka ­
tegorije dionica koje kotiraju na burzi (F.511) i dionica koje ne kotiraju na burzi (F.512).  
5.154. Ostali vlasni čki udjeli uklju čuju: 
(a) sve oblike vlasni čkih udjela u društvima koji nisu dionice, uklju čuju ći sljede će: 
(1) vlasni čke udjele u inkorporiranim partnerstvima koje su upisali partneri s neograni čenom odgovorno ­ 
šću; 
(2) vlasni čke udjele u društvima s ograni čenom odgovornoš ću čiji su vlasnici partneri, a ne dioni čari;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 179
 
(3) kapital uložen u obi čna ili ograni čena partnerstva koja se priznaju kao nezavisni pravni subjekti;  
(4) kapital uložen u zadruge koje se priznaju kao nezavisni pravni subjekti;  
(b) ulaganja op će države u kapital javnih društava čiji kapital nije podijeljen u dionice i koja se, na temelju 
posebnog zakonodavstva, priznaju kao nezavisni pravni subjekti;  
(c) ulaganja op će države u kapital središnje banke;  
(d) ulaganja op će države u kapital me đunarodnih i nadnacionalnih organizacija, s izuzetkom MMF-a, čak i ako 
su one pravno konstituirane kao društva s dioni čkim kapitalom (npr. Europska investicijska banka);  
(e) financijska sredstva ECB-e koja se osiguravaju iz doprinosa nacionalnih središnjih banaka;  
(f) kapital uložen u financijska i nefinancijska kvazi-društva. Iznos takvih ulaganja odgovara novim ulaganjima 
u novcu ili u naturi umanjenim za povla čenja kapitala;  
(g) financijska potraživanja nerezidentnih jedinica od uvjetno rezidentnih jedinicama i obrnuto.  
Vrednovanje transakcija vlasni čkim udjelima  
5.155. Nove dionice bilježe se u vrijednosti izdavanja, što je nominalna vrijednost uve ćana za premiju izdavanja.  
5.156. Transakcije dionicama u optjecaju bilježe se u iznosu vrijednosti transakcije. Kada vrijednost transakcije nije 
poznata, može se približno izra čunati pomo ću burzovne kotacije ili tržišne cijene za dionice koje kotiraju na 
burzi i pomo ću ekvivalenta tržišne vrijednosti dionica koje ne kotiraju na burzi.  
5.157. Sitne dividendne dionice vrednuju se po cijeni navedenoj u prijedlogu izdavatelja o visini dividende.  
5.158. Izdavanja bonusnih dionica se ne bilježe. Me đutim, u slu čajevima kada izdavanje bonusnih dionica uklju čuje 
promjene ukupne tržišne vrijednosti dionica nekog druš tva, te se promjene moraju bilježiti u ra čunu revalo ­
rizacije.  
5.159. Transakcijska vrijednost ostalih vlasni čkih udjela iznos je sredstava koji su vlasnici prenijeli na društva ili kvazi- 
društva. U nekim se slu čajevima sredstva mogu prenijeti preuzimanjem obveza tog društva ili kvazi-društva.  
Udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima (F.52)  
5.160.  Definicija:  Udjeli u investicijskim fondovima udjeli su investicijskog fonda ako je fond strukturiran kao društvo. 
Ako je fond strukturiran kao kartel, udjeli se nazivaju jedinicama. Investicijski fondovi su zajedni čka ulaganja 
kojima investitori prikupljaju sredstva za ulaganje u financijsku i/ili nefinancijsku imovinu.  
5.161. Investicijski se fondovi nazivaju i uzajamnim fondovima, investicijskim uzajamnim fondovima na udjele, inve ­
sticijskim trustom i organizacijama za kolektivno ulaganje u vrijednosne papire (UCITS); mogu biti otvoreni, 
poluotvoreni ili zatvoreni.  
5.162. Udjeli u investicijskim fondovima mogu kotirati ili ne kotirati na burzi. Kada ne kotiraju na burzi, obi čno su 
plativi na zahtjev po vrijednosti koja odgovara njihovu udjelu u vlastitim fondovima financijskih društava. Ti se 
vlastiti fondovi redovito revaloriziraju na temelju tržišnih cijena njihovih razli čitih sastavnica.  
5.163. Udjeli u investicijskim fondovima dodatno se dijele na:  
udjele ili jedinice fonda tržišta novca (NF) (F.521); i  
udjele/jedinice koji nisu dijelom fonda tržišta novca (NF) (F.522).  
Udjeli ili jedinice fonda tržišta novca (F.521)  
5.164.  Definicija:  Udjeli ili jedinice fonda tržišta novca dionice su koje izdaju fondovi tržišta novca. Udjeli ili jedinice 
fonda tržišta novca mogu se prenositi i često se smatraju bliskom zamjenom za depozite.HR 180 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Udjeli/jedinice koji nisu dijelom fonda tržišta novca (F.522)  
5.165.  Definicija:  ostali udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima, s izuzetkom udjela ili jedinica fonda tržišta novca, 
predstavljaju potraživanje na udio vrijednosti investicijskog fonda osim fonda tržišta novca. Te vrste udjela i 
jedinica izdaju investicijski fondovi.  
5.166. Ostali udjeli ili dionice u investicijskim fondovima koji ne kotiraju na burzi, osim udjela ili dionica fonda tržišta 
novcem, obi čno su plativi na zahtjev po vrijednosti koja odgovara njihovu udjelu u vlastitim fondovima 
financijskog društva. Ti se vlastiti fondovi redovito revaloriziraju na temelju tržišnih cijena njihovih razli čitih 
sastavnica.  
Vrednovanje transakcija u udjelima ili jedinicama u investicijskim fondovima  
5.167. Transakcije u udjelima ili jedinicama u investicijskim fondovima uklju čuju vrijednost neto doprinosa u fond.  
Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava (F.6)  
5.168. Prilagodbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava dijele se u šest potkategorija:  
(a) tehni čke rezerve neživotnog osiguranja (F.61);  
(b) životno osiguranje i prava na rentu (F.62);  
(c) mirovinska prava (F.63);  
(d) potraživanja mirovinskih fondova od upravitelja mirovinskih fondova (F.64);  
(e) prava na nemirovinske fondove (F.65); i  
(f) rezervacije za opoziv u okviru standardiziranih jamstava (F.66).  
Tehni čke rezerve neživotnog osiguranja (F.61)  
5.169.  Definicija:  tehni čke rezerve neživotnog osiguranja financijska su potraživanja koja ugovaratelji neživotnog 
osiguranja imaju od društava koja prodaju neživotna osiguranja u pogledu nezara đenih premija i nastalih 
potraživanja.  
5.170. Transakcije u tehni čkim pri čuvama neživotnog osiguranja za nezara đene premije i nastala potraživanja odnose 
se na rizike poput nesre ća, bolesti ili požara, kao i na reosiguranje.  
5.171. Nezara đene premije su premije koje su pla ćene, ali još nisu zara đene. Premije se obi čno pla ćaju na po četku 
razdoblja na koje se polica odnosi. Prema obra čunskom na čelu, premije se zara đuju tijekom trajanja police, 
stoga inicijalno pla ćanje uklju čuje i pretplatu ili predujam.  
5.172. Nastala potraživanja su dospjela potraživanja koja još nisu podmirena, uklju čuju ći slu čajeve kada je iznos sporan 
ili kada se doga đaj koji je doveo do potraživanja dogodio, ali još nije prijavljen. Dospjela potraživanja koja još 
nisu podmirena odgovaraju pri čuvama za nepodmirena potraživanja od osiguranja, što su iznosi koje odre đuju 
osiguravaju ća društva za pokrivanje pla ćanja iznosa za doga đaje koji su se dogodili, ali čija potraživanja još nisu 
podmirena.  
5.173. rezerve, poput rezerve za niveliranje šteta. Me đutim, one se priznaju kao pasiva i odgovaraju ća aktiva samo u 
slu čaju koji uzrokuje pasivu. Ina če su rezerve za niveliranje šteta interni knjigovodstveni unosi osiguravatelja 
koji predstavljaju ušte đevinu za pokrivanje neredovitih doga đaja te ne predstavljaju postoje će potraživanje od 
ugovaratelja osiguranja.  
Životno osiguranje i prava na rentu (F.62)  
5.174.  Definicija:  životno osiguranje i prava na rentu sastoje se od financijskih potraživanja ugovaratelja životnog 
osiguranja i korisnika rente od društava koja pružaju životno osiguranje.  
5.175. Životno osiguranje i prava na rentu koriste se kako bi ugovaratelji osiguranja po isteku police dobili naknade ili 
kako bi se korisnicima isplatila kompenzacija nakon smrti nositelja osiguranja te se stoga čuvaju zasebno od 
sredstava dioni čara. Pri čuve u obliku rente temelje se na aktuarskom obra čunu sadašnje vrijednosti obveza 
pla ćanja budu ćeg dohotka do smrti korisnika.  
5.176. Transakcije se u životnom osiguranju i pravima na rentu sastoje od dodavanja umanjenih za smanjenja.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 181
 
5.177. Dodavanje se u okviru financijskih transakcija sastoje od:  
(a) stvarnih premija zara đenih tijekom teku ćeg knjigovodstvenog razdoblja, i  
(b) premijskih dodataka koji odgovaraju dohotku od ulaganja prava koja se pripisuju ugovarateljima osiguranja 
nakon odbitka servisnih troškova.  
5,178. Smanjenja se sastoje od:  
(a) iznosa dospjelih ugovarateljima polica životnog osiguranja preko zaklade i sli čnih osiguravaju ćih polica; i  
(b) pla ćanja dospjelih za police koje su otkupljene prije dospije ća. 
5.179. U slu čaju grupnog osiguranja društva u ime njegovih zaposlenika, korisnici osiguranja su zaposlenici, ali ne i 
poslodavac, jer se oni smatraju ugovarateljima osiguranja.  
Mirovinska prava (F.63)  
5.180.  Definicija:  mirovinska prava obuhva ćaju financijska potraživanja trenuta čnih i bivših zaposlenika od:  
(a) njihovih poslodavaca;  
(b) sustava koji je kreirao poslodavac za pla ćanje mirovina kao dijela ugovora o kompenzaciji sklopljenog 
izme đu poslodavca i zaposlenika; ili  
(c) osiguravatelja.  
5.181. Transakcije u mirovinskim pravima sastoje se od dodavanja umanjenih za smanjenja, što valja razlikovati od 
nominalnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka sredstava koja uloži mirovinski fond.  
5.182. Dodavanje se u okviru financijskih transakcija sastoje od:  
(a) stvarnih doprinosa u mirovinskim sustavima koje pla ćaju zaposlenici, poslodavci, samozaposlene osobe ili 
ostale institucionalne jedinice u ime pojedinaca ili ku ćanstava koja mogu potraživati od sustava, a koji su 
zara đeni tijekom teku ćeg knjigovodstvenog razdoblja; i  
(b) dodataka doprinosu koji odgovaraju dohotku zara đenom od ulaganja mirovinskih prava iz mirovinskog 
sustava koji se pripisuje uklju čenim ku ćanstvima umanjenih za troškove usluge upravljanja sustavom 
tijekom razdoblja.  
5,183. Smanjenja se sastoje od:  
(a) socijalnih naknada koje su jednake iznosima koji se pla ćaju umirovljenim osobama ili osobama koje one 
uzdržavaju u obliku redovitih isplata ili drugih naknada; i  
(b) socijalnih naknada koje obuhva ćaju sve paušale koji se pla ćaju osobama kada odu u mirovinu.  
UvjetnaMogu ća mirovinska prava  
5.184. Kategorija mirovinskih prava ne uklju čuje mogu ća mirovinska prava koja utvr đuju institucionalne jedinice, a 
koja se raspore đuju kao mirovinska prava u sklopu nefinanciranih definiranih mirovinskih programa zapo ­
slenika ili mirovinskih fondova socijalne sigurnosti. Njihove se transakcije ne knjiže u potpunosti i njihovi se 
ostali tokovi i dionice ne bilježe u temeljnim ra čunima, ve ć u dodatnoj tablici mirovinskih prava akumuliranih 
do odre đenog datuma u socijalnom osiguranju. Mogu ća mirovinska prava nisu obveza središnje vlasti, državne 
vlasti, lokalne vlasti ili podsektora fondova socijalnih osiguranja te nisu financijska aktiva potencijalnih kori ­
snika.  
Potraživanja mirovinskih fondova od upravitelja mirovinskih fondova (F.64)  
5.185. Poslodavac može s tre ćom stranom sklopiti ugovor o upravljanju mirovinskim fondovima svojih zaposlenika. 
Ako poslodavac nastavi odre đivati uvjete mirovinskih sustava i zadrži odgovornost za svaki manjak u financi ­
ranju, kao i pravo zadržavanja svakog viška u financiranju, on se smatra upraviteljem mirovinskim fondom, a 
jedinica koja djeluje po uputama upravitelja mirovinskim fondom opisuje se administratorom mirovinskog 
fonda. Ako ugovorom izme đu poslodavca i tre će stranke poslodavac rizike i odgovornosti za sve manjkove 
u fondu prebacuje na tre ću stranku u zamjenu za prava tre će stranke da zadrži sve viškove, tre ća stranka postaje 
i upraviteljem i administratorom mirovinskog fonda.HR 182 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
5.186. Kada je upravitelj mirovinskog fonda jedinica koja nije administrator i kada je iznos akumuliran u mirovinskom 
fondu manji od pove ćanja u pravima, bilježi se potraživanje mirovinskog fonda od upravitelja mirovinskim 
fondom. Kada je iznos akumuliran u mirovinskom fondu ve ći od pove ćanja u pravima, mirovinski fond 
upla ćuje odre đeni iznos upravitelju mirovinskim fondom.  
Prava na nemirovinske koristi (F.65)  
5.187. Višak neto doprinosa nad naknadama predstavlja pove ćanje u pasivi sustava osiguranja prema korisnicima. Ova 
se stavka prikazuje kao prilagodba u uporabi dohotka. Budu ći da se radi o pove ćanju u pasivi, prikazuje se i u 
financijskom ra čunu. Ova se stavka rijetko pojavljuje te se, iz pragmati čnih razloga, promjene u takvim 
nemirovinskim naknadama mogu uklju čiti u one mirovinske.  
Rezervacije za opoziv u okviru standardiziranih jamstava (F.66)  
5.188.  Definicija:  rezervacije za opoziv u okviru standardiziranih jamstava financijska su potraživanja vlasnika standar ­
diziranih jamstava od institucionalnih jedinica koje ih pružaju.  
5.189. Rezerve koje se odnose na opoziv u okviru standardiziranih jamstava su predujmovi neto naknada i rezervi 
kako bi se podmirio nepodmireni opoziv u okviru standardiziranih jamstava. Kao i rezerve za pretpla ćene 
premije osiguranja, rezervacije za opoziv u okviru standardiziranih jamstava uklju čuju nezara đene naknade 
(premije) i opozive (potraživanja) koje još nisu podmirene.  
5.190. Standardizirana jamstva su jamstva koja se izdaju u velikim koli činama, obi čno na vrlo male iznose i uz 
identi čan tekst. Takvi dogovori uklju čuju tri stranke: zajmoprimca, zajmodavca i jamca. Ili Zajmoprimac ili 
zajmodavac mogu s jamcem sklopiti ugovor kojim on pla ća zajmodavcu ako zajmoprimac ne plati. Primjeri 
uklju čuju kreditna jamstva za izvoz i jamstva za studentski kredit.  
5.191. Iako nije mogu će utvrditi vjerojatnost bilo kakva zajmoprim čeva nepla ćanja, obi čno se procjenjuje koliko 
zajmoprimaca iz skupine sli čnih ne će platiti. Vrlo sli čno osiguravatelju neživotnih osiguranja, jamac koji radi 
na komercijalnim linijama o čekivat će pla ćanje svih naknada uve ćane za vlasni čki dohodak zara đen na nakna ­
dama i svim pri čuvama kako bi se pokrila o čekivana nepla ćanja i pridruženi troškovi i ostvario profit. U skladu 
s time, takva se jamstva, opisana kao standardizirana jamstva, tretiraju sli čno kao kod neživotnih osiguranja.  
5.192. Standardizirana jamstva obuhva ćaju jamstva na razli čite financijske instrumente, poput depozita, dužni čkih 
instrumenata, kredita i trgova čkih kredita. Obi čno ih pruža financijsko društvo, što uklju čuje, ali nije ograni čeno 
na osiguravaju ća društva, ali i op ća država.  
5.193. Kada standardizirano jamstvo nudi institucionalna jedinica, ona napla ćuje naknade i obra čunava obveze kako bi 
podmirila troškove opoziva jamstva. Vrijednost pasive u ra čunima jamca jednaka je teku ćoj vrijednosti o čeki ­
vanih opoziva u sklopu postoje ćih jamstava umanjena za sve povrate koje jamac o čekuje primiti od zajmo ­
primaca koji ne izvršavaju obveze. Pasiva se naziva rezervacijom za opoziv u okviru standardiziranih jamstava.  
5.194. Jamstvo može obuhva ćati razdoblje od nekoliko godina. Naknada se može pla ćati godišnje ili unaprijed. 
Na čelno, naknada predstavlja troškove zara đene u svakoj godini koja je obuhva ćena jamstvom, s time da se 
obveze smanjuju kako razdoblje postaje kra će (uz pretpostavku da zajmoprimac otpla ćuje u ratama). Stoga 
knjiženje prati anuitete pri čemu se pla ćena naknada smanjuje u skladu sa smanjenjem budu će obveze.  
5.195. U sustavu standardiziranog jamstva postoje mnogobrojna jamstva iste vrste iako se sva ne odnose na isto 
vremensko razdoblje niti sva po činju i završavaju istih datuma.  
5.196. Neto naknade obra čunavaju se kao naknade koje se potražuju uve ćane za dodatke naknade (jednaki su 
vlasni čkom dohotku koji se pripisuje jedinici koja pla ća naknadu za jamstvo) i umanjene za administrativne 
i sli čne troškove. Takve neto naknade može platiti bilo koji gospodarski sektor, a primiti ih može sektor u koji 
je razvrstan jamac. Rezervacije za opoziv u okviru standardiziranih jamstava može platiti jamac, a primiti ih 
može zajmodavac financijskog instrumenta pod jamstvom, neovisno o tome je li naknadu platio zajmoprimac 
ili zajmodavac. Financijske transakcije odnose se na razliku izme đu pla ćanja naknada za nova jamstva i opoziva 
provedenih pod postoje ćim jamstvima.  
Standardizirana jamstva i jednokratna jamstva  
5.197. Standardizirana jamstva razlikuju se od jednokratnih jamstava prema dva kriterija:  
(a) karakteristika je standardiziranih jamstava često ponavljanje transakcija sli čnih zna čajki i grupiranje rizika; i  
(b) jamci mogu procijeniti prosje čan gubitak na temelju dostupnih statistika.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 183
 
Jednokratna su jamstva pojedina čna i jamci ne mogu pouzdano procijeniti rizik opoziva. Dodjeljivanje jedno ­
kratnog jamstva spada u nepredvidiv izdatak, te se ne bilježi. Iznimke su odre đena jamstva koja pruža vlada i 
koja su opisana u 20. poglavlju.  
Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika  
5.198. Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika dijele su u dvije potkategorije:  
(a) financijske izvedenice (F.71); i  
(b) dioni čke opcije zaposlenika (F.72).  
Financijske izvedenice (F.71)  
5.199.  Definicija:  financijske izvedenice su financijski instrumenti povezani sa specificiranim financijskim instrumentom, 
pokazateljem ili robom preko kojih se na financijskim tržištima može trgovati specifi čnim financijskim rizicima. 
Financijske izvedenice udovoljavaju sljede ćim uvjetima:  
(a) povezane su s financijskom ili nefinancijskom imovinom, skupinom imovine ili indeksom;  
(b) ili su prenosive ili se na tržištu mogu lako prebiti; i  
(c) glavnicu ne treba unaprijed otplatiti.  
5.200. Financijske izvedenice se koriste u brojne svrhe, uklju čuju ći upravljanje rizikom, zaštitu od rizika, arbitražu 
me đu tržištima, špekulaciju i kompenzaciju zaposlenika. Financijske izvedenice strankama omogu ćuju trgovanje 
specifi čnim financijskim rizicima, kao što su kamatni rizik, valutni rizik, rizik cijene vlasni čkih udjela i robe te 
kreditni rizik, s drugim subjektima koji su voljni preuzeti te rizike, obi čno bez trgovanja primarnom aktivom. U 
skladu s time, financijske se izvedenice nazivaju sekundarnom aktivom.  
5.201. Vrijednost financijske izvedenice izvodi se iz cijene osnovne aktive: referentna cijena. Referentna se cijena može 
odnositi na financijsku aktivu ili pasivu, kamatnu stopu, te čaj, drugu izvedenicu ili razliku izme đu dviju cijena. 
Ugovor o izvedenici tako đer se može odnositi na indeks, košarici cijena ili drugim stavkama, poput trgovanja 
emisijama ili vremenskih uvjeta.  
5.202. Financijske izvedenice mogu se kategorizirati po instrumentu kao opcije, terminski ugovori i kreditne izvedenice 
ili po tržišnom riziku kao zamjena valute, zamjena kamatne stope itd.  
Opcije  
5.203.  Definicija:  opcije su ugovori koji vlasniku opcije daje pravo, ali ne name će obvezu, na kupnju od izdavatelja 
opcije ili prodaju izdavatelju opcije imovine po unaprijed odre đenoj cijeni unutar odre đenog vremenskog 
razdoblja ili na odre đeni datum.  
Pravo na kupnju naziva se opcija kupnje, a pravo na prodaju opcija prodaje.  
5.204. Kupac opcije pla ća premiju (cijenu opcije) za obvezu sastavlja ča opcije da proda ili kupi navedeni iznos osnovne 
imovine po dogovorenoj cijeni. Premija je financijska aktiva vlasnika opcije i pasiva izdavatelja opcije. Na čelno 
se može smatrati da premija uklju čuje troškove za uslugu, što se zasebno bilježi. Me đutim, u nedostatku 
detaljnih podataka, valja što je mogu će više izbjegavati pretpostavke prilikom identificiranja elementa usluge.  
5.205. Jamstva su oblik opcija. Vlasniku daju pravo, ali ne name ću obvezu, na kupnju odre đenog broja dionica ili 
obveznica od izdavatelja jamstva prema navedenim uvjetima za odre đeno vremensko razdoblje. Postoje i 
valutna jamstva koja se temelje na iznosu jedne valute koji je potreban za kupnju druge valute i me đuvalutna 
jamstva vezana uz tre će valute, kao i jamstva za indeks, košaricu i robu.  
5.206. Jamstvo može biti odvojivo i njime se može trgovati zasebno od dužni čkog instrumenta. Posljedi čno, dva se 
zasebna financijska instrumenta bilježe u glavnicu, jamstvo kao financijska izvedenica i obveznica kao dužni čki 
instrument. Jamstva s uklju čenim izvedenicama klasificiraju se u skladu s njihovim primarnim karakteristikama.  
Terminski ugovori  
5.207.  Definicija:  terminski ugovori su financijski ugovori u sklopu kojih dvije stranke dogovaraju razmjenu navedene 
koli čine osnovne aktive po dogovorenoj cijeni (izvršnoj cijeni) na navedeni datum.HR 184 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
5.208. Budu ćnosnice su terminski ugovori kojima se trguje na organiziranim burzama. Budu ćnosnice i ostali terminski 
ugovori obi čno se, ali ne i uvijek, namiruju gotovinskim pla ćanjem ili pružanjem neke druge financijske aktive 
umjesto isporukom osnovne aktive te se, stoga, vrednuju i njima se trguje zasebno od osnovne stavke. Često 
ugovori terminskog tipa uklju čuju zamjene i sporazume o terminskom te čaju (FRA-ove).  
Opcije nasuprot terminskim ugovorima  
5.209. Opcije se mogu usporediti s terminskim ugovorima po sljede ćim karakteristikama:  
(a) na po četku, terminski ugovor obi čno ne zahtijeva pla ćanje unaprijed i ugovor o izvedenici po činje bez 
vrijednosti; u slu čaju opcije, premija se pla ća po isteku ugovora, a ugovor je na po četku valoriziran iznosom 
premije;  
(b) kako se tržišne cijene, kamatne stope ili te čaj mijenjaju tijekom trajanja terminskog ugovora, ugovor može 
imati pozitivnu vrijednost za jednu stranku (kao aktiva) i odgovaraju ću negativnu vrijednost (kao pasiva) za 
drugu stranku. Ti se položaju mogu mijenjati me đu strankama, ovisno o tržišnom razvoju u osnovnoj aktivi 
u odnosu na izvršnu cijenu u ugovoru. Zbog te karakteristike nije prakti čno identificirati transakcije u aktivi 
zasebno od transakcija u pasivi. Za razliku od ostalih financijskih instrumenata, transakcije se u terminskim 
ugovorima uobi čajeno knjiže neto aktivi i pasivi. U slu čaju opcije, kupac je uvijek i vjerovnik, a pisac je 
uvijek i dužnik.  
(c) po isteku, otkup je bezuvjetan za terminski ugovor, dok ga za opciju odabiru odre đuje kupac opcije. Neke 
se opcije automatski otkupljuju kada su po isteku pozitivne.  
Zamjene  
5.210.  Definicija:  zamjene su ugovorni odnosi izme đu dviju stranaka koje su se dogovorile o razmjeni platnih tokova, 
tijekom vremena i prema unaprijed odre đenim pravilima, na dogovoreni fiktivni iznos glavnice. Naj češ će vrste 
zamjena uklju čuju zamjene kamatnih stopa, devizne zamjene i valutne zamjene. Valutna zamjena uklju čuje 
razmjenu odre đenih iznosa dviju razli čitih valuta s kasnijim otplatama, koje uklju čuju i tokove kamata i tokove 
otplata tijekom vremena prema unaprijed odre đenim pravilima  
5.211. Zamjene kamatnih stopa uklju čuju razmjenu pla ćanja kamata razli čitog karaktera na fiktivni iznos glavnice koji 
se nikada ne mijenja. Primjeri vrsta razmjene kamatne stope uklju čuju fiksnu kamatnu stopu, promjenjivu 
kamatnu stopu i stope iskazane u valuti. Namirenja se često vrše pla ćanjima gotovinom u neto vrijednosti u 
iznosu trenuta čne razlike izme đu dviju kamatnih stopa koje su navedene u ugovoru i koje se primjenjuju na 
dogovorenu fiktivnu glavnicu.  
5.212. Devizne su zamjene transakcije u stranoj valuti po te čajnoj stopi navedenoj u ugovoru.  
5.213. Valutne zamjene uklju čuju razmjenu nov čanih tokova povezanih s pla ćanjima kamata i razmjenu iznosa 
glavnice po dogovorenoj te čajnoj stopi na kraju ugovora.  
Sporazumi o terminskom te čaju (FRA-ovi)  
5.214.  Definicija:  Sporazumi o terminskom te čaju (FRA-ovi) su ugovorni odnosi u kojima su dvije strane, da bi se 
zaštitile od promjena kamatnih stopa, dogovorile iznos kamata koji će biti pla ćen na navedeni datum namire i 
obra čunat na fiktivni iznos glavnice koji se nikada ne razmjenjuje. Sporazumi o terminskom te čaju (FRA-ovi) 
namiruju se gotovinskim neto pla ćanjima, sli čno kao i kod zamjena kamatne stope. Pla ćanja se odnose na 
razliku izme đu dogovorene stope iz sporazuma o terminskom te čaju i kamatne stope koja je uobi čajena na 
tržištu u trenutku namire.  
Kreditne izvedenice  
5.215.  Definicija:  kreditne su izvedenice financijske izvedenice čija je primarna svrha trgovanje kreditnim rizikom.  
Kreditne su izvedenice stvorene za trgovanje rizikom neizvršavanja obveza u kreditima i vrijednosnicama. 
Kreditne izvedenice mogu imati oblik terminskog ili opcijskog ugovora te se, kao i ostale financijske izvedenice, 
često sastavljaju u skladu sa standardnim pravnim ugovorima, što olakšava tržišno vrednovanje. Kreditni se rizik 
prenosi s prodavatelja rizika, koji kupuje zaštitu, na kupca rizika, koji prodaje zaštitu u zamjenu za premiju.  
5.216. Kupac rizika prodavatelju rizika pla ća gotovinom u slu čaju neizvršavanja obveza. Kreditna se izvedenica može 
namiriti i isporukom dužni čkih instrumenata preko jedinice koja nije izvršila obveze.  
5.217. Vrste kreditnih izvedenica su opcije zbog neispunjenja kreditnih obveza, kreditne izvedenice na osnovi nastanka 
statusa neispunjavanja obveza (CDS) i zamjena ukupnog povrata. Indeks CDS-a, kao indeks kreditne izvedenice 
kojom se trguje, odražava razvoj premija CDS-a.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 185
 
Kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza  
5.218.  Definicija:  kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza ugovori su kreditnog osigura ­
nja. Namjena im je pokriti gubitke vjerovnika (kupca CDS-a) u slu čaju: 
(a) doga đaja povezanog s referentnom jedinicom umjesto da je pridružen odre đenom dužni čkom instrumentu 
ili kreditu. Kreditni doga đaj koji utje če na predmetnu referentnu jedinicu može biti neizvršenje obveza, ali i 
neizvršavanje uplate bilo koje (kvalificiraju će) obveze koja je dospjela, kao u slu čajevima poput restruktu ­
riranja duga, kršenja klauzula i sli čno; 
(b) da se odre đeni dužni čki instrument, obi čno dužni čki instrument ili kredit, ne izvrši. Kao i kad je rije č o 
ugovorima o zamjenama, kupac CDS-a (prodavatelj rizika) vrši niz pla ćanja premije prodavatelju CDS-a 
(kupac rizika).  
5.219. Ako nema neizvršenja obveza u pridruženoj jedinici ili na dužni čkom instrumentu, prodavatelj rizika nastavlja 
upla ćivati premije sve do kraja ugovora. Do đe li do neizvršenja obveza, kupac rizika nadokna đuje gubitak 
prodavatelju rizika te prodavatelj rizika prestaje pla ćati premije.  
Financijski instrumenti koji nisu uklju čeni u financijske izvedenice  
5.220. Financijske izvedenice ne uklju čuju: 
(a) osnovni instrument na kojem se temelji financijska izvedenica;  
(b) strukturirane dužni čke instrumente koji dužni čki instrument ili košaricu dužni čkih instrumenata kombini ­
raju s financijskom izvedenicom ili košaricom financijskih izvedenica, pri čemu su izvedenice neodvojive od 
dužni čkog instrumenta, a po četno uložena glavnica je velika u usporedbi s perspektivnim povratima od 
uklju čenih financijskih izvedenica. Financijski instrumenti u kojima su niski iznosi glavnice uloženi ovisno o 
perspektivnom povrati i koji su potpuno podložni riziku klasificiraju se kao financijske izvedenice. 
Financijski instrumenti u kojima su sastavnica dužni čkog instrumenta i sastavnica financijske izvedenice 
zasebni klasificiraju se u skladu s time:  
(c) pla ćanja grani čnih nadoknada povezane s financijskim izvedenicama klasificiraju se u ostale depozite ili 
kredite, ovisno o tome koja je institucionalna jedinica uklju čena. Me đutim, nenaplative grani čne nadoknade, 
koje smanjuju ili eliminiraju položaje aktive/pasive koji mogu nastati tijekom trajanja ugovora, tretiraju se 
kao namirenja u sklopu ugovora, a klasificiraju kao transakcije u financijskim izvedenicama;  
(d) sekundarne instrumente koji nisu prenosivi i ne mogu se prebijati na tržištu; i  
(e) Zamjene zlata koji su jednaki ugovorima o otkupu vrijednosnica.  
Dioni čke opcije zaposlenika (F.72)  
5.221.  Definicija:  dioni čke opcije zaposlenika ugovori su sklopljeni na odre đeni datum u sklopu kojih zaposlenik ima 
pravo po navedenoj cijeni kupiti odre đeni broj udjela u poslodav čevim dionicama ili u navedeno vrijeme ili 
unutar razdoblja koje slijedi odmah nakon datuma stjecanja prava.  
Koristi se sljede ća terminologija:  
datum ugovora je „datum odobrenja”;  
dogovorena kupoprodajna cijena je „izvršna cijena”;  
dogovoreni prvi dan kupnje je „datum stjecanja prava”;  
razdoblje nakon datuma stjecanja prava tijekom kojeg se može obaviti kupovina je „izvršno razdoblje”.  
5.222. Transakcije u dioni čkim opcijama zaposlenika knjiže se u financijski ra čun kao protustavka elementu kompen ­
zacije zaposlenika koju predstavlja vrijednost dioni čke opcije. Vrijednost opcije se proteže tijekom razdoblja 
izme đu datuma odobrenja i datuma stjecanja prava; ako nedostaju detaljni podaci, knjiže se na datum stjecanja 
prava. Stoga, transakcije se knjiže na datum izvršenja ili, ako se njima može trgovati ili se njima stvarno trguje, 
izme đu datuma stjecanja prava i kraja izvršnog razdoblja.HR 186 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Vrednovanje transakcija u financijskim izvedenicama i dioni čkim opcijama zaposlenika  
5.223. Sekundarno trgovanje opcijama i zatvaranje opcija prije isporuke uklju čuju financijske transakcije. Ako opcija 
do đe do isporuke, možda će biti izvršena, a možda ne će. U slu čajevima kada se opcija izvršava, može postojati 
pla ćanje od izdavatelja opcije do vlasnika opcije koje je jednako razlici izme đu prevladavaju će tržišne cijene 
osnovne aktive i izvršne cijene ili, alternativno, može postojati stjecanje ili prodaja osnovne financijske ili 
nefinancijske aktive knjižene po prevladavaju ćoj tržišnoj cijeni i protustavke pla ćanja izme đu vlasnika opcije 
i izdavatelja opcije koja je jednaka izvršnoj cijeni. Razlika izme đu prevladavaju će tržišne cijene osnovne aktive i 
izvršne cijene u oba je slu čaja jednaka likvidacijskoj vrijednosti opcije, odnosno cijeni opcije na dan završetka. U 
slu čajevima u kojima se opcija ne izvršava nema transakcije. Me đutim, izdavatelj opcije u ra čun revalorizacije 
bilježi vlasni čki dobitak, a vlasnik opcije vlasni čki gubitak (u oba je slu čajeva iznos jednak premiji pla ćenoj po 
isteku ugovora).  
5.224. Transakcije bilježene za financijske izvedenice uklju čuju svako trgovanje ugovorima, kao i neto vrijednost 
postignutih nagodbi. Može postojati i potreba za bilježenjem transakcija povezanih s formiranjem ugovora o 
izvedenicama. Me đutim, dvije će stranke u mnogim slu čajevima sklopiti ugovor o izvedenici bez da jedna 
stranka pla ća drugoj; u takvim je slu čajevima vrijednost transakcije kojom se sklapa ugovor nula i u financijske 
se ra čune ne knjiži ništa.  
5.225. Svaka izri čita provizija pla ćena brokerima ili posrednicima ili dobivena od brokera ili posrednika za ugovaranje 
opcija, budu ćnosnica, zamjena i ostalih ugovora o izvedenicama tretira se kao pla ćanje za usluge u odgovara ­
jućim ra čunima. Ne smatra se da stranke zamjene jedna drugoj pružaju usluge, ali se pla ćanje tre ćoj stranki za 
dogovaranje zamjene tretira kao pla ćanje usluge. U skladu s ugovorom o zamjeni, kada se iznosi glavnice 
razmjenjuju, odgovaraju ći se tokovi bilježe kao transakcije u osnovnom instrumentu; tokovi ostalih pla ćanja 
bilježe se pod kategorijom financijskih izvedenica i dioni čkih opcija zaposlenika (F.7). Dok se za premiju koja se 
pla ća prodavatelju opcije može na čelno smatrati da uklju čuje trošak usluge, u praksi naj češ će nije mogu će 
razlikovati element usluge. Stoga, puna se cijena knjiži kao kup čevo stjecanje financijske aktive i kao nastanak 
prodavateljeve pasive.  
5.226. Kada ugovori ne uklju čuju izmjenu glavnice, na po četku se ne knjiži transakcija. U oba se slu čajeva, implicitno, 
u tom trenutku stvara financijska izvedenica s nulom kao po četnom vrijednosti. Posljedi čno, vrijednost zamjene 
bit će jednaka ne čemu od sljede ćega:  
(a) za iznose glavnice, trenuta čnoj tržišnoj vrijednosti razlike izme đu o čekivanih budu ćih tržišnih vrijednosti 
iznosa koji će se ponovno izmijeniti te iznosa navedenih u ugovoru; i  
(b) za ostala pla ćanja, trenuta čnoj tržišnoj vrijednosti budu ćih tokova navedenih u ugovoru.  
5.227. Promjene u vrijednosti financijske izvedenice tijekom vremena se bilježe u ra čun revalorizacije.  
5.228. Sljede će ponovne izmjene glavnice bit će u skladu s uvjetima i odredbama ugovora o zamjeni mogu implicirati 
da se financijska aktiva zamjenjuje za cijenu koja se razlikuje od prevladavaju će tržišne vrijednosti te aktive. 
Protupla ćanje izme đu stranaka ugovoru o zamjeni bit će ono navedeno u ugovoru. Razlika izme đu tržišne 
vrijednosti i ugovorne cijene tada je jednaka likvidacijskoj vrijednosti aktive/pasive jer se primjenjuje na datum 
dospije ća te se knjiži kao transakcija u financijskim izvedenicama i dioni čkim opcijama zaposlenika (F.7). 
Sveukupno, transakcije u financijskim izvedenicama i dioni čkim opcijama zaposlenika moraju biti jednake 
ukupnom dobitku ili gubitku revalorizacije tijekom trajanja ugovora o zamjeni. Ovaj je tretman sli čan 
onome navedenom u pogledu opcija, s čijom se isporukom nastavlja.  
5.229. Za institucionalnu jedinicu, zamjena ili sporazum o terminskom te čaju bilježi se pod stavku financijskih 
izvedenica i dioni čkih opcija zaposlenika na stranu aktive, gdje ima neto vrijednost aktive. Kada zamjena 
ima neto vrijednost pasive, to se tako đer bilježi na stranu imovine kako bi se izbjeglo prebacivanje s aktive 
na pasivu. U skladu s time, negativna neto pla ćanja pove ćavaju neto vrijednost.  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza (F.8)  
5.230.  Definicija:  ostali ra čuni potraživanja/obveza financijska su aktiva i pasiva stvorena kao protustavka transakcijama 
u kojima postoji vremenska razlika izme đu tih transakcija i odgovaraju ćih uplata.  
5.231. Ostali ra čuni potraživanja/obveza uklju čuju transakcije u financijskim potraživanjima koja potje ču od ranog ili 
kasnog pla ćanja za transakcije robom ili uslugama, transakcije raspodjele ili financijske transakcije na sekun ­
darnom tržištu.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 187
 
5.232. Financijske transakcije na ostalim ra čunima potraživanja/obveza uklju čuju: 
(a) trgova čke kredite i predujmove (F.81); i  
(b) ostale ra čune potraživanja/obveza, isklju čuju ći trgova čke kredite i predujmove  
Trgova čki krediti i predujmovi (F.81)  
5.233.  Definicija:  trgova čki krediti i predujmovi financijska su potraživanja koja proizlaze iz direktne kreditne ekspan ­
zije od dobavlja ča robom i uslugama njihovim kupcima te predujmovi za radove koji su u tijeku ili će se 
pokrenuti, a koji su u obliku pretpla ćanja kupaca za robe i usluge koje još nisu pružene.  
5.234. Trgova čki kredit i predujmovi ugovaraju se kada se pla ćanje za robu i usluge ne vrši istodobno s promjenom u 
vlasništvu robe ili pružanju usluge. Ako se pla ćanje vrši prije promjene vlasništva, postoji predujam.  
5.235. Akumulirane usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene (UFPIM) koje još nisu pla ćene uklju čene su u 
odgovaraju ći financijski instrument, obi čno kamatu, a pretpla ćanje premija osiguranja uvršteno je u tehni čke 
pri čuve osiguranja (F.61.); ni u jednom slu čaju nema unosa u trgova čke kredite ili predujmove.  
5.236. Potkategorija trgova čkih kredita i predujmova uklju čuje: 
(a) financijska potraživanja koja se odnose na isporuku robe ili usluga gdje pla ćanje još nije izvršeno;  
(b) trgova čke kredite koje je preuzelo faktoring društvo, osim u slu čaju kada se smatraju kreditom;  
(c) najamninu za gra đevinske objekte koja se akumulira tijekom vremena; i  
(d) dospjele nepla ćene obveze za robe i usluge, kada se one ne iskazuju kreditom.  
5.237. Trgova čke kredite treba razlikovati od trgova čkih financija u obliku trgova čkih mjenica i kredita kojima tre će 
stranke financiraju trgovanje.  
5.238. Trgova čki krediti i predujmovi ne uklju čuju zajmove za financiranje trgova čkih kredita. Oni su klasificirani kao 
zajmovi.  
5.239. Trgova čki krediti i predujmovi mogu se podijeliti po izvornom dospije ću na kratkoro čne i dugoro čne trgova čke 
kredite i predujmove.  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza, isklju čuju ći trgova čke kredite i predujmove  
5.240.  Definicija:  ostali ra čuni potraživanja/obveza financijska su potraživanja koja nastaju zbog vremenskih razlika 
izme đu transakcija raspodjele ili financijskih transakcija na sekundarnom tržištu i odgovaraju ćih pla ćanja.  
5.241. Ostali ra čuni potraživanja/obveza uklju čuju financijska potraživanja nastala kao rezultat vremenskih razlika 
izme đu akumuliranih transakcija i pla ćanja koja su, na primjer, izvršena za:  
(a) nadnice i pla će; 
(b) poreze i socijalne doprinose;  
(c) dividende;  
(d) zakupnine, i  
(e) kupnju i prodaju vrijednosnica.  
5.242. Akumulirana kamata i dospjele nepla ćene obveze knjiže se s financijskom aktivom ili pasivom na kojoj se 
akumuliraju, a ne kao ostali ra čuni potraživanja/obveza. Ako akumulirana kamata nije bilježena kao da se 
ponovno ulaže u financijsku imovinu, klasificira se u ostalim ra čunima potraživanja/obveza.  
5.243. Za iznajmljivanje vrijednosnica i naknada za kredite u zlatu, koje se tretiraju kao kamate, odgovaraju ći se unosi 
uvrštavaju pod ostale ra čune potraživanja/obveza umjesto da se unose s instrumentom na koji se odnose.HR 188 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
5.244. Ostali ra čuni potraživanja/obveza ne uklju čuju: 
(a) statisti čka odstupanja, osim vremenskih razlika izme đu transakcija robom i uslugama, transakcija raspodjele 
ili financijskih transakcija i odgovaraju ćih pla ćanja;  
(b) prijevremena ili zakašnjela pla ćanja u slu čaju nastanka financijske aktive ili iskupa pasive, osim onih 
razvrstanih u ostale ra čune potraživanja/obveza. Ta se prijevremena ili zakašnjela pla ćanja razvrstavaju u 
kategoriju relevantnog instrumenta;  
(c) u iznosima poreza i socijalnih doprinosa koji se pla ćaju op ćoj državi, a koji se uklju čuju pod ostale ra čune 
potraživanja/obveza, izostavlja se onaj dio tih poreza i socijalnih doprinosa koji se vjerojatno ne će prikupiti 
i koji, stoga, predstavlja potraživanje op će države bez ikakve vrijednosti.  
PRILOG 5.1.  
KLASIFIKACIJA FINANCIJSKIH TRANSAKCIJA  
5.A1.01. Financijske se transakcije mogu klasificirati u skladu s razli čitim kriterijima. vrsti financijskog instrumenta, 
prenosivosti, vrsti dohotka, dospjelosti, valuti i vrsti kamate.  
Klasifikacija financijskih transakcija po kategorijama  
5.A1.02. Financijske se transakcije klasificiraju u kategorije i potkategorije, kako je prikazano u Tablici 5.3. Ta klasifikaci ja 
transakcija u financijskoj aktivi i pasivi odgovara klasifikaciji financijske aktive i pasive.  
Tablica 5.3. – Klasifikacija financijskih transakcija  
Kategorija  Kod  
Monetarno zlato i posebna prava vu čenja (SDR-ovi)  F.1  
Monetarno zlato  F.11  
Posebna prava vu čenja (SDR-ovi)  F.12  
Gotovina i depoziti  F.2  
Valuta  F.21  
Prenosivi depoziti  F.22  
Ostali depoziti  F.29  
Dužni čki instrumenti  F.3  
Kratkoro čni F.31  
Dugoro čni F.32  
Krediti  F.4  
Kratkoro čni F.41  
Dugoro čni F.42  
Vlasni čki udjeli i udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima  F.5  
Vlasni čki udjeli  F.51  
Dionice koje kotiraju na burzi  F.511  
Dionice koje ne kotiraju na burzi  F.512  
Ostali vlasni čki udjeli  F.519  
Udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima  F.52HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 189
 
Kategorija  Kod  
Udjeli ili jedinice nov čanih fondova (NF)  F.521  
Udjeli/jedinice koji nisu dijelom nov čanih fondova  F.522  
Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  F.6 
Tehni čke rezerve neživotnog osiguranja  F.61  
Životno osiguranje i prava na rentu  F.62  
Mirovinska prava  F.63  
Potraživanja mirovinskih fondova od upravitelja mirovinskih 
fondova  F.64  
Prava na nemirovinske koristi  F.65  
Rezervacije za opoziv u okviru standardiziranih jamstava  F.66  
Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika  F.7  
Financijske izvedenice osim dioni čkih opcija zaposlenika  F.71  
Dioni čke opcije zaposlenika  F.72  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza  F.8  
Trgova čki krediti i predujmovi  F.81  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza, isklju čuju ći trgova čke 
kredite i predujmove  F.89  
5.A1.03. Klasifikacija financijskih transakcija i financijske aktive i pasive primarno se temelji na likvidnosti, prenosivosti i 
pravnim karakteristikama financijskih instrumenata. Definicije kategorija op ćenito su neovisne o klasifikaciji 
institucionalnih jedinica. Klasifikacija financijske aktive i pasive može se dodatno raš članiti na detalje unakrsnom 
klasifikacijom koju provodi institucionalna jedinica. Primjer je unakrsna klasifikacija prenosivih depozita me đu 
društvima koja primaju depozit, a da nisu središnja banka, kao me đubankarske položaje.  
Klasifikacija financijskih transakcija po prenosivosti  
5.A1.04. Financijska se potraživanja mogu razlikovati po tome jesu li prenosiva. Potraživanje je prijelazno ako se njegovo 
vlasništvo odmah može prenijeti s jedne jedinice na drugu dostavljanjem, odobrenjem ili prijebojem u slu čaju 
financijskih izvedenica. Dok se svakim financijskim instrumentom potencijalno može trgovati, prenosivi su 
instrumenti kreirani da bi se njima trgovalo na organiziranoj burzi ili izvan burze, iako samo trgovanje nije 
nužno uvjet prenosivosti. Potrebni uvjeti prenosivosti uklju čuju: 
(a) prenosivost ili sposobnost prijeboja u slu čaju financijskih izvedenica;  
(b) standardizaciju o kojoj često svjedo če zamjenjivost i kvalificiranost ISIN koda; i  
(c) vlasnika imovine koji ne zadržava pravo naknade od prethodnih vlasnika.  
5.A1.05. Vrijednosnice, financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika (AF.7) prenosiva su financijska potraživanja. 
Vrijednosnice uklju čuju dužni čke instrumente (AF.3), dionice koje kotiraju na burzi (AF.511.), dionice koje ne 
kotiraju na burzi (AF.512) i udjele u investicijskim fondovima (AF.52.). Financijske izvedenice i dioni čke opcije 
zaposlenika ne klasificiraju se kao vrijednosnice, čak i ako su prenosivi financijski instrumenti. Povezane su s 
specifi čnom financijskom ili nefinancijskom aktivom ili pokazateljima preko kojih se može trgovati financijskim 
rizicima na financijskim tržištima u svoje ime.  
5.A1.06. Monetarno zlato i posebna prava vu čenja (SDR-ovi) (AF.1), gotovina i depoziti (AF.2), krediti (AF.4), ostali 
vlasni čki udjeli (AF.519), sustavi osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava (AF.6) i ostali 
ra čuni potraživanja/obveza nisu prenosivi.HR 190 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Strukturirane vrijednosnice  
5.A1.07. Strukturirane vrijednosnice obi čno kombiniraju vrijednosnicu ili košaricu vrijednosnica s financijskom izvede ­
nicom ili košaricom financijskih izvedenica. Financijski instrumenti koji nisu strukturirane vrijednosnice su, na 
primjer, strukturirani depoziti koji kombiniraju karakteristike depozita i financijskih izvedenica. Dok dužni čki 
instrumenti obi čno uklju čuju po četnu uplatu glavnice koja će se vratiti, to nije slu čaj s financijskim izvedeni ­
cama.  
Klasifikacija financijskih transakcija po vrsti dohotka  
5.A1.08. Financijske se transakcije razvrstavaju po vrsti dohotka koji stvaraju: Povezivanje dohotka s odgovaraju ćom 
financijskom aktivom i pasivom olakšava izra čun stopa povrata. Tablica 5.4. prikazuje detaljnu klasifikaciju po 
vrsti transakcije i dohotka. Dok monetarno zlato i posebna prava vu čenja, depoziti, dužni čki instrumenti, krediti 
i ostali ra čuni potraživanja/obveza akumuliraju kamate, vlasni čki udio uglavnom ispla ćuje dividende, ponovno 
uloženu zaradu ili povla čenja dohotka kvazi-društava. Dohodak od ulaganja pripisuje se vlasnicima udjela u 
investicijskom fondu i tehni čkim pri čuvama osiguranja. Naknada povezana sa sudjelovanjem u financijskoj 
izvedenici ne knjiži se kao dohodak jer nema iznosa glavnice.  
Tablica 5.4. – Klasifikacija financijskih transakcija po vrsti dohotka  
Financijske transakcije  Kod  Vrsta dohotka  Kod  
Monetarno zlato i posebna prava vu čenja 
(SDR-ovi)  F.1 Kamata  D.41  
Valuta  F.21  Ne postoji  
Prenosivi depoziti  F.22  Kamata  D.41  
Ostali depoziti  F.29  Kamata  D.41  
Dužni čki instrumenti  F.3  Kamata  D.41  
Krediti  F.4  Kamata  D.41  
Vlasni čki udjeli  F.51  Raspodijeljeni dohodak društava  D.42  
Ponovno uložena zarada  D.43  
Dionice koje kotiraju i ne kotiraju na burzi  F.511  Dividende  D.421  
F.512  Ponovno uložena zarada  D.43  
Ostali vlasni čki udjeli  F.519  Povla čenje dohotka iz kvazi-društava  D.422  
Ponovno uložena zarada  D.43  
Dividende  D.421  
Udjeli ili jedinice u investicijskim fondo ­
vima  F.52  Dohodak od ulaganja koji se može pripi ­
sati dioni čarima investicijskih fondova  D.443  
Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  F.6 Dohodak od ulaganja koji se može pripi ­
sati ugovarateljima osiguranja  D.441  
Dohodak od ulaganja koji se pla ća iz 
mirovinskih prava  D.442  
Financijske izvedenice i dioni čke opcije 
zaposlenika  F.7 Ne postoji  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza  F.8  Kamata  D.41  
Klasifikacija financijskih transakcija po vrsti kamate  
5.A1.09. Financijska aktive i pasiva koje akumuliraju kamatu mogu se podijeliti po vrsti kamatne stope, odnosno po 
fiksnim, promjenjivim ili mješovitim kamatnim stopama.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 191
 
5.A1.10. Pla ćanja ugovorne nominalne kamate za financijske instrumente s fiksnom kamatnom stopom fiksna su u 
pogledu valute apoena tijekom trajanja financijskog instrumenta ili odre đenog broja godina. S gledišta dužnika, 
na datum po četka poznati su vrijeme i vrijednost pla ćanja kamate i otplate glavnice.  
5.A1.11. Kamata i pla ćanje glavnice za financijske instrumente s promjenjivom kamatnom stopom povezani su s 
kamatnom stopom, op ćim indeksom cijena za robe i usluge ili cijenom aktive. Referentna vrijednost varira 
ovisno o tržišnim uvjetima.  
5.A1.12. Financijski instrumenti mješovite kamatne stope imaju i fiksnu i promjenjivu kamatnu stopu tijekom vijeka 
trajanja, a klasificiraju se kao financijski instrumenti promjenjive kamatne stope.  
Klasifikacija financijskih transakcija po dospije ću. 
5.A1.13. Za analizu kamatnih stopa, prinose od aktive, likvidnost ili sposobnost otpla ćivanja duga može biti potrebna 
podjela financijske aktive i pasive po rasponu dospije ća. 
Kratkoro čno i dugoro čno dospije će 
5.A1.14.  Definicija:  financijska aktiva ili pasiva s kratkoro čnim dospije ćem pla ća se na zahtjev vjerovnika tijekom jedne 
godine ili kra će. Financijska aktiva ili pasiva s dugoro čnim dospije ćem pla ća se na datum nakon jedne godine ili 
dospije će nije navedeno.  
Izvorno dospije će i preostalo dospije će 
5.A1.15.  Definicija:  izvorno dospije će financijske aktive ili pasive definira se kao razdoblje od datuma izdavanja do 
datuma zakazanog zaklju čnog pla ćanja. Preostalo dospije će financijske aktive ili pasive definira se kao razdoblje 
od referentnog datuma do datuma zakazanog zaklju čnog pla ćanja.  
5.A1.16. Pojam izvornog dospije ća pomaže razumjeti aktivnost izdavanja duga. Stoga se dužni čki instrumenti i krediti, 
prema izvornom dospije ću, dijele na kratkoro čne i dugoro čne dužni čke instrumente i kredite.  
5.A1.17. Preostalo dospije će važnije je za analizu položaja duga i sposobnosti otplate duga.  
Klasifikacija financijskih transakcija po valuti  
5.A1.18. Mnoge se kategorije, potkategorije i podstavke financijske aktive i pasive mogu podijeliti po valuti u kojoj su 
iskazani.  
5.A1.19. Financijska aktiva ili pasiva u stranoj valuti uklju čuje financijsku aktivu ili pasivu iskazanu u košarici valuta, na 
primjer posebna prava vu čenja (SDR-ovi) i financijska aktiva i pasiva iskazani u zlatu. Razlikovanje nacionalne i 
strane valute posebno je korisno za gotovinu i depozite (AF.2), dužni čke instrumente (AF.3) ili kredite (AF.4).  
5.A1.20. Valuta namirenja može se razlikovati od valute iskaza. Valuta namirenja odnosi se na valutu u koju se 
konvertira vrijednost položaja i tokova financijskih instrumenata poput vrijednosnica prilikom svake namire.  
Mjere novca  
5.A1.21. Analiza monetarne politike može zahtijevati da se u financijskom ra čunu identificiraju mjere novca, kao što su 
M1, M2 i M3. Sustav ESA 2010. ne definira mjere novcem.HR 192 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 6.  
OSTALI TOKOVI  
UVOD  
6.01. Ostali tokovi promjene su u vrijednosti aktive i pasive koje nisu rezultat transakcija. Razlog zašto ti tokovi nisu 
transakcije povezan je s činjenicom da ne udovoljavaju jednoj karakteristici ili više karakteristika transakcija; 
primjerice, uklju čene institucionalne jedinice možda ne djeluju u skladu s me đusobnim sporazumom, kao u 
slu čaju zapljene aktive bez naknade, ili je razlog promjene prirodni doga đaj poput potresa, a ne isklju čivo 
ekonomski fenomen. Kao alternativa ovome, vrijednost aktive izražena u stranoj valuti može se promijeniti 
zbog promjene te čaja. 
OSTALE PROMJENE U AKTIVI I PASIVI  
6.02. Definicija: ostale promjene u aktivi i pasivi ekonomski su tokovi, uz one do kojih dolazi transakcijama bilježenim u 
kapitalnim i financijskim ra čunima, koji mijenjaju vrijednost aktive i pasive.  
Razlikuju se dvije vrste ostalih promjena. Prva se sastoji od promjena u obujmu aktive i pasive. Druga se o čituje 
kroz nominalne vlasni čke dobitke i gubitke.  
Ostale promjene u obujmu aktive i pasive (K.1 do K.6)  
6.03. U kapitalnom ra čunu, proizvedena i neproizvedena aktiva može ulaziti u sektor i izlaziti iz sektora stjecanjem i 
prodajom aktive, potrošnjom fiksnog kapitala ili dodavanjima u zalihe, povla čenjima sa zaliha i cikli čkim gubicima 
iz zaliha. U financijskom ra čunu, financijska aktiva i pasiva ulaze u sustav kada obveznik prihvati budu ću obvezu 
pla ćanja vjerovniku te izlazi iz sustava kada se ta obveza izvrši.  
6.04. Ostale promjene u obujmu aktive i pasive uklju čuju tokove koji aktivi i pasivi dopuštaju ulazak u ra čune ili izlazak 
iz ra čuna na drugi na čin osim transakcijama – primjerice, ulasci i izlasci otkrivanja, trošenja i propadanja prirodne 
aktive.  
Ostale promjene u obujmu aktive i pasive tako đer uklju čuju u činak izvanrednih, neo čekivanih vanjskih doga đaja 
koji nisu ekonomske prirode, kao i promjene koje su rezultat ponovne klasifikacije ili restrukturiranja institucio ­
nalnih jedinica ili aktive i pasive.  
6.05. Ostale promjene u obujmu aktive i pasive obuhva ćaju šest kategorija:  
(a) ekonomsko nastajanje aktive (K.1);  
(b) ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive (K.2);  
(c) gubitke zbog nepogoda (K.3);  
(d) nenadokna đene zapljene (K.4);  
(e) ostale promjene u obujmu koje nisu drugdje klasificirane (K.5); i  
(f) promjene u klasifikaciji (K.6).  
Ekonomsko nastajanje aktive (K.1)  
6.06. Ekonomsko nastajanje aktive jest pove ćanje u obujmu proizvedene i neproizvedene aktive koje nije rezultat proiz ­
vodnje. Uklju čuje: 
(a) povijesne spomenike, tj. strukture ili mjesta posebna arheološkog, povijesnog ili kulturnog zna čaja, kada se 
njihova vrijednost prvi put iskazuje u bilanci stanja;  
(b) dragocjenosti, poput dragog kamenja, antiknih i umjetni čkih predmeta, kada se prvi put iskazuje visoka 
vrijednost ili umjetni čki zna čaj predmeta koji nije ve ć bilježen u bilanci stanja;  
(c) otkri ća iskoristivih podzemnih resursa, poput dokazanih rezervi ugljena, nafte, prirodnog plina, kovinskih ruda 
ili nekovinskih ruda. To obuhva ća i više ponovne procjene vrijednosti rezervi kad iskorištavanje postane 
ekonomski održivo kao rezultat tehnološkog napretka ili promjena relativnih cijena;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 193
 
(d) prirodni rast neobra đenih bioloških resursa, poput prirodnih šuma i ribljeg fonda, gdje rast takve ekonomske 
aktive nije pod izravnom kontrolom, odgovornosti i upravljanjem institucionalne jedinice te se, stoga, ne tretira 
kao proizvodnja;  
(e) transferi ostalih prirodnih resursa u ekonomsku aktivnost: prirodni resursi koji mijenjaju status kako bi se 
kvalificirali kao ekonomska aktiva. Primjeri uklju čuju po četno iskorištavanje prašuma, prijenos zemljišta s 
divljeg ili zapuštenog stanja na zemljište koje se može staviti u gospodarsku uporabu, isušivanje tla i inicijalno 
napla ćivanje za izvla čenje vode. Prirodni resursi vrijednost mogu ste ći i zbog ekonomske aktivnosti u blizini; na 
primjer, zemljište se može prepoznati kao vrijedno zbog okolnog razvoja ili izgradnje pristupne ceste. Trošak 
poboljšanja zemljišta knjiži se kao bruto investicije u fiksni kapital, ali svaki se višak u pove ćanju vrijednosti 
zemljišta nad vrijednosti poboljšanja zemljišta bilježi kao ekonomsko nastajanje;  
(f) kvalitativne promjene prirodne imovine zbog promjena u ekonomskim uporabama. Promjene kvalitete bilježe 
se kao promjene obujma. Ovdje bilježene kvalitativne promjene javljaju se kao protuvrijednost promjena u 
ekonomskoj uporabi koje su prikazane kao promjene klasifikacije (vidjeti stavak 6.21.). Na primjer, ponovna 
klasifikacija obra đenog zemljišta u gra đevinsko zemljište može rezultirati rastom vrijednosti, kao i promjenom 
klasifikacije. U ovom je slu čaju aktiva ve ć u sklopu granice aktive te se promjena kvalitete aktive zbog promjene 
ekonomske uporabe smatra nastajanjem aktive. Drugi je primjer pove ćanje vrijednosti mlije čnih goveda kada 
odlaze na klanje ranije od o čekivanog;  
(g) po četno nastajanje vrijednosti od dodjeljivanja prenosivih ugovora, najma, licenci ili dozvola. Vrijednost u tim 
ugovorima, najmovima, licencama ili dozvolama predstavlja aktivu kad vrijednost prava koje oni daju prelazi 
naknade koje treba platiti, što vlasnik može realizirati transferiraju ći ih na ostale; i  
(h) promjene vrijednosti  goodwilla  i marketinške aktive, koje se materijaliziraju kada se institucijske jedinice prodaju 
po cijenama koje premašuju njihove vlastite fondove (vidjeti stavak 7.07.); višak kupovne cijene iznad neto 
vrijednosti je kupljeni  goodwill  i marketinška aktiva.  Goodwill  koji nije evidentiran prodajom/kupnjom ne smatra 
se ekonomskom aktivom.  
Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive (K.2)  
6.07. Ekonomsko nestajanje neproizvedene nefinancijske aktive uklju čuje: 
(a) iscrpljivanje prirodnih resursa, što obuhva ća smanjivanje vrijednosti naslaga podzemne imovine i iscrpljivanje 
nekultiviranih bioloških resursa obuhva ćenih granicama aktive (vidjeti to čku (e) stavka 6.06.) kao rezultat žetve, 
sje če šuma ili upotrebe iznad održivih razina izvla čenja. Mnoge od ovih mogu ćih stavaka suprotne su stavkama 
opisanim od to čke (c) do to čke (f) stavka 6.06;  
(b) ostalo ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive, koje obuhva ća: 
i. djelomi čni otpis vrijednosti kupljenoga  goodwilla  i marketinške aktive; i  
ii. istjecanje prednosti koje daju prenosivi ugovori, najmovi, licence i dozvole.  
Gubici zbog nepogoda (K.3)  
6.08. Gubici zbog nepogoda koji su bilježeni kao ostale promjene u obujmu rezultat su velikih, diskretnih i prepoz ­
natljivih doga đaja koji uništavaju ekonomsku aktivu.  
6.09. Takvi doga đaji uklju čuju ve će potrese, erupcije vulkana, plimne valove, izuzetno snažne uragane, sušu i ostale 
prirodne katastrofe; rat, pobune i ostale politi čke doga đaje te tehnološke nesre će poput velikih toksi čnih izljeva ili 
osloba đanja radioaktivnih čestica u zrak. Primjeri su takvih doga đaja: 
(a) pogoršanje kvalitete zemljišta uzrokovano neuobi čajenim poplavljivanjem ili ošte ćenjima zbog djelovanja vjetra;  
(b) uništenje kultiviranih sredstava zbog suše ili izbijanja bolesti;  
(c) uništenje zgrada, opreme ili dragocjenosti u šumskim požarima ili potresima; i  
(d) slu čajno uništenje valute ili vrijednosnica na donositelja kao posljedica prirodnih katastrofa ili politi čkih doga ­ 
đaja, ili uništavanje dokaza vlasništva.HR 194 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Nenadokna đene zapljene (K.4)  
6.10. Nenadokna đene zapljene javljaju se kada država ili neka druga institucionalna jedinica oduzme aktivu drugoj 
institucionalnoj jedinici, uklju čuju ći nerezidentne jedinice, bez potpune nadoknade, zbog razloga koji ne uklju čuju 
pla ćanje poreza, nov čanih kazni ili sli čnih nameta Zapljena vlasništva koje je povezano s kriminalnom aktivnosti 
smatra se nov čanom kaznom. Nenadokna đeni dio takvih jednostranih zapljena knjiži se kao ostala promjena u 
volumenu.  
6.11. Ovrhe i ponovno preuzimanje aktive od strane vjerovnika ne bilježe se kao nenadokna đene zapljene jer, ili 
eksplicitno ili zajedni čkim sporazumom, ugovor izme đu stranaka omogu ćuje taj prijenos potraživanja.  
Ostale promjene u obujmu koje nisu drugdje klasificirane (K.5)  
6.12. Ostale promjene u obujmu koje nisu drugdje klasificirane (K.5) u činci su neo čekivanih doga đaja na ekonomsku 
vrijednost aktive.  
6.13. Primjeri ostalih promjena u obujmu koje nisu drugdje klasificirane nefinancijske aktive uklju čuju: 
(a) nepredvi đeno zastarijevanje. Pretpostavke korištene u dobivanju potrošnje fiksnog kapitala ne će pokriti nepred ­
viđeno zastarijevanje fiksne imovine. Iznos uklju čen u njihovo o čekivano zastarijevanje može biti manji od 
stvarnog zastarijevanja. Stavke stoga moraju biti ispravljene za smanjenje vrijednosti fiksne imovine zbog, 
primjerice, uvo đenja naprednije tehnologije;  
(b) razlike izme đu naknada uklju čenih u potrošnju fiksnog kapitala za uobi čajenu štetu i stvarne gubitke. Potrošnja 
fiksnog kapitala ne obuhva ća nepredvidivu štetu, a iznos procijenjen za uobi čajenu o čekivanu štetu može biti 
manji ili ve ći od stvarne štete. Stoga je potrebno izvršiti korekciju za nepredvidiva smanjenja ili pove ćanja 
vrijednosti fiksne aktive zbog navedenih doga đaja. Tako korigirani gubici nisu dostatno veliki da bi se smatrali 
katastrofalnim;  
(c) propadanje fiksne aktive koja nije uklju čena u potrošnju fiksnog kapitala. Ovo obuhva ća smanjenje vrijednosti 
fiksne aktive od, primjerice, nepredvidivih utjecaja kiselosti zraka i kiselih kiša na pro čelja zgrada i karoserije 
vozila  
(d) napuštanja proizvodnih objekata prije njihova završetka ili stavljanja u ekonomsku uporabu  
(e) izvanredne gubitke zaliha (primjerice, zbog šteta zbog požara, plja čki, zaraženosti žitnih zaliha insektima) koji 
se ne smatraju katastrofalnim gubicima.  
6.14. Primjeri ostalih promjena u obujmu koje nisu drugdje klasificirane, a koje se odnose na financijsku aktivu i pasivu, 
uklju čuju: 
(a) gubitke valute ili vrijednosnica na donositelja zbog razloga (kao što je šteta zbog požara ili kra đe) koji se ne 
smatraju katastrofalnim te valute koja je povu čena iz opticaja i koja se više ne može mijenjati, isklju čuju ći 
iznose kada do đe do promjene u klasifikaciji iz valute u dragocjenosti;  
(b) promjene u financijskim potraživanjima koje su rezultat otpisivanja. One su isklju čene iz financijskog ra čuna jer 
me đu strankama nema me đusobnog sporazuma. To čnije, vjerovnik može odlu čiti da se financijsko potraživanje 
više ne može naplatiti, primjerice, zbog bankrota ili likvidacije, te uklanja potraživanje iz bilance stanja. 
Vjerovnikovo priznavanje da se potraživanje ne može naplatiti bilježi se kao ostale promjene u obujmu 
aktive. Odgovaraju ća pasiva mora se tako đer ukloniti iz bilance stanja obveznika kako bi se održala bilanca 
ra čuna ukupnoga gospodarstva. Iznimka od ovog op ćenitog na čela čini se za poreze i socijalne doprinose koji 
se pla ćaju op ćoj državi (vidjeti to čku (d) stavka 6.15.);  
(c) promjene životnog osiguranja, prava na rentu i mirovinskih prava zbog promjena u demografskim pretpo ­
stavkama;  
(d) rezervacije za obveze u sustavima standardiziranih jamstava kada o čekivane rezervacije premašuju o čekivane 
primitke i povrate.  
6.15. Ostale promjene u obujmu koje nisu drugdje klasificirane isklju čuju: 
(a) promjene u financijskim potraživanjima koje su rezultat djelomi čna otpisa koje odražavaju stvarne tržišne 
vrijednosti utrživih financijskih potraživanja: uklju čuju se u ra čun revalorizacije;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 195
 
(b) otpis duga uzajamnim sporazumom izme đu dužnika i vjerovnika (otpis ili oprost duga): bilježi se kao tran ­
sakcija izme đu vjerovnika i dužnika (vidjeti to čku (f) stavka 4.165.);  
(c) nepriznavanje duga: jednostrani se otkaz obveze dužnika ne bilježi;  
(d) porezi i socijalni doprinosi koji se pla ćaju op ćoj državi za koje op ća država jednostrano priznaje da nije 
vjerojatno da će biti napla ćeni (vidjeti stavke 1.57., 4.27. i 4.82.).  
Promjene u klasifikaciji (K.6)  
6.16. Promjene u klasifikaciji sastoje se od promjena u klasifikaciji sektora i strukturi institucionalne jedinice te od 
promjena u klasifikaciji aktive i pasive.  
Promjene u klasifikaciji sektora i strukturi institucionalne jedinice (K.61)  
6.17. Preklasifikacijom institucionalne jedinice iz jednog sektora u drugi prenosi se cijela njezina bilanca stanja, primjerice  
ako institucionalna jedinica koja je klasificirana u sektoru ku ćanstava postane financijski zasebna od vlasnika, može 
se kvalificirati kao kvazi-društvo koje se mora prerazvrstati u korporativni sektor.  
6.18. Promjene u klasifikaciji sektora prenose cjelokupnu bilancu stanja iz jednog sektora ili podsektora u drugi. Transfer 
može rezultirati konsolidacijom ili dekonsolidacijom aktive i pasive, što je tako đer uklju čeno u ovu kategoriju.  
6.19. Promjene u strukturi institucionalnih jedinica obuhva ćaju pojavu i nestanak odre đene financijske aktive i pasive 
koje proizlaze iz korporativnog restrukturiranja. Kada jedno društvo nestane kao neovisni pravni subjekt zbog toga 
što ga je preuzelo jedno ili više društava, sva financijska aktiva i pasiva, uklju čuju ći dionice i ostale vlasni čke udjele 
koji su postojali izme đu tog društva i onoga koje ga je preuzelo, nestaje iz sustava. Me đutim, kupovina dionica i 
ostalih vlasni čkih udjela nekog društva u sklopu spajanja društava, bilježi se kao financijska transakcija izme đu 
društva koje ih je kupilo i prethodnog vlasnika. Zamjena postoje ćih dionica dionicama u društvu koje je izvršilo 
preuzimanje ili u novom društvu mora se knjižiti kao otkup dionica koje prati izdavanje novih dionica. Financijska 
aktiva i pasiva koje su postojale izme đu preuzetog društva i tre ćih osoba ostaju nepromijenjene i prelaze na društvo 
ili društva koja su izvršila preuzimanje  
6.20. Sukladno tome, kada je neko društvo pravno podijeljeno na dvije institucionalne jedinice ili više institucionalnih 
jedinica, nastanak financijske aktive i pasive knjiži se kao promjena u klasifikaciji i strukturi sektora.  
Promjene u klasifikaciji aktive i pasive (K.62)  
6.21. Promjene u klasifikaciji aktive i pasive javljaju se kad se aktiva i pasiva pojavljuju u jednoj kategoriji u po četnoj 
bilanci stanja, a u drugoj u završnoj bilanci stanja. Primjeri uklju čuju promjene uporabe zemljišta ili pretvorbe 
stambenih u poslovno korištenje ili obratno. U slu čaju zemljišta, obje stavke (negativna stavka za staru kategoriju, 
pozitivna stavka za novu kategoriju) moraju imati iste vrijednosti. Svaka promjena vrijednosti zemljišta koja je 
posljedica promjene uporabe bilježi se kao promjena u obujmu umjesto revalorizacije te, stoga, kao ekonomsko 
nastajanje aktive ili ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive.  
6.22. Nastajanje ili nestajanje monetarnog zlata čuvanog u obliku zlatnih poluga ne može se stvoriti financijskom 
transakcijom, no ulazi u sustav ili izlazi iz sustava preko drugih promjena u obujmu aktive.  
6.23. Poseban slu čaj promjene u klasifikaciji doga đa se sa zlatnim polugama. Zlatne poluge mogu biti financijska aktiva 
poznata kao monetarno zlato ili dragocjenost poznata kao nemonetarno zlato, ovisno o vlasniku i motivaciji 
vlasništva. Monetizacija je promjena u klasifikaciji zlatnih poluga iz nemonetarnih u monetarne. Demonetizacija je 
promjena u klasifikaciji zlatnih poluga iz monetarnih u nemonetarne.  
6.24. Radnje povezane sa zlatnim polugama knjiže se kako slijedi.  
(a) Kada monetarno tijelo prodaje zlatne poluge koje su sredstva pri čuve nerezidentne institucionalne jedinice, koja 
nije monetarna vlast, ili rezidentne institucionalne jedinice, knjiži se transakcija u nemonetarnom zlatu. Demo ­
netizacija zlata kao promjena u klasifikaciji zlatnih poluga iz monetarnih u nemonetarne doga đa se neposredno 
prije transakcije te se bilježi kao ostale promjene u obujmu aktive monetarnog tijela.HR 196 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) Kada monetarna vlast kupi zlatne poluge od nerezidentne ili rezidentne institucionalne jedinice za svoja sred ­
stva pri čuve, a to zlato ve ć nije sredstvo pri čuve, bilježi se transakcija u nemonetarnom zlatu. Monetizacija zlata 
kao promjena u klasifikaciji zlatnih poluga iz nemonetarnih u monetarne doga đa se neposredno nakon 
transakcije te se bilježi kao ostale promjene u obujmu aktive monetarne vlasti.  
(c) Kada su kupac i prodavatelj monetarne vlasti iz razli čitih gospodarstava i kada oboje imaju zlatne poluge kao 
dio svojih sredstava pri čuve, dolazi do transakcije u zlatnim polugama koja se bilježi u financijskom ra čunu.  
(d) U ostalim su slu čajevima zlatne poluge nemonetarne u svakom trenutku i bilježe se transakcije u nemo ­
netarnom zlatu.  
Prethodno navedeni slu čajevi koji se odnose na monetarnu vlast tako đer se primjenjuju na me đunarodne financijske 
organizacije.  
6.25. Promjene u klasifikaciji aktive i pasive ne uklju čuju konverziju dužni čkih instrumenata u dionice, što se knjiži kao 
dvije financijske transakcije.  
Nominalni vlasni čki dobici i gubici (K.7)  
6.26. U ra čunu revalorizacije bilježe se nominalni vlasni čki dobici i gubici koji se tijekom ra čunovodstvenog razdoblja 
obra čunavaju vlasnicima aktive i pasive, odražavaju ći promjene u razini i strukturi njihovih cijena. Nominalni 
vlasni čki dobici i gubici (K.7) obuhva ćaju neutralne vlasni čke dobitke i odbitke (K.71) i stvarne vlasni čke 
dobitke i odbitke (K.72).  
6.27.  Definicija:  nominalni vlasni čki dobici i gubici (K.7) koji se odnose na aktivu pove ćanja su smanjenja u vrijednosti 
aktive koja se obra čunavaju ekonomskom vlasniku kao rezultat pove ćanja ili smanjenja njezine cijene. Nominalni 
vlasni čki dobici i gubici koji se odnose na financijsku pasivu smanjenja su ili pove ćanja u vrednovanju pasive, što je 
rezultat smanjenja ili pove ćanja njezine cijene.  
6.28. Vlasni čki dobitak nastaje pove ćanjem vrijednosti aktive ili smanjenjem vrijednosti pasive. Vlasni čki gubitak nastaje 
smanjenjem vrijednosti aktive ili pove ćanjem vrijednosti pasive.  
6.29. Nominalni vlasni čki dobici i gubici bilježeni u ra čunu revalorizacije obra čunati su na aktivi i pasivi, neovisno o 
tome jesu li realizirani. Za vlasni čki dobitak se kaže da je realiziran kada je predmetna aktiva prodana, otkupljena, 
iskorištena ili druk čije upotrijebljena, ili kad je pasiva ispla ćena. Neostvareni se dobitak obra čunava na aktivu koja je 
još uvijek u vlasništvu ili pasivu koja na kraju ra čunovodstvenog razdoblja još uvijek nije pla ćena Obi čno se pod 
realiziranim dobitkom podrazumijeva dobitak realiziran tijekom cjelokupnog razdoblja u kojem se posjeduje aktiva 
ili je nepodmirena pasiva, bez obzira na to poklapa li se to razdoblje s ra čunovodstvenim razdobljem. Me đutim, 
budu ći da se vlasni čki dobici bilježe na obra čunskom na čelu, razlika izme đu realiziranih i nerealiziranih dobitaka, 
iako je korisna za neke potrebe, ne pojavljuje se u klasifikacijama i ra čunima.  
6.30. Vlasni čki dobici i gubici podrazumijevaju dobitke i gubitke na sve vrste nefinancijske aktive, financijske aktive i 
pasive. Zato su ovom stavkom obuhva ćeni i vlasni čki dobici i gubici na zalihe proizvo đača svih vrsta, uklju čuju ći 
nedovršenu proizvodnju.  
6.31. Nominalni vlasni čki dobici se mogu obra čunati na aktivu ili nastalu pasivu bez obzira na duljinu vremena tijekom 
ra čunovodstvenog razdoblja u kojem se pojavljuje ta aktiva, a ne samo na aktivu ili pasivu koje se pojavljuju u 
po četnim i/ili završnim bilancama stanja. Nominalni vlasni čki dobici i gubici koji se obra čunavaju vlasniku odre ­ 
đene aktive ili pasive, ili dane koli čine posebne vrste aktive ili pasive izme đu dvaju vremenskih trenutaka definira se 
kao „teku ća vrijednost te aktive ili pasive u kasnijem trenutku minus teku ća vrijednost te aktive ili pasive u ranijem 
trenutku”, pretpostavljaju ći da se aktiva ili pasiva u me đuvremenu ne mijenja, kvalitativno ni kvantitativno.  
6.32 Nominalni vlasni čki dobitak (G) obra čunat u odre đenoj koli čini q neke imovine izme đu vremena o i t može se 
izraziti kako slijedi:  G ¼ ðp t – p  o Þ Ü q, 
gdje su p  o i p  t cijene aktive u vremenu o i t. Za financijsku aktivu i pasivu s fiksnim teku ćim vrijednostima u 
nacionalnoj valuti za koje su p  o i p  t jedini čne vrijednost po definiciji, nominalni vlasni čki dobici uvijek su nula.  
6.33. Da bi se izra čunali nominalni vlasni čki dobici i gubici, pove ćanje i smanjenje aktive moraju se procijeniti na isti 
na čin na koji su bilježeni u kapitalnim i financijskim ra čunima te stanja aktive moraju biti procijenjena na isti na čin 
na koji su knjižena u bilanci stanja. U slu čaju fiksne aktive, vrijednost pove ćanja iznos je koji je kupac platio 
proizvo đaču ili prodavatelju uve ćan za pridružene troškove prijenosa vlasništva koje snosi kupac. Vrijednost prodaje 
postoje će fiksne aktive je iznos koji je prodavatelj primio od kupca umanjen za troškove prijenosa vlasništva koje 
snosi prodavatelj.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 197
 
6.34. Iznimka u slu čaju opisanom u stavku 6.33. javlja se kada se pla ćena cijena razlikuje od tržišne vrijednosti aktive. U 
tom se slu čaju kapitalnom transferu pripisuje razlika izme đu pla ćene cijene i tržišne vrijednosti te se pove ćanje 
bilježi kao tržišna vrijednost. To se posebno doga đa u transakcijama koje uklju čuju netržišne sektore.  
6.35. Razlikuju se četiri razli čite situacije u kojima nastaju nominalni vlasni čki dobici i gubici:  
(a) aktiva koja se drži tijekom cijelog ra čunovodstvenog razdoblja: nominalni vlasni čki dobitak obra čunat tijekom 
ra čunovodstvenog razdoblja jednak je vrijednosti u završnoj bilanci umanjenoj za vrijednost u po četnoj bilanci i 
umanjenoj za svako trošenje fiksnog kapitala tijekom ra čunovodstvenog razdoblja. Te su vrijednosti procije ­
njene vrijednosti aktive u trenutku kada se izra đuje bilanca stanja. Nominalni je dobitak nerealiziran;  
(b) aktiva koja se drži na po četku razdoblja i potom se proda tijekom razdoblja: obra čunati nominalni vlasni čki 
dobitak koji nastaje jednak je vrijednosti prilikom prodaje umanjenoj za vrijednost u po četnoj bilanci i 
umanjenoj za svako trošenje fiksnog kapitala tijekom ra čunovodstvenog razdoblja prije prodaje. Nominalni 
je dobitak realiziran;  
(c) aktiva kupljena tijekom razdoblja i na kraju razdoblja je još uvijek u vlasništvu: obra čunati nominalni vlasni čki 
dobitak koji nastaje jednak je vrijednosti u završnoj bilanci umanjenoj za nabavnu vrijednost i umanjenoj za 
svako trošenje fiksnog kapitala tijekom ra čunovodstvenog razdoblja. Nominalni je dobitak nerealiziran; i  
(d) aktiva kupljena i prodana tijekom ra čunovodstvenog razdoblja: obra čunati nominalni vlasni čki dobitak koji 
nastaje jednak je prodajnoj vrijednosti umanjenoj za nabavnu vrijednost i umanjenoj za svako trošenje fiksnog 
kapitala tijekom ra čunovodstvenog razdoblja izme đu nabave i prodaje. Nominalni je dobitak realiziran.  
6.36. Uklju čeni nominalni vlasni čki dobici obra čunati su dobici na aktivu i pasivu, bez obzira na to jesu li realizirani. 
Knjiže se na ra čunu revalorizacije uklju čenih sektora, ukupnoga gospodarstva i inozemstva.  
Neutralni vlasni čki dobici i gubici (K.71)  
6.37.  Definicija:  neutralni vlasni čki dobici i gubici (K.71) odnose se na aktivu i pasivu i čine vrijednost vlasni čkih dobitaka 
i gubitaka koja se obra čunava ako se cijena aktive ili pasive mijenja tijekom vremena u istom omjeru kao i op ća 
cijena.  
6.38. Neutralni se vlasni čki dobici i gubici identificiraju zbog lakšeg izvo đenja realnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka koji 
preraspodjeljuju realnu kupovnu mo ć me đu sektorima.  
6.39. Ako se op ći indeks cijene ozna či s r. Neutralni vlasni čki dobitak (NG) od dane koli čine q imovine izme đu vremena 
o i t iskazuje se kako slijedi:  NG ¼ p o Ü q ðr t=r o – 1Þ, 
gdje je p  o × q teku ća vrijednost aktive u vremenu o, a r  t /r o faktor promjene op ćeg indeksa cijena izme đu vremena o 
i t. Isti izraz r  t /r o primjenjuje se na svu aktivu i pasivu.  
6.40. Op ći indeks cijena koji se primjenjuje za izra čunavanje neutralnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka je indeks cijena za 
kona čnu potrošnju.  
6.41. Neutralni vlasni čki dobici i gubici bilježe se na ra čunu neutralnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka, koji je podra čun 
ra čuna revalorizacije sektora, ukupnoga gospodarstva i inozemstva.  
Stvarni vlasni čki dobici i gubici (K.72)  
6.42.  Definicija:  stvarni vlasni čki dobici i gubici (K.72) odnose se na aktivu ili pasivu te definiraju kao razlika izme đu 
nominalnih i neutralnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka na toj aktivi.  
6.43. Stvarni vlasni čki dobitak (RG) za danu koli činu q neke aktive izme đu vremena o i t odre đen je izrazom:  
RG ¼ G – NG  
ili RG ¼ ðp t=p o – r  t=r o Þ Ü p o Ü q.HR 198 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
6.44. Vrijednosti stvarnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka na aktivu i pasivu stoga ovise o prosje čnim kretanjima njihovih 
cijena tijekom promatranog razdoblja u odnosu na prosje čna kretanja drugih cijena, mjereno op ćim indeksom 
cijena.  
6.45. Stvarni vlasni čki dobici i gubici knjiže se u ra čunu stvarnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka, koji je podra čun ra čuna 
revalorizacije.  
Vlasni čki dobici i gubici po vrstama financijske aktive i pasive  
Monetarno zlato i posebna prava vu čenja (AF.1)  
6.46. S obzirom na to da se cijena monetarnog zlata uobi čajeno izražava u ameri čkim dolarima, vrijednost je 
monetarnog zlata podložna nominalnim vlasni čkim dobicima i gubicima promjenama u deviznom te čaju, kao i 
cijenom samog zlata.  
6.47. S obzirom na to da posebna prava vu čenja predstavljaju skup valuta, njihova vrijednost izražena u nacionalnoj 
valuti, a time i vrijednost vlasni čkih dobitaka i gubitaka, razlikuje se ovisno o deviznom te čaju valuta u košarici u 
odnosu na nacionalnu valutu.  
Gotovina i depoziti (AF.2)  
6.48. Teku će vrijednosti gotovine i depozita izražene u nacionalnoj valuti ostaju konstantne tijekom vremena. „Cijena” 
takve aktive uvijek je jedini čna vrijednost, dok je koli čina odre đena brojem jedinica valute u kojoj su iskazane 
Nominalni vlasni čki dobici i gubici na takvu aktivu uvijek iznose nula. Iz tog razloga, razlika izme đu vrijednosti 
po četnih i zaklju čnih stanja te aktive ura čunata u vrijednost transakcija tom aktivom jest, s iznimkom ostalih 
promjena u obujmu, u potpunosti ura čunata u vrijednosti transakcija tom aktivom. Ovo je rijedak slu čaj u kojem je 
obi čno mogu će izvesti te transakcije iz podataka u bilanci stanja.  
6.49. Kamata koja se obra čunava na depozite bilježi se u financijski ra čun kao da se simultano ponovno ulaže kao 
depozit.  
6.50. Vlasnici stranih valuta i depozita denominiranih u ostalim valutama registrirat će nominalne vlasni čke dobitke i 
gubitke zbog promjena u te čajnim stopama.  
6.51. Kako bi se izra čunali neutralni i realni vlasni čki dobici od aktive koja ima fiksnu teku ću vrijednost, potrebni su 
podaci o vremenima i vrijednostima transakcija, kao i o vrijednostima u po četnoj i završnoj bilanci stanja Pretpo ­
stavimo, na primjer, da je depozit uložen i povu čen unutar ra čunovodstvenog razdoblja u kojem op ća razina cijena 
raste. Neutralni dobitak od depozita pozitivan je, a realni je dobitak negativan, s tim da iznos ovisi o dužini trajanja 
depozita i stopi inflacije. Nemogu će je bilježiti realne gubitke bez podataka o vrijednosti transakcija tijekom 
ra čunovodstvenog razdoblja i podataka o vremenu kada su odobrene.  
6.52. Op ćenito, može se zaklju čiti da ako je ukupna apsolutna vrijednost pozitivnih i negativnih transakcija velika u 
odnosu na iznose u po četnoj i završnoj bilanci, približne procjene neutralnih i realnih vlasni čkih dobitaka od 
financijske aktive i pasive s fiksnim teku ćim vrijednostima, koje su izvedene samo iz podataka u bilanci stanja, 
mogu biti nezadovoljavaju će. Čak i bilježenje vrijednosti financijskih transakcija na bruto osnovi, tj. odvojeno 
bilježenje odobrenih i otpla ćenih depozita za razliku od ukupne vrijednosti depozita umanjenih za povla čenja, 
može biti nezadovoljavaju će bez podataka o vremenu kada su odobreni, odnosno otpla ćeni. 
Dužni čki instrumenti (AF.3)  
6.53. Kada se dugoro čni dužni čki instrument, poput obveznice, emitira uz premiju ili popust, uklju čuju ći obveznice s 
velikim popustom i obveznice bez kupona, razlika izme đu njezine cijene emisije i njezine nominalne ili otkupne 
vrijednosti u trenutku dospije ća predstavlja kamatu koju je izdavatelj obvezan platiti tijekom roka valjanosti 
dužni čkog instrumenta. Ta se kamata bilježi kao prihod od sredstava koji pla ća izdavatelj dugoro čnog dužni čkog 
instrumenta, a prima vlasnik dužni čkog instrumenta, pored kuponske kamate koju stvarno pla ća izdavatelj u 
odre đenim vremenskim razmacima tijekom roka valjanosti dužni čkog instrumenta.  
6.54. Kamata koja se akumulira bilježi se u financijskom ra čunu, kao da ju je vlasnik dužni čkog instrumenta istodobno 
reinvestirao u dužni čki instrument. Stoga se ona bilježi u financijskom ra čunu kao stjecanje aktive koja se dodaje 
postoje ćoj aktivi. Prema tome, postupno pove ćanje tržišne vrijednosti dugoro čnog dužni čkog instrumenta, koje se 
može pripisati akumulaciji nastalih i reinvestiranih kamata, odražava rast neotpla ćene glavnice – to jest, veli čine 
aktive. To je u suštini pove ćanje koli čine ili obujma, a ne pove ćanje cijene. Ono ne stvara nikakav vlasni čki dobitak 
za vlasnika dugoro čnog dužni čkog instrumenta ili vlasni čki gubitak za izdavatelja. Dužni čki instrumenti mijenjaju 
se kvalitativno tijekom vremena kako im se približava dospije će i bitno je prepoznati da pove ćanja njihove 
vrijednosti zbog akumulacije nastale kamate ne predstavlja promjene cijene i ne stvara vlasni čke dobitke.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 199
 
6.55. Cijene dugoro čnih dužni čkih instrumenata s fiksnom kamatom tako đer se mijenjaju kada se mijenjaju tržišne 
kamatne stope, s tim da se njihove cijene mijenjaju obrnuto proporcionalno kretanjima kamatnih stopa. Utjecaj 
promjene odre đene kamatne stope na cijenu pojedina čnog dugoro čnog dužni čkog instrumenta manji je što je bliže 
dospije će instrumenta. Promjene u cijenama dugoro čnih dužni čkih instrumenata koje se mogu pripisati promje ­
nama tržišnih kamatnih stopa predstavljaju promjene cijene, a ne koli čine. One, stoga, stvaraju nominalne vlasni čke 
dobitke i gubitke i za izdavatelje i za vlasnike dužni čkih instrumenata. Pove ćanje kamatnih stopa stvara nominalni 
vlasni čki dobitak za izdavatelja dužni čkog instrumenta i jednak nominalni vlasni čki gubitak za vlasnika i obrnuto u 
slu čaju pada kamatnih stopa.  
6.56. Kupon ili glavna pla ćanja dužni čkih instrumenata s varijabilnom kamatnom stopom povezani su s op ćim indeksom 
cijena za robe i usluge, kao što je indeks potroša čkih cijena, kamatna stopa kao što je Euribor, Libor ili prinos 
obveznice, ili cijena aktive.  
Kada su iznosi kuponskih pla ćanja i/ili neotpla ćene glavnice povezani s op ćim ili indeksom širih cijena, promjena u 
vrijednosti neotpla ćene glavnice izme đu po četka i kraja odre đenog ra čunovodstvenog razdoblja zbog kretanja u 
relevantnom indeksu koje se tretira kao akumuliranje kamate u tom razdoblju, uz dodatak bilo kakve kamate 
dospjele na pla ćanje u tom razdoblju.  
Kada indeksacija iznosa koji se moraju platiti po dospije ću uklju čuje motiv vlasni čkog dobitka, uobi čajeno inde ­
ksaciju koja se temelji na jednoj, usko definiranoj, stavci, svaka devijacija temeljnog indeksa od izvorno o čekivana 
puta vodi do vlasni čkih dobitaka ili gubitaka koji će se tijekom trajanja instrumenta normalno poništiti.  
6.57. Nominalni vlasni čki dobici i gubici mogu se obra čunati na kratkoro čne dužni čke instrumente na jednak na čin kao i 
na dugoro čne dužni čke instrumente. Me đutim, s obzirom na to da kratkoro čni dužni čki instrumenti dospijevaju 
mnogo brže, vlasni čki dobici generirani promjenama u kamatnoj stopi op ćenito su mnogo manji od dugoro čnih 
dužni čkih instrumenata s jednakim osnovnim vrijednostima.  
Zajmovi (AF.4)  
6.58 Ista situacija kao za gotovinu i depozite primjenjuje se na zajmove kojima se ne trguje. Me đutim, kada se postoje ći 
zajam proda drugoj institucionalnoj jedinici, otpis zajma, koji ptedstavlja razliku izme đu otkupne vrijednosti i 
transakcijske vrijednosti, bilježi se na ra čunu revalorizacije prodavatelja i kupca u trenutku transakcije.  
Vlasništvo i udjeli u investicijskim fondovima (AF.6)  
6.59. Bonusne dionice pove ćavaju broj dionica i nominalnu vrijednost emitiranih dionica, ali same po sebi ne mijenjaju 
tržišnu vrijednost ukupnog broja dionica. Ovo se tako đer primjenjuje na dividendu u obliku dionica koja se odnosi 
na proporcionalnu distribuciju dodatnih dionica korporacijske zalihe vlasnicima obi čnih dionica. Dodatne dionice i 
dividende u obliku dionica uop će ne ulaze u ra čune. Me đutim, te su emisije namijenjene poboljšanju likvidnosti 
dionica na tržištu i stoga se kao posljedica može pove ćati ukupna tržišna vrijednost emitiranih dionica: svaka takva 
promjena bilježi se kao nominalni vlasni čki dobitak.  
Programi prilagodbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava (AF.6)  
6.60. Kada su rezerve i prava na sustave osiguranja, mirovinsko osiguranje i standardizirana jamstva iskazane u nacio ­
nalnoj valuti, nema nominalnih vlasni čkih dobitaka ili gubitaka, kao što ih nema ni za valutu ili depozite i kredite. 
Aktiva koju financijske institucije koriste da bi udovoljile obvezama podložna je vlasni čkim dobicima i gubicima.  
6.61. Obveze nositelja police i korisnika mijenjaju se kao rezultat transakcija, ostalih promjena u obujmu i revalorizaciji. 
Revalorizacije nastaju zbog promjena u klju čnim pretpostavkama modela u aktuarskim obra čunima. Te su pretpo ­
stavke diskontna stopa, iznos pla ća i stopa inflacije.  
Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika (AF.7)  
6.62. Vrijednost financijskih izvedenica može se promijeniti kao rezultat promjena u vrijednosti osnovnog instrumenta, 
promjena u nestalnosti cijene osnovnog instrumenta ili zbog skorašnjeg datuma izvršenja ili dospije ća. Sve takve 
promjene u vrijednosti financijskih izvedenica i dioni čkih opcija zaposlenika valja smatrati promjenama u cijeni i 
bilježiti kao revalorizaciju.  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza (AF.8)  
6.63. Jednaka situacija kao za doma ću valutu, depozite i kredite primjenjuje se za ostale ra čune potraživanja/obveza 
kojima se ne trguje. Me đutim, kada se postoje ći trgova čki kredit proda drugoj institucionalnoj jedinici, razlika 
izme đu otkupne i transakcijske cijene bilježi se kao revalorizacija u vrijeme transakcije. Ipak, s obzirom na to da je 
trgova čki kredit po prirodi op ćenito kratkoro čan, prodaja trgova čkog kredita može implicirati kreiranje novog 
financijskog instrumenta.HR 200 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Aktiva iskazana u stranoj valuti  
6.64. Vrijednost aktive i pasive iskazane u stranoj valuti mjeri se prema njihovoj teku ćoj tržišnoj vrijednosti u stranoj 
valuti pretvorenoj u nacionalnu valutu prema teku ćem valutnom te čaju. Nominalni vlasni čki dobici i gubici mogu 
stoga nastati i zbog promjena u cijeni aktive i valutnog te čaja. Ukupna vrijednost nominalnih vlasni čkih dobitaka i 
gubitaka obra čunatih tijekom ra čunovodstvenog razdoblja izra čunava se oduzimanjem vrijednosti transakcija i 
ostalih promjena u obujmu od razlike izme đu vrijednosti u po četnoj bilanci stanja i vrijednosti u završnoj 
bilanci stanja. Za ove potrebe, transakcije u aktivi i pasivi iskazane u stranoj valuti pretvaraju se u nacionalnu 
valutu pomo ću valutnih te čajeva u trenutku obavljanja transakcija, dok se vrijednosti u po četnoj i završnoj bilanci 
pretvaraju pomo ću valutnog te čaja važe ćeg na dane na koje se bilance stanja odnose. Ovime se podrazumijeva da je 
ukupna vrijednost transakcija kao neto stjecanja – stjecanja umanjenja za prodaje – izražena u stranoj valuti 
zapravo pretvorena pomo ću ponderiranog prosje čnog valutnog te čaja u kojem su ponderi odre đeni vrijednostima 
transakcija obavljenih na razli čite datume.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 201
 
POGLAVLJE 7.  
BILANCE STANJA  
7.01.  Definicija:  bilanca stanja je izvještaj, sastavljen za odre đeni vremenski trenutak, o ekonomskim vrijednostima aktive 
i pasive u vlasništvu institucionalne jedinice ili skupine jedinica.  
7.02. Izravnavaju ća stavka naziva se neto vrijednost. Stanja aktive i pasive koja se bilježi u bilanci stanja vrednuju se po 
primjerenim cijenama, uobi čajeno tržišnim cijenama na dan bilance, ali neke se kategorije vrednuju po svojim 
nominalnim vrijednostima. Bilanca stanja sastavlja se za rezidentne institucionalne sektore i podsektore, ukupno 
nacionalno gospodarstvo i inozemstvo.  
7.03. Bilanca stanja je slijed ra čuna, a prikazuje u činke bilježenja unosa u ra čunima proizvodnje, raspodjele i uporabe 
dohotka te na ra čunima akumulacije na stanje ekonomskog bogatstva.  
7.04. Neto vrijednost je izravnavaju ća stavka bilance stanja za institucionalne sektore.  
7.05. Izravnavaju ća stavka za ukupno nacionalno gospodarstvo često se naziva nacionalnim bogatstvom – ukupnom 
vrijednosti nefinancijske aktive i neto financijske aktive u odnosu na inozemstvo.  
7.06. Bilanca stanja za sektor inozemstva sastavlja se na isti na čin kao i bilance stanja za institucionalne sektore i 
podsektore. U potpunosti se sastoji od stanja financijske aktive i pasive nerezidenata nasuprot rezidenata. U 
priru čniku BPM6, odgovaraju ća bilanca stanja koja je sastavljena s gledišta rezidenata nasuprot nerezidenata 
naziva se stanje me đunarodnih ulaganja (IIP).  
7.07. Vlastita sredstva su zbroj neto vrijednosti (B.90) i vrijednosti vlasni čkih udjela i emitiranih dionica i udjela u 
investicijskim fondovima (AF.) kao pasive u bilanci stanja.  
7.08. Vlastita su sredstva analiti čki zna čajan pokazatelj, sli čan neto vrijednosti, za sektore i podsektore nefinancijskih i 
financijskih društava.  
7.09. Neto vrijednost društava obi čno će se razlikovati od vrijednosti njihovih udjela i ostalih izdanih vlasni čkih udjela. 
Neto vrijednost kvazi-društava iznosi nula jer se pretpostavlja da je vrijednost vlasni čkog udjela njihovog vlasnika 
jednaka njihovoj aktivi umanjenoj za pasivu koja ne proizlazi iz vlasni čkog udjela. Neto vrijednost rezidentnih 
izravnih investicijskih poduze ća, koja su poslovnice nerezidentnih poduze ća i zbog toga se tretiraju kao kvazi- 
društva, stoga je tako đer jednaka nuli.  
7.10. Izravnavaju ća stavka financijske aktive i pasive naziva se financijska neto vrijednost. (BF.90).  
7.11. U bilanci stanja navodi se vrijednost aktive i pasive u odre đenom vremenskom trenutku. Bilance stanja se moraju 
sastavljati na po četku knjigovodstvenog razdoblja; po četna bilanca stanja na po četku razdoblja jednaka je završnoj 
bilanci stanja knjiženoj na kraju prethodnog razdoblja.  
7.12. Osnovna ra čunovodstvena jednadžba povezuje vrijednost stanja odre đene vrste aktive u po četnoj bilanci stanja i u 
završnoj bilanci stanja kako slijedi: 
vrijednost stanja odre đene vrste aktive u po četnoj bilanci stanja  
plus transakcije  ukupna vrijednost te aktive ste čene u transakcijama obavljenim u ra ču­
novodstvenom razdoblju  
minus  ukupna vrijednost te aktive otu đene u transakcijama obavljenim u 
ra čunovodstvenom razdoblju  
minus  potrošnja fiksnog kapitala (ako je to primjenjivo)  
plus ostale promjene 
obujma aktive  vrijednost ostalih pozitivnih promjena u obujmu koje utje ču na aktivu  
minus  vrijednost ostalih negativnih promjena u obujmu koje utje ču na aktivuHR 202 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
plus revalorizacije  vrijednost nominalnih vlasni čkih dobitaka koji su akumulirani tijekom 
razdoblja, a posljedica su promjena cijene aktive  
minus  vrijednost nominalnih vlasni čkih gubitaka koji su akumulirani tijekom 
razdoblja, a posljedica su promjena cijene aktive  
jednako je vrijednosti stanja aktive u završnoj bilanci stanja.  
Može se sastaviti i tablica koja povezuje vrijednost stanja odre đene vrste pasive u po četnoj bilanci stanja i završnoj 
bilanci stanja.  
7.13. Knjigovodstvene veze izme đu po četnih i završnih bilanci stanja preko transakcija, ostalih promjena u opsegu 
aktive i pasive te vlasni čkih dobitaka i gubitaka prikazane su shematski u Prilogu 7.2.  
VRSTE AKTIVE I PASIVE  
Definicija aktive  
7.14. Aktiva knjižena u bilancama stanja ekonomska je aktiva.  
7.15.  Definicija:  ekonomska aktiva pri čuva je vrijednosti koja predstavlja koristi koje se akumuliraju ekonomskom 
vlasniku koji je tijekom odre đenog vremenskog razdoblja ima u vlasništvu ili je koristi. Sredstvo je prijenosa 
vrijednosti iz jednog ra čunovodstvenog razdoblja u drugo.  
7.16. Ekonomske koristi sastoje se od primarnih dohodaka, kao što su operativni viškovi, kada ekonomski vlasnik 
koristi aktivu, ili vlasni čkog dohotka, kada ekonomski vlasnik dopušta drugima da koriste aktivu. Koristi se sastoje 
od korištenja aktive i vrijednosti, uklju čuju ći vlasni čke dobitke/gubitke, koji se realiziraju otu đenjem aktive ili 
prestankom korištenja.  
7.17. Ekonomski vlasnik aktive nije nužno i zakonski vlasnik. Ekonomski je vlasnik institucionalna jedinica koja ima 
pravo potraživati koristi povezane s korištenjem aktive zbog prihva ćanja povezanih rizika.  
7.18. Pregled klasifikacije i pokri ća ekonomske aktive dan je u Tablici 7.1. Detaljna definicija svake kategorije aktive 
dana je u Prilogu 7.1.  
IZUZE ĆA IZ GRANICE AKTIVE I PASIVE  
7.19. Iz granice aktive izuzeti su:  
(a) ljudski kapital;  
(b) prirodna imovina koja se ne smatra ekonomskom aktivom (npr. zrak, rije čna voda);  
(c) trajna potroša čka dobra; i  
(d) potencijalna aktiva i pasiva koje nisu financijska aktiva i pasiva (vidjeti stavak 7.31.).  
KATEGORIJE AKTIVE I PASIVE  
7.20. Razlikuju se dvije glavne kategorije unosa u bilanci stanja: nefinancijska aktiva (ozna čena kao AN) i financijska 
aktiva i pasiva (ozna čene kao AF).  
7.21. Nefinancijska aktiva dijeli se u proizvedenu nefinancijsku aktivu (ozna čenu kao AN.1) i neproizvedenu nefi ­
nancijsku aktivu (ozna čenu kao AN.2).  
Proizvedena nefinancijska aktiva (AN.1)  
7.22.  Definicija:  proizvedena nefinancijska aktiva (AN.1) obuhva ća rezultate proizvodnih procesa.  
7.23. Klasifikacija proizvedene nefinancijske aktive (AN.1) omogu ćava razlikovanje aktive na temelju njezine uloge u 
proizvodnji. Sastoji se od: fiksne aktive koja se koristi više puta ili kontinuirano u proizvodnji duže od jedne 
godine; zaliha koje se koriste u proizvodnji kao intermedijarna potrošnja koja se prodaje ili se na neki drugi na čin 
otu đuje, te dragocjenosti. Dragocjenosti se primarno ne upotrebljavaju za proizvodnju ili potrošnju, nego se stje ču 
i drže primarno kao pri čuva vrijednosti.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 203
 
Neproizvedena nefinancijska aktiva (AN.2)  
7.24.  Definicija:  neproizvedena nefinancijska aktiva ekonomska je aktiva koja je nastala kao rezultat procesa koji nisu dio 
proizvodnog procesa. Sastoji se od prirodne imovine, ugovora, najma, licenci, dozvola te  goodwilla  i marketinške 
aktive.  
7.25. Klasifikacija neproizvedene aktive omogu ćava razlikovanje aktive na temelju na čina nastanka. Neke od njih postoje 
prirodno, dok druge, koje su znane kao društveni konstrukti, nastaju pravnim ili ra čunovodstvenim radnjama.  
7.26. Izbor prirodne aktive koja će biti uklju čena u bilancu stanja, u skladu s op ćom definicijom ekonomske aktive, 
ovisi o tome je li aktiva podložna stvarnom ekonomskom vlasništvu i može li ona donijeti ekonomske koristi 
svojim vlasnicima uz postoje ću tehnologiju, znanje, ekonomske mogu ćnosti, raspoložive resurse i skup relativnih 
cijena. Isklju čena je prirodna imovina nad kojom nisu utvr đena vlasni čka prava, poput otvorenog mora ili zraka.  
7.27. Ugovori, najam, licence i dozvole smatraju se nefinancijskom aktivom samo kada pravni ugovor vlasniku dodje ­
ljuje ekonomske koristi viška iznosa plativog u skladu s ugovorom, a vlasnik može pravno i prakti čno realizirati te 
koristi prenose ći ih na druge.  
Financijska aktiva i pasiva (AF)  
7.28.  Definicija:  Financijsku aktivu (AF) čini ekonomska aktiva, koja se sastoji od svih financijskih potraživanja, vlasni ­ 
čkih udjela i komponente monetarnog zlata u zlatnim polugama (stavak 5.03.). Pasiva se utvr đuje kad su 
obveznici dužni izvršiti uplatu ili niz uplata vjerovnicima (stavak 5.06.).  
7.29. Financijska aktiva pri čuva je vrijednosti koja predstavlja naknadu ili niz naknada koje se akumuliraju ekonomskom 
vlasniku koji tijekom odre đenog vremenskog razdoblja aktivu ima u vlasništvu ili je koristi. Sredstvo je prijenosa 
vrijednosti iz jednog ra čunovodstvenog razdoblja u drugo. Koristi se izmjenjuju pla ćanjima (stavak 5.04.).  
7.30. Svaka stavka financijske aktive ima protustavku u pasivi, s iznimkom komponente zlatnih poluga monetarnog 
zlata koja se klasificira u kategoriji monetarnog zlata i posebnih prava vu čenja (AF.1).  
7.31. Uvjetna aktiva i uvjetna pasiva sporazumi su kojima se jedna stranka obvezuje izvršiti uplatu ili niz uplata drugoj 
jedinici samo ako prevladaju odre đeni uvjeti (stavak 5.08.). Rije č je o financijskoj aktivi i pasivi.  
7.32. Klasifikacija financijske aktive i pasive odgovara klasifikaciji financijskih transakcija (stavak 5.14.). Definicije 
kategorija i podkategorija financijske aktive i pasive te dodatna objašnjenja nalaze se u 5. poglavlju i ovdje se 
ne ponavljaju, no Prilog 7.1. sadržava sažetak sve aktive i pasive definirane u sustavu.  
Tablica 7.1. – Klasifikacija aktive  
AN.  NEFINANCIJSKA AKTIVA (AN.1 + AN.2)  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.11  Fiksna aktiva (  1 ) 
AN.111  Stanovi  
AN.112  Ostale zgrade i gra đevinski objekti  
AN.1121  Nestambene zgrade  
AN.1122  Ostali gra đevinski objekti  
AN.1123  Poboljšanja zemljišta  
AN.113  Strojevi i oprema  
AN.1131  Oprema za prijevozHR 204 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
AN.  NEFINANCIJSKA AKTIVA (AN.1 + AN.2)  
AN.1132  IT oprema  
AN.1139  Ostali strojevi i oprema  
AN.114  Sustavi naoružanja  
AN.115  Kultivirani biološki resursi  
AN.1151  Životinjski resursi koji opetovano daju proizvod  
AN.1152  Resursi drve ća, usjeva i biljaka koji opetovano daju proizvod  
AN.117  Proizvodi intelektualnog vlasništva  
AN.1171  Istraživanje i razvoj  
AN.1172  Istraživanje i ispitivanje ruda  
AN.1173  Ra čunalni programi i baze podataka  
AN.11731  Ra čunalni programi  
AN.11732  Baze podataka  
AN.1174  Zabavni, književni ili umjetni čki originali  
AN.1179  Ostali proizvodi intelektualnog vlasništva  
AN.12  Zalihe  
AN.121  Materijali i inventar  
AN.122  Nedovršena proizvodnja  
AN.1221  Proizvodnja kultivirane biološke imovine u tijeku  
AN.1222  Ostala nedovršena proizvodnja  
AN.123  Gotovi proizvodi  
AN.124  Vojne zalihe  
AN.125  Roba za daljnju prodaju  
AN.13  Dragocjenosti  
AN.131  Plemeniti metali i drago kamenje  
AN.132  Antikviteti i ostali umjetni čki predmeti  
AN.133  Ostale dragocjenosti  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AN.21  Prirodni resursi  
AN.211  Zemljište  
AN.2111  Zemljište na kojem leže zgrade i gra đevinski objekti  
AN.2112  Obradivo zemljište  
AN.2113  Zemljište za rekreaciju i pripadaju će površinske vode  
AN.2119  Ostalo zemljište i pripadaju će površinske vodeHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 205
 
AN.  NEFINANCIJSKA AKTIVA (AN.1 + AN.2)  
AN.212  Rezerve ruda i energije  
AN.213  Nekultivirani biološki resursi  
AN.214  Vodni resursi  
AN.215  Ostali prirodni resursi  
AN.2151  Radijski spektri  
AN.2159  Ostalo  
AN.22  Ugovori, najam i licence  
AN.221  Operativni  leasing  koji je utrživ  
AN.222  Dozvole za korištenje prirodnih resursa  
AN.223  Dozvole za izvo đenje odre đenih aktivnosti  
AN.224  Ekskluzivno pravo na budu ću robu i usluge  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku aktivu  
( 1 ) Memorandumski stavak AN.m: trajna potroša čka dobra  
AF FINANCIJSKA AKTIVA (  1 ) (AF.1 + AF.2 + AF.3 + AF.4 + AF.5 + AF.6 + AF.7 + AF.8)  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja (SDR-ovi)  
AF.11  Monetarno zlato  
AF.12  Posebna prava vu čenja (SDR-ovi)  
AF.2  Gotovina i depoziti  
AF.21  Valuta  
AF.22  Prenosivi depoziti  
AF.29  Ostali depoziti  
AF.3  Dužni čki instrumenti  
AF.31  Kratkoro čni 
AF.32  Dugoro čni 
AF.4  Zajmovi  
AF.41  Kratkoro čni 
AF.42  Dugoro čni 
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i Vlasništvo i udjeli u investicijskim fondovima  
AF.51  Vlasni čki vrijednosni papiri  
AF.511  Dionice koje kotiraju na burzi  
AF.512  Dionice koje ne kotiraju na burzi  
AF.519  Ostali vlasni čki vrijednosni papiriHR 206 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
AF FINANCIJSKA AKTIVA (  1 ) (AF.1 + AF.2 + AF.3 + AF.4 + AF.5 + AF.6 + AF.7 + AF.8)  
AF.52  Udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima  
AF.521  Udjeli/jedinice nov čanog fonda  
AF.522  Udjeli/jedinice koji nisu dijelom nov čanog fonda  
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava  
AF.61  Tehni čke rezerve neživotnog osiguranja  
AF.62  Životno osiguranje i prava na rentu  
AF.63  Mirovinska prava  
AF.64  Potraživanja mirovinskih fondova od upravitelja mirovinskih fondova  
AF.65  Prava na nemirovinske koristi  
AF.66  Pri čuve za opoziv u okviru standardiziranih jamstava  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika  
AF.71  Financijske izvedenice  
AF.72  Dioni čke opcije zaposlenika  
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveza  
AF.81  Trgova čki krediti i predujmovi  
AF.89  Ostali ra čuni potraživanja/obveza, isklju čuju ći trgova čki kredit i predujmove  
( 1 ) Memorandumski stavak AF..m1: izravno strano ulaganje; AF.m2: nenaplativi krediti  
VREDNOVANJE STAVKI U BILANCI STANJA  
Op ća na čela vrednovanja  
7.33. Svaka stavka u bilanci stanja vrednuje se kao da je ste čena na dan na koji se odnosi bilanca stanja. Aktiva i pasiva 
vrednuju se po tržišnim cijenama na dan na koji se odnosi bilanca stanja.  
7.34. Bilježene vrijednosti trebale bi odražavati cijene koje se mogu pratiti na tržištu na dan na koji se odnosi bilanca 
stanja. Kada na tržištu nema cijena koje se mogu pratiti, što može biti slu čaj ako tržište postoji, ali na njemu 
nedavno nije prodana aktiva, valja procijeniti kolike bi bile cijene ako bi se aktiva stjecala na tržištu na dan na koji 
se bilanca stanja odnosi.  
7.35. Tržišne cijene obi čno su dostupne za ve ćinu financijske aktive i pasive, postoje će nekretnine (zgrade i ostale 
gra đevinske objekte plus zemljište na kojemu se nalaze), postoje ću opremu za prijevoz, usjeve i stoku, kao i za 
novoproizvedenu fiksnu aktivu i zalihe.  
7.36. Nefinancijsku aktivu proizvedenu za vlastitu upotrebu valja vrednovati po bazi čnim cijenama ili, ako bazi čne 
cijene nisu dostupne, po bazi čnim cijenama sli čne robe ili, ako to nije mogu će, po trošku.  
7.37. Osim cijena koje su promatrane na tržištu, procijenjenih cijena na temelju promatranih cijena ili nastalih troškova, 
vrijednosti nefinancijske aktive mogu se približno odrediti pomo ću: 
(a) revalorizacije i akumulacije stjecanja umanjenog za otu đenja tijekom vijeka trajanja aktive; ili  
(b) sadašnje, tj. diskontirane vrijednosti budu ćih ekonomskih koristi.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 207
 
7.38. Vrednovanje tržišta klju čno je na čelo vrednovanja položaja (i transakcija) u financijskim instrumentima. Financijski 
su instrumenti identi čni financijskim potraživanjima. Rije č je o financijskoj aktivi s odgovaraju ćom pasivom. 
Tržišna je vrijednost ona po kojoj se financijska aktiva stje če ili otu đuje izme đu zainteresiranih strana samo na 
osnovi komercijalnih procjena, isklju čuju ći provizije, naknade i poreze. Prilikom utvr đivanja tržišnih vrijednosti, 
stranke koje trguju u obzir uzimaju i akumuliranu kamatu.  
7.39. Nominalno vrednovanje odražava iznos unaprijed pla ćenih sredstava uve ćan za sve sljede će predujmove, umanjen 
za sve otplate i uve ćan za svu akumuliranu kamatu. Nominalna vrijednost nije jednaka osnovnoj cijeni.  
(a) Nominalna vrijednost izražena u doma ćoj valuti financijskoga instrumenta iskazanog u stranoj valuti uklju čuje 
vlasni čke dobitke i gubitke koji su rezultat kretanja u valutnoj stopi.  
Vrijednost financijskih instrumenata iskazanih u stranoj valuti treba pretvoriti u nacionalnu valutu po tržišnoj 
tečajnoj stopi koja prevladava na dan na koji se odnosi bilanca stanja. Ta stopa treba biti srednja vrijednost 
izme đu kupovne i prodajne stope za valutne transakcije.  
(b) Nominalna vrijednost za financijske instrumente, poput dužni čkih instrumenata povezanih s užim indeksom, 
može uklju čiti i vlasni čke dobitke i gubitke koji su rezultat kretanja u indeksu.  
(c) U bilo kojem specifi čnom trenutku, tržišna vrijednost financijskog instrumenta može odstupati od njegove 
nominalne vrijednosti zbog revalorizacija koje su rezultat promjena tržišnih cijena. Do kretanja tržišnih cijena 
dolazi zbog op ćih tržišnih uvjeta, kao što su promjene u kamatnoj stopi tržišta, odre đene okolnosti, poput 
promjena u opaženoj kreditnoj sposobnosti izdavatelja dužni čkog instrumenta, i promjene u op ćoj tržišnoj 
likvidnosti i tržišnoj likvidnosti specifi čnoj takvom dužni čkom instrumentu.  
(d) Stoga, na pozicije se primjenjuje sljede ća osnovna jednadžba:  
tržišna vrijednost = nominalna vrijednost + revalorizacije koje su rezultat promjena tržišnih cijena.  
7.40. Za neku se nefinancijsku aktivu revalorizirana po četna nabavna cijena smanjuje do nule tijekom o čekivanog vijeka 
trajanja aktive. Vrijednost takve aktive u bilo kojem odre đenom trenutku njezina vijeka trajanja odre đena je 
njezinom teku ćom nabavnom cijenom umanjenom za akumuliranu vrijednost takvih smanjenja.  
7.41. Ve ćina fiksne aktive može se bilježiti u bilancama stanja po teku ćim kupovnim cijenama čija je vrijednost 
umanjena za iznos akumulirane potrošnje fiksnog kapitala; ovo je poznato kao ispravak vrijednosti troška 
zamjene. Iznos smanjene vrijednosti fiksne imovine koja je još uvijek u upotrebi opisuje se kao neto kapital. 
Bruto kapital uklju čuje vrijednosti akumulirane potrošnje fiksnog kapitala.  
NEFINANCIJSKA AKTIVA (AN)  
Proizvedena nefinancijska aktiva (AN.1)  
Fiksna aktiva (AN.11)  
7.42. Fiksna aktiva bilježi se, ako je to mogu će, u tržišnim cijenama (ili bazi čnim cijenama u slu čaju proizvodnje nove 
aktive za vlastiti ra čun), a ako to nije mogu će, tada se bilježi po kup čevim nabavnim cijenama umanjenim za 
iznos akumulirane potrošnje fiksnog kapitala. U vrijednost bilance stanja uklju čeni su troškovi prijenosa vlasništva 
fiksne imovine, prikladno umanjeni za potrošnju fiksnog kapitala tijekom razdoblja za koje kupac smatra da će u 
vlasništvu imati ekonomsku aktivu.  
Proizvodi intelektualnog vlasništva (AN.117)  
7.43. Istraživanje i ispitivanje ruda (kategorija AN.1172) vrednuje se na temelju akumuliranih iznosa pla ćenih drugim 
institucionalnim jedinicama koje traže i procjenjuju rude ili na temelju troškova koji su nastali istraživanjem 
poduzetim za vlastiti ra čun Onaj dio istraživanja koji je poduzet u prošlosti i još nije u potpunosti otpisan treba 
se revalorizirati po cijenama i troškovima teku ćeg razdoblja.  
7.44. Originale intelektualnog vlasništva, poput ra čunalnih programa i zabavnih, književnih ili umjetni čkih originala, 
treba vrednovati po kupovnoj cijeni prilikom trgovanja na tržištu. Po četna se cijena procjenjuje zbrajanjem 
njihovih troškova proizvodnje, primjereno revaloriziranih do cijena u teku ćem razdoblju. Ako pomo ću ove 
metode nije mogu će utvrditi vrijednost, procjenjuje se teku ća vrijednosti o čekivanih budu ćih primitaka od 
uporabe aktive.HR 208 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Troškovi prijenosa vlasništva nad neproizvedenom aktivom (AN.116)  
7.45. Troškovi prijenosa vlasništva nad neproizvedenom aktivomaktivom, osim zemljišta, u kapitalnom se ra čunu 
prikazuju zasebno te ih se tretira kao bruto investicijama u fiksni kapital, no takvi su troškovi u bilancama 
stanja uklju čeni u vrijednost aktive na koju se odnose, bez obzira na to što je aktiva neproizvedena. Stoga, 
troškovi prijenosa vlasništva ne prikazuju se zasebno u bilanci stanja. Troškovi prijenosa vlasništva na financijsku 
aktivu tretiraju se kao intermedijarna potrošnja ako aktivu stje ču društva ili država, finalna potrošnja ako aktivu 
stje ču ku ćanstva i izvozi usluga ako aktivu stje ču nerezidenti.  
Zalihe (AN.12)  
7.46. Zalihe treba vrednovati po cijenama koje prevladavaju na dan na koji se odnosi bilanca stanja, a ne po cijenama 
po kojima su proizvodi bili vrednovani kada su ušli u zalihe.  
7.47. Zalihe materijala i inventara vrednuju se po kupovnim cijenama, a zalihe gotovih proizvoda i nedovršene proiz ­
vodnje vrednuju se po bazi čnim cijenama. Zalihe robe namijenjene preprodaji koju distributeri dalje ne proce ­
suiraju vrednuju se po cijenama koje prevladavaju na dan na koji se odnosi bilanca stanja, isklju čuju ći sve troškove 
prijevoza za koje su odgovorni trgovci na veliko ili trgovci na malo Za zalihe nedovršene proizvodnje vrijednost u 
završnoj bilanci stanja procjenjuje se primjenom dijela ukupnih troškova proizvodnje nastalih do kraja razdoblja 
na bazi čnu cijenu sli čnoga gotovog proizvoda na dan na koji se odnosi bilanca stanja. Ako bazi čna cijena gotovih 
proizvoda nije raspoloživa, procjenjuje se pomo ću vrijednosti troškova proizvodnje uz povišenje cijene za o čeki ­
vani neto poslovni višak ili procijenjeni neto mješoviti dohodak.  
7.48. Uzgoj usjeva za jednokratnu uporabu (osim gra đevnog drveta) pod kultivacijom i stoke za klanje može se 
vrednovati pomo ću referenca na cijene takvih proizvoda na tržištima. Neposje čeno gra đevno drvo vrednuje se 
smanjivanjem budu ćih prihoda od prodaje gra đevnog drveta po teku ćim cijenama nakon odbitka troškova uzgoja 
gra đevnog drveta do zrenja, sje če itd.  
Dragocjenosti (AN.13)  
7.49. Dragocjenosti, poput umjetni čkih djela, antikviteta, nakita, dragog kamenja, nemonetarnog zlata i ostalih kovina 
vrednuju se po teku ćim cijenama. U onoj mjeri u kojoj za takvu aktivu postoje organizirana tržišta, ona se treba 
vrednovati po stvarnim ili procijenjenim cijenama koje bi ostvarila kada bi bila kupljena, isklju čuju ći naknade i 
provizije posrednika, ako se na tržištu proda na dan na koji se odnosi bilanca stanja. U protivnom, treba se 
vrednovati po nabavnim cijenama revaloriziranim na razinu teku ćih cijena.  
Neproizvedena nefinancijska aktiva (AN.2)  
Prirodni resursi (AN.21)  
Zemljište (AN.211)  
7.50. Zemljište se u bilanci stanja vrednuje po svojoj teku ćoj tržišnoj cijeni. Svi troškovi ulaganja u poboljšanje zemljišta 
bilježe se kao bruto investicije u fiksni kapital, a dodatna vrijednost koju ono pruža isklju čuje se iz vrijednosti 
zemljišta prikazane u bilanci stanja; umjesto toga, prikazuje se u zasebnoj kategoriji aktive za poboljšanje zemljišta 
(AN.1123).  
7.51. Zemljište se vrednuje po procijenjenoj cijeni koja bi se postigla prodajom na tržištu, isklju čuju ći troškove 
uklju čene u prijenos vlasništva za daljnju prodaju. Kada do đe do transfera, on se konvencionalno bilježi kao 
bruto investicija u fiksni kapital, a troškovi se isklju čuju iz kategorije AN.211, vrijednost zemljišta bilježena u 
bilanci stanja, te se, umjesto toga bilježi kao kategorija AN.1123. aktive. Smanjuje se do nule potrošnjom fiksnog 
kapitala tijekom razdoblja u kojem novi vlasnik o čekuje koristiti zemljište.  
7.52. Ako se vrijednost zemljišta ne može odvojiti od vrijednosti zgrada ili drugih objekata smještenih na njemu, 
kombinirana se aktiva zajedno klasificirati u kategoriji aktive ve će vrijednosti.  
Rezerve ruda i energije (AN.212)  
7.53. Rezerve naslaga ruda na površini zemlje ili ispod nje, koje su ekonomski iskoristive s obzirom na trenuta čnu 
tehnologiju i relativne cijene, vrednuju se sadašnjim vrijednostima o čekivanih neto prinosa koji proizlaze iz 
komercijalnog iskorištavanja ove imovine.  
Ostali prirodni resursi (AN.213, AN.214 i AN.215)  
7.54. S obzirom na to da dostupnost promatranih trži šnih cijena nekultiviranih bioloških resursa (AN.123), vodnih 
resursa (AN.214) i ostalih prirodnih resursa (AN:215) vjerojatno nije dostupna, oni se obi čno vrednuju po 
sadašnjoj vrijednosti budu ćih prinosa koji se od nje o čekuju.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 209
 
Ugovori, najmovi i licence (AN.22)  
7.55.  Definicija:  ugovori, najmovi i licence bilježe se kao aktiva kada su zadovoljeni sljede ći uvjeti:  
(a) odredbe ugovora, najma ili licence odre đuju cijenu za upotrebu aktive ili pružanje usluge koja se razlikuje od 
cijene koja prevladava na tržištu; i  
(b) jedna ugovorna strana može realizirati razliku.  
Ugovori, najmovi i licence mogu se vrednovati pomo ću tržišnih podataka iz transfera instrumenata kojima se 
dodjeljuju prava ili procjenjivati kao sadašnja vrijednost budu ćih prinosa na dan bilance stanja u usporedbi sa 
stanjem u vrijeme kada po čne te ći pravni sporazum.  
7.56. Kategorija obuhva ća aktivu koja može nastati iz operativnog  leasinga  koji je utrživ, licence za uporabu prirodnih 
resursa, dopuštenja za poduzimanje odre đenih aktivnosti i ekskluzivna prava na budu ću robu i usluge.  
7.57. Vrijednost aktive jednaka je neto sadašnjoj vrijednosti viška cijene koja prevladava nad fiksnom u ugovoru. S 
obzirom da je ostalo jednako, ovo će se smanjivati kako ugovorno razdoblje bude istjecalo. Promjene u vrijednosti 
aktive zbog promjena u cijeni koja prevladava bilježi se kao nominalni vlasni čki dobici i gubici.  
7.58. Aktiva operativnog  leasinga  koji je utrživ bilježi se kao aktiva kada najmoprimac iskoristi svoje pravo realiziranja 
cjenovne razlike.  
Kupovine umanjene za goodwill i marketinšku aktivu (AN.23)  
7.59. Vrijednost bilance stanja  goodwilla  i marketinške aktive višak je cijene pla ćene u trenutku kada je institucionalna 
jedinica prodana nad vrijednoš ću bilježenom za vlastita sredstva, revaloriziran za svako sljede će smanjenje s 
obzirom na to da je po četna vrijednost upisana kao ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive (K.2). Stopa 
nestajanja u skladu je s komercijalnim ra čunovodstvenim standardima.  
7.60. Marketinška aktiva sastoji se od stavaka kao što su nazivi marki, štamparski znakovi, trgova čki znakovi, logotipovi 
i nazivi domena.  
FINANCIJSKA AKTIVA I PASIVA (AF)  
7.61. Financijska aktiva i pasiva kao prenosivi financijski instrumenti, poput dužni čkih instrumenata, vlasni čkih vrijed ­
nosnih papira, udjela ili jedinica u investicijskim fondovima i financijskih izvedenica, vrednuju se po tržišnoj 
vrijednosti. Financijski instrumenti koji nisu prenosivi vrednuju se po nominalnoj vrijednosti (vidjeti stavke 7.38. i 
7.39.). Protustavke financijske aktive i pasive jednakih su vrijednosti u bilanci stanja. Vrijednosti trebaju isklju čivati 
provizije, naknade i poreze. Provizije, naknade i porezi knjiže se kao usluge pružene tijekom provo đenja tran ­
sakcija  
Monetarno zlato i posebna prava vu čenja (SDR-ovi) (AF.1)  
7.62. Monetarno zlato (AF.11) vrednuje se po cijeni utvr đenoj na organiziranim tržištima zlata.  
7.63. Vrijednost posebnih prava vu čenja (AF.12) svakodnevno odre đuje MMF, a stope u odnosu na doma će valute mogu 
se dobiti na deviznim tržištima.  
Gotovina i depoziti (AF.2)  
7.64. Gotovina (nov čanice i kovanice – AF.21) se vrednuje po nominalnoj vrijednosti valute.  
7.65. Vrijednost depozita (AF.22, AF.29) bilježena u bilanci stanja nominalna je vrijednost  
7.66. Gotovina i depoziti u stranoj valuti konvertiraju se u doma ću valutu po srednjoj vrijednosti promptnog te čaja 
ponu đene i tražene cijene koja prevladava na dan bilance stanja.  
Dužni čki instrumenti (AF.3)  
7.67. Dužni čki instrumenti bilježe se po tržišnoj vrijednosti.HR 210 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
7.68. Kratkoro čni dužni čki instrumenti (AF.31) bilježe se po tržiš noj vrijednosti. Ako tržišne vrijednosti nisu dostupne, 
tada se tržišna vrijednost, uz uvjet da nema uvjeta visoke inflacije ili visokih nominalnih kamatnih stopa, može 
približno odrediti po nominalnoj vrijednosti za:  
(a) kratkoro čne dužni čke instrumente izdane po nominalnoj vrijednosti; i  
(b) kratkoro čne dužni čke instrumente na popustu.  
7.69. Dugoro čni dužni čki instrumenti (AF.32) vrednuju se po tržišnoj vrijednosti, neovisno o tome radi li se o 
obveznicama na koje se redovno pla ća kamata ili o obveznicama s vrlo velikim popustom ili obveznicama 
bez kupona na koje se pla ća mala kamata ili se kamata uop će ne pla ća. 
Zajmovi (AF.4)  
7.70. Vrijednosti koje se bilježe u bilancama stanja vjerovnika i dužnika nominalne su vrijednosti neovisno o tome jesu 
li zajmovi naplativi ili nenaplativi.  
Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli/jedinice u investicijskim fondovima (AF.5)  
7.71. Kotirane dionice (AF.511) vrednuju se po svojim tržišnim vrijednostima. Ista je vrijednost usvojena i za aktivu i za 
pasivu iako dionice i drugi vlasni čki udjeli nisu, pravno, obveza izdavatelja, nego je to pravo vlasništva nad 
udjelom u likvidacijskoj vrijednosti društva, pri čemu vrijednost likvidacije nije unaprijed poznata.  
7.72. Dionice koje kotiraju na burzi vrednuju se po reprezentativnoj srednjoj tržišnoj cijeni na burzi ili drugim 
organiziranim financijskim tržištima.  
7.73. Vrijednosti dionica koje ne kotiraju na burzi (AF.512), kojima se ne trguje na organiziranim tržištima, treba 
procijeniti u odnosu na jedno od sljede ćega:  
(a) vrijednosti dionica koje kotiraju na burzi, kada je to prikladno;  
(b) vrijednost vlastitih sredstava; ili  
(c) diskontiranih predvi đenih profita primjenom prikladnog omjera tržišne cijene i zarada na ujedna čenu nedavnu 
dobit institucionalne jedinice.  
Me đutim, u tim će se procjenama uzeti u obzir razlike izme đu dionica koje kotiraju na burzi i onih koje ne 
kotiraju, posebno njihove likvidnosti, te će se razmotriti neto vrijednost akumulirana tijekom postojanja društava i 
njegovih djelatnosti.  
7.74. Primijenjena metoda procjene ovisi o raspoloživim osnovnim statisti čkim podacima. Na primjer, u obzir može 
uzeti podatke o aktivnostima spajanja društava koje uklju čuju dionice koje ne kotiraju na burzi. Vrijednost bilance 
stanja može se izra čunati omjerom ako se vrijednosti vlastitih sredstava društava koja ne kotiraju na burzi, u 
prosjeku i razmjerno njihovu nominalnom kapitalu, kre ću kao kod sli čnih društava s dionicama koje kotiraju na 
burzi. Omjer uspore đuje vrijednost vlastitih sredstava društava koja kotiraju na burzi s onima društva koja ne 
kotiraju:  
vrijednost dionica koje ne kotiraju na burzi = tržišna cijena sli čnih dionica koje kotiraju na burzi × (vlastita 
sredstva društava koja ne kotiraju na burzi)/(vlastita sredstva sli čnih društava koja kotiraju na burzi).  
7.75. Omjer cijene udjela i vlastitih sredstava može odstupati ovisno o grani djelatnosti. Preporu čuje se izra čunati 
teku ću cijenu dionica koje ne kotiraju na burzi za svaku djelatnost posebno. Mogu će su i druge razlike 
izme đu društava koja kotiraju i onih koja ne kotiraju na burzi koje mogu utjecati na metodu procjene.  
7.76. Ostali vlasni čki udjeli (F.519) vlasni čki su udjeli koji nisu u obliku vrijednosnica. Mogu uklju čivati vlasni čke udjele 
u kvazi-društvima (kao što su poslovnice, karteli, partnerstva ograni čene odgovornosti ili druga partnerstva), 
javnim društvima, obrtni čkim sredstvima i zamišljenim jedinicama (uklju čuju ći zamišljene rezidentne jedinice 
osmišljene tako da odražavaju nerezidentno vlasništvo nad nekretninom i prirodnim resursima). Vlasništvo me đu­
narodnih organizacija koje nije u obliku udjela klasificira se kao ostali vlasni čki udjeli.  
7.77. Ostali vlasni čki udjeli kvazi-društava vrednuju se u skladu s njihovim vlastitim sredstvima jer je njihova neto 
vrijednost jednaka nuli. Za druge se jedinice valja primijeniti najprikladnija metoda vrednovanja od metoda 
korištenih za dionice koje ne kotiraju na burzi.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 211
 
7.78. Društva koja izdaju udjele ili jedinice dodatno mogu imati ostale vlasni čke udjele.  
7.79. Udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima (F.52) vrednuju se po tržišnoj cijeni ako kotiraju na burzi. Ako ne 
kotiraju, tržišna se vrijednost može procijeniti na na čin opisan za dionice koje ne kotiraju na burzi. Ako ih može 
otkupiti sam fond, vrednuju se po otkupnoj cijeni.  
Programi osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava (AF.6)  
7.80. Iznosi bilježeni za tehni čke rezerve neživotnog osiguranja (AF.61) obuhva ćaju premije koje su pla ćene, ali nisu 
zara đene, plus iznose spremljene za podmirenje nepodmirenih potraživanja. Potonje predstavlja trenuta čnu vrijed ­
nost iznosa za koje se o čekuje da će biti pla ćeni prilikom podmirenja potraživanja, uklju čuju ći sporna potraži ­
vanja i naknadu za potraživanja za pokrivanje nezgoda koje su se dogodile, ali još nisu prijavljene.  
7.81. Iznosi koji su bilježeni za životno osiguranje i prava na rentu (AF.62) predstavljaju pri čuve potrebne za podmi ­
renje svih o čekivanih budu ćih potraživanja.  
7.82. Iznosi bilježeni za mirovinska prava (AF.63) ovise o vrsti mirovinskog sustava.  
7.83. U sustavu definiranih mirovinskih naknada zajam čena visina mirovinskih naknada koja je obe ćana zaposlenicima 
koji sudjeluju u fondu odre đuje se po unaprijed dogovorenoj formuli. Pasiva sustava definiranih mirovinskih 
naknada jednaka je trenuta čnoj vrijednosti obe ćanih naknada.  
7.84. U sustavu definiranih naknada, pla ćene naknade ovise o uspješnosti aktive koju je stekao mirovinski sustav. Pasiva 
sustava definiranih naknada trenuta čna je tržišna vrijednost aktive fonda. Neto vrijednost fondova uvijek je nula.  
7.85. Vrijednost bilježena za rezervacije za obveze u okviru standardiziranih jamstava (F.66) o čekivana je razina 
potraživanja umanjena za vrijednost svih o čekivanih povrata.  
Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika (AF.7)  
7.86. Financijske izvedenice (AF.7) treba uklju čiti u bilancu stanja po njihovoj tržišnoj vrijednosti. Ako podaci o tržišnoj 
cijeni nisu dostupni, na primjer, u slu čaju izvanburzovnih opcija, treba ih vrednovati po iznosu potrebnom da bi 
se ugovor otkupio ili prebio ili po iznosu premije koji se potražuje.  
7.87. Kad je rije č o opcijama, smatra se da je sastavlja č obveze na sebe preuzeo protustavku pasive koja predstavlja 
trošak otkupa prava od vlasnika opcije.  
7.88. Tržišna vrijednost opcija i terminskih ugovora može se mijenjati izme đu pozitivnih (aktiva) i negativnih (pasiva) 
stavki, ovisno o kretanjima cijene u osnovnim stavkama, stoga se mogu mijenjati izme đu aktive i pasive za 
sastavlja če i vlasnike. Neke opcije i terminski ugovori funkcioniraju na osnovi grani čnih pla ćanja, pri čemu se 
dobit ili gubici podmiruju svakodnevno; u tim će slu čajevima vrijednost bilance stanja biti nula.  
7.89. Dioni čke opcije zaposlenika (AF.72) vrednuju se upu ćivanjem na pravi čnu vrijednost dodijeljenih vlasni čkih udjela. 
Njihova se pravi čna vrijednost mjeri na dan dodjeljivanja uporabom tržišne vrijednosti jednakovrijednih opcija 
kojima se trguje ili, ako to nije dostupno, prema modelu odre đivanja cijene opcijama.  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza (AF.8)  
7.90. Trgova čki krediti i predujmovi (AF.81) i ostali ra čuni potraživanja/obveza isklju čuju ći trgova čke kredite i preduj ­
move (AF.89), koji nastaju zbog vremenskih razlika izme đu transakcija alokacije, kao što su porezi, socijalni 
doprinosi, dividende, zakupnine, nadnice i pla će te financijske transakcije, vrednuju se po nominalnoj vrijednosti i 
za vjerovnike i za dužnike. Svi iznosi poreza i socijalnih doprinosa u sklopu kategorije AF.89 trebaju isklju čivati 
iznose koji se vjerojatno ne će prikupiti jer predstavljaju vladino potraživanje bez vrijednosti.  
FINANCIJSKE BILANCE STANJA  
7.91. Financijska bilanca stanja prikazuje na svojoj lijevoj strani financijsku aktivu, a na desnoj strani pasivu. Izravna ­
vaju ća stavka financijske bilance stanja naziva se financijska neto vrijednost (BF.90).HR 212 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
7.92. Financijska bilanca stanja rezidentnog sektora ili podsektora može biti konsolidirana ili nekonsolidirana. Nekon ­
solidirana financijska bilanca stanja pokazuje svu financijsku aktivu i pasivu institucionalnih jedinica razvrstanih u 
sektor ili podsektor, uklju čuju ći one u kojima se odgovaraju ća aktiva ili pasiva drži unutar sektora ili podsektora. 
Konsolidirana financijska bilanca stanja isklju čuje financijsku aktivu i pasivu koje imaju protustavke u istom 
sektoru ili podsektoru. Financijska bilanca stanja inozemstva konsolidirana je po definiciji. Kao pravilo, knjigovod ­
stveni unosi u sustavu nisu konsolidirani. Stoga, financijska bilanca stanja rezidentnog sektora ili podsektora 
predstavlja se na nekonsolidiranoj osnovi.  
7.93. Financijska bilanca stanja po na čelu od koga kome (bilanca stanja po dužniku/vjerovniku) proširenje je financijske 
bilance stanja kojim se dodatno daje pregled financijske aktive po sektorima dužnika i pregled pasive po sektorima 
vjerovnika. Stoga, pruža podatke o odnosima dužnika i vjerovnika i u skladu je s financijskim ra čunom po 
dužnicima/vjerovnicima.  
MEMORANDUMSKE STAVKE  
7.94. Da bi se prikazale stavke koje su od posebnog analiti čkog interesa za odre đene sektore, bilance stanja sadrže tri 
vrste memorandumskih stavki kao pomo ćne stavke:  
(a) trajna potroša čka dobra (AN.m);  
(b) izravna strana ulaganja (AF.m1);  
(c) nenaplative zajmove (AF.m2).  
Trajna potroša čka dobra (AN.m)  
7.95.  Definicija:  trajna potroša čka dobra su trajna dobra koja ku ćanstva upotrebljavaju više puta tijekom razdoblja dužeg 
od jedne godine za krajnju potrošnju. Ona se uklju čuju u bilance stanja kao memorandumske stavke. Isklju čuju se 
iz glavne bilance stanja jer se bilježe kao uporabe u ra čunu dohodaka sektora ku ćanstva upotrjebljene tijekom 
ra čunovodstvenog razdoblja koje se postupno ne troše.  
7.96. Zalihe trajnih potroša čkih roba koje drže ku ćanstva kao krajnji potroša či – opremu za prijevoz (AN.1131) i druge 
strojeve i opremu (AN.1139) – treba u memorandumskoj stavci vrednovati po tržišnim cijenama, neto u odnosu 
na ekvivalentne akumulirane troškove potrošnje fiksnog kapitala. Potpun popis podskupina i stavaka trajne 
potroša čke robe dan je u 23. poglavlju.  
7.97. Trajna roba, poput automobila, klasificira se ili kao fiksna aktiva ili kao trajna potroša čka roba, ovisno o 
klasifikaciji sektora vlasnika i svrsi upotrebe. Na primjer, automobil djelomi čno može upotrebljavati kvazi- 
društvo za proizvodnju i djelomi čno ku ćanstvo za finalnu potrošnju. Vrijednosti prikazane u bilanci stanja za 
sektor nefinancijskih društava (S.11) trebale bi odražavati udio upotrebe koji se može pripisati kvazi-društvu. 
Postoji i sli čan primjer s podsektorom zaposlenika (uklju čuju ći i one koji rade za vlastiti ra čun) (S.141 + S.142). 
Udio koji se može pripisati sektoru ku ćanstva (S.14) kao krajnjim korisnicima treba se knjižiti u memorandumsku 
stavku, umanjen za ekvivalentne akumulirane troškove za potrošnju fiksnog kapitala.  
Izravna strana ulaganja  
7.98. Financijska aktiva i pasiva koje čine izravno ulaganje knjiže se, u skladu s prirodom ulaganja, u kategorije zajmova 
(AF.4), vlasni čkih vrijednosnih papira i udjela/jedinica u investicijskim fondovima (AF.5) ili ostalih ra čuna potra ­ 
živanja/obveza (AF.8). Iznos izravnog ulaganja uklju čenog u svaku od ovih kategorija knjiži se kao zasebna 
memorandumska stavka.  
Nenaplativi zajmovi (AF.m2)  
7.99. Zajmovi se u bilancu stanja bilježe po nominalnoj vrijednosti.  
7.100. Odre đeni zajmovi koji dulje vrijeme nisu bili servisirani uklju čeni su kao memorandumska stavka u bilancu stanja 
vjerovnika. Takvi se zajmovi nazivaju nenaplativim zajmovima.  
7.101.  Definicija:  zajam je nenaplativ kada: (a) pla ćanja kamata ili glavnice kasne 90 dana od dospije ća ili više; (b) kamate 
plative nakon 90 dana ili više ugovorom su kapitalizirane, refinancirane ili kasne; ili (c) pla ćanja kasne manje od 
90 dana, ali postoje drugi osnovani razlozi (kao što je dužnikovo podnošenje zahtjeva za likvidaciju) za sumnju 
da pla ćanja ne će biti izvršena u potpunosti.  
7.102. Ova se definicija nenaplativog zajma valja tuma čiti uzimaju ći u obzir nacionalne konvencije o tome kada se zajam 
smatra nenaplativim. Jednom kad je zajam klasificiran kao nenaplativ, on (ili bilo koji zamjenski zajam) treba 
ostati nenaplativim sve dok se ne prime sva pla ćanja ili dok se glavnica ovog ili sljede ćeg zajma koji zamjenjuje 
original ne otpiše.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 213
 
7.13. Nenaplativi zajmovi udovoljavaju dvjema memorandumskim stavkama:  
(a) nominalnoj vrijednosti takvih zajmova, kako je zabilježeno u glavnoj bilanci stanja; I  
(b) ekvivalentnoj tržišnoj vrijednosti takvih zajmova.  
7.104. Najbliža aproksimacija ekvivalentu tržišne cijene jest pravi čna cijena, odnosno „vrijednost koja približno odgovara 
vrijednosti koja bi se ostvarila tržišnom transakcijom me đu dvjema strankama”. Pravi čna vrijednost može se 
utvrditi pomo ću transakcija u usporedivim instrumentima ili pomo ću diskontirane tržišne cijene nov čanih 
tokova, što može biti dostupno iz bilance stanja vjerovnika. U nedostatku podataka o pravi čnoj vrijednosti, 
memorandumska stavka morat će se koristiti drugim najboljim pristupom te prikazati nominalnu vrijednost 
umanjenju za o čekivane gubitke zajma.  
Bilježenje nenaplativih zajmova  
7.105. Nenaplativi zajmovi op će države i financijskih društava moraju se bilježiti kao memorandumske stavke, uz ostale 
sektore koje imaju zna čajne iznose. Ako su zna čajni, kao memorandumske stavke knjiže se i zajmovi inozemstvu 
ili iz inozemstva.  
7.106. Sljede ća tablica opisuje položaje i tokove koji se bilježe za nenaplative zajmove kako bi se prikazala potpunija 
slika o udjelima, transakcijama, reklasifikacijama i otpisima.  
7.107. Primjer prikazuje nenapla ćen iznos zajma pri nominalnoj vrijednosti od 1 000 pri t-1, pri čemu ih je 500 
naplativih i 500 nenaplativih. Ve ćina nenaplativih zajmova, njih 400, obuhva ćena je rezervacijama za gubitke 
po zajmovima, dok ih 100 nije time obuhva ćeno. Drugi dio tablice pruža detaljne dodatne informacije o 
ekvivalentnoj tržišnoj vrijednosti nenaplativih zajmova. Izvodi se kao razlika izme đu nominalne vrijednosti i 
rezervacije za gubitke po zajmovima. Pri t.1, pretpostavlja se da iznosi 375. Tijekom razdoblja od t-1 do t, 
dijelovi zajma ponovno se klasificiraju iz naplativih ili još ne pokrivenih u nenaplative i obrnuto, ili se otpisuju. 
Tokovi su prikazani u pripadaju ćim stupcima tablice. Za rezervacije za gubitke po zajmovima predstavljene su 
nominalne vrijednosti i tržišno ekvivalentne vrijednosti.  
7.108. Procjene rezervacija za gubitke po zajmovima moraju se napraviti u okviru ra čunovodstvenih standarda, pravnog 
statusa i pravila oporezivanja koja su primjenjiva na jedinice, a što može rezultirati vrlo heterogenim rezultatima u 
pogledu iznosa i trajanja rezervacija za gubitke po zajmovima. To otežava bilježenje nenaplativih zajmova u 
glavnim ra čunima te dovodi do njihova knjiženja kao memorandumske stavke. Umjesto toga, najbolje bi bilo 
navesti ekvivalentne tržišne cijene kao memorandumske stavke, kao dodatak nominalnoj vrijednosti zajmova, 
naplativih i nenaplativih.  
Bilježenje nenaplativih zajmova  
Stavke  Udjeli  Transakcija  Reklasifikacija  Otpis  Udjeli  
t-1 razdoblje t-1 do t  t  
Nominalna vrijednost  
Zajmovi  1 000  200  0  –  90 1 110  
Naplativi zajmovi  500  200  –  50 650  
Nenaplativi zajmovi  500  50  –  90 460  
Pokriveni rezervacijama za gubitke po 
zajmovima  400  70  –  90 380  
Još nepokriveni rezervacijama za gubitke 
po zajmovima  100  –  20 80  
Ekvivalentna tržišna cijena  
Nenaplativi zajmovi  375  24  – 51  348  
= Nominalna vrijednost  500  50  – 90  460  
– rezervacije za gubitke po zajmo ­
vima  125  26  – 39  112  
još nije obuhva ćen 100  – 20  80HR 214 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
PRILOG 7.1.  
SAŽETAK SVAKE KATEGORIJE AKTIVE  
Klasifikacija aktive  Sažetak  
Nefinancijska aktiva (AN)  Nefinancijske stavke na kojima institucionalne jedinice ostvaruju prava vlasni ­ 
štva, individualno ili zajedni čki, i iz kojih njihovi vlasnici mogu izvu ći 
ekonomsku korist njihovim posjedovanjem, korištenjem ili dopuštanjem 
drugima da ih koriste tijekom odre đenog razdoblja. Sastoji se od fiksne 
aktive, zaliha, dragocjenosti, tvorevina društva i proizvoda intelektualnog 
vlasništva.  
Proizvedena nefinancijska aktiva 
(AN.1)  Nefinancijska aktiva koja je rezultat proizvodnih procesa. Proizvedena nefi ­
nancijska aktiva sastoji se od fiksne aktive, zaliha i dragocjenosti, kako je 
definirano u nastavku.  
Fiksna aktiva (AN.11)  Proizvedena nefinancijska aktiva koja se opetovano ili kontinuirano koristi u 
proizvodnim procesima dulje od jedne godine. Fiksna aktiva sastoji se od 
stanova, drugih zgrada i gra đevinskih objekata, strojeva i opreme, sustava 
naoružanja, kultiviranih bioloških resursa i proizvoda intelektualnog vlasni ­ 
štva, kako je definirano u nastavku.  
Stanovi (AN.111)  Zgrade koje se potpuno ili primarno koriste kao mjesta stanovanja, uklju ču­
jući sve pripadaju će gra đevinske objekte, kao što su garaže, te sve stalne 
instalacije koje su obi čno postavljene u stambenim objektima. Tu se ubrajaju 
i splav-ku ćice, teglenice, stambene prikolice i kamp-ku ćice koje se koriste kao 
glavno mjesto stanovanja ku ćanstava, kao i javni spomenici (vidjeti AN.1121) 
koji su identificirani prvenstveno kao stanovi. Troškovi čišćenja i pripreme 
gradilišta tako đer su uklju čeni. 
Primjeri uklju čuju stambene zgrade, kao što su zgrade s jednim stanom i 
dvama stanovima te ostale stambene zgrade namijenjene dugotrajnom stano ­
vanju. 
Nedovršeni stanovi uklju čeni su u mjeri u kojoj se smatra da je krajnji 
korisnik preuzeo vlasništvo zbog toga što ga gradi za vlastite potrebe ili se 
vlasništvo dokazuje postoje ćim kupoprodajnim ugovorom. Stanovi ste čeni za 
vojno osoblje uklju čeni su jer se oni koriste, kao i stanovi koje kupuju civilne 
jedinice, za pružanje usluga stanovanja. 
Vrijednost stanova jest neto vrijednost gra đevinskog zemljišta na kojem leže 
stanovi (AN.211) u slu čaju da je ono zasebno klasificirano.  
Ostale zgrade i gra đevinski 
objekti (AN.112)  Ostale zgrade i gra đevinske objekte čine nestambene zgrade, ostali gra đe­
vinski objekti i poboljšanje zemljišta, kako je definirano u nastavku. 
Nedovršene zgrade i gra đevinski objekti uklju čeni su u mjeri u kojoj se 
smatra da je krajnji korisnik preuzeo vlasništvo zbog toga što je ta gra đevina 
namijenjena za njegovo osobno korištenje ili se vlasništvo dokazuje posto ­
jećim kupoprodajnim ugovorom. Uklju čene su zgrade i gra đevinski objekti 
kupljeni u vojne svrhe. 
Vrijednost ostalih zgrada i gra đevinskih objekata jest neto vrijednost gra đe­
vinskog zemljišta koje je uklju čeno u zemljište (AN.211) u slu čaju da je ono 
zasebno klasificirano.  
Nestambene zgrade (AN.1121)  Nestambene zgrade, uklju čuju ći instalacije, ure đaje i opremu koji su sastavni 
dijelovi pripadaju ćih gra đevinskih objekata te troškovi čišćenja i pripreme 
gradilišta. Tako đer su uklju čeni javni spomenici (vidjeti AN.1122) identifici ­
rani prvenstveno kao nestambene zgrade. 
Javni spomenici prepoznatljivi su zbog posebnog povijesnog, nacionalnog, 
regionalnog, lokalnog, vjerskog ili simboli čnog zna čaja. Nazivaju se javnima 
jer su dostupni javnosti, a ne zbog toga što su u vlasništvu javnog sektora. 
Posjetiteljima se često napla ćuje pristup takvim spomenicima. Potrošnja 
fiksnog kapitala na nove spomenike ili na znatna poboljšanja postoje ćih 
spomenika ra čuna se na temelju pretpostavke o odgovaraju ćoj duljini vijeka 
trajanja. 
Ostali primjeri nestambenih zgrada uklju čuju skladišta i industrijske zgrade, 
poslovne zgrade, zgrade za kulturno-umjetni čku djelatnost, hotele, restorane, 
obrazovne zgrade, zdravstvene objekte.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 215
 
Klasifikacija aktive  Sažetak  
Ostali gra đevinski objekti 
(AN.1122)  Gra đevinski objekti osim stambenih gra đevinskih objekata, uklju čuju ći 
troškove ulica, kanalizacije te čišćenja i pripreme gradilišta. Tu su uklju čeni 
i javni spomenici koji nisu klasificirani kao stanovi ili nestambene zgrade; 
rudarska okna, tuneli i ostali gra đevinski objekti povezani s va đenjem 
mineralnih i energetskih rezervi te gra đenje obalnih zidova, nasipa i brana 
koji su namijenjeni poboljšanju okolnog zemljišta, ali koji ne čine njihov 
sastavni dio. 
Primjeri uklju čuju autoceste, ulice, prometnice, tra čnice i zrakoplovne piste; 
mostove, nadvožnjake, tunele i pothodnike; plovne kanale, luke, brane i 
ostale vodne objekte; magistralne cjevovode, komunikacijske i energetske 
vodove; lokalne cjevovode i kabele, prate će strukture; strukture za rudarenje 
i proizvodnju te strukture za sport i rekreaciju.  
Poboljšanje zemljišta (AN.1123)  Vrijednost postupaka koji vode do znatnih poboljšanja kvantitete, kvalitete ili 
produktivnosti zemljišta ili koji spre čavanju njegovo propadanje. 
Primjeri uklju čuju pove ćanje vrijednosti aktive koje proizlazi iz čišćenja 
zemljišta, odre đivanja oblika zemljišta, izrade zdenaca i jama za navodnjava ­
nje. 
Tako đer uklju čuje troškove transfera vlasništva nad zemljištem koji tek 
trebaju biti otpisani.  
Strojevi i oprema (AN.113)  Oprema za prijevoz, oprema informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) 
te ostali strojevi i oprema, kako je definirano u nastavku, osim onih koje su 
ku ćanstva stekla radi krajnje potrošnje. 
Alat koji je relativno jeftin i kupljen po relativno stabilnoj cijeni, kao što je 
ru čni alat, može se izostaviti. Tako đer su izostavljeni strojevi i oprema koji 
čine sastavni dio zgrada, a koji su uklju čeni u stanove i nestambene zgrade. 
Izostavljeni su nedovršeni strojevi i oprema, osim ako su proizvedeni za 
vlastitu uporabu, jer se smatra da krajnji korisnik preuzima vlasništvo tek 
po isporuci te aktive. Uklju čeni su strojevi i oprema kupljeni u vojne svrhe, 
osim sustava naoružanja. 
Strojevi i oprema poput vozila, namještaja, kuhinjske opreme, ra čunala, 
komunikacijske opreme itd. koje ku ćanstva stje ču radi krajnjeg korištenja 
ne smatraju se aktivom. Oni su uklju čeni u memorandumsku stavku 
trajnih potroša čkih dobara u bilanci stanja za ku ćanstva. Splav-ku ćice, tegle ­
nice, stambene prikolice i kamp-ku ćice koje ku ćanstva koriste kao mjesto 
stanovanja uklju čene su u stanove.  
Oprema za prijevoz (AN.1131)  Oprema za prijevoz osoba i stvari. Primjeri uklju čuju proizvode osim dijelova 
navedenih u Klasifikaciji proizvoda po djelatnostima 2008. (CPA 2008.) 
odjeljak 29: Motorna vozila, prikolice i poluprikolice te odjeljak 30: Ostala 
prijevozna sredstva.  
Oprema informacijske i komuni ­
kacijske tehnologije (AN.1132)  Oprema informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT): ure đaji koji se 
služe elektroni čkim kontrolama i elektroni čkim dijelovima korištenima u 
ure đajima. Primjeri su proizvodi unutar skupine 261: Elektroni čke kompo ­
nente i plo če i skupine 262: Ra čunala i periferna oprema, koje pripadaju 
klasifikaciji CPA 2008.  
Ostali strojevi i oprema 
(AN.1139)  Drugdje neklasificirani strojevi i oprema. Primjeri uklju čuju proizvode osim 
dijelova, usluga instalacije, popravka i održavanja navedenih u odjeljku 26 
klasifikacije CPA 2008: Ra čunala, elektroni čki i opti čki proizvodi (osim 
skupina 261 i 262), odjeljku 27: Elektri čna oprema, odjeljku 28: Strojevi i 
oprema d. n., odjeljku 31: Namještaj i odjeljku 32: Ostala prera điva čka indu ­
strija.  
Sustavi naoružanja (AN.114)  Vozila i ostala oprema, kao što su ratni brodovi, podmornice, vojni zrako ­
plovi, tenkovi, raketni nosa či i baca či itd. Ve ćina jednokratnog oružja koje 
navedeni sustavi koriste knjiži se kao vojne zalihe (vidjeti AN.124), no ostalo 
oružje, kao što su balisti čki projektili iznimno destruktivne snage, za koje se 
smatra da pružaju trenuta čnu zaštitu od agresora, klasificirano je kao fiksna 
aktiva.HR 216 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Klasifikacija aktive  Sažetak  
Kultivirani biološki resursi 
(AN.115)  Stoka za uzgoj, mljekarstvo, vu ču itd. i vinogradi, vo ćnjaci i ostali nasadi 
stabala koji donose višegodišnje plodove i koji su pod izravnim nadzorom, 
odgovornoš ću i upravom institucionalnih jedinica, kako je definirano u 
nastavku. 
Nezrela kultivirana aktiva je isklju čena, osim ako se proizvodi za vlastitu 
uporabu.  
Životinjski resursi koji donose 
višegodišnje proizvode 
(AN.1151)  Životinje čiji su prirodni rast i obnova pod izravnim nadzorom, odgovor ­
noš ću i upravom institucionalnih jedinica. Uklju čuju rasplodnu stoku (uklju ­ 
čuju ći ribu i perad), mlije čnu stoku, tegle će životinje, ovce ili druge životinje 
koje se koriste za proizvodnju vune te životinje koje se koriste za prijevoz, 
utrkivanje ili razonodu.  
Stabla, usjevi i biljke koji daju 
višegodišnje proizvode 
(AN.1152)  Stabla (uklju čuju ći vinovu lozu i grmlje) koja se uzgajaju radi proizvoda koje 
daju svake godine, uklju čuju ći ona koja se uzgajaju radi vo ća i orašastih 
plodova, radi biljnih sokova i smole te radi proizvoda od kore i liš ća, čiji 
su prirodni rast i obnova pod izravnim nadzorom, odgovornoš ću i upravom 
institucionalnih jedinica.  
Proizvodi intelektualnog vlasni ­ 
štva (AN.117)  Fiksna aktiva koja se sastoji od rezultata istraživanja i razvoja, istraživanja i 
ispitivanja mineralnih sirovina, ra čunalnih programa i baza podataka, zaba ­
vnih, književnih ili umjetni čkih originala i ostalih proizvoda intelektualnog 
vlasništva, kako je definirano u nastavku, koji se namjeravaju koristiti dulje 
od jedne godine.  
Istraživanje i razvoj (AN.1171)  Sastoji se od vrijednosti izdataka za kreativnu djelatnost koja se sustavno 
poduzima radi pove ćanja opsega znanja, uklju čuju ći znanje o čovjeku, 
kulturi i društvu te korištenje tog opsega znanja pri osmišljavanju novih 
primjena. 
Vrijednost se utvr đuje na temelju ekonomske koristi koja se o čekuje u budu ć­
nosti. Osim u slu čaju kada vrijednost može biti razumno procijenjena, ona se 
u pravilu ra čuna kao zbroj troškova, uklju čuju ći troškove neuspješnog istra ­ 
živanja i razvoja. Istraživanje i razvoj koji vlasniku ne donose korist ne 
klasificiraju se kao aktiva te se umjesto toga knjiže kao prijelazna potrošnja.  
Istraživanje i ispitivanje ruda 
(AN.1172)  Vrijednost izdataka za istraživanje nafte i zemnog plina te nenaftnih ležišta, 
kao i naknadna ispitivanja dobivenih otkri ća. Taj izdatak uklju čuje troškove 
prije isho đenja licence, troškove licence i stjecanja, troškove procjene i 
troškove stvarnog probnog bušenja i svrdlanja, kao i troškove zra čnog i 
drugih snimanja, troškove prijevoza itd. nastale kako bi bilo mogu će provesti 
ispitivanja.  
Ra čunalni programi (AN.11731)  Ra čunalni programi, opisi programa i prate ći materijal za programe za 
sustave i aplikacije. Uklju čeni su po četni razvoj i dodatna proširenja 
programa, kao i stjecanje kopija koje su klasificirane kao aktiva AN.11731.  
Baze podataka (AN.11732)  Datoteke podataka koje su organizirane tako da omogu ćuju pristup i kori ­ 
štenje podataka uz u činkovito korištenje resursa. Vrijednost baza podataka 
koje su izra đene isklju čivo za vlastitu uporabu procjenjuje se na temelju 
troškova, koji ne bi trebali sadržavati troškove sustava za upravljanje 
bazom podataka i stjecanje podataka.  
Zabavni, književni ili umjetni čki 
originali (AN.1174)  Originalni filmovi, zvu čni zapisi, rukopisi, vrpce, uzorci itd. na kojima su 
snimljene ili sadržane dramske izvedbe, radijski i televizijski programi, glaz ­
bene priredbe, sportski doga đaji, književna i umjetni čka djela itd. Uklju čena 
su djela koja su proizvedena za vlastite potrebe. U nekim slu čajevima, kao što 
su filmovi, može postojati više originala.  
Ostali proizvodi intelektualnog 
vlasništva (AN.1179)  Nove informacije, specijalizirano znanje itd. koje nije drugdje klasificirano, a 
čije je korištenje u proizvodnji ograni čeno na jedinice koje ostvaruju prava 
vlasništva nad njima ili na druge jedinice koje su navedene jedinice ovlastile.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 217
 
Klasifikacija aktive  Sažetak  
Zalihe (AN.12)  Proizvedena aktiva koja se sastoji od robe i usluga koje su nastale u teku ćem 
razdoblju ili ranijem razdoblju, a drži se radi prodaje, uporabe u proizvodnji 
ili neke druge kasnije uporabe. Sastoje se od materijala i sirovina, nedovršenih 
radova, dovršene robe i robe za preprodaju, kako je definirano u nastavku. 
Uklju čene su sve zalihe koje su u vlasništvu države uklju čuju ći, ali ne isklju ­ 
čivo, zalihe strateškog materijala, žitarica i druge robe od posebne važnosti za 
državu.  
Materijal i inventar (AN.121)  Roba koju njezini vlasnici namjeravaju upotrijebiti kao posrednu sirovinu u 
vlastitim proizvodnim procesima, a ne za preprodaju.  
Nedovršeni radovi (AN.122)  Roba i usluge koje su djelomi čno dovršene, no obi čno se ne predaju drugim 
jedinicama bez daljnje obrade ili koje nisu zrele te čiji će proizvodni proces 
nastaviti isti proizvo đač u kasnijem razdoblju. Isklju čeni su djelomi čno dovr ­ 
šeni gra đevinski objekti za čijeg se krajnjeg vlasnika smatra da je preuzeo 
vlasništvo, zbog toga što je proizvodnja za njegovu vlastitu uporabu ili zbog 
toga što se vlasništvo može dokazati postoje ćim kupoprodajnim ugovorom. 
Kategorija AN.122 sastoji se od nedovršenih radova na kultiviranoj aktivi i 
ostalih nedovršenih radova, kako je definirano u nastavku.  
Nedovršeni radovi na kultiviranoj 
biološkoj aktivi (AN.1221)  Životinje koje se uzgajaju radi proizvoda koji se dobivaju tek po klanju, 
poput peradi i ribe uzgojenih u komercijalne svrhe, stabla i ostalo raslinje 
koje daje proizvode samo jednom po uništenju i nezrela kultivirana aktiva 
koja daje višegodišnje proizvode.  
Ostali nedovršeni radovi 
(AN.1222)  Roba osim kultivirane aktive i usluga koju je proizvo đač djelomi čno obradio, 
izradio ili sastavio, a koja se obi čno ne prodaje, otprema niti predaje drugima 
bez daljnje obrade.  
Gotovi proizvodi (AN.123)  Proizvodi koji su spremni za prodaju ili otpremu proizvo đača. 
Vojne zalihe (AN.124)  Streljivo, projektili, rakete, bombe i ostale jednokratne vojne stavke koje se 
koriste u naoružanju ili sustavima naoružanja. Isklju čene su odre đene vrste 
projektila iznimno destruktivne snage (vidjeti AN.114).  
Roba za preprodaju (AN.125)  Roba koju je steklo poduze će, poput trgovaca na veliko i malo, radi prepro ­
daje bez daljnje obrade (odnosno, koja nije promijenjena ni na koji na čin 
osim što se predstavlja kupcima na privla čan na čin). 
Dragocjenosti (AN.13)  Proizvedena aktiva koja se ne upotrebljava primarno za proizvodnju ili potro ­ 
šnju, kod koje se o čekuje pove ćanje vrijednosti ili se barem ne o čekuje pad 
realne vrijednosti ili da pod normalnim okolnostima ne će izgubiti na kakvo ći 
i koja je ste čena i drži se ponajprije kao pri čuva vrijednosti. Dragocjenosti se 
sastoje od plemenitih kovina i dragog kamenja, starina i drugih umjetni čkih 
predmeta te ostalih dragocjenosti, kako je definirano u nastavku.  
Plemenite kovine i drago 
kamenje (AN.131)  Plemenite kovine i drago kamenje koje poduze ća ne drže za uporabu u 
svojstvu sirovine u proizvodnim procesima.  
Antikviteti i ostali umjetni čki 
predmeti (AN.132)  Slike, skulpture itd. prepoznate kao umjetni čka djela i antikviteti.  
Ostale dragocjenosti (AN.133)  Dragocjenosti koje nisu drugdje klasificirane, poput zbirki i nakita iznimne 
vrijednosti koji je oblikovan od dragog kamenja i plemenitih kovina.  
Neproizvedena nefinancijska 
aktiva (AN.2)  Nefinancijska aktiva koja nije nastala proizvodnim procesima. Neproizvedena 
aktiva sastoji se od prirodnih resursa, ugovora,  leasinga  i licenci te  goodwilla  i 
marketinške aktive, kako je definirano u nastavku.HR 218 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Klasifikacija aktive  Sažetak  
Prirodni resursi (AN.21)  Neproizvedena aktiva koja se prirodno pojavljuje i nad kojom se vlasništvo 
može ostvariti i prenositi. Prirodna imovina nad kojom prava vlasništva nisu 
ili ne mogu biti ostvarena, kao što je otvoreno more ili zrak, isklju čena je. 
Sastoji se od zemljišta, mineralnih i energetskih rezervi, nekultiviranih biolo ­ 
ških resursa, vodnih resursa i ostalih prirodnih resursa, kako je definirano u 
nastavku.  
Zemljište (AN.211)  Tlo, uklju čuju ći zemlju koja ga prekriva i sve pripadaju će površinske vode, na 
kojemu je ostvareno pravo vlasništva. Isklju čene su sve zgrade ili drugi 
gra đevinski objekti koji su smješteni na njemu ili prolaze kroz njega, kulti ­
virani usjevi, stabla i životinje; podzemna imovina; nekultivirani biološki 
resursi i vodni resursi ispod površine zemlje.  
Rezerve ruda i energije (AN.212)  Dokazane rezerve mineralnih ležišta smještene na ili ispod površine zemlje 
koje su ekonomski iskoristive, s obzirom na trenuta čnu tehnologiju i rela ­
tivne cijene. Prava vlasništva na podzemnu imovinu obi čno su odvojiva od 
prava na samo zemljište. Kategorija AN.212 sastoji se od poznatih rezervi 
ugljena, nafte, plina ili ostalih goriva, metalnih ruda i nemetalnih minerala.  
Nekultivirani biološki resursi 
(AN.213)  Životinje, stabla, usjevi i biljke koje daju jednogodišnje i višegodišnje plodove 
na kojima su ostvarena prava vlasništva, ali čiji prirodni rast i/ili obnova nisu 
pod izravnim nadzorom, odgovornoš ću i upravom institucionalnih jedinica. 
Primjeri su prašume i ribarska lovišta na državnom podru čju. Treba uklju čiti 
samo one resurse koji se trenuta čno mogu koristiti u ekonomske svrhe ili će 
to biti mogu će u skorijoj budu ćnosti.  
Vodni resursi (AN.214)  Vodonosni slojevi i ostali resursi podzemnih voda u onoj mjeri u kojoj 
njihova oskudnost dovodi do ostvarivanja prava vlasništva i/ili uporabnih 
prava, tržišnog vrednovanja i odre đene mjere gospodarskog nadzora.  
Ostali prirodni resursi (AN.215)  Ta kategorija pokriva elektromagnetski radijski spektar (AN.2151) i ostale 
prirodne resurse (AN.2159) koji nisu drugdje klasificirani.  
Radijski spektri (AN.2151)  Elektomagnetski spektar. Najmovi ili licence za korištenje spektra klasificirani 
su drugdje (AN.222) ako ispunjavaju uvjete za definiciju aktive.  
Ostalo (AN.2159)  Ostali prirodni resursi koji nisu drugdje klasificirani.  
Ugovori, najam i licence (AN.22)  Ugovorni sporazumi o poduzimanju aktivnosti pri čemu sporazum vlasniku 
donosi ekonomsku korist iznad obveznih naknada, a vlasnik može ostvariti 
tu korist zakonski i u praksi. 
Aktiva navedena u kategoriji AN.22 predstavlja ostvarivu potencijalnu vrijed ­
nost vlasni čke dobiti kada tržišna cijena za korištenje aktive ili pružanje 
usluge premašuje cijenu koja postoji u ugovoru, najmu ili licenci ili cijenu 
koja bi bila postignuta da ugovor, najam ili licenca ne postoji. Ugovor, najam 
i licence sastoje se od aktive koja može proizlaziti iz utrživog operativnog  
leasing a, dozvola za korištenje prirodnih resursa, dozvola za poduzimanje 
specifi čnih aktivnosti i ekskluzivnih prava na budu ću robu i usluge.  
Utrživi operativni  leasing  
(AN.221)  Prava vlasništva tre ćih osoba koja se odnose na nefinancijsku aktivu osim 
prirodnih resursa, pri čemu vlasnik najmom ostvaruje ekonomsku korist 
iznad obveznih naknada, a tu korist može ostvariti zakonski i u praksi 
njihovim prijenosom. 
Aktiva navedena u kategoriji AN.221 jest vrijednost prijenosa prava na kori ­ 
štenje predmetne imovine koju ostvaruje vlasnik, odnosno višak transferne 
cijene koji se može ostvariti iznad iznosa koji se pla ća izdava ču dozvole. 
Primjeri uklju čuju slu čaj kada stanar u zgradi ima fiksnu stanarinu, a tržišna 
cijena stanarine je viša od toga. Ako stanar može ostvariti cjenovnu razliku 
podnajmom, tada prava na ostvarivanje vrijednosti predstavljaju aktivu 
utrživog operativnog  leasinga .HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 219
 
Klasifikacija aktive  Sažetak  
Dozvole za korištenje prirodnih 
resursa (AN.222)  Licence, dozvole i najam za korištenje prirodnih resursa na ograni čeno 
razdoblje koje ne iskorištava potpuno ekonomsku vrijednost aktive, pri 
čemu se sporazumom vlasniku dodjeljuje ekonomska korist koja premašuje 
obvezne naknade, a vlasnik može ostvariti tu korist zakonski i u praksi, na 
primjer njihovim prijenosom. 
Prirodni resurs se i dalje bilježi u bilanci stanja vlasnika, a zasebna aktiva, 
koja predstavlja vrijednost prijenosa prava na korištenje resursa koju ostvaruje 
vlasnik, priznaje se kao dozvola za korištenje prirodnih resursa. Navedena je 
aktiva vrijednost prijenosa prava na korištenje koju ostvaruje vlasnik, 
odnosno ostatak transferne cijene iznad iznosa koji se pla ća izdava ču 
dozvole. 
Primjeri uklju čuju slu čaj kada zakupac zemljišta ima fiksnu najamninu, a 
tržišna cijena najamnine je viša od toga. Ako zakupac može ostvariti 
cjenovnu razliku podnajmom, tada prava na ostvarivanje vrijednosti predstav ­
ljaju aktivu.  
Dozvole za poduzimanje speci ­
fičnih aktivnosti (AN.223)  Prenosive dozvole, osim za korištenje prirodnih resursa ili aktive koja pripada 
izdava ču dozvole, koje ograni čavaju broj jedinica koje sudjeluju u aktivnosti i 
omogu ćuju vlasnicima ostvarivanje gotovo monopolisti čke dobiti. 
Navedena je aktiva vrijednost prijenosa prava na korištenje koju ostvaruje 
vlasnik, odnosno ostatak transferne cijene iznad iznosa koji se pla ća izdava ču 
dozvole. Vlasnik dozvole mora zakonski i u praksi mo ći prenijeti prava na 
dozvolu tre ćoj osobi.  
Ekskluzivno pravo na budu ću 
robu i usluge (AN.224)  Prenosiva ugovorna prava na ekskluzivno korištenje robe ili usluga. 
Jedna ugovorna strana ima ugovor za kupnju robe ili usluga po fiksnoj cijeni 
od druge ugovorne strane te, zakonski i u praksi, može prenijeti obvezu 
druge strane na tre ću osobu. 
Primjeri uklju čuju prenosivu vrijednost nogometnog igra ča pod ugovorom 
koju ostvaruje nogometni klub i prenosivu vrijednost ekskluzivnih prava na 
objavljivanje književnih djela ili glazbenih izvedbi. 
Aktiva navedena u AN.224 jest vrijednost prijenosa prava koju ostvaruje 
vlasnik.  
Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu (AN.23)  Razlika izme đu vrijednosti pla ćene za institucionalnu jedinicu kao društvo 
neograni čenog poslovanja i zbroja njezine aktive, umanjeno za zbroj njezine 
pasive, za svaku stavku koja je zasebno identificirana i vrednovana. Vrijednost  
goodwill a, dakle, uklju čuje sve što podrazumijeva dugoro čnu korist koja nije 
zasebno identificirana kao aktiva, kao i vrijednost činjenice da se skupina 
aktive koristi zajedno te se ne radi samo o skupu zasebnih aktiva. Kategorija 
AN.23 tako đer sadrži identificiranu marketinšku aktivu, kao što su nazivi 
marki, štamparski znakovi, trgova čki znakovi, logotipovi i nazivi domena, 
kada se prodaju zasebno i odvojeno od cijele korporacije.  
Financijska aktiva i pasiva (AF)  Financijska aktiva sastoji se od ekonomske aktive uklju čuju ći financijska 
potraživanja, vlasni čke vrijednosne papire i komponente monetarnog zlata 
u zlatnim polugama. Financijska aktiva su pri čuve vrijednosti koje predstav ­
ljaju naknade koje se obra čunavaju ekonomskom vlasniku njihovim posjedo ­
vanjem u odre đenom razdoblju. Sredstvo je prijenosa vrijednosti iz jednog 
ra čunovodstvenog razdoblja u drugo. 
Naknade ili nizovi naknada razmjenjuju se pla ćanjem. Na čini pla ćanja sastoje 
se od monetarnog zlata, posebnih prava vu čenja, gotovine i prenosivih depo ­
zita. 
Financijska potraživanja, poznata i pod nazivom financijski instrumenti, 
financijska su aktiva s odgovaraju ćom pasivom. 
Pasiva nastaje kada obveznici moraju izvršiti pla ćanje ili niz pla ćanja vjero ­
vnicima.HR 220 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Klasifikacija aktive  Sažetak  
Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja (AF.1)  Financijska aktiva koja se nalazi u ovoj kategoriji u sustavu ima protustavku u 
pasivi, osim komponente monetarnog zlata u zlatnim polugama.  
Monetarno zlato (AF.11)  Zlato na koje monetarne vlasti ili ostali koji su podložni trenuta čnom 
nadzoru monetarnih vlasti imaju pravo i koje se čuva kao sredstvo rezerve. 
Uklju čuje zlatne poluge (uklju čuju ći monetarno zlato koje se čuva u raspo ­
ređenim ra čunima zlata) i neraspore đene ra čune zlata otvorene kod nerezide ­
nata koji dodjeljuju pravo na potraživanje isporuke zlata.  
Posebna prava vu čenja (SDR-ovi) 
(AF.12)  Me đunarodna sredstva pri čuve koje stvara Me đunarodni monetarni fond 
(MMF) i dodjeljuje je svojim članovima radi dopune postoje ćih sredstava 
pri čuve.  
Gotovina i depoziti (AF.2)  Gotovina u optjecaju i depoziti, u državnim i stranim valutama.  
Gotovina (AF.21)  Gotovinu čine nov čanice i kovanice koje izdaju ili odobravaju monetarne 
vlasti.  
Prenosivi depoziti (AF.22)  Depoziti koji se na zahtjev mogu zamijeniti za gotovinu po nominalnoj 
vrijednosti ili koji se mogu neposredno koristiti za pla ćanje čekom, mjeni ­
com, bankovnim nalogom, izravnim tere ćenjem/uplatom ili nekim drugim 
na činom izravnog pla ćanja, bez kazne ili ograni čenja.  
Me đubankovne pozicije (AF.221)  Depoziti prenosivi me đu bankama.  
Ostali prenosivi depoziti 
(AF.229)  Prenosivi depoziti osim me đubankovnih pozicija.  
Ostali depoziti (AF.29)  Ostali depoziti su depoziti osim prenosivih depozita. Ostali se depoziti ne 
mogu koristiti za pla ćanje osim po dospije ću ili nakon dogovorenog 
otkaznog roka te se ne mogu zamijeniti za gotovinu ili prenosive depozite 
bez znatnog ograni čenja ili kazne.  
Dužni čki instrumenti (AF.3)  Prenosivi financijski instrumenti koji služe kao dokaz o dugu. Prenosivost se 
odnosi na činjenicu da se zakonsko vlasništvo lako može prenositi s jednog 
vlasnika na drugog prijenosom vlasništva ili indosamentom. Da bi se smatrali 
prenosivima, dužni čki vrijednosni papiri moraju biti pogodni za potencijalno 
trgovanje na organiziranoj burzi ili izvanburzovnom tržištu, no dokazivanje 
stvarnog trgovanja nije potrebno.  
Kratkoro čni dužni čki instrumenti 
(AF.31)  Dužni čki instrumenti čije izvorno dospije će iznosi jednu godinu ili manje te 
dužni čki instrumenti koji se moraju otplatiti na zahtjev vjerovnika.  
Dugoro čni dužni čki instrumenti 
(AF.32)  Dužni čki instrumenti čije izvorno dospije će iznosi više od jedne godine ili 
dospije će nije navedeno.  
Zajmovi (AF.4)  Financijska aktiva koja nastaje kada vjerovnici pozajmljuju sredstva obvezni ­
cima, izravno ili preko posrednika, a to se dokazuje neprenosivim ispravama 
ili se ne dokazuje ispravama.  
Kratkoro čni zajmovi (AF.41)  Zajmovi čije izvorno dospije će iznosi jednu godinu ili manje te zajmovi koji 
se moraju otplatiti na zahtjev vjerovnika.  
Dugoro čni zajmovi (AF.42)  Zajmovi čije izvorno dospije će iznosi više od jedne godine ili dospije će nije 
navedeno.  
Vlasni čki vrijednosni papiri i 
udjeli ili jedinice u investicijskim 
fondovima (AF.5)  Financijska aktiva koja predstavlja prava vlasništva na društva ili kvazi- 
društva. Takva financijska aktiva uglavnom daje vlasnicima pravo na udio 
u dobiti društva ili kvazi-društva i na udio u njihovoj neto aktivi u slu čaju 
likvidacije.  
Vlasni čki udjeli (AF.51)  Financijska aktiva koja priznaje potraživanja preostale vrijednosti društva ili 
kvazi-društva nakon što su ispunjena potraživanja vjerovnika.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 221
 
Klasifikacija aktive  Sažetak  
Dionice koje kotiraju na burzi 
(AF.511)  Vlasni čki vrijednosni papiri koji kotiraju na burzi. Takva burza može biti 
priznata burza ili bilo koji drugi oblik sekundarnog tržišta. Dionice koje 
kotiraju na burzi nazivaju se i dionicama uvrštenima na burzu. Postojanje 
navedenih cijena dionica koje kotiraju na burzi zna či da su trenuta čne tržišne 
cijene obi čno dostupne.  
Dionice koje ne kotiraju na burzi 
(AF.512)  Vlasni čki vrijednosni papiri s cijenama koje nisu uvrštene na priznatu burzu 
ili neki drugi oblik sekundarnog tržišta.  
Ostali vlasni čki udjeli (AF.519)  Svi oblici vlasni čkih udjela osim onih navedenih u potkategorijama AF.511 i 
AF.512.  
Udjeli/jedinice u investicijskim 
fondovima (AF.52)  ni čka investicijska poduze ća kroz koja investitori udružuju sredstva za 
ulaganje u financijsku i/ili nefinancijsku aktivu.  
Udjeli/jedinice u nov čanim 
fondovima (AF.521)  Udjele ili jedinice u nov čanim fondovima izdaju nov čani fondovi, a oni su 
investicijski fondovi koji ulažu samo ili prvenstveno u kratkoro čne dužni čke 
instrumente kao što su trezorski zapisi, potvrde o depozitu i komercijalni 
papiri te tako đer u dugoro čne dužni čke instrumente s preostalim krat ­
koro čnim dospije ćem. Udjeli ili jedinice u nov čanim fondovima mogu biti 
prenosivi te se često smatraju zamjenama za depozite.  
Udjeli/jedinice u investicijskim 
fondovima osim nov čanih 
fondova (AF. 522)  Udjeli ili jedinice u investicijskim fondovima osim fondova ili jedinica tržišta 
novca predstavljaju potraživanje dijela vrijednosti investicijskog fonda osim 
nov čanog fonda. Udjele ili jedinice u investicijskim fondovima osim udjela ili 
jedinica u nov čanim fondovima izdaju investicijski fondovi koji ulažu u niz 
aktiva uklju čuju ći dužni čke instrumente, vlasni čke udjele, ulaganja vezana uz 
robu, nekretnine, udjele u drugim investicijskim fondovima i strukturiranu 
aktivu.  
Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava (AF.6)  Financijska aktiva ugovaratelja ili korisnika osiguranja i pasiva osiguravatelja, 
mirovinski fondovi ili izdavatelji standardiziranih jamstava.  
Tehni čke rezerve neživotnog 
osiguranja (AF.61)  Financijska aktiva koja predstavlja potraživanja ugovaratelja osiguranja od 
osiguravaju ćih društava za neživotno osiguranje u obliku isplate nezara đene 
premije ili nastalih potraživanja.  
Životno osiguranje i prava na 
rentu (AF.62)  Financijska aktiva koja predstavlja potraživanja ugovaratelja osiguranja i 
ugovaratelja rente iz tehni čkih pri čuva društava koja pružaju usluge životnog 
osiguranja.  
Mirovinska prava (AF.63)  Financijska aktiva koju postoje ći i budu ći umirovljenici posjeduju s obzirom 
na svojeg upravitelja mirovinskog fonda, odnosno svojeg poslodavca, na 
program koji je poslodavac namijenio za isplatu mirovina kao dio sporazuma 
o naknadi izme đu poslodavca i zaposlenika ili na životnog (ili neživotnog) 
osiguravatelja.  
Potraživanja mirovinskih fondova 
od upravitelja mirovinskih 
fondova (AF.64)  Financijska aktiva koja predstavlja potraživanja mirovinskih fondova od upra ­
vitelja mirovinskih fondova za svaki manjak i financijska aktiva koja pred ­
stavlja potraživanja upravitelja mirovinskih fondova od mirovinskih fondova 
za svaki višak, odnosno kada dohodak od ulaganja premašuje pove ćanje 
prava, a razlika se ispla ćuje upravitelju mirovinskog fonda.  
Prava na nemirovinske koristi 
(AF.65)  Višak neto doprinosa iznad razine naknada kao pove ćanje pasive programa 
osiguranja prema korisnicima.  
Rezervacije za obveze u okviru 
standardiziranih jamstava (AF.66)  Financijska aktiva koju ugovaratelji standardiziranih jamstava imaju s 
obzirom na društva koja pružaju usluge standardiziranih jamstava.  
Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika (AF.7)  Financijska aktiva povezana s odre đenom financijskom aktivom, nefinancij ­
skom aktivom ili indeksom, pomo ću koje se može trgovati specifi čnim 
financijskim rizicima samima za sebe na financijskim tržištima.HR 222 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Klasifikacija aktive  Sažetak  
Financijske izvedenice (AF.71)  Financijska aktiva kao što su opcije, terminski ugovori i kreditne izvedenice. 
Opcije (AF.711), one kojima se može trgovati i one s neslužbenog tržišta 
(OTC), ugovori su koji daju vlasniku opcije pravo, ali ne name ću obvezu, 
kupnje od (call-opcija) ili prodaje (put-opcija) izdavatelju opcije (sastavlja ču 
opcije) financijske ili nefinancijske aktive (osnovni instrument) po unaprijed 
odre đenog cijeni (izvršna cijena) u zadanom razdoblju (ameri čka opcija) ili na 
zadani datum (europska opcija). Na temelju tih osnovnih strategija razvijene 
su brojne kombinirane strategije kao što su medvje đi rasponi kupnje/prodaje, 
bikovski rasponi kupnje/prodaje i leptirovi rasponi opcija. Od navedenih vrsta 
opcija izvedene su razne opcije s kompleksnom strukturom pla ćanja. 
Terminski ugovori (AF.712) su bezuvjetni financijski ugovori prema kojima 
dvije ugovorne strane pristaju razmijeniti odre đenu koli činu osnovne aktive 
(financijske ili nefinancijske) po dogovorenoj ugovornoj cijeni (izvršna cijena) 
na to čno odre đeni datum. 
Kreditne su izvedenice u obliku ugovora terminskog ili opcijskog tipa čija je 
osnovna svrha prijenos kreditnog rizika. Namijenjene su prijenosu rizika od 
neizvršavanja obveza kredita ili vrijednosnih papira. Kao i ostale financijske 
izvedenice, često se sastavljaju prema standardnim okvirnim sporazumima te 
podrazumijevaju založni i grani čni postupak, koji omogu ćavaju izvršavanje 
tržišnog vrednovanja. Prijenos kreditnog rizika odvija se izme đu prodavatelja 
rizika (preuzimatelj vrijednosnih papira) i kupca rizika (prodavatelj vrijedno ­
snih papira) na temelju premije. U slu čaju neispunjenja kreditne obveze 
kupac rizika ispla ćuje gotovinu prodavatelju rizika.  
Dioni čke opcije zaposlenika 
(AF.72)  Financijska aktiva u obliku sporazuma sklopljenog na odre đeni datum (datum 
odobrenja) prema kojemu zaposlenik može kupiti odre đeni broj udjela poslo ­
dav čevih dionica po zadanoj cijeni („izvršna” cijena) ili u navedeno vrijeme 
(datum „opcijskog prava”) ili unutar odre đenog razdoblja (razdoblje „izvrše ­
nja”) koje slijedi neposredno nakon datuma opcijskog prava.  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza 
(AF.8)  Financijska aktiva koja nastaje kao protustavka financijske ili nefinancijske 
transakcije u slu čajevima kada postoji vremenska razlika izme đu te transakcije 
i pripadaju ćeg pla ćanja.  
Trgova čki krediti i predujmovi 
(AF.81)  Financijska aktiva koja proizlazi iz izravnog produženja kredita dobavlja ča 
robe i usluga svojim kupcima i predujmova za rad koji je u tijeku ili tek treba 
biti zapo čet te u obliku prijevremene isplate kupaca za dobra i usluge koji još 
nisu pruženi.  
Ostali ra čuni potraživanja/ob ­
veza, osim trgova čkih kredita i 
predujmova (AF.89)  Financijska aktiva koja proizlazi iz vremenskih razlika izme đu distributivnih 
transakcija ili financijskih transakcija na sekundarnom tržištu i odgovaraju ćeg 
pla ćanja.  
Memorandumske stavke  Sustav sadrži tri memorandumske stavke koje prikazuju aktivu koja nije 
zasebno identificirana u središnjem okviru, a koja je od više profiliranog 
analiti čkog zna čaja. 
Trajna potroša čka dobra (AN.m)  Trajna dobra koju ku ćanstva stje ču radi krajnje potrošnje (odnosno, stavke 
koje ku ćanstva ne koriste kao pri čuve vrijednosti ili koje subjekti koji nisu 
pravne osobe, a ku ćanstva ih posjeduju ne koriste u svrhu proizvodnje).  
Izravna strana ulaganja (AF.m1)  Izravna strana ulaganja uklju čuju dugoro čan odnos koji odražava trajan 
interes rezidentne institucionalne jedinice jednog gospodarstva („izravni inve ­
stitor”) za institucionalnu jedinicu koja se nalazi u drugom gospodarstvu. 
Svrha izravnog investitora jest izvršiti zna čajan stupanj utjecaja na upravljanje 
jedinicom u koju je izvršio ulaganje.  
Nenaplativi zajmovi (AF.m2)  Zajam je nenaplativ kada je isplata kamate ili glavnice najmanje 90 dana 
zakašnjela ili su isplate kamate koje iznose 90 dana ili više kapitalizirane, 
refinancirane ili odgo đene sporazumom ili su pla ćanja zakašnjela manje od 
90 dana, ali postoje drugi opravdani razlozi (kao što je obveznikovo progla ­ 
šenje ste čaja) za sumnju da pla ćanja ne će biti u potpunosti izvršena.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 223
 
PRILOG 7.2.  
PRIKAZ STAVKI OD PO ČETNE BILANCE STANJA DO ZAVRŠNE BILANCE STANJA  
Prilog 7.2. sadržava prikaz od po četne bilance stanja do završne bilance stanja koji sadrži podatke o svakoj 
kategoriji aktive s obzirom na razli čite na čine na koje se vrijednost bilance stanja mijenja: transakcijama ili drugim 
promjenama obujma aktive i vlasni čkih dobitaka i gubitaka.  
Klasifikacija aktive, pasive i 
neto vrijednosti  IV. 
Po četna 
bilanca 
stanja  III.1 i III.2 
Transakcije  III.3.1 
Ostale promjene 
obujma  III.3.2 
Vlasni čki dobici i gubici  
IV.3 
Završna 
bilanca stanja  III.3.2.1 
Neutralni 
vlasni čki 
dobici i 
gubici  III.3.2.2 
Stvarni 
vlasni čki 
dobici i 
gubici  
Nefinancijska aktiva  AN  P.5, NP  K.1, K.2, K.3, 
K.4, K.5, K.61, 
K.62  K.71  K.72  AN  
Proizvedena nefi ­
nancijska aktiva  AN.1  P.5  K.1, K.3, K.4, 
K.5, K.61, K.62  K.71  K.72  AN.1  
Fiksna aktiva (  1 ) AN.11  P.51g, P.51c  K.1, K.3, K.4, 
K.5, K.61, K.62  K.71  K.72  AN.11  
Stanovi  AN.111  P.51g, P.51c  K.1, K.3, K.4, 
K.5, K.61, K.62  K.71  K.72  AN.111  
Ostale zgrade i gra đe­
vinski objekti  AN.112  P.51g, P.51c  K.1, K.3, K.4, 
K.5, K.61, K.62  K.71  K.72  AN.112  
Strojevi i oprema  AN.113  P.51g, P.51c  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AN.113  
Sustavi naoružanja  AN.114  P.51g, P.51c  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AN.114  
Kultivirani biološki 
resursi  AN.115  P.51g, P.51c  K.1, K.3, K.4, 
K.5, K.61, K.62  K.71  K.72  AN.115  
Proizvodi intelektualnog 
vlasništva  AN.117  P.51g, P.51c  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AN.117  
Zalihe prema vrsti zaliha  AN.12  P.52  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AN.12  
Dragocjenosti  AN.13  P.53  K.1, K.3, K.4, 
K.5, K.61, K.62  K.71  K.72  AN.13  
Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  AN.2  NP  K.1, K.21, K.22, 
K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AN.2  
Prirodni resursi  AN.21  NP.1  K.1, K.21, K.22, 
K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AN.21  
Zemljište  AN.211  NP.1  K.1, K.22, K.3, 
K.4, K.5, K.61, 
K.62  K.71  K.72  AN.211  
Rezerve ruda i energije  AN.212  NP.1  K.1, K.21, K.22, 
K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AN.212HR 224 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Klasifikacija aktive, pasive i 
neto vrijednosti  IV. 
Po četna 
bilanca 
stanja  III.1 i III.2 
Transakcije  III.3.1 
Ostale promjene 
obujma  III.3.2 
Vlasni čki dobici i gubici  
IV.3 
Završna 
bilanca stanja  III.3.2.1 
Neutralni 
vlasni čki 
dobici i 
gubici  III.3.2.2 
Stvarni 
vlasni čki 
dobici i 
gubici  
Nekultivirani biološki 
resursi  AN.213  NP.1  K.1, K.21, K.22, 
K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AN.213  
Vodni resursi  AN.214  NP.1  K.1, K.21, K.22, 
K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AN.214  
Ostali prirodni resursi  AN.215  NP.1  K.1, K.22, K.3, 
K.4, K.5, K.61, 
K.62  K.71  K.72  AN.215  
Radijski spektri  AN.2151  NP.1  K.1, K.22, K.3, 
K.4, K.5, K.61, 
K.62  K.71  K.72  AN.2151  
Ostalo  AN.2159  NP.1  K.1, K.21, K.22, 
K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AN.2159  
Ugovori, najam i licence  AN.22  NP.2  K.1, K.22, K.3, 
K.4, K.5, K.61, 
K.62  K.71  K.72  AN.22  
Kupovine umanjene za  
goodwill  i marketinšku 
aktivu  AN.23  NP.3  K.1, K.22, K.3, 
K.4, K.5, K.61, 
K.62  K.71  K.72  AN.23  
Financijska aktiva/ 
pasiva (  2 ) AF F  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AF  
Monetarno zlato i 
posebna prava vu čenja  AF.1  F.1  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AF.1  
Gotovina i depoziti  AF.2  F.2  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AF.2  
Dužni čki instrumenti  AF.3  F.3  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AF.3  
Zajmovi  AF.4  F.4  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AF.4  
Vlasni čki vrijednosni 
papiri i udjeli/jedinice u 
investicijskim fondovima  AF.5  F.5  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AF.5  
ProgramiPrilagodbe 
osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardizi ­
ranih jamstava  AF.6  F.6  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AF.6  
Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposle ­
nika  AF.7  F.7  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AF.7  
Ostali ra čuni potraživa ­
nja/obveza  AF.8  F.8  K.3, K.4, K.5, 
K.61, K.62  K.71  K.72  AF.8  
Neto vrijednost  B.90  B.101  B.102  B.1031  B.1032  B.90  
( 1 ) Memorandumska stavka: AN.m: trajna potroša čka dobra. 
( 2 ) Memorandumske stavke: AF.m1: izravno strano ulaganje; AF.m2: nenaplativi krediti.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 225
 
Izravnavaju će stavke  
B.10  Promjene neto vrijednosti  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera  
B.102  Promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive  
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka  
B.1031  Promjene neto vrijednosti zbog neutralnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka  
B.1032  Promjene neto vrijednosti zbog stvarnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka  
B.90  Neto vrijednost  
Transakcije financijske aktive i pasive  
F Transakcije financijske aktive i pasive  
F.1 Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
F.2 Gotovina i depoziti  
F.3 Dužni čki instrumenti  
F.4 Zajmovi  
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli/jedinice u investicijskim fondovima  
F.6 Osiguranje, mirovinsko osiguranje i standardizirana jamstva  
F.7 Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika  
F.8 Ostali ra čuni potraživanja/obveza  
Transakcije robe i usluga  
P.5 Bruto investicije  
P.51g  Bruto investicije u fiksni kapital  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala (–)  
P.511  Stjecanje umanjeno za otu đenje fiksne aktive  
P.5111  Stjecanje nove fiksne aktive  
P.5112  Stjecanje postoje će fiksne aktive  
P.5113  Otu đenje postoje će fiksne aktive  
P.512  Troškovi prijenosa vlasništva na neproizvedenoj aktivi  
P.52  Promjene zaliha  
P.53  Neto pove ćanje dragocjenostiHR 226 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ostale stavke akumulacije  
NP Stjecanje umanjeno za otu đenje neproizvedene aktive  
NP.1  Stjecanje umanjeno za otu đenje prirodnih resursa  
NP.2  Stjecanje umanjeno za otu đenje ugovora, najma i licenci  
NP.3  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku aktivu  
K.1 Ekonomsko nastajanje aktive  
K.2 Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive  
K.21  Iscrpljivanje prirodnih resursa  
K.22  Ostalo ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive  
K.3 Gubici zbog nepogoda  
K.4 Nenadokna đene zapljene  
K.5 Ostale promjene obujma d. n.  
K.6 Promjene u klasifikaciji  
K.61  Promjene u klasifikaciji i strukturi sektora  
K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i pasive  
K.7 Nominalni vlasni čki dobici i gubici  
K.71  Neutralni vlasni čki dobici i gubici  
K.72  Stvarni vlasni čki dobici i gubiciHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 227
 
POGLAVLJE 8.  
SLIJED RA ČUNA  
UVOD  
8.01. U ovom su poglavlju izneseni detalji ra čuna i bilanci stanja u slijedu ra čuna nacionalnih ra čuna. Tako đer su 
navedene interakcije doma ćeg gospodarstva s inozemstvom u istom slijedu. Ra čun roba i usluga tako đer je opisan 
i odražava ra čunovodstveni identitet predmetne ponude i uporabe roba i usluga. Naposljetku predstavljen je 
integrirani skup ekonomskih ra čuna pri čemu je svaki sektor prikazan u istom ra čunu s agregiranim oblikom 
unosa ra čuna.  
Slijed ra čuna  
8.02. ESA bilježi tokove i stanja u ure đenom skupu ra čuna, koji opisuju kružni tok ekonomske aktivnosti od proiz ­
vodnje i stvaranja dohotka, preko njegove raspodjele i preraspodjele i uporabe za finalnu potrošnju. Na kraju, ESA 
bilježi uporabu onoga što je preostalo u obliku štednje za akumulaciju aktive, financijske i nefinancijske.  
8.03. Svaki od ra čuna prikazuje izvore i uporabe koji se izravnavaju uvo đenjem izravnavaju će stavke, obi čno na strani 
uporaba ra čuna. Izravnavaju ća stavka se prenosi u sljede ći ra čun kao prvi unos na strani izvora.  
Strukturirano bilježenje transakcija prema logi čkoj analizi ekonomskog života daje agregate koji su potrebni za 
prou čavanje institucionalnog sektora ili podsektora, ili ukupnog gospodarstva. Raš člamba ra čuna osmišljena je 
tako da se prikažu najzna čajniji ekonomski podaci, a izravnavaju ća stavka svakog ra čuna je klju čni element 
otkrivenih podataka.  
8.04. Ra čuni su grupirani u tri kategorije:  
(a) teku ći ra čuni se odnose na proizvodnju i povezano stvaranje dohotka, raspodjelu i preraspodjelu dohotka te 
njegovu uporabu u obliku finalne potrošnje.  
Dohodak koji se ne koristi izravno za finalnu potrošnju prikazuje se u izravnavaju ćoj stavki štednje, koja se 
prenosi na ra čune akumulacije kao prvi unos na strani izvora kapitalnog ra čuna;  
(b) ra čuni akumulacije analiziraju razli čite elemente promjena aktive i pasive razli čitih jedinica i omogu ćavaju 
bilježenje promjena neto vrijednosti (razlika izme đu aktive i pasive);  
(c) bilance stanja prikazuju ukupnu aktivu i pasivu na po četku i na kraju ra čunovodstvenog razdoblja, zajedno s 
njihovom neto vrijednoš ću. Tokovi za svaku stavku aktive i pasive koja se bilježi u ra čunima akumulacije 
ponovno se vide u ra čunu promjena bilanca stanja.  
8.05. Slijed ra čuna primjenjuje se na institucionalne jedinice, institucionalne sektore i podsektore te ukupnog gospodar ­
stvo.  
8.06. Izravnavaju će stavke iskazuju se i u bruto i u neto iznosu. Bruto izraz nastaje kad se od izravnavaju ćih stavki ne 
oduzme potrošnja fiksnog kapitala, a neto kad se od izravnavaju ćih stavki oduzme potrošnja fiksnog kapitala. 
Izravnavaju će stavke dohotka je važnije iskazati na neto osnovi, jer je potrošnja kapitala obaveza na raspoloživi 
dohodak koji mora biti ispunjen da bi se zadržalo stanje kapitala gospodarstva.  
8.07. Ra čuni se prikazuju na dva na čina: 
(a) u obliku integriranih ekonomskih ra čuna koji pokazuju ra čune za sve institucionalne sektore, ukupno gospo ­
darstvo i sektor inozemstva u jednoj tablici;  
(b) u obliku slijeda ra čuna koji pružaju iscrpnije podatke. Tablice koje prikazuju svaki ra čun dane su u dijelu ovog 
poglavlja pod naslovom „Slijed ra čuna”.  
8.08. Tablica 8.1. daje sinopti čki prikaz ra čuna, izravnavaju ćih stavki i glavnih agregata: šifra za glavne agregate nije 
prikazana u tablici, ali jednaka je šifri za izravnavaju će stavke, uz dodatak zvjezdice nakon broja. Na primjer, za 
bilancu primarnog dohotka, šifra je B.5g, a jednakovrijedna šifra glavnog agregata bruto nacionalnog dohotka je 
B.5g*.  
8.09. Izravnavaju će su stavke prikazane u tablici u bruto obliku što je nazna čeno uporabom slova „g” u šifri. Za svaku 
takvu šifru postoji neto oblik, kod kojeg je oduzeta procjena za kapitalnu potrošnju. Na primjer, bruto dodana 
vrijednost ima oznaku B.1g, a ekvivalent neto oblika (neto dodana vrijednost) kod koje je oduzeta kapitalna 
potrošnja, ima oznaku B.1n.HR 228 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 229
 Tablica 8.1. — Sinopti čki prikaz ra čuna, izravnavaju ćih stavki i glavnih agregata  
Ra čuni Izravnavaju će stavke  Glavni agregati  
Potpuni slijed ra čuna za institucionalne sektore  
Teku ći 
ra čuni I. Ra čun proizvodnje  I.  Ra čun proizvodnje  B.1g  Dodana vrijednost, bruto  Bruto doma ći 
proizvod (BDP)  
II. Ra čuni raspodjele i 
uporabe dohotka  II.1.  Ra čuni primarne 
raspodjele dohotka  II.1.1.  Ra čun stvaranja 
dohotka  B.2g B.3g  Poslovni višak, bruto 
Mješoviti dohodak, bruto  
II.1.2.  Ra čun raspodjele 
primarnog dohotka  II.1.2.1.  Ra čun poduzetni ­ 
čkog dohotka  B.4g  Poduzetni čki dohodak, 
bruto  
II.1.2.2.  Ra čun alokacije 
ostalog primarnog 
dohotka  B.5g  Bilanca primarnog doho ­
tka, bruto  Bruto nacionalni 
dohodak (BND)  
II.2.  Ra čun sekundarne 
raspodjele dohotka  B.6g  Raspoloživi dohodak, 
bruto  Bruto nacionalni 
raspoloživi dohodak  
II.3.  Ra čun preraspo ­
djele dohotka u 
naturi  B.7g  Prilago đeni raspoloživi 
dohodak, bruto  
II.4.  Ra čun uporabe 
dohotka  II.4.1.  Ra čun uporabe 
raspoloživog 
dohotka  B.8g  Štednja, bruto  Bruto nacionalna 
štednja  
II.4.2.  Ra čun uporabe 
prilago đenog 
raspoloživog 
dohotka  
Ra čuni 
akumula ­
cije III. Ra čuni akumulacije  III.1.  Kapitalni ra čun III.1.1.  Ra čun promjena 
neto vrijednosti 
zbog štednje i 
kapitalnih transfera  B.101  Promjene neto vrijednosti 
zbog štednje i kapitalnih 
transfera  
III.1.2.  Ra čun stjecanja 
nefinancijske aktive  B.9 Neto pozajmljivanje/neto 
uzajmljivanje  
III.2.  Financijski ra čun B.9  Neto pozajmljivanje/neto 
uzajmljivanje
HR 230 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Ra čuni Izravnavaju će stavke  Glavni agregati  
III.3.  Ra čun ostalih 
promjena aktive  III.3.1.  Ra čun ostalih 
promjena obujma 
aktive  B.102  Promjene neto vrijednosti 
zbog ostalih promjena u 
obujmu aktive  
III.3.2.  Ra čuni revaloriza ­
cije B.103  Promjene neto vrijednosti 
zbog nominalnih vlasni ­ 
čkih dobitaka/gubitaka  
III.3.2.1.  Ra čun neutralnih 
vlasni čkih dobita ­
ka/gubitaka  B.1031  Promjene neto vrijednosti 
zbog neutralnih vlasni čkih 
dobitaka/gubitaka  
III.3.2.2.  Ra čun stvarnih 
vlasni čkih dobita ­
ka/gubitaka  B.1032  Promjene neto vrijednosti 
zbog realnih vlasni čkih 
dobitaka/gubitaka  
Bilance 
stanja  IV. Bilance stanja  IV.1.  Po četna bilanca stanja  B.90  Neto vrijednost  Nacionalna vrijed ­
nost  
IV.2.  Promjene u bilanci stanja  B.10  Promjene neto vrijednosti, 
ukupne  Promjene nacionalne 
vrijednosti  
IV.3.  Završna bilanca stanja  B.90  Neto vrijednost  Nacionalna vrijed ­
nost  
Tablica 8.1. — Sinopti čki prikaz ra čuna, izravnavaju ćih stavki i glavnih agregata (nastavak)  
Ra čuni Izravnavaju će stavke  Glavni agregati  
Ra čuni transakcija  
0. Ra čun roba i usluga  
Ra čun sektora inozemstva (inozemni ra čun transakcija)  
Teku ći 
ra čun V. Ra čun sektora 
inozemstva  V.I. Inozemni ra čun 
roba i usluga  B.11  Saldo inozemnog ra čuna 
za roba i usluge  Saldo inozemnog 
ra čuna za roba i 
usluge  
V.II.  Inozemni ra čun 
primarnog dohotka 
i teku ćih transfera  B.12  Saldo inozemnog teku ćeg 
ra čuna Saldo inozemnog 
teku ćeg ra čuna 
Ra čuni 
akumula ­
cije V.III.  Inozemni ra čuni 
akumulacije  V.III.1.  Kapitalni ra čun V.III.1.1.  Promjene neto 
vrijednosti zbog 
salda inozemnog 
teku ćeg ra čuna i 
kapitalnih transfera  B.101  Promjene neto vrijednosti 
zbog salda inozemnog 
teku ćeg ra čuna i kapitalnih 
transfera
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 231
 Ra čuni Izravnavaju će stavke  Glavni agregati  
V.III.1.2.  Ra čun stjecanja 
nefinancijske aktive  B.9 Neto pozajmljivanje/neto 
uzajmljivanje  
V.III.2.  Financijski ra čun B.9  Neto pozajmljivanje/neto 
uzajmljivanje  Neto pozajmljivanje/ 
neto uzajmljivanje  
V.III.3.  Ra čun ostalih 
promjena aktive  V.III.3.1.  Ra čun ostalih 
promjena obujma 
aktive  B.102  Promjene neto vrijednosti 
zbog ostalih promjena 
obujma aktive  
V.III.3.2.  Ra čuni revaloriza ­
cije B.103  Promjene neto vrijednosti 
zbog nominalnih vlasni ­ 
čkih dobitaka/gubitaka  
Bilance 
stanja  V.IV.  Vanjski ra čun 
aktive i pasive  V.IV.1.  Po četna bilanca 
stanja  B.90  Neto vrijednost  Neto vanjska 
financijska pozicija  
V.IV.2.  Promjene u bilanci 
stanja  B.10  Promjene neto vrijednosti  
V.IV.3.  Završna bilanca 
stanja  B.90  Neto vrijednost  Neto vanjska 
financijska pozicija
 SLIJED RA ČUNA  
Teku ći ra čuni 
Ra čun proizvodnje (I.)  
8.10. Ra čun proizvodnje (I.) prikazuje transakcije koje se odnose na proces proizvodnje. On se sastavlja za institucio ­
nalne sektore i za djelatnosti. Izvori na tom ra čunu uklju čuju proizvodnju, a uporabe uklju čuju intermedijarnu 
potrošnju.  
8.11. Ra čun proizvodnje može se koristiti za dobivanje jedne od najvažnijih izravnavaju ćih stavki u sustavu – dodane 
vrijednosti, ili vrijednosti koju stvori jedinica koja je uklju čena u proizvodnu aktivnost – i važnog agregata: bruto 
doma ćeg proizvoda. Dodana vrijednost je s gospodarskog stajališta zna čajan agregat i za institucionalne sektore i 
za djelatnosti.  
8.12. Dodana vrijednost (izravnavaju ća stavka ra čuna) može se izra čunati prije ili nakon odbitka potrošnje fiksnog 
kapitala, tj. bruto ili neto. S obzirom na to da se proizvodnja vrednuje po bazi čnim cijenama, a intermedijarna 
potrošnja po kupovnim cijenama, dodana vrijednost ne uklju čuje poreze umanjene za subvencije na proizvode.  
8.13. Ra čun proizvodnje na razini ukupnoga gospodarstva uklju čuje na strani izvora, osim proizvodnje roba i usluga, 
poreze umanjene za subvencije na proizvode. Tako se omogu ćava dobivanje bruto doma ćeg proizvoda (po 
tržišnim cijenama) kao izravnavaju će stavke. Šifra ove klju čne agregatne izravnavaju će stavke, dodane vrijednosti 
na razini cijelog gospodarstva, prilago đene tržišnim cijenama, je B.1*g, što je BDP po tržišnim cijenama. Šifra neto 
doma ćeg proizvoda (NDP) je B.1*n.  
8.14. Usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene (UFPIM) dodijeljene su korisnicima kao troškovi. Zato dio 
pla ćanja kamata financijskim posrednicima treba ponovno klasificirati kao pla ćanja za usluge, i razvrstati kao 
proizvodnju financijskih posrednika. protuvrijednost je identificirana kao potrošnja korisnika. Na vrijednost BDP-a 
utje če iznos UFPIM-a dodijeljen finalnoj potrošnji, izvozu i uvozu.HR 232 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 233
 Tablica 8.2. — Ra čun I.: ra čun proizvodnje  
Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
3 604  3 604  P.1 OutpuProizvodnja  
3 077  3 077  P.11  Tržišna proizvodnja  
147  147  P.12  Output  za vlastitu finalnu uporabu  
380  380  P.13  Netržišna proizvodnja  
1 883  1 883  17  115  222  52  1 477  P.2  Intermedijarna potrošnja  
133  133  D.21-D.31  Porezi umanjeni za subvencije na proizvode  
1 854  1 854  15  155  126  94  1 331  B.1g/B.1*g  Dodana vrijednost, bruto/bruto doma ći proiz ­
vod 
222  222  3  23  27  12  157  P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  
1 632  1 632  12  132  99  82  1 174  B.1n/B.1*n  Dodana vrijednost, neto/neto doma ći proizvod  
Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
P.1 Proizvodnja  2 808  146  348  270  32  3 604  3 604  
P.11  Tržišna proizvodnja  2 808  146  0  123  0  3 077  3 077  
P.12  Output  za vlastitu finalnu uporabu  0  0  0  147  0  147  147  
P.13  Netržišna proizvodnja  348  32  380  380  
P.2 Intermedijarna potrošnja  1 883  1 883  
D.21-D.31  Porezi umanjeni za subvencije na proizvode  133  133  
B.1g/B.1*g  Dodana vrijednost, bruto/bruto doma ći 
proizvod  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  
B.1n/B.1*n  Dodana vrijednost, neto/neto doma ći proiz ­
vod
 Ra čuni raspodjele i uporabe dohotka (II.)  
8.15. Raspodjela i uporaba dohotka analizira se u četiri faze: primarna raspodjela, sekundarna raspodjela, preraspodjela 
u naturi i uporaba dohotka.  
Prva faza se odnosi na stvaranje dohotka koji proizlazi izravno iz procesa proizvodnje i njegovu raspodjelu 
izme đu proizvodnih čimbenika (rad, kapital) i op će države (putem poreza na proizvodnju i uvoz, i subvencija). 
Prva faza omogu ćava utvr đivanje poslovnog viška (ili mješovitog dohotka u slu čaju ku ćanstava) i primarnog 
dohotka.  
Druga faza prati preraspodjelu dohotka putem transfera, osim socijalnih transfera u naturi i kapitalnih transfera. 
Rezultat je raspoloživi dohodak kao izravnavaju ća stavka.  
U tre ćoj se fazi individualne usluge koje društvu pružaju država i NPUSK-ovi tretiraju kao dio finalne potrošnje 
ku ćanstva i odgovaraju ći dohodak imputiran ku ćanstvima. To se postiže kroz dva ra čuna s prilago đenim stav ­
kama. Uvedeni se ra čun naziva ra čunom preraspodjele dohotka u naturi koji u izvorima pokazuje imputirani 
dodatni dohodak za ku ćanstva, i odgovaraju ću uporabu za državu i NPUSK-ove kao imputirani transfer iz tih 
sektora. To daje izravnavaju ću stavku koja se naziva prilago đeni raspoloživi dohodak, jednaku raspoloživom 
dohotku na razini cjelokupnog gospodarstva, ali razli čitu za sektore ku ćanstava, države i NPUSK-ova.  
U četvrtoj se fazi raspoloživi dohodak prenosi na sljede ći ra čun, uporabu ra čuna raspoloživog dohotka, i to 
pokazuje kako se dohodak troši, pri čemu štednja ostaje izravnavaju ća stavka. Kad se individualne usluge prepoz ­
naju kao potrošnja ku ćanstava kroz ra čun preraspodjele dohotka u naturi, ra čun uporabe prilago đenog raspolo ­ 
živog dohotka pokazuje kako tu mjeru prilago đenog raspoloživog dohotka troše ku ćanstva na socijalne transfere 
u naturi primljene od države i NPUSK-ova, dodaju ći vrijednost socijalnih transfera u naturi finalnoj potrošnji 
ku ćanstva da bi se dobila mjera koja se naziva stvarna finalna potrošnja. Potrošnja države i NPUSK-ova smanjuje 
se za jednak i suprotan iznos tako da kad se izra čuna štednja za sektore države, NPUSK-ova i ku ćanstava, rezultat 
prilagodbe bude jednaka izravnavaju ća stavka štednje za svaki sektor kao pri uobi čajenom postupku.  
Ra čuni primarne raspodjele dohotka (II.1.)  
Ra čun stvaranja dohotka (II.1.1.)  
Prikaz ra čuna stvaranja dohotka po institucionalnom sektoru dan je u tablici 8.3.  
8.16. Ra čun stvaranja dohotka tako đer je prikazan po djelatnostima u stupcima tablica ponude i uporabe.  
8.17. Ra čun stvaranja dohotka predstavlja transakcije primarnog dohotka sa stajališta sektora izvora, a ne sektora 
odredišta.  
8.18. Prikazuje kako dodana vrijednost pokriva naknade zaposlenicima i ostale poreze (umanjenje za subvencije) na 
proizvodnju. Izravnavaju ća stavka je poslovni višak, koji je višak (ili manjak) od proizvodnih djelatnosti prije nego 
što se ura čunaju kamate, najamnina ili troškovi koje proizvodna jedinica:  
(a) mora platiti na financijsku aktivu ili na prirodne resurse — koje je pozajmila ili unajmila;  
(b) mora primiti na financijsku aktivu ili na prirodne resurse čiji je vlasnik.  
8.19. U slu čaju poduze ća koja nisu osnovana kao trgova čka društva u sektoru ku ćanstava, izravnavaju ća stavka ra čuna 
stvaranja dohotka implicitno sadrži element koji odgovara naknadi za rad koji obavlja vlasnik ili članovi njegove 
obitelji. Taj dohodak od samozaposlenosti ima zna čajke nadnica i pla ća te zna čajke dobiti posla koji je obavio 
poduzetnik. Taj se dohodak, ne samo nadnice ni pla će, naziva „mješovitim dohotkom”.  
8.20. U slu čaju proizvodnje usluga smještaja za vlastite potrebe ku ćanstava kod kojih je stanar vlasnik, izravnavaju ća 
stavka ra čuna stvaranja dohotka je poslovni višak (a ne mješoviti dohodak).HR 234 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 235
 Tablica 8.3. — Ra čun II.1.1.: ra čun stvaranja dohotka  
Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
B.1g/B.1*g  Dodana vrijednost, bruto/bruto doma ći proiz ­
vod 
B.1n/B.1*n  Dodana vrijednost, neto/neto doma ći proizvod  
1 150  1 150  11  11  98  44  986  D.1  Naknade zaposlenicima  
950  950  6  11  63  29  841  D.11  Nadnice i pla će 
200  200  5  0  55  5  145  D.12  Socijalni doprinosi poslodavaca  
181  181  4  0  51  4  132  D.121  Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  
168  168  4  0  48  4  122  D.1211  Stvarni doprinosi poslodavaca za mirovinsko 
osiguranje  
13 13  0  0  3  0  10  D.1212  Stvarni doprinosi poslodavca za nemirovinsko 
osiguranje  
19 19  1  0  4  1  13  D.122  Pripisani socijalni doprinosi poslodavaca  
18 18  1  0  4  1  12  D.1221  Imputirani doprinosi poslodavaca za miro ­
vinsko osiguranje  
1 1  0  0  0  0  1  D.1222  Imputirani doprinosi poslodavaca za nemiro ­
vinsko osiguranje  
235  0  235  D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  
141  0  141  D.21  Porezi na proizvode  
121  0  121  D.211  Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV)  
17 0  17  D.212  Porezi i carine na uvoz bez PDV-a  
17 0  17  D.2121  Uvozne carine  
0 0  0  D.2122  Porezi na uvoz bez PDV-a i carina  
3 0  3  D.214  Porezi na proizvode osim PDV-a i poreza na 
uvoz  
94 0  94  1  0  1  4  88  D.29  Ostali porezi na proizvodnju  
– 44  0  – 44  D.3 Subvencije  
– 8 0  – 8  D.31  Subvencije na proizvode
HR 236 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
0 0  0  D.311  Uvozne subvencije  
– 8 0  – 8  D.319  Ostale subvencije na proizvode  
– 36  0  – 36  0  – 1  0  0  – 35  D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  
452  452  3  84  27  46  292  B.2g  Poslovni višak, bruto  
61 61  61  B.3g  Mješoviti dohodak, bruto  
214  214  3  15  27  12  157  P.51c1  Potrošnja fiksnog kapitala u bruto poslovnom 
višku  
8 8  8  P.51c2  Potrošnja fiksnog kapitala u bruto mješovitom 
dohotku  
238  238  0  69  0  34  135  B.2n  Poslovni višak, neto  
53 53  53  B.3n  Mješoviti dohodak, neto  
Tablica 8.3. — Ra čun II.1.1.: ra čun stvaranja dohotka (nastavak)  
Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
B.1g/B.1*g  Dodana vrijednost, bruto/bruto doma ći 
proizvod  1 331  94  126  155  15  1 854  1 854  
B.1n/B.1*n  Dodana vrijednost, neto/neto doma ći proiz ­
vod 1 174  82  99  132  12  1 632  1 632  
D.1 Naknade zaposlenicima  
D.11  Nadnice i pla će 
D.12  Socijalni doprinosi poslodavaca  
D.121  Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 237
 Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
D.1211  Stvarni doprinosi poslodavaca za mirovinsko 
osiguranje  
D.1212  Stvarni doprinosi poslodavaca za nemiro ­
vinsko osiguranje  
D.122  Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca  
D.1221  Imputirani doprinosi poslodavaca za miro ­
vinsko osiguranje  
D.1222  Imputirani doprinosi poslodavaca za nemiro ­
vinsko osiguranje  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  0 
D.21  Porezi na proizvode  0 
D.211  Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV)  0 
D.212  Porezi i carine na uvoz bez PDV-a  0 
D.2121  Uvozne carine  0 
D.2122  Porezi na uvoz bez PDV-a i carina  0 
D.214  Porezi na proizvode osim PDV-a i poreza na 
uvoz  0 
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  0 
D.3 Subvencije  0 
D.31  Subvencije na proizvode  0 
D.311  Uvozne subvencije  0 
D.319  Ostale subvencije na proizvode  0 
D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  0 
B.2g  Poslovni višak, bruto  
B.3g  Mješoviti dohodak, bruto  
B.2n  Poslovni višak, neto  
B.3n  Mješoviti dohodak, neto
 Ra čun raspodjele primarnog dohotka (II.1.2.)  
8.21. Za razliku od ra čuna stvaranja dohotka, ra čun raspodjele primarnog dohotka tretira rezidentne jedinice i insti ­
tucionalne sektore kao primatelje, a ne kao proizvo đače primarnog dohotka.  
8.22. „Primarni dohodak“ je dohodak koji rezidentne jedinice primaju po osnovi njihovog izravnog sudjelovanja u 
proizvodnom procesu te dohodak koji potražuje vlasnik financijske aktive ili prirodnog resursa koji prima u 
zamjenu za davanje nov čanih sredstava ili stavljanje prirodnog resursa na raspolaganje drugoj institucionalnoj 
jedinici.  
8.23. Za sektor ku ćanstava, naknade zaposlenicima (D.1) kao izvor u ra čunu raspodjele primarnog dohotka nije jednak 
unosu D.1 kao uporaba u ra čunu stvaranja dohotka. U ra čunu stvaranja dohotka ku ćanstava, unos uporabe 
pokazuje koliko se pla ća osoblju zaposlenom u sektoru ku ćanstava. U ra čunu raspodjele primarnog dohotka u 
sektoru ku ćanstava, unos na strani izvora pokazuje sve naknade iz zaposlenosti koje je sektor ku ćanstava zaradio 
radom u poduze ćima, državi itd. Stoga je unos ra čuna alokacije za ku ćanstva puno ve ći od unosa u ra čunu 
stvaranja dohotka u sektoru ku ćanstava.  
8.24. Ra čun raspodjele primarnog dohotka (II.1.2.) može se izra čunati samo za institucionalne sektore i podsektore 
zbog toga što je, u slu čaju djelatnosti, nemogu će raš članiti odre đene tokove povezane s financiranjem (pozajm ­
ljivanjem i uzajmljivanjem kapitala) i aktivom.  
8.25. Ra čun raspodjele primarnog dohotka raš članjen je na ra čun poduzetni čkog dohotka (II.1.2.1.) i na ra čun alokacije 
ostalog primarnog dohotka (II.1.2.2.).HR 238 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 239
 Tablica 8.4. — Ra čun II.1.2.: ra čun raspodjele primarnog dohotka  
Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
B.2g  Poslovni višak, bruto  
B.3g  Mješoviti dohodak, bruto  
B.2n  Poslovni višak, neto  
B.3n  Mješoviti dohodak, neto  
6 6  D.1 Naknade zaposlenicima  
6 6  D.11  Nadnice i pla će 
0 0  D.12  Socijalni doprinosi poslodavaca  
0 0  D.121  Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  
0 0  D.1211  Stvarni doprinosi poslodavaca za mirovinsko 
osiguranje  
0 0  D.1212  Stvarni doprinosi poslodavaca za nemirovinsko 
osiguranje  
0 0  D.122  Pripisani socijalni doprinosi poslodavaca  
0 0  D.1221  Imputirani doprinosi poslodavaca za miro ­
vinsko osiguranje  
0 0  D.1222  Imputirani doprinosi poslodavaca za nemiro ­
vinsko osiguranje  
0 D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  
0 D.21  Porezi na proizvode  
0 D.211  Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV)  
0 D.212  Porezi i carine na uvoz bez PDV-a  
0 D.2121  Uvozne carine  
0 D.2122  Porezi na uvoz bez PDV-a i carina
HR 240 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
0 D.214  Porezi na proizvode osim PDV-a i poreza na 
uvoz  
0 D.29  Ostali porezi na proizvodnju  
0 D.3 Subvencije  
0 D.31  Subvencije na proizvode  
0 D.311  Uvozne subvencije  
0 D.319  Ostale subvencije na proizvode  
0 D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  
435  44  391  6  41  42  168  134  D.4  Vlasni čki dohodak  
230  13  217  6  14  35  106  56  D.41  Kamate  
79 17  62  0  15  47  D.42  Raspodijeljeni dohodak društava  
67 13  54  15  39  D.421  Dividende  
12 4  8  0  8  D.422  Povla čenja dohotka iz kvazi-društava  
14 14  0  0  0  D.43  Ponovno uložena zarada od izravnih stranih 
ulaganja  
47 0  47  47  D.44  Ostali dohodak od ulaganja  
25 0  25  25  D.441  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati 
ugovarateljima osiguranja  
8 0  8  8  D.442  Dohodak od ulaganja koji se pla ća iz mirovin ­
skih prava
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 241
 Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
14 0  14  14  D.443  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati 
dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova  
6 0  6  6  D.4431  Dividende koje se mogu pripisati dioni čarima 
zajedni čkih investicijskih fondova  
8 0  8  8  D.4432  Zadržana dobit koja se može pripisati dioni ča­
rima zajedni čkih investicijskih fondova  
653  65  0  27  7  0  31  D.45  Zakupnine  
1 864  1 864  4  1 381  198  27  254  B.5g/B.5*g  Bilanca primarnog dohotka, bruto/nacionalni 
dohodak, bruto  
1 642  1 642  1  1 358  171  15  97  B.5n/B.5*n  Bilanca primarnog dohotka, neto/nacionalni 
dohodak, neto  
Tablica 8.4. — Ra čun II.1.2.: ra čun raspodjele primarnog dohotka (nastavak)  
Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
B.2g  Poslovni višak, bruto  292  46  27  84  3  452  452  
B.3g  Mješoviti dohodak, bruto  61 61  61  
B.2n  Poslovni višak, neto  135  34  0  69  0  238  238  
B.3n  Mješoviti dohodak, neto  53 53  53  
D.1 Naknade zaposlenicima  1 154  1 154  2  1 156
HR 242 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
D.11  Nadnice i pla će 954  954  2  956  
D.12  Socijalni doprinosi poslodavaca  200  200  0  200  
D.121  Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  181  181  0  181  
D.1211  Stvarni doprinosi poslodavaca za mirovinsko 
osiguranje  168  168  0  168  
D.1212  Stvarni doprinosi poslodavaca za nemiro ­
vinsko osiguranje  13 13  0  13  
D.122  Pripisani socijalni doprinosi poslodavaca  19  19  0  19  
D.1221  Imputirani doprinosi poslodavaca za miro ­
vinsko osiguranje  18 18  0  18  
D.1222  Imputirani doprinosi poslodavaca za nemiro ­
vinsko osiguranje  1 1  0  1  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  235  235  235  
D.21  Porezi na proizvode  141  141  141  
D.211  Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV)  121  121  121  
D.212  Porezi i carine na uvoz bez PDV-a  17  17  17  
D.2121  Uvozne carine  17  17  17  
D.2122  Porezi na uvoz bez PDV-a i carina  0  0  0  
D.214  Porezi na proizvode osim PDV-a i poreza na 
uvoz  3 3  3  
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  94  94  94  
D.3 Subvencije  – 44  – 44  – 44  
D.31  Subvencije na proizvode  – 8  – 8  – 8  
D.311  Uvozne subvencije  0  0  0
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 243
 Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
D.319  Ostale subvencije na proizvode  – 8  – 8  – 8  
D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  – 36  – 36  – 36  
D.4 Vlasni čki dohodak  96  149  22  123  7  397  38  435  
D.41  Kamate  33  106  14  49  7  209  21  230  
D.42  Raspodijeljeni dohodak društava  10  25  7  20  0  62  17  79  
D.421  Dividende  10  25  5  13  0  53  14  67  
D.422  Povla čenja dohotka iz kvazi-društava  2  7  9  3  12  
D.43  Ponovno uložena zarada od izravnih stranih 
ulaganja  4 7  0  3  0  14  0  14  
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  8  8  1  30  0  47  0  47  
D.441  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati 
ugovarateljima osiguranja  5 0  0  20  0  25  0  25  
D.442  Dohodak od ulaganja koji se pla ća iz miro ­
vinskih prava  8 8  0  8  
D.443  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati 
dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova  3 8  1  2  0  14  0  14  
D.4431  Dividende koje se mogu pripisati dioni čarima 
zajedni čkih investicijskih fondova  1 3  0  2  0  6  0  6  
D.4432  Zadržana dobit koja se može pripisati dioni ­ 
čarima zajedni čkih investicijskih fondova  2 5  1  0  0  8  0  8  
D.45  Zakupnine  41  3  0  21  0  65  65  
B.5g/B.5*g  Bilanca primarnog dohotka, bruto/nacionalni 
dohodak, bruto  
B.5n/B.5*n  Bilanca primarnog dohotka, neto/nacionalni 
dohodak, neto
 Ra čun poduzetni čkog dohotka (II.1.2.1.)  
8.26. Svrha ra čuna poduzetni čkog dohotka je odrediti izravnavaju ću stavku koja odgovara pojmu teku će dobiti prije 
raspodjele i poreza na dohodak, kako se obi čno koristi u poslovnom ra čunovodstvu.  
8.27. U slu čaju op će države i neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima (NPUSK-ovi), ovaj se ra čun odnosi samo na 
njihove tržišne aktivnosti.  
8.28. Poduzetni čki dohodak odgovara poslovnom višku ili mješovitom dohotku (na strani izvora):  
plus vlasni čki dohodak od vlasništva koji se potražuje na osnovu financijske i druge aktive koja pripada 
poduze ću (na strani izvora),  
minus  kamate na dugovanja koje pla ća poduze će, ostale dohotke od ulaganja i zakupnine koji se pla ćaju na 
zemljište i ostale prirodne resurse koje unajmljuje poduze će (na strani uporaba).  
Vlasni čki dohodak koji se pla ća u obliku dividendi, povla čenja dohotka iz kvazi-društava ili ponovno uložene 
zarade od izravnog stranog ulaganja ne odbija se od poduzetni čkog dohotka.  
Ra čun alokacije ostalog primarnog dohotka (II.1.2.2.)  
8.29. Svrha ra čuna alokacije ostalog primarnog dohotka je vratiti ga iz koncepta poduzetni čkog dohotka u koncept 
primarnog dohotka. Stoga on sadrži elemente primarnog dohotka koji nisu uklju čeni u ra čun poduzetni čkog 
dohotka:  
(a) u slu čaju društava, podijeljene dividende, povla čenja dohotka iz kvazi-društava i ponovno uložene zarade od 
izravnog stranog ulaganja (na strani uporaba);  
(b) u slu čaju ku ćanstava:  
(1) vlasni čki dohodak koji treba platiti, isklju čuju ći najamnine i kamate koje treba platiti u vezi s poduzetni ­ 
čkom djelatnoš ću (na strani uporaba);  
(2) naknade zaposlenicima (na strani izvora);  
(3) vlasni čki dohodak koji se potražuje, isklju čuju ći onaj dohodak koji se potražuje u vezi s djelatnoš ću 
poduze ća (na strani izvora);  
(c) u slu čaju op će države:  
(1) vlasni čki dohodak koji treba platiti, isklju čuju ći onaj koji treba platiti zbog tržišnih aktivnosti (na strani 
uporaba);  
(2) porezi na proizvodnju i uvoz umanjeni za subvencije (na strani izvora);  
(3) vlasni čki dohodak koji se potražuje, isklju čuju ći vlasni čki dohodak koji se potražuje zbog tržišnih aktiv ­
nosti (na strani izvora).HR 244 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 245
 Tablica 8.5. — Ra čun II.2.1.: poduzetni čki dohodak  
Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
B.2g  Poslovni višak, bruto  
B.3g  Mješoviti dohodak, bruto  
B.2n  Poslovni višak, neto  
B.3n  Mješoviti dohodak, neto  
240  240  153  87  D.4  Vlasni čki dohodak  
162  162  106  56  D.41  Kamate  
D.42  Raspodijeljeni dohodak društava  
D.421  Dividende  
D.422  Povla čenja dohotka iz kvazi-društava  
D.43  Ponovno uložena zarada od izravnih stranih 
ulaganja  
47 47  47  D.44  Ostali dohodak od ulaganja  
25 25  25  D.441  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati 
ugovarateljima osiguranja  
8 8  8  D.442  Dohodak od ulaganja koji se pla ća iz mirovin ­
skih prava  
14 14  14  D.443  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati 
dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova  
31 31  0  31  D.45  Zakupnine  
343  343  42  301  B.4g  Poduzetni čki dohodak, bruto  
174  174  30  144  B.4n  Poduzetni čki dohodak, neto
HR 246 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 8.5. — Ra čun II.2.1.: poduzetni čki dohodak (nastavak)  
Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
B.2g  Poslovni višak, bruto  292  46  27  84  3  452  452  
B.3g  Mješoviti dohodak, bruto  61 61  61  
B.2n  Poslovni višak, neto  135  34  0  69  0  238  238  
B.3n  Mješoviti dohodak, neto  53 53  53  
D.4 Vlasni čki dohodak  96  149  245  245  
D.41  Kamate  33  106  139  139  
D.42  Raspodijeljeni dohodak društava  10  25  35  35  
D.421  Dividende  10  25  35  35  
D.422  Povla čenja dohotka iz kvazi-društava  0 0  
D.43  Ponovno uložena zarada od izravnih stranih 
ulaganja  4 7  11  11  
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  8  8  16  16  
D.441  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati 
ugovarateljima osiguranja  5 5  5  
D.442  Dohodak od ulaganja koji se pla ća iz miro ­
vinskih prava  0 0  
D.443  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati 
dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova  3 8  11  11  
D.45  Zakupnine  41  3  44  44  
B.4g  Poduzetni čki dohodak, bruto  
B.4n  Poduzetni čki dohodak, neto
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 247
 Tablica 8.5. — Ra čun II.1.2.2.: ra čun raspodjele primarnog dohotka  
Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11.  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
B.4g  Poduzetni čki dohodak, bruto  
B.4n  Poduzetni čki dohodak, neto  
6 6  D.1 Naknade zaposlenicima  
6 6  D.11  Nadnice i pla će 
D.12  Socijalni doprinosi poslodavaca  
D.121  Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  
D.122  Pripisani socijalni doprinosi poslodavaca  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  
D.21  Porezi na proizvode  
D.211  Porez na dodanu vrijednost (PDV)  
D.212  Porezi i carine na uvoz bez PDV-a  
D.2121  Uvozne carine  
D.2122  Porezi na uvoz bez PDV-a i carina  
D.214  Porezi na proizvode osim PDV-a i poreza na 
uvoz  
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  
D.3 Subvencije  
D.31  Subvencije na proizvode  
D.311  Uvozne subvencije
HR 248 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11.  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
D.319  Ostale subvencije na proizvode  
D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  
214  63  151  6  41  42  15  47  D.4  Vlasni čki dohodak  
68 13  55  6  14  35  D.41  Kamate  
98 36  62  15  47  D.42  Raspodijeljeni dohodak društava  
54 0  54  15  39  D.421  Dividende  
44 36  8  8  D.422  Povla čenja dohotka iz kvazi-društava  
14 14  0  D.43  Ponovno uložena zarada od izravnih stranih 
ulaganja  
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  
D.441  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati 
ugovarateljima osiguranja  
D.442  Dohodak od ulaganja koji se pla ća iz mirovin ­
skih prava  
D.443  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati 
dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova  
34 34  0  27  7  D.45  Zakupnine  
1 864  1 864  4  1 381  198  27  254  B.5g/B.5*g  Bilanca primarnog dohotka, bruto/nacionalni 
dohodak, bruto  
1 642  1 642  1  1 358  171  15  97  B.5n/B.5*n  Bilanca primarnog dohotka, neto/nacionalni 
dohodak, neto
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 249
 Tablica 8.5. — Ra čun II.1.2.2.: ra čun raspodjele primarnog dohotka (nastavak)  
Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
B.4g  Poduzetni čki dohodak, bruto  301  42  343  343  
B.4n  Poduzetni čki dohodak, neto  144  30  174  174  
D.1 Naknade zaposlenicima  1 154  1 154  2  1 156  
D.11  Nadnice i pla će 954  954  2  956  
D.12  Socijalni doprinosi poslodavaca  200  200  200  
D.121  Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  181  181  181  
D.122  Pripisani socijalni doprinosi poslodavaca  19  19  19  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  235  235  235  
D.21  Porezi na proizvode  141  141  141  
D.211  Porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV)  121  121  121  
D.212  Porezi i carine na uvoz bez PDV-a  17  17  17  
D.2121  Uvozne carine  17  17  17  
D.2122  Porezi na uvoz bez PDV-a i carina  0  0  0  
D.214  Porezi na proizvode osim PDV-a i poreza na 
uvoz  3 3  3  
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  94  94  94  
D.3 Subvencije  – 44  – 44  – 44  
D.31  Subvencije na proizvode  – 8  – 8  – 8
HR 250 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
D.311  Uvozne subvencije  0  0  0  
D.319  Ostale subvencije na proizvode  – 8  – 8  – 8  
D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  – 36  – 36  – 36  
D.4 Vlasni čki dohodak  22  123  7  152  38  190  
D.41  Kamate  14 49  7  70  21  91  
D.42  Raspodijeljeni dohodak društava  7  20  0  27  17  44  
D.421  Dividende  5 13  0  18  14  32  
D.422  Povla čenja dohotka iz kvazi-društava  2  7  0  9  3  12  
D.43  Ponovno uložena zarada od izravnih stranih 
ulaganja  0 3  0  3  0  3  
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  1  30  0  31  0  31  
D.441  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati 
ugovarateljima osiguranja  0 20  0  20  0  20  
D.442  Dohodak od ulaganja koji se pla ća iz miro ­
vinskih prava  0 8  0  8  0  8  
D.443  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati 
dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova  1 2  0  3  0  3  
D.45  Zakupnine  0 21  0  21  21  
B.5g/B.5*g  Bilanca primarnog dohotka, bruto/nacionalni 
dohodak, bruto  
B.5n/B.5*n  Bilanca primarnog dohotka, neto/nacionalni 
dohodak, neto
 Ra čun sekundarne raspodjele dohotka (II.2.)  
8.30. Ra čun sekundarne raspodjele dohotka pokazuje kako se bilanca primarnog dohotka jednog institucionalnog 
sektora alocira preraspodjelom: teku ćih poreza na dohodak, bogatstva itd., socijalnih doprinosa i naknada (isklju ­ 
čuju ći socijalne transfere u naturi) i ostalih teku ćih transfera.  
8.31. Izravnavaju ća stavka ovog ra čuna je raspoloživi dohodak koji odražava teku će transakcije i predstavlja iznos 
raspoloživ za finalnu potrošnju ili štednju.  
8.32. Socijalni doprinosi bilježe se na strani uporaba u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka ku ćanstava i na strani 
izvora u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka institucionalnih sektora koji upravljaju socijalnim osiguranjem. 
Kada ih upla ćuju poslodavci za svoje zaposlenike, oni se prvo uklju čuju u kategoriju naknada zaposlenicima, na 
strani uporaba u ra čunu stvaranja dohotka poslodavca, budu ći da oni čine dio troškova pla ća; tako đer se bilježe 
kao naknade zaposlenicima na strani izvora ra čuna raspodjele primarnog dohotka ku ćanstava, budu ći da odgo ­
varaju naknadama ku ćanstvima.  
Socijalni doprinosi prikazani na strani uporaba u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka ku ćanstava iskazani su 
bez troškova usluga mirovinskih fondova i ostalih osiguravaju ćih društava, čiji se ukupni izvori, ili dio njih, sastoje 
od stvarnih socijalnih doprinosa.  
U tablici je prikazana prilagodbena stavka za zara čunate usluge programa socijalnog osiguranja. Neto socijalni 
doprinosi (D.61) bilježe se bez tih davanja, a zato jer ih je teško raspodijeliti po komponentama stavke D.61, ti su 
doprinosi prikazani u bruto iznosu u tablici s navedenim uslugama. D.61 je zbroj tih komponenti, bez prila ­
godbene stavke.  
Ra čun preraspodjele dohotka u naturi (II.3.)  
8.33. Ra čun preraspodjele dohotka u naturi daje širu sliku dohotka ku ćanstava uklju čivanjem tokova koji odgovaraju 
uporabi pojedina čnih roba i usluga koju ta ku ćanstva dobivaju besplatno od države i NPUSK-ova, tj. socijalnim 
transferima u naturi. To olakšava usporedbe tijekom vremena kada postoje razlike ili nastanu promjene ekonom ­
skih i društvenih uvjeta, te upotpunjuje analizu uloge op će države u preraspodjeli dohotka.  
8.34. Socijalni transferi u naturi bilježe se na strani izvora ra čuna preraspodjele dohotka u naturi za ku ćanstava, a na 
strani uporaba u slu čaju op će države i neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima (NPUSK-ovi).  
8.35. Izravnavaju ća stavka ra čuna preraspodjele dohotka u naturi je prilago đeni raspoloživi dohodak i prvi unos na 
strani izvora u ra čunu uporabe prilago đenog raspoloživog dohotka (II.4.2.).HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 251
 HR 252 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 8.6. — Ra čun II.2.: ra čun sekundarne raspodjele dohotka  
Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
B.5g/B.5*g  Bilanca primarnog dohotka, bruto/nacionalni 
dohodak, bruto  
B.5n/B.5*n  Bilanca primarnog dohotka, neto/nacionalni 
dohodak, neto  
1 229  17  1 212  7  582  248  277  98  Teku ći transferi  
213  1  212  0  178  0  10  24  D.5  Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo i sl.  
204  1  203  0  176  0  7  20  D.51  Porezi na dohodak  
9 9  0  2  0  3  4  D.59  Ostali teku ći porezi  
333  0  333  333  D.61  Neto socijalni doprinosi  
181  0  181  181  D.611  Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  
168  0  168  168  D.6111  Stvarni doprinosi poslodavaca za mirovinsko 
osiguranje  
13 0  13  13  D.6112  Stvarni doprinosi poslodavaca za nemirovinsko 
osiguranje  
19 0  19  19  D.612  Pripisani socijalni doprinosi poslodavaca  
18 0  18  18  D.6121  Imputirani doprinosi poslodavaca za miro ­
vinsko osiguranje  
1 0  1  1  D.6122  Imputirani doprinosi poslodavaca za nemiro ­
vinsko osiguranje  
129  0  129  129  D.613  Stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava  
115  0  115  115  D.6131  Stvarni doprinosi ku ćanstava za mirovinsko 
osiguranje  
14 0  14  14  D.6132  Stvarni doprinosi ku ćanstava za nemirovinsko 
osiguranje  
10 0  10  10  D.614  Dodatni socijalni doprinosi ku ćanstava  
8 0  8  8  D.6141  Dodatni doprinosi ku ćanstava za mirovinsko 
osiguranje
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 253
 Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
2 0  2  2  D.6142  Dodatni doprinosi ku ćanstava za nemirovinsko 
osiguranje  
– 6 0  – 6  – 6  D.61SC  Zara čunate usluge programa socijalnog osigu ­
ranja  
384  0  384  5  0  112  205  62  D.62  Socijalne naknade osim socijalnih transfera u 
naturi  
53 0  53  53  D.621  Socijalne naknade u novcu  
45 0  45  45  D.6211  Socijalne naknade za mirovinsko osiguranje u 
novcu  
8 0  8  8  D.6212  Socijalne naknade za nemirovinsko osiguranje 
u novcu  
279  0  279  5  0  7  205  62  D.622  Ostale naknade socijalnog osiguranja  
250  0  250  3  0  5  193  49  D.6221  Ostale naknade socijalnog mirovinskog osigu ­
ranja  
29 0  29  2  0  2  12  13  D.6222  Ostale naknade socijalnog nemirovinskog 
osiguranja  
52 52  52  D.623  Naknade socijalne pomo ći u novcu  
299  16  283  2  71  136  62  12  D.7  Ostali teku ći transferi  
58 2  56  0  31  4  13  8  D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  
44 1  43  0  31  4  0  8  D.711  Neto premije neposrednog neživotnog osigu ­
ranja  
14 1  13  13  D.712  Neto premije neživotnog reosiguranja  
60 12  48  48  D.72  Potraživanja od neživotnog osiguranja  
45 0  45  45  D.721  Potraživanja od neposrednog neživotnog 
osiguranja  
15 12  3  3  D.722  Potraživanja od neživotnog reosiguranja  
96 0  96  96  D.73  Teku ći transferi unutar sektora op će države  
23 1  22  22  D.74  Teku ća me đunarodna suradnja
HR 254 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
53 1  52  2  40  5  1  4  D.75  Razni teku ći transferi  
36 0  36  0  29  5  1  1  D.751  Teku ći transferi neprofitnim ustanovama koje 
služe ku ćanstvima (NPUSK)  
8 1  7  7  D.752  Teku ći transferi izme đu ku ćanstava  
9 0  9  2  4  0  0  3  D.759  Ostali razni teku ći transferi  
9 9  9  D.76  Vlastita sredstva EU-a iz PDV-a i BND-a  
1 826  1 826  37  1 219  317  25  228  B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  
1 604  1 604  34  1 196  290  13  71  B.6n  Raspoloživi dohodak, neto  
Tablica 8.6. — Ra čun II.2.: ra čun sekundarne raspodjele dohotka (nastavak)  
Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
B.5g/B.5*g  Bilanca primarnog dohotka, bruto/nacionalni 
dohodak, bruto  254  27  198  1 381  4  1 864  1 864  
B.5n/B.5*n  Bilanca primarnog dohotka, neto/nacionalni 
dohodak, neto  97 15  171  1 358  1  1 642  1 642  
Teku ći transferi  72  275  367  420  40  1 174  55  1 229  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo i sl.  213  213  0  213  
D.51  Porezi na dohodak  204  204  0  204  
D.59  Ostali teku ći porezi  9  9  9  
D.61  Neto socijalni doprinosi  66  212  50  0  5  333  0  333
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 255
 Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
D.611  Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  31  109  38  0  3  181  0  181  
D.6111  Stvarni doprinosi poslodavaca za mirovinsko 
osiguranje  27 104  35  0  2  168  0  168  
D.6112  Stvarni doprinosi poslodavaca za nemiro ­
vinsko osiguranje  4 5  3  0  1  13  0  13  
D.612  Pripisani socijalni doprinosi poslodavaca  12  2  4  0  1  19  0  19  
D.6121  Imputirani doprinosi poslodavaca za miro ­
vinsko osiguranje  12 1  4  0  1  18  0  18  
D.6122  Imputirani doprinosi poslodavaca za nemiro ­
vinsko osiguranje  0 1  0  0  0  1  0  1  
D.613  Stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava  25  94  9  0  1  129  0  129  
D.6131  Stvarni doprinosi ku ćanstava za mirovinsko 
osiguranje  19 90  6  0  0  115  0  115  
D.6132  Stvarni doprinosi ku ćanstava za nemirovinsko 
osiguranje  6 4  3  0  1  14  0  14  
D.614  Dodatni socijalni doprinosi ku ćanstava  10  10  0  10  
D.6141  Dodatni doprinosi ku ćanstava za mirovinsko 
osiguranje  8 8  0  8  
D.6142  Dodatni doprinosi ku ćanstava za nemiro ­
vinsko osiguranje  2 2  0  2  
D.61SC  Zara čunate usluge programa socijalnog 
osiguranja  2 3  1  6  0  6  
D.62  Socijalne naknade osim socijalnih transfera u 
naturi  384  384  0  384  
D.621  Naknade socijalne sigurnosti u novcu  53  53  0  53  
D.6211  Naknade socijalnog mirovinskog osiguranja u 
novcu  45 45  0  45  
D.6212  Naknade socijalnog nemirovinskog osiguranja 
u novcu  8 8  0  8  
D.622  Ostale naknade socijalnog osiguranja  279  279  0  279
HR 256 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
D.6221  Ostale naknade socijalnog mirovinskog 
osiguranja  250  250  0  250  
D.6222  Ostale naknade socijalnog nemirovinskog 
osiguranja  29 29  0  29  
D.623  Naknade socijalne pomo ći u novcu  52  52  0  52  
D.7 Ostali teku ći transferi  6  62  104  36  36  244  55  299  
D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  47  47  11  58  
D.711  Neto premije neposrednog neživotnog osigu ­
ranja  44 44  44  
D.712  Neto premije neživotnog reosiguranja  3  3  11  14  
D.72  Potraživanja od neživotnog osiguranja  6  15  1  35  0  57  3  60  
D.721  Potraživanja od neposrednog neživotnog 
osiguranja  6 1  35  42  3  45  
D.722  Potraživanja od neživotnog reosiguranja  15  15  0  15  
D.73  Teku ći transferi unutar sektora op će države  96  96  0  96  
D.74  Teku ća me đunarodna suradnja  1  1  22  23  
D.75  Razni teku ći transferi  0  0  6  1  36  43  10  53  
D.751  Teku ći transferi neprofitnim ustanovama koje 
služe ku ćanstvima (NPUSK)  36 36  36  
D.752  Teku ći transferi izme đu ku ćanstava  1  1  7  8  
D.759  Ostali razni teku ći transferi  6  6  3  9  
D.76  Vlastita sredstva EU-a iz PDV-a i BND-a  9 9  
B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  
B.6n  Raspoloživi dohodak, neto
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 257
 Tablica 8.7. — Ra čun II.3.: ra čun raspodjele dohotka u naturi  
Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  
B.6n  Raspoloživi dohodak, neto  
215  215  31  184  D.63  Socijalni transferi u naturi  
211  211  31  180  D.631  Socijalni transferi u naturi — netržišna proiz ­
vodnja  
4 4  4  D.632  Socijalni transferi u naturi — kupljena tržišna 
proizvodnja  
1 826  1 826  6  1 434  133  25  228  B.7g  Prilago đeni raspoloživi dohodak, bruto  
1 604  1 604  3  1 411  106  13  71  B.7n  Prilago đeni raspoloživi dohodak, neto  
Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  228  25  317  1 219  37  1 826  1 826  
B.6n  Raspoloživi dohodak, neto  71  13  290  1 196  34  1 604  1 604  
D.63  Socijalni transferi u naturi  215  215  215  
D.631  Socijalni transferi u naturi — netržišna 
proizvodnja  211  211  211  
D.632  Socijalni transferi u naturi — kupljena tržišna 
proizvodnja  4 4  4  
B.7g  Prilago đeni raspoloživi dohodak, bruto  
B.7n  Prilago đeni raspoloživi dohodak, neto
 Ra čun uporabe dohotka (II.4.)  
8.36. Za institucionalne sektore s finalnom potrošnjom, ra čun uporabe dohotka pokazuje kako se raspoloživi dohodak 
(ili prilago đeni raspoloživi dohodak) dijeli na izdatke za finalnu potrošnju (ili stvarnu finalnu potrošnje) i štednju.  
8.37. U sustavu, finalnu potrošnju imaju samo op ća država, neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima (NPUSK-ovi) i 
ku ćanstva. Osim toga, ra čun uporabe dohotka uklju čuje kod ku ćanstva i mirovinskih fondova prilagodbenu stavku 
(D.8 — prilagodba za promjene u mirovinskim pravima), koja se odnosi na na čin na koji se bilježe transakcije 
izme đu ku ćanstava i mirovinskih fondova. To je objašnjeno u poglavlju o distributivnim transakcijama, stavak 
4.141.  
Ra čun uporabe raspoloživog dohotka (II.4.1.)  
8.38. Ra čun uporabe raspoloživog dohotka uklju čuje izdatke za finalnu potrošnju koji financiraju razli čiti sektori: 
ku ćanstva, op ća država i neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima.  
8.39. Izravnavaju ća stavka ra čuna uporabe raspoloživog dohotka je štednja.  
Ra čun uporabe prilago đenog raspoloživog dohotka (II.4.2.)  
8.40. Ovaj je ra čun povezan s ra čunom preraspodjele dohotka u naturi (II.3.). Ra čun uporabe prilago đenog raspoloživog 
dohotka uklju čuje stvarnu finalnu potrošnju, koja odgovara vrijednosti roba i usluga koje su stvarno na raspo ­
laganju ku ćanstvima u svrhu finalne potrošnje, čak i ako njihovo stjecanje financiraju op ća država ili neprofitne 
ustanove koje služe ku ćanstvima.  
Dakle, stvarna finalna potrošnja op će države i neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima (NPUSK-ovi) odgovara 
samo zajedni čkoj finalnoj potrošnji.  
8.41. Na razini ukupnog gospodarstva, izdaci za finalnu potrošnju i stvarna finalna potrošnja su jednaki; razlikuje se 
jedino raspodjela po institucionalnim sektorima. Isto vrijedi za raspoloživi dohodak i prilago đeni raspoloživi 
dohodak.  
8.42. Štednja je izravnavaju ća stavka u obje verzije ra čuna uporabe dohotka. Njezina vrijednost istovjetna je za sve 
sektore, bez obzira na to dobiva li se oduzimanjem izdataka za finalnu potrošnju od raspoloživog dohotka ili 
oduzimanjem stvarne finalne potrošnje od prilago đenog raspoloživog dohotka.  
8.43. Štednja je (pozitivan ili negativan) iznos koji proizlazi iz teku ćih transakcija, a koji uspostavlja vezu s akumula ­
cijom. Ako je štednja pozitivna, nepotrošeni dohodak koristi se za stjecanje aktive ili za otpla ćivanje obveza. Ako 
je štednja negativna, odre đena aktiva se likvidira ili se neke obveze pove ćavaju.HR 258 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 259
 Tablica 8.8. — Ra čun II.4.1.: ra čun uporabe raspoloživog dohotka  
Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  
B.6n  Raspoloživi dohodak, neto  
1 399  1 399  32  1 015  352  P.3  Izdaci za finalnu potrošnju  
1 230  1 230  31  1 015  184  P.31  Izdaci za individualnu potrošnju  
169  169  1  168  P.32  Izdaci za zajedni čku potrošnju  
11 0  11  0  0  11  0  D.8  Prilagodba za promjene u mirovinskim pravima  
427  427  5  215  – 35  14  228  B.8g  Štednja, bruto  
205  205  2  192  – 62  2  71  B.8n  Štednja, neto  
– 13  – 13  B.12  Saldo teku ćeg ra čuna inozemstva  
Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  228  25  317  1 219  37  1 826  1 826  
B.6n  Raspoloživi dohodak, neto  71  13  290  1 196  34  1 604  1 604  
P.3. Izdaci za finalnu potrošnju  1 399  1 399  
P.31  Izdaci za individualnu potrošnju  1 230  1 230  
P.32  Izdaci za zajedni čku potrošnju  169  169  
D.8 Prilagodba za promjene u mirovinskim 
pravima  11 11  0  11  
B.8g  Štednja, bruto  
B.8n  Štednja, neto  
B.12  Saldo teku ćeg ra čuna inozemstva
HR 260 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 8.9. — Ra čun II.4.2.: ra čun uporabe prilago đenog raspoloživog dohotka  
Uporabe  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
B.7g  Prilago đeni raspoloživi dohodak, bruto  
B.7n  Prilago đeni raspoloživi dohodak, neto  
1 399  1 399  1  1 230  168  P.4  Stvarna finalna potrošnja  
1 230  1 230  1 230  P.41  Stvarna individualna potrošnja  
169  169  1  168  P.42  Stvarna zajedni čka potrošnja  
11 0  11  0  0  11  0  D.8  Prilagodba za promjene u mirovinskim pravima  
427  427  5  215  – 35  14  228  B.8g  Štednja, bruto  
205  205  2  192  – 62  2  71  B.8n  Štednja, neto  
– 13  – 13  B.12  Saldo teku ćeg ra čuna inozemstva  
Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
B.7g  Prilago đeni raspoloživi dohodak, bruto  228  25  133  1 434  6  1 826  1 826  
B.7n  Prilago đeni raspoloživi dohodak, neto  71  13  106  1 411  3  1 604  1 604  
P.4 Stvarna finalna potrošnja  1 399  1 399  
P.41  Stvarna individualna potrošnja  1 230  1 230  
P.42  Stvarna zajedni čka potrošnja  169  169  
D.8 Prilagodba za promjene u mirovinskim 
pravima  11 11  0  11  
B.8g  Štednja, bruto  
B.8n  Štednja, neto  
B.12  Saldo teku ćeg ra čuna inozemstva
 Ra čuni akumulacije (III.)  
8.44. Ra čuni akumulacije su ra čuni tokova. Oni bilježe razli čite uzroke promjena aktive i pasive jedinica te promjene 
njihovih neto vrijednosti.  
8.45. Promjene aktive bilježe se na lijevoj strani ra čuna (plus ili minus), promjene pasive i neto vrijednosti na desnoj 
strani (plus ili minus).  
Kapitalni ra čun (III.1.)  
8.46. Kapitalni ra čun bilježi stjecanje umanjeno za otu đenje nefinancijske aktive rezidentnih jedinica i mjeri promjene 
neto vrijednosti zbog štednje (posljednja izravnavaju ća stavka u teku ćim ra čunima) i kapitalnih transfera.  
8.47. Kapitalni ra čun omogu ćava utvr đivanje u kojoj je mjeri stjecanje umanjeno za otu đenje nefinancijske aktive 
financirano iz štednje i kapitalnih transfera. Kapitalni ra čun prikazuje neto pozajmljivanje koje odgovara iznosu 
koji je na raspolaganju jednoj jedinici ili sektoru u svrhu financiranja, izravno ili neizravno, drugih jedinica ili 
sektora, ili neto uzajmljivanje koje odgovara iznosu koji jedna jedinica ili sektor mora uzajmiti od drugih jedinica 
ili sektora.  
Ra čun promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera (III.1.1.)  
8.48. Ovaj ra čun omogu ćava utvr đivanje promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera, koji odgovara 
neto štednji uve ćanoj za primljene kapitalne transfere i umanjenoj za dane kapitalne transfere.  
Ra čun stjecanja nefinancijske aktive (III.1.2.)  
8.49. Ovaj ra čun bilježi stjecanje umanjeno za otu đenje nefinancijske aktive kako bi se iz koncepta promjene neto 
vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera vratilo na neto uzajmljivanje ili pozajmljivanje.  
Financijski ra čun (III.2.)  
8.50. Financijski ra čun bilježi, po vrsti financijskog instrumenta, promjene financijske aktive i pasive koje čine neto 
uzajmljivanje ili pozajmljivanje. S obzirom na to da bi one trebale odgovarati financijskom višku ili deficitu 
izravnavaju ćih stavki kapitalnog ra čuna, prenesenom na ovaj ra čun kao prvi unos promjene pasive i neto 
vrijednosti, na ovom ra čunu nema izravnavaju će stavke.  
8.51. Klasifikacija aktive i pasive koja se koristi u financijskom ra čunu istovjetna je onoj koja se koristi u bilancama 
stanja.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 261
 HR 262 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 8.10. — Ra čun III.1.1.: ra čun promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera  
Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
B.8n  Štednja, neto  
B.12  Saldo teku ćeg ra čuna inozemstva  
D.9r  Kapitalni transferi, primljeni  
D.91r  Porezi na kapital, primljeni  
D.92r  Investicijske potpore, primljene  
D.99r  Ostali kapitalni transferi, primljeni  
D.9p  Kapitalni transferi, pla ćeni 
D.91p  Porezi na kapital, pla ćeni 
D.92p  Investicijske potpore, pla ćene 
D.99p  Ostali kapitalni transferi, pla ćeni 
192  – 29  221  20  236  – 81  – 16  62  B.101  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapi ­
talnih transfera  
Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
B.8n  Štednja, neto  71  2  – 62  192  2  205  205  
B.12  Saldo teku ćeg ra čuna inozemstva  – 13  – 13  
D.9r  Kapitalni transferi, primljeni  33  0  6  23  0  62  4  66
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 263
 Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
D.91r  Porezi na kapital, primljeni  2  2  2  
D.92r  Investicijske potpore, primljene  23  0  0  0  0  23  4  27  
D.99r  Ostali kapitalni transferi, primljeni  10  4  23  37  37  
D.9p  Kapitalni transferi, pla ćeni – 16  – 7  – 34  – 5  – 3  – 65  – 1  – 66  
D.91p  Porezi na kapital, pla ćeni 0  0  0  – 2  0  – 2  0  – 2  
D.92p  Investicijske potpore, pla ćene – 27  – 27  – 27  
D.99p  Ostali kapitalni transferi, pla ćeni – 16  – 7  – 7  – 3  – 3  – 36  – 1  – 37  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera  88 – 5  – 90  210  – 1  202  – 10  192  
Tablica 8.11. — Ra čun III.1.2.: ra čun stjecanja nefinancijske aktive  
Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapi ­
talnih transfera  
414  414  5  55  38  8  308  P.5g  Bruto investicije  
192  192  2  32  11  – 4  151  P.5n  Neto investicije  
376  376  5  48  35  8  280  P.51g  Bruto investicije u fiksni kapital  
359  359  5  48  35  8  263  P.511  Stjecanje umanjeno za otu đenje fiksne aktive  
358  358  5  45  38  8  262  P.5111  Stjecanje nove fiksne i aktive  
9 9  1  3  0  0  5  P.5112  Stjecanje postoje će fiksne aktive  
– 8 – 8  – 1  0  – 3  – 4  P.5113  Otu đenje postoje će fiksne aktive  
17 17  17  P.512  Troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene 
aktive
HR 264 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
– 222  – 222  – 3  – 23  – 27  – 12  – 157  P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  
28 28  0  2  0  0  26  P.52  Promjene zaliha  
10 10  0  5  3  0  2  P.53  Stjecanje umanjeno za otu đenje dragocjenosti  
0 0  1  4  2  0  – 7  NP  Stjecanje umanjeno za otu đenje neproizvedene 
aktive  
0 0  1  3  2  0  – 6  NP.1  Stjecanje umanjeno za otu đenje prirodnih 
resursa  
0 0  0  0  1  0  0  – 1  NP.2  Stjecanje umanjeno za otu đenje ugovora, 
najmova i licenci  
0 0  0  0  0  NP.3  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
0 – 10  10  – 4  174  – 103  – 1  – 56  B.9  Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–)  
Tablica 8.11. — Ra čun III.1.2.: ra čun stjecanja nefinancijske aktive (nastavak)  
Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera  88 – 5  – 90  210  – 1  202  – 10  192  
P.5g  Bruto investicije  414  414  
P.5n  Neto investicije  192  192  
P.51g  Bruto investicije u fiksni kapital  376  376  
P.511  Stjecanje umanjeno za otu đenje fiksne 
imovine  359  359
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 265
 Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
P.5111  Stjecanje nove fiksne aktive  358  358  
P.5112  Stjecanje postoje će fiksne aktive  9 9  
P.5113  Otu đenje postoje će fiksne aktive  – 8 – 8  
P.512  Troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene 
aktive  17 17  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  – 222  – 222  
P.52  Promjene zaliha  28 28  
P.53  Stjecanje umanjeno za otu đenje dragocjenosti  10 10  
NP Stjecanje umanjeno za otu đenje neproizve ­
dene aktive  0 0  
NP.1  Stjecanje umanjeno za otu đenje prirodnih 
resursa  0 0  
NP.2  Stjecanje umanjeno za otu đenje ugovora, 
najmova i licenci  
NP.3  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–)  
Tablica 8.12. — Ra čun III.2.: financijski ra čun 
Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–)  
483  47  436  2  189  – 10  172  83  F  Neto stjecanje financijske imovine
HR 266 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
0 1  – 1  – 1  F.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
0 1  – 1  – 1  F.11  Monetarno zlato  
0 0  0  0  F.12  Posebna prava vu čenja  
100  11  89  2  64  – 26  10  39  F.2  Gotovina i depoziti  
36 3  33  1  10  2  15  5  F.21  Gotovina  
28 2  26  1  27  – 27  – 5  30  F.22  Prenosivi depoziti  
– 5 – 5  – 5  F.221  Me đubankovne pozicije  
33 2  31  1  27  – 27  0  30  F.229  Ostali prenosivi depoziti  
36 6  30  0  27  – 1  0  4  F.29  Ostali depoziti  
95 9  86  – 1  10  4  66  7  F.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
29 2  27  0  3  1  13  10  F.31  Kratkoro čni 
66 7  59  – 1  7  3  53  – 3  F.32  Dugoro čni 
82 4  78  0  3  3  53  19  F.4  Zajmovi  
25 3  22  0  3  1  4  14  F.41  Kratkoro čni 
57 1  56  0  0  2  49  5  F.42  Dugoro čni 
119  12  107  0  66  3  28  10  F.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  
103  12  91  0  53  3  25  10  F.51  Vlasni čki udjeli  
87 10  77  0  48  1  23  5  F.511  Dionice koje kotiraju na burzi  
9 2  7  0  2  1  1  3  F.512  Dionice koje ne kotiraju na burzi  
7 7  0  3  1  1  2  F.519  Ostali vlasni čki udjeli
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 267
 Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije i izravnavaju će stavke  
16 0  16  0  13  0  3  0  F.52  Udjeli/jedinice u investicijskim fondovima  
7 0  7  0  5  0  2  0  F.521  Udjeli/jedinice u nov čanom fondu  
9 0  9  0  8  0  1  0  F.522  Udjeli/jedinice u investicijskim fondovima osim 
nov čanih fondova  
48 0  48  0  39  1  7  1  F.6  Prilagodbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i 
standardiziranih jamstava  
7 0  7  0  4  0  2  1  F.61  Tehni čke rezerve neživotnog osiguranja  
22 0  22  0  22  0  0  0  F.62  Životno osiguranje i prava na rentu  
11 0  11  11  F.63  Mirovinska prava  
3 0  3  3  F.64  Potraživanja mirovinskih fondova od upravitelja 
mirovinskih fondova  
2 0  2  2  F.65  Prava na nemirovinske fondove  
3 0  3  0  0  1  2  0  F.66  Pri čuveRezerve za obveze u okviru standardi ­
ziranih jamstava  
14 0  14  0  3  0  8  3  F.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika  
12 0  12  0  1  0  8  3  F.71  Financijske izvedenice  
5 0  5  0  1  0  3  1  F.711  Opcije  
7 0  7  0  0  0  5  2  F.712  Terminski ugovori  
2 2  2  0  F.72  Dioni čke opcije zaposlenika  
25 10  15  1  4  5  1  4  F.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  
15 8  7  3  1  3  F.81  Trgova čki krediti i predujmovi  
10 2  8  1  1  4  1  1  F.89  Ostali ra čuni potraživanja/obveza, isklju čuju ći 
trgova čke kredite i predujmove
HR 268 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 8.12. — Ra čun III.2.: financijski ra čun (nastavak)  
Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–)  – 56  – 1  – 103  174  – 4  10  – 10  0  
F Neto stjecanje financijske pasive  139  173  93  15  6  426  57  483  
F.1 Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
F.11  Monetarno zlato  
F.12  Posebna prava vu čenja  0 0  
F.2 Gotovina i depoziti  65  37  102  – 2  100  
F.21  Gotovina  35 35  1  36  
F.22  Prenosivi depoziti  26  2  28  0  28  
F.221  Me đubankovne pozicije  – 5  – 5  – 5  
F.229  Ostali prenosivi depoziti  31  2  33  33  
F.29  Ostali depoziti  39  39  – 3  36  
F.3 Dužni čki vrijednosni papiri  6  30  38  0  0  74  21  95  
F.31  Kratkoro čni 2  18  4  0  0  24  5  29  
F.32  Dugoro čni 4  12  34  0  0  50  16  66  
F.4 Zajmovi  21  0  9  11  6  47  35  82  
F.41  Kratkoro čni 4  0  3  2  2  11  14  25  
F.42  Dugoro čni 17  0  6  9  4  36  21  57  
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  83 22  105  14  119  
F.51  Vlasni čki udjeli  83  11  94  9  103  
F.511  Dionice koje kotiraju na burzi  77  7  84  3  87
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 269
 Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
F.512  Dionice koje ne kotiraju na burzi  3  4  7  2  9  
F.519  Ostali vlasni čki udjeli  3  3  4  7  
F.52  Udjeli/jedinice u investicijskim fondovima  11  11  5  16  
F.521  Udjeli/jedinice u nov čanom fondu  5  5  2  7  
F.522  Udjeli/jedinice u investicijskim fondovima 
osim nov čanih fondova  6 6  3  9  
F.6 Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  48 0  48  0  48  
F.61  Tehni čke rezerve neživotnog osiguranja  7  7  0  7  
F.62  Životno osiguranje i prava na rentu  22  22  0  22  
F.63  Mirovinska prava  11  11  0  11  
F.64  Potraživanja mirovinskih fondova od upravi ­
telja mirovinskih fondova  3 3  0  3  
F.65  Prava na nemirovinske fondove  2  2  0  2  
F.66  Pri čuve za obveze u okviru standardiziranih 
jamstava  3 0  3  0  3  
F.7 Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika  3 8  0  0  0  11  3  14  
F.71  Financijske izvedenice  2  7  0  0  0  9  3  12  
F.711  Opcije  2  2  0  0  0  4  1  5  
F.712  Terminski ugovori  0  5  0  0  0  5  2  7  
F.72  Dioni čke opcije zaposlenika  1  1  2  2  
F.8 Ostali ra čuni obveza/potraživanja  26  9  4  39  – 14  25  
F.81  Trgova čki krediti i predujmovi  6  0  6  4  0  16  – 1  15  
F.89  Ostali ra čuni potraživanja/obveza, isklju čuju ći 
trgova čke kredite i predujmove  20 0  3  0  0  23  – 13  10
 
Ra čun ostalih promjena aktive (III.3.)  
8.52. Ra čun ostalih promjena aktive bilježi promjene aktive i pasive jedinica, osim promjena u vezi sa štednjom i 
dobrovoljnim transferima bogatstva, koji se bilježe u kapitalnim i financijskim ra čunima. Dijeli se na dva ra čuna: 
ra čun ostalih promjena obujma aktive (III.3.1.) i ra čun revalorizacije (III.3.2.).  
Ra čun ostalih promjena obujma aktive (III.3.1.)  
8.53. Promjene koje se bilježe u ra čunu ostalih promjena obujma aktive utje ču na neto vrijednost bilanca stanja doti čnih 
jedinica, sektora i podsektora. Ova promjena, koja se naziva promjenom neto vrijednosti zbog ostalih promjena 
obujma aktive, je izravnavaju ća stavka u ovom ra čunu.  
Ra čun revalorizacije (III.3.2.)  
8.54. U ra čunu revalorizacije bilježe se promjene vrijednosti aktive i pasive zbog promjena njihovih cijena.  
Za odre đenu stavku aktive ili pasive, ova se promjena mjeri kao:  
(a) razlika izme đu njezine vrijednosti na kraju ra čunovodstvenog razdoblja i njezine vrijednosti na po četku 
ra čunovodstvenog razdoblja ili na dan kada je prvi put unesena u bilancu stanja; ili  
(b) razlika izme đu njezine vrijednosti na dan kada je otpisana iz bilance stanja i njezine vrijednosti na po četku 
ra čunovodstvenog razdoblja ili od dana kada je prvi put unesena u bilancu stanja.  
Ova se razlika naziva „nominalni vlasni čki dobitak (ili gubitak)”.  
Nominalni vlasni čki dobitak odgovara pozitivnoj revalorizaciji aktive ili negativnoj revalorizaciji (financijske) 
pasive.  
Nominalni vlasni čki gubitak odgovara negativnoj revalorizaciji aktive ili pozitivnoj revalorizaciji (financijske) 
pasive.  
8.55. Tokovi koji se bilježe u ra čunu revalorizacije mijenjaju neto vrijednost bilancama stanja doti čnih jedinica. Ova je 
promjena, koja se naziva „promjena neto vrijednosti zbog nominalnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka”, izravna ­
vaju ća stavka u ovom ra čunu. Ona se bilježi na strani promjena u pasivi i neto vrijednosti.  
8.56. Ra čun revalorizacije dijeli se na dva podra čuna: ra čun neutralnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka (III.3.2.1.) i ra čun 
stvarnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka (III.3.2.2.).  
Ra čun neutralnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka (III.3.2.1.)  
8.57. U ra čunu neutralnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka bilježe se promjene vrijednosti aktive i pasive razmjerno 
promjenama op će razine cijena. Te promjene odgovaraju revalorizaciji koja je potrebna za održavanje op će 
kupovne mo ći aktive i pasive. Op ći indeks cijena koji se treba primijeniti za ovaj izra čun je indeks cijena za 
finalnu nacionalnu uporabu, isklju čuju ći promjene zaliha.  
Ra čun stvarnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka (III.3.2.2.)  
8.58. Stvarnim vlasni čkim dobicima i gubicima mjeri se razlika izme đu nominalnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka i 
neutralnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka.  
8.59. Ako su nominalni vlasni čki dobici umanjeni za nominalne vlasni čke gubitke za neku aktivu ve ći od neutralnih 
vlasni čkih dobitaka umanjenih za neutralne vlasni čke gubitke, tada postoji stvarni vlasni čki dobitak na aktivi za 
jedinicu koja ga drži. Ovaj dobitak odražava činjenicu da je stvarna cijena aktive, u prosjeku, rasla brže od op će 
razine cijena. Obrnuto, pad relativne cijene aktive stvara stvarni vlasni čki gubitak za jedinicu koja je drži.  
Na isti na čin, rast relativne cijene pasive proizvodi stvarni vlasni čki gubitak pasive, dok pad relativne cijene pasive 
stvara stvarni vlasni čki dobitak pasive.HR 270 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 271
 Tablica 8.13. — Ra čun III.3.1: ra čun ostalih promjena obujma aktive  
Promjene aktive  
Ukupno  S.1 Ukupno 
gospodarstvo  S.15 NPUSK-ovi  S.14 Ku ćanstva  S.13 Op ća država  S.12 Financijska 
društva  S.11 Nefinancijska 
društva  Ostali tokovi  
33 33  0  0  7  0  26  K.1  Ekonomsko nastajanje aktive  
3 3  3  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
30 30  0  0  4  0  26  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
26 26  4  22  AN.21  Prirodni resursi  
4 4  4 AN.22  Ugovori, najam i licence  
0 0  AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
– 11  – 11  0  0  – 2  0  – 9  K.2  Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive  
– 8 – 8  0  0  – 2  0  – 6  K.21  Iscrpljivanje prirodnih resursa  
– 8 – 8  – 2  – 6  AN.21  Prirodni resursi  
– 3 – 3  0  0  0  0  – 3  K.22  Ostalo ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive  
0 0  AN.21  Prirodni resursi  
– 1 – 1  – 1 AN.22  Ugovori, najam i licence  
– 2 – 2  – 2 AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
– 11  – 11  0  0  – 6  0  – 5  K.3  Gubici zbog nepogoda  
– 9 – 9  – 4  – 5  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
– 2 – 2  – 2  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
0 0  AF Financijska aktiva/pasiva  
0 0  0  0  5  0  – 5  K.4  Nenadokna đene zapljene  
0 0  1  – 1  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
0 0  4  – 4  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva
HR 272 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Promjene aktive  
Ukupno  S.1 Ukupno 
gospodarstvo  S.15 NPUSK-ovi  S.14 Ku ćanstva  S.13 Op ća država  S.12 Financijska 
društva  S.11 Nefinancijska 
društva  Ostali tokovi  
0 0  – AF  Financijska aktiva  
2 2  0  0  0  1  1  K.5  Ostale promjene obujma d.n.  
1 1  1 AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
0 0  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
1 1  1 AF  Financijska aktiva/pasiva  
0 0  0  0  – 4  – 2  6  K.6  Promjene u klasifikacijama  
2 2  0  0  – 4  0  6  K.61  Promjene u klasifikaciji i strukturi sektora  
0 0  – 3  3  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
0 0  – 1  1  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
2 2  2 AF  Financijska aktiva/pasiva  
– 2 – 2  0  0  0  – 2  0  K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i pasive  
– 2 – 2  – 2 AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
0 0  0  0  0  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
0 0  0  0  0  AF  Financijska aktiva/pasiva  
13 13  0  0  0  – 1  14  Ukupne ostale promjene obujma  
– 7 – 7  0  0  – 3  – 2  – 2  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
– 2 – 2  – 3  1  AN.11  Fiksna aktiva  
– 3 – 3  – 3 AN.12  Zalihe  
– 2 – 2  – 2 AN.13  Dragocjenosti  
17 17  0  0  3  0  14  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
9 9  0  0  1  – 2  10  AN.21  Prirodni resursi  
6 6  2  4  AN.22  Ugovori, najam i licence
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 273
 Promjene aktive  
Ukupno  S.1 Ukupno 
gospodarstvo  S.15 NPUSK-ovi  S.14 Ku ćanstva  S.13 Op ća država  S.12 Financijska 
društva  S.11 Nefinancijska 
društva  Ostali tokovi  
0 0  0 AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
3 3  0  0  0  1  2  AF  Financijska aktivu  
0 0  0 0  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
0 0  0 0  AF.2  Gotovina i depoziti  
0 0  0 0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
0 0  AF.4  Zajmovi  
2 2  2 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investicijskim 
fondovima  
1 1  1 AF.6  Prilagodbe osiguranja, mirovinskog osiguranja i 
standardiziranih jamstava  
0 0  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika  
0 0  AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  
B.102  Promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena 
obujma aktive  
Tablica 8.13. — Ra čun III.3.1: ra čun ostalih promjena obujma aktive (nastavak)  
Promjene pasive i neto vrijednosti  
Ostali tokovi  S.11 Nefinancijska 
društva  S.12 Financijska 
društva  S.13 Op ća država  S.14 Ku ćanstva  S.15 NPUSK-ovi  S.1 Ukupno 
gospodarstvo  Ukupno  
K.1 Ekonomsko nastajanje aktive  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktive  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AN.21  Prirodni resursi  
AN.22  Ugovori, najam i licence
HR 274 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Promjene pasive i neto vrijednosti  
Ostali tokovi  S.11 Nefinancijska 
društva  S.12 Financijska 
društva  S.13 Op ća država  S.14 Ku ćanstva  S.15 NPUSK-ovi  S.1 Ukupno 
gospodarstvo  Ukupno  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
K.2 Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive  
K.21  Iscrpljivanje prirodnih resursa  
AN.21  Prirodni resursi  
K.22  Ostalo ekonomsko nestajanje neproizvedene 
aktive  
AN.21  Prirodni resursi  
AN.22  Ugovori, najam i licence  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
K.3 Gubici zbog nepogoda  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  
K.4 Nenadokna đene zapljene  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AF Financijska aktiva  
K.5 Ostale promjene obujma d.n.  0  0  0  1  0  1  1  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  0  0  1  0  1  1  
K.6 Promjene u klasifikacijama  0  0  2  0  0  2  2
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 275
 Promjene pasive i neto vrijednosti  
Ostali tokovi  S.11 Nefinancijska 
društva  S.12 Financijska 
društva  S.13 Op ća država  S.14 Ku ćanstva  S.15 NPUSK-ovi  S.1 Ukupno 
gospodarstvo  Ukupno  
K.61  Promjene u klasifikaciji i strukturi sektora  2  0  2  0  0  2  2  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  0  2  0  0  2  2  
K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i pasive  0  0  0  0  0  0  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  0  0  0  0  0  0  
Ukupne ostale promjene obujma  0  0  2  1  0  3  3  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.11  Fiksna aktiva  
AN.12  Zalihe  
AN.13  Dragocjenosti  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AN.21  Prirodni resursi  
AN.22  Ugovori, najam i licence  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
AF Financijska aktiva  0  0  2  1  0  3  3  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
AF.4  Zajmovi  0 0
HR 276 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Promjene pasive i neto vrijednosti  
Ostali tokovi  S.11 Nefinancijska 
društva  S.12 Financijska 
društva  S.13 Op ća država  S.14 Ku ćanstva  S.15 NPUSK-ovi  S.1 Ukupno 
gospodarstvo  Ukupno  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investicij ­
skim fondovima  2 2  2  
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  1 1  1  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposle ­
nika  
AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  
B.102  Promjene neto vrijednosti zbog ostalih 
promjena obujma aktive  14 – 1  – 2  – 1  0  10  10  
Tablica 8.14. — Ra čun III.3.2.: ra čun revalorizacije  
Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Ostali tokovi  
K.7 Nominalni vlasni čki dobici/gubici  
280  280  8  80  44  4  144  AN  Nefinancijska aktiva  
126  126  5  35  21  2  63  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
111  111  5  28  18  2  58  AN.11  Fiksna aktiva  
7 7  2  1  4  AN.12  Zalihe  
8 8  5  2  1  AN.13  Dragocjenosti  
154  154  3  45  23  2  81  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
152  152  3  45  23  1  80  AN.21  Prirodni resursi  
2 2  1  1  AN.22  Ugovori, najam i licence  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 277
 Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Ostali tokovi  
91 7  84  2  16  1  57  8  AF  Financijska aktiva/pasiva  
12 12  1  11  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
0 0  AF.2  Gotovina i depoziti  
44 4  40  1  6  30  3  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
0 0  AF.4  Zajmovi  
35 3  32  1  10  16  5  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  
0 0  AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  
0 0  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika  
0 0  AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih 
vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Tablica 8.14. — Ra čun III.3.2.: ra čun revalorizacije (nastavak)  
Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Ostali tokovi  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
K.7 Nominalni vlasni čki dobici/gubici  
AN Nefinancijska aktiva  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva
HR 278 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Ostali tokovi  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
AN.11  Fiksna aktiva  
AN.12  Zalihe  
AN.13  Dragocjenosti  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AN.21  Prirodni resursi  
AN.22  Ugovori, najam i licence  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
AF Financijska aktiva/pasiva  18  51  7  0  0  76  15  91  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  12 12  
AF.2  Gotovina i depoziti  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1  34  7  42  2  44  
AF.4  Zajmovi  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  17 17  34  1  35  
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika  
AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih 
vlasni čkih dobitaka/gubitaka  134  10  38  96  10  288  4  292
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 279
 Tablica 8.14. — Ra čun III.3.2.1.: ra čun neutralnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka  
Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Ostali tokovi i izravnavaju će stavke  
K.71  Neutralni vlasni čki dobici i gubici  
198  198  6  56  32  3  101  AN  Nefinancijska aktiva  
121  121  5  34  20  2  60  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
111  111  5  28  18  2  58  AN.11  Fiksna aktiva  
4 4  2  1  1  AN.12  Zalihe  
6 6  4  1  1  AN.13  Dragocjenosti  
77 77  1  22  12  1  41  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
76 76  1  22  12  1  40  AN.21  Prirodni resursi  
1 1  1  AN.22  Ugovori, najam i licence  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
148  12  136  3  36  8  71  18  AF  Financijska aktiva/pasiva  
16 16  2  14  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
32 2  30  2  17  3  8  AF.2  Gotovina i depoziti  
28 3  25  1  4  18  2  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
29 1  28  3  24  1  AF.4  Zajmovi  
28 2  26  9  14  3  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  
8 1  7  5  1  1  AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  
0 0  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika
HR 280 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Ostali tokovi i izravnavaju će stavke  
7 3  4  1  3  AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  
B.1031  Promjene neto vrijednosti zbog neutralnih 
vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Tablica 8.14. — Ra čun III.3.2.1.: ra čun neutralnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka (nastavak)  
Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Šifra  Ostali tokovi i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
K.71  Neutralni vlasni čki dobici i gubici  
AN Nefinancijska aktiva  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.11  Fiksna aktiva  
AN.12  Zalihe  
AN.13  Dragocjenosti  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AN.21  Prirodni resursi  
AN.22  Ugovori, najam i licence  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
AF Financijska aktiva/pasiva  37  68  13  5  3  126  22  148  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  16 16  
AF.2  Gotovina i depoziti  1  26  2  1  30  2  32
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 281
 Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Šifra  Ostali tokovi i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1  21  4  26  2  28  
AF.4  Zajmovi  18  7  3  1  29  29  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  14 14  28  28  
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  7 7  1  8  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika  
AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  3  2  1  6  1  7  
B.1031  Promjene neto vrijednosti zbog neutralnih 
vlasni čkih dobitaka/gubitaka  82 6  27  87  6  208  6  214  
Tablica 8.14. — Ra čun III.3.2.2.: ra čun stvarnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka  
Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Ostali tokovi i izravnavaju će stavke  
K.72  Stvarni vlasni čki dobici i gubici  
82 82  2  24  12  1  43  AN  Nefinancijska aktiva  
5 5  0  1  1  0  3  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
0 0  0  0  0  AN.11  Fiksna aktiva  
3 3  0  0  0  0  3  AN.12  Zalihe  
2 2  0  1  1  0  0  AN.13  Dragocjenosti  
77 77  2  23  11  1  40  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
76 76  2  23  11  0  40  AN.21  Prirodni resursi
HR 282 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Ostali tokovi i izravnavaju će stavke  
1 1  0  0  0  1  0  AN.22  Ugovori, najam i licence  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
– 57  – 5  – 52  – 1  – 20  – 7  – 14  – 10  AF  Financijska aktiva/pasiva  
– 4 0  – 4  0  0  – 1  – 3  0  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
– 32  – 2  – 30  – 2  – 17  – 3  0  – 8  AF.2  Gotovina i depoziti  
16 1  15  0  2  0  12  1  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
– 29  – 1  – 28  0  0  – 3  – 24  – 1  AF.4  Zajmovi  
7 1  6  1  1  0  2  2  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  
– 8 – 1  – 7  0  – 5  0  – 1  – 1  AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  
0 0  0  0  0  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika  
– 7 – 3  – 4  0  – 1  0  0  – 3  AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  
B.1032  Promjene neto vrijednosti zbog stvarnih 
vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Tablica 8.14. — Ra čun III.3.2.2.: ra čun stvarnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka (nastavak)  
Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Ostali tokovi i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
K.72  Stvarni vlasni čki dobici i gubici  
AN Nefinancijska aktiva
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 283
 Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Ostali tokovi i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.11  Fiksna aktiva  
AN.12  Zalihe  
AN.13  Dragocjenosti  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AN.21  Prirodni resursi  
AN.22  Ugovori, najam i licence  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
AF Financijska aktiva/pasiva  – 19  – 17  – 6  – 5  – 3  – 50  – 7  – 57  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  0  0  0  0  0  0  – 4  – 4  
AF.2  Gotovina i depoziti  – 1  – 26  – 2  0  – 1  – 30  – 2  – 32  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  13  3  0  0  16  0  16  
AF.4  Zajmovi  – 18  0  – 7  – 3  – 1  – 29  0  – 29  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  3 3  0  0  0  6  1  7  
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  – 7 – 7  – 1  – 8  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika  0 0  0  0  0  0  0  0  
AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  – 3  0  0  – 2  – 1  – 6  – 1  – 7  
B.1032  Promjene neto vrijednosti zbog stvarnih 
vlasni čkih dobitaka/gubitaka  52 4  11  9  4  80  – 2  78
 
Bilance stanja (IV.)  
8.60. Cilj bilanci stanja je dati sliku aktive, pasive i neto vrijednosti jedinica na po četku i na kraju ra čunovodstvenog 
razdoblja, kao i promjena izme đu bilanci stanja. Redoslijed je sljede ći: 
(a) po četna bilanca stanja (IV.1.);  
(b) promjene u bilanci stanja (IV.2.);  
(c) završna bilanca stanja (IV.3.).  
Po četna bilanca stanja (IV.1.)  
8.61. Po četna bilanca stanja bilježi vrijednost aktive i pasive jedinica na po četku ra čunovodstvenog razdoblja.  
Te se stavke kategoriziraju na temelju klasifikacije aktive i pasive.  
One se vrednuju po teku ćim cijenama na po četku ra čunovodstvenog razdoblja. Razlika izme đu aktive i pasive – 
izravnavaju ća stavka u ra čunu – je neto vrijednost na po četku ra čunovodstvenog razdoblja.  
Promjene u bilanci stanja (IV.2.)  
8.62. Ra čun promjena u bilanci stanja bilježi promjene vrijednosti aktive i pasive u tijeku ra čunovodstvenog razdoblja i 
kumulira iznose koji se bilježe u razli čitim ra čunima akumulacije, tj. promjene neto vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera, promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive i promjene neto vrijednosti 
zbog nominalnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka.  
Završna bilanca stanja (IV.3.)  
8.63. Završna bilanca stanja bilježi vrijednost aktive i pasive koje jedinice imaju na kraju ra čunovodstvenog razdoblja. 
Te se stavke kategoriziraju na temelju iste klasifikacije koja se koristi u po četnoj bilanci stanja, a vrednuju se po 
teku ćim cijenama na kraju obra čunskog razdoblja.  
Razlika izme đu aktive i pasive je neto vrijednost na kraju ra čunovodstvenog razdoblja.  
8.64. Vrijednost aktive ili pasive u završnim bilancama stanja jednaka je zbroju njezine vrijednosti u po četnim bilan ­
cama stanja i iznosa koji je bilježen za navedenu stavku u ra čunu promjena u bilanci stanja.HR 284 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 285
 Tablica 8.15. — Ra čun IV.1.: bilance stanja — po četna bilanca stanja  
Aktiva  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Stanja i promjene aktive  
4 621  4 621  159  1 429  789  93  2 151  AN  Nefinancijska aktiva  
2 818  2 818  124  856  497  67  1 274  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
2 579  2 579  121  713  467  52  1 226  AN.11  Fiksna aktiva  
114  114  1  48  22  43  AN.12  Zalihe  
125  125  2  95  8  15  5  AN.13  Dragocjenosti  
1 803  1 803  35  573  292  26  877  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
1 781  1 781  35  573  286  23  864  AN.21  Prirodni resursi  
22 22  6  3  13  AN.22  Ugovori, najam i licence  
0 0  3  AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
9 036  805  8 231  172  3 260  396  3 421  982  AF  Financijska aktiva/pasiva  
770  770  80  690  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
1 587  105  1 482  110  840  150  382  AF.2  Gotovina i depoziti  
1 388  125  1 263  25  198  950  90  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
1 454  70  1 384  8  24  115  1 187  50  AF.4  Zajmovi  
2 959  345  2 614  22  1 749  12  551  280  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  
496  26  470  4  391  20  30  25  AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  
21 0  21  0  3  0  13  5  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika  
361  134  227  3  55  19  150  AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  
B.90  Neto vrijednost
HR 286 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 8.15. — Ra čun IV.1.: bilance stanja — po četna bilanca stanja (nastavak)  
Pasiva i neto vrijednost  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Stanja i promjene pasive  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
AN Nefinancijska aktiva  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.11  Fiksna aktiva  
AN.12  Zalihe  
AN.13  Dragocjenosti  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AN.21  Prirodni resursi  
AN.22  Ugovori, najam i licence  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
AF Financijska aktiva/pasiva  3 221  3 544  687  189  121  7 762  1 274  9 036  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  0 770  770  
AF.2  Gotovina i depoziti  40  1 281  102  10  38  1 471  116  1 587  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  44  1 053  212  2  1 311  77  1 388  
AF.4  Zajmovi  897  328  169  43  1 437  17  1 454  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  1 987  765  4  2 756  203  2 959  
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  12 435  19  5  471  25  496  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika  4 10  14  7  21  
AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  237  22  8  35  302  59  361  
B.90  Neto vrijednost  – 88  – 30  498  4 500  210  5 090  – 469  4 621
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 287
 Tablica 8.15. — Ra čun IV.2.: bilance stanja — promjene u bilanci stanja  
Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Stanja i promjene aktive  
482  482  11  115  57  – 4  301  AN  Nefinancijska aktiva  
294  294  7  67  29  – 4  195  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
246  246  7  53  23  – 2  165  AN.11  Fiksna aktiva  
32 32  0  4  1  0  27  AN.12  Zalihe  
16 16  0  10  5  – 2  3  AN.13  Dragocjenosti  
186  186  4  48  28  0  106  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
178  178  4  48  26  – 1  101  AN.21  Prirodni resursi  
8 8  0  0  2  1  5  AN.22  Ugovori, najam i licence  
0 0  0  0  0  0  0  AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
577  54  523  4  205  – 9  230  93  AF  Financijska aktiva/pasiva  
12 1  11  0  0  1  10  0  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
100  11  89  2  64  – 26  10  39  AF.2  Gotovina i depoziti  
139  13  126  0  16  4  96  10  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
82 4  78  0  3  3  53  19  AF.4  Zajmovi  
156  15  141  1  76  3  44  17  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  
49 0  49  0  39  1  8  1  AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  
14 0  14  0  3  0  8  3  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika
HR 288 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Promjene aktive  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Stanja i promjene aktive  
25 10  15  1  4  5  1  4  AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  
B.10  Promjene neto vrijednosti zbog  
B.101  Štednja i kapitalni transfer  
B.102  Ostale promjene obujma aktive  
B.103  Nominalni vlasni čki dobici/gubici  
B.1031  Neutralni vlasni čki dobici/gubici  
B.1032  Stvarni vlasni čki dobici/gubici  
Tablica 8.15. — Ra čun IV.2.: bilanca stanja — promjene u bilanci stanja (nastavak)  
Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Stanja i promjene pasive  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
AN Nefinancijska aktiva  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.11  Fiksna aktiva  
AN.12  Zalihe  
AN.13  Dragocjenosti  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AN.21  Prirodni resursi
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 289
 Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Stanja i promjene pasive  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
AN.22  Ugovori, najam i licence  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
AF Financijska aktiva/pasiva  157  224  102  16  6  505  72  577  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  12 12  
AF.2  Gotovina i depoziti  0  65  37  0  0  102  – 2  100  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  7  64  45  0  0  116  23  139  
AF.4  Zajmovi  21  0  9  11  6  47  35  82  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  100  39  2  0  0  141  15  156  
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  0 48  0  1  0  49  0  49  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika  3 8  0  0  0  11  3  14  
AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  26  0  9  4  0  39  – 14  25  
B.10  Promjene neto vrijednosti zbog  237  2  – 54  304  9  500  – 6  494  
B.101  Štednja i kapitalni transfer  88  – 5  90  210  – 1  202  – 10  192  
B.102  Ostale promjene obujma aktive  14  – 1  – 2  – 1  0  10  10  
B.103  Nominalni vlasni čki dobici/gubici  134  10  38  96  10  288  4  292  
B.1031  Neutralni vlasni čki dobici/gubici  82  6  27  87  6  208  6  214  
B.1032  Stvarni vlasni čki dobici/gubici  52  4  11  9  4  80  – 2  78
HR 290 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 8.15. — Ra čun IV.3.: bilance stanja — završna bilanca stanja  
Aktiva  
Odgovaraju će stavke  S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ukupno  Ra čun roba i 
usluga  Ra čun sektora 
inozemstva  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Stanja i promjene aktive  
5 101  5 101  170  1 544  846  89  2 452  AN  Nefinancijska aktiva  
3 112  3 112  131  923  526  63  1 469  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
2 825  2 825  128  766  490  50  1 391  AN.11  Fiksna aktiva  
146  146  1  52  23  0  70  AN.12  Zalihe  
141  141  2  105  13  13  8  AN.13  Dragocjenosti  
1 989  1 989  39  621  320  26  983  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
1 959  1 959  39  621  312  22  965  AN.21  Prirodni resursi  
30 30  0  0  8  4  18  AN.22  Ugovori, najam i licence  
3 0  0  0  0  0  0  AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
9 613  859  8 754  176  3 465  387  3 651  1 075  AF  Financijska aktiva/pasiva  
782  1  781  0  0  81  700  0  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
1 687  116  1 571  112  904  124  10  421  AF.2  Gotovina i depoziti  
1 527  138  1 389  25  214  4  1 046  100  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
1 536  74  1 462  8  27  118  1 240  69  AF.4  Zajmovi  
3 115  360  2 755  23  1 825  15  595  297  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  
545  26  519  4  430  21  38  26  AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  
35 35  0  6  0  21  8  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika  
386  144  242  4  59  24  1  154  AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  
B.90  Neto vrijednost
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 291
 Tablica 8.15. — Ra čun IV.3.: bilance stanja — završna bilanca stanja (nastavak)  
Pasiva i neto vrijednost  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Odgovaraju će stavke  
Ostali tokovi i izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Ra čun sektora 
inozemstva  Ra čun roba i 
usluga  Ukupno  
AN Nefinancijska aktiva  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.11  Fiksna aktiva  
AN.12  Zalihe  
AN.13  Dragocjenosti  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AN.21  Prirodni resursi  
AN.22  Ugovori, najam i licence  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
aktivu  
AF Financijska aktiva/pasiva  3 378  3 768  789  205  127  8 267  1 346  9 613  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  782  782  
AF.2  Gotovina i depoziti  40  1 346  139  10  38  1 573  114  1 687  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  51  1 117  257  2  0  1 427  100  1 527  
AF.4  Zajmovi  918  0  337  180  49  1 484  52  1 536  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investi ­
cijskim fondovima  2 087  804  6  0  0  2 897  218  3 115  
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih jamstava  12 483  19  1  5  520  25  545  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zapo ­
slenika  7 18  0  0  0  25  10  35  
AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  263  0  31  12  35  341  45  386  
B.90  Neto vrijednost  149  – 28  444  4 804  219  5 590  – 475  5 115
 
RA ČUNI SEKTORA INOZEMSTVA (V.)  
8.65. Ra čuni sektora inozemstva bilježe transakcije izme đu rezidentnih i nerezidentnih jedinica. Sektor inozemstva ne 
predstavlja institucionalni sektor kao takav, ali u strukturi sustava on ima sli čnu ulogu.  
8.66. Redoslijed ra čuna sektora inozemstva prati isti op ći obrazac kao i ra čuni institucionalnih sektora, tj.:  
(a) teku ći ra čuni; 
(b) ra čuni akumulacije;  
(c) bilance stanja.  
8.67. Ra čuni iz to čaka (a) do (c) stavka 8.66. sastavljaju se sa stajališta inozemstva. Naime, ono što je izvor sektora 
inozemstva, to je uporaba za ukupno gospodarstvo i obrnuto. Na isti je na čin financijska aktiva koju drži sektor 
inozemstva pasiva za ukupno gospodarstvo i obrnuto. Iznimka su zlatne poluge kao rezervna sredstva koja se, 
usprkos tome što nemaju obveza na suprotnoj strani, bilježe u financijskom ra čunu zbog svoje uloge u me đu­
narodnim pla ćanjima.  
Teku ći ra čuni 
Inozemni ra čun roba i usluga (V.I.)  
8.68. Uvozi roba i usluga bilježe se na strani izvora u ra čunu, a izvozi roba i usluga na strani uporaba. Razlika izme đu 
izvora i uporaba je izravnavaju ća stavka ra čuna, koja se naziva „Inozemni saldo ra čuna za robe i usluge”. Ako je 
ona pozitivna, postoji višak za inozemstvo, a manjak za ukupno gospodarstvo, a obrnuto vrijedi ako je razlika 
negativna.  
8.69. I uvoz i izvoz se vrednuju na granici zemlje izvoznice. Izvoz se vrednuje po cijenama FOB. Uvoz se vrednuje po 
cijenama koje uklju čuju „prijevoz i osiguranje” (CIF) izme đu zemlje podrijetla i zemlje uvoznice, odnosno na 
temelju CIF-a. Da bi se smanjila FOB vrijednost uvoza koja odražava vrijednost na granici zemlje podrijetla, 
element CIF mora biti oduzet od vrijednosti robe izra čunate na mjestu ulaza u zemlju uvoznicu. Element CIF se 
zatim dodjeljuje odgovaraju ćim uslužnim aktivnostima, bilo kao uvoz u slu čaju nerezidentnih jedinica, i doma ćoj 
proizvodnji u slu čaju rezidentnih jedinica koje pružaju te usluge.  
Kada rezidentne jedinice pružaju usluge prijevoza i osiguranja, koje su uklju čene u FOB vrijednost uvoza robe (tj. 
izme đu tvornice i granice države izvoza), one se moraju uklju čiti u vrijednost izvoza usluga gospodarstva koje 
uvozi robu. U obrnutom slu čaju, kada nerezidentne jedinice pružaju usluge prijevoza i osiguranja, koje su 
uklju čene u FOB vrijednost izvoza robe, one se moraju uklju čiti u vrijednost uvoza usluga gospodarstva koje 
izvozi robu.  
Inozemni ra čun primarnih dohodaka i teku ćih transfera (V.II.)  
8.70. Svrha inozemnog ra čuna primarnih dohodaka i teku ćih transfera je utvr đivanje salda inozemnog teku ćeg ra čuna, 
koji u strukturi sustava odgovara štednji institucionalnih sektora. Ovaj je ra čun sažeta verzija slijeda ra čuna za 
institucionalni sektor, od ra čuna raspodjele primarnog dohotka do ra čuna uporabe dohotka.  
8.71. Na strani izvora, inozemni ra čun primarnih dohodaka i teku ćih transfera pokazuje saldo inozemnog ra čuna za 
robe i usluge. Ovaj ra čun tako đer bilježi, na strani izvora ili uporaba, sve transakcije raspodjele koje uklju čuju 
sektor inozemstva, osim kapitalnih transfera.  
Inozemni ra čuni akumulacije (V.III.)  
Kapitalni ra čun (V.III.1.)  
8.72. Kapitalni ra čun sektora inozemstva bilježi stjecanje umanjeno za otu đenje neproizvedene aktive nerezidentnih 
jedinica i mjeri promjene neto vrijednosti zbog salda inozemnog teku ćeg ra čuna i kapitalnih transfera.  
8.73. Izravnavaju ća stavka kapitalnog ra čuna je neto uzajmljivanje ili pozajmljivanje sektora inozemstva. Ona je jednaka, 
ali sa suprotnim predznakom, zbroju neto uzajmljivanja ili pozajmljivanja rezidentnih institucionalnih sektora.HR 292 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Financijski ra čun (V.III.2.)  
8.74. Raspored financijskog ra čuna sektora inozemstva identi čan je financijskom ra čunu institucionalnih sektora.  
Ra čun ostalih promjena aktive (V.III.3.)  
8.75. Kao i kod institucionalnih sektora, promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive i zbog 
nominalnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka utvr đuju se sukcesivno, s tim da se vlasni čki dobici i gubici raš članjuju 
na neutralne i stvarne vlasni čke dobitke i gubitke.  
8.76. aktive u ra čunima akumulacije i bilancama stanja sektora inozemstva posljedica je uobi čajene prakse, po kojoj se 
stvara zamišljena institucionalna jedinica i smatra se da je sektor inozemstva stekao financijsku aktivu, a obratno 
vrijedi za aktivu koju rezidentne jedinice drže u ostalim gospodarstvima.  
Bilance stanja (V.IV.)  
8.77. Bilance stanja sektora inozemstva sadrže financijsku aktivu i pasivu. Na strani aktive, bilježi se ukupno stjecanje 
umanjeno za otu đenje monetarnog zlata i posebnih prava vu čenja izme đu nerezidentnih i rezidentnih jedinica.  
Tablica 8.16. — Potpuni slijed ra čuna sektora inozemstva (vanjski ra čun transakcija)  
V.I.: Inozemni ra čun roba i usluga  
Uporabe  Izvori  
P.6 Izvoz roba i usluga  540  P.7  Uvoz roba i usluga  499  
P.61  Izvoz roba  462  P.71  Uvoz roba  392  
P.62  Izvoz usluga  78  P.72  Uvoz usluga  107  
B.11  Saldo inozemnog ra čuna za robe i 
usluge  – 41  
Tablica 8.16. — Potpuni slijed ra čuna sektora inozemstva (inozemni ra čun transakcija) (nastavak)  
V.II.: inozemni ra čun primarnih dohodaka i teku ćih transfera  
Uporabe  Izvori  
D.1 Naknade zaposlenicima  6  B.11  Saldo inozemnog ra čuna za robe i 
usluge  – 41  
D.11  Nadnice i pla će 6  
D.1 Naknade zaposlenicima  2  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  0  D.11  Nadnice i pla će 2  
D.21  Porezi na proizvode  0  D.12  Socijalni doprinosi poslodavaca  0  
D.211  Porezi tipa poreza na dodanu 
vrijednost (PDV)  0 D.121  Stvarni socijalni doprinosi poslo ­
davaca  0 
D.212  Porezi i carine na uvoz isklj. PDV  0  D.122  Pripisani socijalni doprinosi poslo ­
davaca  0 
D.2121  Uvozne carine  0  
D.2122  Porezi na uvoz bez PDV-a i carina  0  D.2  Porezi na proizvodnju i uvoz  
D.214  Porezi na proizvode osim PDV-a i 
poreza na uvoz  D.21  Porezi na proizvode  0  
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  0  D.211  Porezi tipa poreza na dodanu 
vrijednost (PDV)  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 293
 
Uporabe  Izvori  
D.212  Porezi i carine na uvoz bez PDV-a  0  
D.3 Subvencije  0  D.2121  Uvozne carine  0  
D.31  Subvencije na proizvode  0  D.2122  Porezi na uvoz bez PDV-a i carina  0  
D.311  Uvozne subvencije  0  D.214  Porezi na proizvode osim PDV-a i 
poreza na uvoz  0 
D.319  Ostale subvencije na proizvode  0  
D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  0  D.29  Ostali porezi na proizvodnju  0  
D.4 Vlasni čki dohodak  44  D.3  Subvencije  0  
D.41  Kamate  13  D.31  Subvencije na proizvode  0  
D.42  Raspodijeljeni dohodak društava  17  D.311  Uvozne subvencije  0  
D.421  Dividende  13  D.319  Ostale subvencije na proizvode  0  
D.422  Povla čenja dohotka iz kvazi- 
društava  4 D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  0  
D.43  Ponovno uložena zarada od izra ­
vnih stranih ulaganja  14 
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  0  D.4  Vlasni čki dohodak  38  
D.41  Kamate  21  
Teku ći transferi  17  D.42  Raspodijeljeni dohodak društava  17  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogat ­
stvo i sl.  1 D.421  Dividende  14  
D.51  Porezi na dohodak  1  D.422  Povla čenja dohotka iz kvazi- 
društava  3 
D.59  Ostali teku ći porezi  0  D.43  Ponovno uložena zarada od izra ­
vnih stranih ulaganja  0 
D.61  Neto socijalni doprinosi  0  D.44  Ostali dohodak od ulaganja  0  
D.611  Stvarni socijalni doprinosi poslo ­
davaca  0 
D.6111  Stvarni doprinosi poslodavaca za 
mirovinsko osiguranje  0 Teku ći transferi  55  
D.6112  Stvarni doprinosi poslodavaca za 
nemirovinsko osiguranje  0 D.5  Teku ći porezi na dohodak, bogat ­
stvo i sl.  0 
D.612  Pripisani socijalni doprinosi poslo ­
davaca  0 D.51  Porezi na dohodak  0  
D.6121  Imputirani doprinosi poslodavaca 
za mirovinsko osiguranje  0 D.59  Ostali teku ći porezi  
D.6122  Imputirani doprinosi poslodavaca 
za nemirovinsko osiguranje  0 D.61  Neto socijalni doprinosi  0  
D.613  Stvarni socijalni doprinosi ku ćan ­
stava  0 D.611  Stvarni socijalni doprinosi poslo ­
davaca  0HR 294 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  Izvori  
D.6131  Stvarni doprinosi ku ćanstava za 
mirovinsko osiguranje  0 D.6111  Stvarni doprinosi poslodavaca za 
mirovinsko osiguranje  0 
D.6132  Stvarni doprinosi ku ćanstava za 
nemirovinsko osiguranje  0 D.6112  Stvarni doprinosi poslodavaca za 
nemirovinsko osiguranje  0 
D.614  Dodatni socijalni doprinosi ku ćan ­
stava  0 D.612  Pripisani socijalni doprinosi poslo ­
davaca  0 
D.6141  Dodatni doprinosi ku ćanstava za 
mirovinsko osiguranje  0 D.6121  Imputirani doprinosi poslodavaca 
za mirovinsko osiguranje  0 
D.6142  Dodatni doprinosi ku ćanstava za 
nemirovinsko osiguranje  0 D.6122  Imputirani doprinosi poslodavaca 
za nemirovinsko osiguranje  0 
D.61SC  Zara čunate usluge programa soci ­
jalnog osiguranja  0 D.613  Stvarni socijalni doprinosi ku ćan ­
stava  0 
D.62  Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  0 D.6131  Stvarni doprinosi ku ćanstava za 
mirovinsko osiguranje  0 
D.621  Socijalne naknade u novcu  0  D.6132  Stvarni doprinosi ku ćanstava za 
nemirovinsko osiguranje  0 
D.6211  Socijalne naknade u novcu  0  D.614  Dodatni socijalni doprinosi ku ćan ­
stava  0 
D.6212  Nemirovinske socijalne naknade u 
novcu  0 D.6141  Dodatni doprinosi ku ćanstava za 
mirovinsko osiguranje  0 
D.622  Ostale naknade socijalnog osigura ­
nja 0 D.6142  Dodatni doprinosi ku ćanstava za 
nemirovinsko osiguranje  0 
D.6221  Ostale naknade socijalnog miro ­
vinskog osiguranja  0 D.61SC  Zara čunate usluge programa soci ­
jalnog osiguranja  0 
D.6222  Ostale naknade socijalnog nemiro ­
vinskog osiguranja  0 D.62  Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  0 
D.623  Naknade socijalne pomo ći u novcu  D.621  Socijalne naknade u novcu  0  
D.7 Ostali teku ći transferi  16  D.6211  Socijalne mirovinske naknade u 
novcu  0 
D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  2  D.6212  Nemirovinske socijalne naknade u 
novcu  0 
D.711  Neto premije neposrednog neži ­
votnog osiguranja  1 D.622  Ostale naknade socijalnog osigura ­
nja 0 
D.712  Neto premije neživotnog reosigu ­
ranja  1 D.6221  Ostale naknade socijalnog miro ­
vinskog osiguranja  0 
D.72  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog osiguranja  12 D.6222  Ostale naknade socijalnog nemiro ­
vinskog osiguranja  0 
D.721  Odštetni zahtjevi s naslova nepo ­
srednog neživotnog osiguranja  0 D.623  Naknade socijalne pomo ći u novcu  0  
D.722  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog reosiguranja  12 D.7  Ostali teku ći transferi  55  
D.73  Teku ći transferi unutar op će države  0  D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  11  
D.74  Teku ća me đunarodna suradnja  1  D.711  Neto premije neposrednog neži ­
votnog osiguranja  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 295
 
Uporabe  Izvori  
D.75  Razni teku ći transferi  1  D.712  Neto premije neživotnog reosigu ­
ranja  11 
D.751  Teku ći transferi neprofitnim usta ­
novama koje služe ku ćanstvima 
(NPUSK)  0 D.72  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog osiguranja  3 
D.752  Teku ći transferi izme đu ku ćanstava  1  D.721  Odštetni zahtjevi s naslova nepo ­
srednog neživotnog osiguranja  3 
D.759  Ostali razni teku ći transferi  0  D.722  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog reosiguranja  0 
D.73  Teku ći transferi unutar op će države  0  
D.8 Prilagodba za promjene u miro ­
vinskim pravima  0 D.74  Teku ća me đunarodna suradnja  22  
D.75  Razni teku ći transferi  10  
D.751  Teku ći transferi neprofitnim usta ­
novama koje služe ku ćanstvima 
(NPUSK)  0 
D.752  Teku ći transferi izme đu ku ćanstava  7  
D.759  Ostali razni teku ći transferi  3  
D.76  Vlastita sredstva EU-a iz PDV-a i 
BND-a  9 
D.8 Prilagodba za promjene u miro ­
vinskim pravima  0 
B.12  Saldo vanjskog teku ćeg ra čuna – 13  
Tablica 8.16. — Potpuni slijed ra čuna sektora inozemstva (inozemni ra čun transakcija) (nastavak)  
V.III.: ra čuni akumulacije  
V.III.1.: kapitalni ra čuni 
V.III.1.1.: promjene neto vrijednosti zbog salda vanjskog teku ćeg ra čuna i kapitalnih transfera  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.12  Saldo inozemnog teku ćeg ra čuna – 13  
D.9r  Kapitalni transferi, primljeni  4  
D.91r  Porezi na kapital, primljeni  
D.92r  Investicijske potpore, primljene  4  
D.99r  Ostali kapitalni transferi, primljeni  
D.9p  Kapitalni transferi, pla ćeni – 1  
D.91p  Porezi na kapital, pla ćeni 
D.92p  Investicijske potpore, pla ćene 
D.99p  Ostali kapitalni transferi, pla ćeni – 1  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
salda inozemnog teku ćeg ra čuna i 
kapitalnih transfera  – 10HR 296 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
V.III.1.2.: stjecanje nefinancijske aktive  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
NP Stjecanje umanjeno za otu đenje 
neproizvedene aktive  0 B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
salda inozemnog teku ćeg ra čuna i 
kapitalnih transfera  – 10  
NP.1  Stjecanje umanjeno za otu đenje 
prirodnih resursa  0 
NP.2  Stjecanje umanjeno za otu đenje 
ugovora, najmova i licenci  0 
NP.3  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  0 
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto 
pozajmljivanje (–)  – 10  
Tablica 8.16. — Potpuni slijed ra čuna sektora inozemstva (inozemni ra čun transakcija) (nastavak)  
V.III.2.: financijski ra čun 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
F Neto stjecanje financijske aktive  47  F  Neto stjecanje financijske aktive  57  
F.1 Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  1 F.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  
F.11  Monetarno zlato  1  F.11  Monetarno zlato  
F.12  Posebna prava vu čenja  0  F.12  Posebna prava vu čenja  0  
F.2 Gotovina i depoziti  11  F.2  Gotovina i depoziti  – 2  
F.21  Gotovina  3  F.21  Gotovina  1  
F.22  Prenosivi depoziti  2  F.22  Prenosivi depoziti  0  
F.221  Me đubankovne pozicije  F.221  Me đubankovne pozicije  
F.229  Ostali prenosivi depoziti  2  F.229  Ostali prenosivi depoziti  
F.29  Ostali depoziti  6  F.29  Ostali depoziti  – 3  
F.3 Dužni čki vrijednosni papiri  9  F.3  Dužni čki vrijednosni papiri  21  
F.31  Kratkoro čni 2  F.31  Kratkoro čni 5  
F.32  Dugoro čni 7  F.32  Dugoro čni 16  
F.4 Zajmovi  4  F.4  Zajmovi  35  
F.41  Kratkoro čni 3  F.41  Kratkoro čni 14  
F.42  Dugoro čni 1  F.42  Dugoro čni 21  
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  12 F.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  14 
F.51  Vlasni čki udjeli  12  F.51  Vlasni čki udjeli  9  
F.511  Dionice koje kotiraju na burzi  10  F.511  Dionice koje kotiraju na burzi  3  
F.512  Dionice koje ne kotiraju na burzi  2  F.512  Dionice koje ne kotiraju na burzi  2HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 297
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
F.519  Ostali vlasni čki udjeli  0  F.519  Ostali vlasni čki udjeli  4  
F.52  Udjeli/jedinice u investicijskim 
fondovima  0 F.52  Udjeli/jedinice u investicijskim 
fondovima  5 
F.521  Udjeli/jedinice nov čanih fondova  0  F.521  Udjeli/jedinice nov čanih fondova  2  
F.522  Udjeli/jedinice u investicijskim 
fondovima osim nov čanih fondova  0 F.522  Udjeli/jedinice u investicijskim 
fondovima osim nov čanih fondova  3 
F.6 Prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  0 F.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  0 
F.61  Tehni čke rezerve neživotnog 
osiguranja  0 F.61  Tehni čke rezerve neživotnog 
osiguranja  0 
F.62  Životno osiguranje i prava na rentu  0  F.62  Životno osiguranje i prava na rentu  0  
F.63  Mirovinska prava  0  F.63  Mirovinska prava  0  
F.64  Potraživanja mirovinskih fondova 
od upravitelja mirovinskih fondova  0 F.64  Potraživanja mirovinskih fondova 
od upravitelja mirovinskih fondova  0 
F.65  Prava na nemirovinske fondove  0  F.65  Prava na nemirovinske fondove  0  
F.66  Rezerve za obveze u okviru stan ­
dardiziranih jamstava  0 F.66  Rezerve za obveze u okviru stan ­
dardiziranih jamstava  0 
F.7 Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 F.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  3 
F.71  Financijske izvedenice  0  F.71  Financijske izvedenice  3  
F.711  Opcije  0  F.711  Opcije  1  
F.712  Terminski ugovori  0  F.712  Terminski ugovori  2  
F.72  Dioni čke opcije zaposlenika  F.72  Dioni čke opcije zaposlenika  
F.8 Ostali ra čuni obveza/potraživanja  10  F.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  – 14  
F.81  Trgova čki krediti i predujmovi  8  F.81  Trgova čki krediti i predujmovi  – 1  
F.89  Ostali ra čuni potraživanja/obveza, 
isklju čuju ći trgova čke kredite i 
predujmove  2 F.89  Ostali ra čuni potraživanja/obveza, 
isklju čuju ći trgova čke kredite i 
predujmove  – 13  
Tablica 8.16. — Potpuni slijed ra čuna sektora inozemstva (inozemni ra čun transakcija) (nastavak)  
V.III.3.: ra čuni ostalih promjena aktive  
V.III.3.1.: ra čun ostalih promjena obujma aktive  
Ostali tokovi  
K.1 Ekonomsko nastajanje aktive  0  K.1  Ekonomsko nastajanje aktive  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0HR 298 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
AN.21  Prirodni resursi  0  AN.21  Prirodni resursi  0  
AN.22  Ugovori, najam i licence  0  AN.22  Ugovori, najam i licence  0  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  0 AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  0 
K.2 Ekonomsko nestajanje neproizve ­
dene aktive  0 K.2  Ekonomsko nestajanje neproizve ­
dene aktive  0 
K.21  Iscrpljivanje prirodnih resursa  0  K.21  Iscrpljivanje prirodnih resursa  0  
AN.21  Prirodni resursi  0  AN.21  Prirodni resursi  0  
K.22  Ostalo ekonomsko nestajanje 
neproizvedene aktive  0 K.22  Ostalo ekonomsko nestajanje 
neproizvedene aktive  0 
AN.21  Prirodni resursi  0  AN.21  Prirodni resursi  0  
AN.22  Ugovori, najam i licence  0  AN.22  Ugovori, najam i licence  0  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  0 AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  0 
K.3 Gubici zbog nepogoda  0  K.3  Gubici zbog nepogoda  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
K.4 Nenadokna đene zapljene  0  K.4  Nenadokna đene zapljene  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  
AF Financijska aktiva  0  AF  Financijska aktiva  0  
K.5 Ostale promjene obujma d.n.  0  K.5  Ostale promjene obujma d.n.  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
K.6 Promjene u klasifikacijama  0  K.6  Promjene u klasifikacijama  0  
K.61  Promjene u klasifikaciji i strukturi 
sektora  0 K.61  Promjene u klasifikaciji i strukturi 
sektora  0 
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  0 K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  0 
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 299
 
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
Ukupne ostale promjene obujma  0  Ukupne ostale promjene obujma  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  0  
AN.11  Fiksna aktiva  0  AN.11  Fiksna aktiva  0  
AN.12  Zalihe  0  AN.12  Zalihe  0  
AN.13  Dragocjenosti  0  AN.13  Dragocjenosti  0  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  
AN.21  Prirodni resursi  0  AN.21  Prirodni resursi  0  
AN.22  Ugovori, najam i licence  0  AN.22  Ugovori, najam i licence  0  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  0 AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  0 
AF Financijska aktiva  0  AF  Financijska aktiva  0  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  0 AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  0 
AF.2  Gotovina i depoziti  0  AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AF.4  Zajmovi  0  AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  0 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  0 
AF.6  Prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  0 AF.6  Prilagodbe osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  0 
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  0  AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  0  
Promjene neto vrijednosti zbog 
ostalih promjena obujma aktive  0 Promjene neto vrijednosti zbog 
ostalih promjena obujma aktive  0 
Tablica 8.16. — Potpuni slijed ra čuna sektora inozemstva (inozemni ra čun transakcija) (nastavak)  
V.III.3.: ra čuni ostalih promjena aktive  
V.III.3.2.: ra čun revalorizacije  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.7 Nominalni vlasni čki dobici 
(+)/gubici (–)  K.7 Nominalni vlasni čki dobici 
(+)/gubici (–)  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  AF  Financijska aktiva/pasiva  15  
AN.21  Prirodni resursi  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  12 
AN.22  Ugovori, najam i licence  AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  2HR 300 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AF Financijska aktiva  7  AF.4  Zajmovi  0  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  0 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  1 
AF.2  Gotovina i depoziti  AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  0 
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  4  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 
AF.4  Zajmovi  0  AF.8  Ra čuni ostalih obveza  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  3 
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  0 
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ra čuni ostalih potraživanja  0  
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog 
nominalnih vlasni čkih dobitaka/gu ­
bitaka  4 
V.III.3.2.1.: ra čun neutralnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.71  Neutralni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (–)  K.71  Neutralni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (–)  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  AF  Financijska aktiva  22  
AN.21  Prirodni resursi  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  16 
AN.22  Ugovori, najam i licence  AF.2  Gotovina i depoziti  2  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  2  
AF Financijska aktiva  12  AF.4  Zajmovi  0  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  0 
AF.2  Gotovina i depoziti  2  AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  1 
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  3  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 
AF.4  Zajmovi  1  AF.8  Ra čuni ostalih obveza  1  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  2 
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  1HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 301
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ra čuni ostalih potraživanja  3  
B.1031  Promjene neto vrijednosti zbog 
neutralnih vlasni čkih dobitaka/gu ­
bitaka  6 
V.III.3.2.2.: ra čun stvarnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.72  Stvarni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (–)  K.72  Stvarni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (–)  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  AF  Financijska aktiva  – 7  
AN.21  Prirodni resursi  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  – 4 
AN.22  Ugovori, najam i licence  AF.2  Gotovina i depoziti  – 2  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AF Financijska aktiva  – 5  AF.4  Zajmovi  0  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  0 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  1 
AF.2  Gotovina i depoziti  – 2  AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  – 1 
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 
AF.4  Zajmovi  – 1  AF.8  Ra čuni ostalih obveza  – 1  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  1 
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  – 1 
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  
AF.8  Ra čuni ostalih potraživanja  – 3  
B.1032  Promjene neto vrijednosti zbog 
stvarnih vlasni čkih dobitaka/gubi ­
taka  – 2 
Tablica 8.16. — Potpuni slijed ra čuna sektora inozemstva (inozemni ra čun transakcija) (nastavak)  
V.IV.: inozemni ra čun aktive i pasive  
V.IV.1.: po četna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  0  AF  Financijska aktiva  1 274  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  0  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  770HR 302 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN.21  Prirodni resursi  0  AF.2  Gotovina i depoziti  116  
AN.22  Ugovori, najam i licence  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  77  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  0 AF.4  Zajmovi  17  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  203  
AF Financijska aktiva  805  AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  25 
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  7 
AF.2  Gotovina i depoziti  105  AF.8  Ra čuni ostalih obveza  59  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  125  
AF.4  Zajmovi  70  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  345  
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  26 
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ra čuni ostalih potraživanja  134  
B.90  Neto vrijednost  – 469  
V.IV.2.: promjene u bilanci stanja  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN Nefinancijska aktiva  AF  Financijska pasiva  72  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  12 
AN.21  Prirodni resursi  AF.2  Gotovina i depoziti  – 2  
AN.22  Ugovori, najam i licence  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  23  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  AF.4  Zajmovi  35  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  15 
AF Financijska aktiva  54  AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  0 
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  1 AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  3 
AF.2  Gotovina i depoziti  11  AF.8  Ra čuni ostalih obveza  – 14  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  13  
AF.4  Zajmovi  4HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 303
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  15 
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  0 
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ra čuni ostalih potraživanja  10  
B.10  Promjene neto vrijednosti zbog:  – 6  
B.101  Saldo vanjskog teku ćeg ra čuna i 
kapitalni transferi  – 10  
B.102  Ostale promjene obujma aktive  0  
B.103  Nominalni vlasni čki dobici/gubici  4  
B.1031  Neutralni vlasni čki dobici/gubici  6  
B.1032  Stvarni vlasni čki dobici/gubici  – 2  
V.IV.3.: završna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  AF  Financijska pasiva  1 346  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  782  
AN.21  Prirodni resursi  AF.2  Gotovina i depoziti  114  
AN.22  Ugovori, najam i licence  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  100  
AN.23  Kupovine umanjene za  goodwill  i 
marketinšku aktivu  AF.4  Zajmovi  52  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  218  
AF Financijska aktiva  859  AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  25 
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  1 AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  10 
AF.2  Gotovina i depoziti  116  AF.8  Ra čuni ostalih obveza  45  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  138  
AF.4  Zajmovi  74  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  360  
AF.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  26 
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  
AF.8  Ra čuni ostalih potraživanja  144  
B.90  Neto vrijednost  – 475HR 304 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
RA ČUN ROBA I USLUGA (0)  
8.78. Namjena ra čuna roba i usluga je pokazati, po skupinama proizvoda i za ukupno gospodarstvo, ponudu proizvoda 
i njihove uporabe. Ra čun nije dio slijeda ra čuna nego potporni identitet izme đu ponude i uporabe proizvoda u 
gospodarstvu.  
Na agregatnoj razini predstavlja uskla đivanje ponude i uporabe proizvoda u redcima tablica ponude i uporabe.  
8.79. On stoga pokazuje, po skupinama proizvoda i za ukupno gospodarstvo, izvore ( proizvodnja  i uvoz) i uporabe roba 
i usluga (intermedijarnu potrošnju, finalnu potrošnju, bruto ulaganje u fiksni kapital, promjene zaliha, stjecanje 
umanjeno za otu đenje dragocjenosti i izvoz).  
8.80. S obzirom da se proizvodnja vrednuje po bazi čnim cijenama, a uporabe po kupovnim cijenama, na strani izvora 
treba uklju čiti poreze umanjene za subvencije na proizvode.  
8.81. Uporabe se bilježe na desnoj strani ra čuna roba i usluga, a izvori na lijevoj strani, tj. na suprotnoj strani od one 
koja se koristi u teku ćim ra čunima za institucionalne sektore, budu ći da su tokovi proizvoda protustavke 
monetarnim tokovima.  
8.82. Ra čun roba i usluga je po definiciji u ravnoteži i stoga nema izravnavaju ću stavku.  
Tablica 8.17. — Ra čun 0: ra čun roba i usluga  
Izvori  Uporabe  
P.1 Output  3 604  P.2  Intermedijarna potrošnja  1 883  
P.11  Tržišni  output  3 077  P.3  Izdaci za finalnu potrošnju  1 399  
P.12  Output  za vlastitu krajnju uporabu  147  P.31  Izdaci za individualnu potrošnju  1 230  
P.13  Netržišni output  380  P.32  Izdaci za zajedni čku potrošnju  169  
D.21  Porezi na proizvode  141  P.5g  Bruto investicije  414  
D.31  Subvencije na proizvode  – 8  P.511  Stjecanje umanjeno za otu đenje 
fiksne aktive  359  
P.7 Uvoz roba i usluga  499  P.5111  Stjecanja nove vrste fiksne aktive  358  
P.71  Uvoz roba  392  P.5112  Stjecanje postoje će fiksne aktive  9  
P.72  Uvoz usluga  107  P.5113  Prodaja postoje će fiksne aktive  – 8  
P.512  Troškovi prijenosa vlasništva 
neproizvedene aktive  17 
P.52  Promjena zaliha  28  
P.53  Stjecanje umanjeno za otu đenje 
dragocjenosti  10 
P.6 Izvoz roba i usluga  540  
P.61  Izvoz roba  462  
P.62  Izvoz usluga  78  
INTEGRIRANI EKONOMSKI RA ČUNI  
8.83. Integrirani ekonomski ra čuni daju to čan pregled ra čuna gospodarstva, odnosno teku ćih ra čuna, ra čuna akumu ­
lacije i bilanci stanja.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 305
 
Integrirani ekonomski ra čuni objedinjuju u istoj tablici ra čune svih institucionalnih sektora, ukupnog gospodarstva 
i sektora inozemstva i uravnotežuju sve tokove i svu aktivu i pasivu. Oni tako đer omogu ćavaju izravno o čitavanje 
svih agregata.  
8.84. U tablici integriranih ekonomskih ra čuna, uporabe, aktiva i promjene aktive bilježe se na lijevoj strani, dok se 
izvori, pasiva, promjene pasive i neto vrijednosti bilježe na desnoj strani.  
8.85. Da bi tablica bila čitljiva, a da istodobno daje sliku cjelokupnog ekonomskog procesa, koriste se najprikladnije 
razine agregiranja koje omogu ćuju razumijevanje strukture sustava.  
8.86. Stupci u tablici predstavljaju institucionalne sektore: nefinancijska društva, financijska društva, op ću državu, 
neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima (NPUSK-ovi) i ku ćanstva. Postoji i stupac za ukupno gospodarstvo, 
stupac sektora inozemstva te stupac koji uravnotežuje uporabe i izvore roba i usluga.  
8.87. Redci u tablici predstavljaju razli čite kategorije transakcija, aktive i pasive, izravnavaju će stavke i odre đene agre ­
gate.HR 306 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 307
 Tablica 8.18. — Integrirani ekonomski ra čuni 
Teku ći ra čuni 
Uporabe  
S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ra čuni Ukupno  Roba i usluge 
(izvori)  Inozem ­
stvo  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije, ostali tokovi, stanja i 
izravnavaju će stavke  
I. Proizvodnja/inozemni ra čun 
roba i usluga  499  499  P.7 Uvoz roba i usluga  
540  540  P.6 Izvoz roba i usluga  
3 604  3 604  P.1 Output  
1 883  1 883  17  115  222  52  1 477  P.2  Intermedijarna potrošnja  
133  133  D.21-D.31  Porezi umanjeni za subvencije na 
proizvode  
1 854  1 854  15  155  126  94  1 331  B.1g/B.1*g  Dodana vrijednost, bruto/bruto 
doma ći proizvod  
222  222  3  23  27  12  157  P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  
1 632  1 632  12  132  99  82  1 174  B.1n/B.1*n  Dodana vrijednost, neto/neto 
doma ći proizvod  
– 41  – 41  B.11  Saldo inozemnog ra čuna za robe i 
usluge  
II.1.1. Ra čun stvaranja 
dohotka  1 150  1 150  11  11  98  44  986  D.1  Naknade zaposlenicima  
191  0  191  D.2-D.3  Porezi umanjeni za subvencije na 
proizvodnju i uvoz  
133  0  133  D.21-D.31  Porezi umanjeni za subvencije na 
proizvode  
58 0  58  1  – 1  1  4  53  D.29-D.39  Ostali porezi umanjeni za subven ­
cije na proizvodnju  
452  452  3  84  27  46  292  B.2g  Poslovni višak, bruto  
61 61  61  B.3g  Mješoviti dohodak, bruto  
238  238  0  69  0  34  135  B.2n  Poslovni višak, neto  
53 53  53  B.3n  Mješoviti dohodak, neto
HR 308 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Uporabe  
S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ra čuni Ukupno  Roba i usluge 
(izvori)  Inozem ­
stvo  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije, ostali tokovi, stanja i 
izravnavaju će stavke  
II.1.2. Ra čun raspodjele 
primarnog dohotka  435  44  391  6  41  42  168  134  D.4  Vlasni čki dohodak  
1 864  1 864  4  1 381  198  27  254  B.5g/B.5*g  Bilanca primarnog dohotka, 
bruto/nacionalni dohodak, bruto  
1 642  1 642  1  1 358  171  15  97  B.5n/B.5*n  Bilanca primarnog dohotka, neto/ 
nacionalni dohodak, neto  
II.2. Ra čun sekundarne raspo ­
djele dohotka  213  1  212  0  178  0  10  24  D.5  Teku ći porezi na dohodak, bogat ­
stvo itd.  
333  0  333  333  D.61  Neto socijalni doprinosi  
384  0  384  5  0  112  205  62  D.62  Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  
299  16  283  2  71  136  62  12  D.7  Ostali teku ći transferi  
1 826  1 826  37  1 219  317  25  228  B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  
1 604  1 604  34  1 196  290  13  71  B.6n  Raspoloživi dohodak, neto  
II.3. Ra čun preraspodjele 
dohotka u naturi  215  215  31  184  D.63  Socijalni transferi u naturi  
1 826  1 826  6  1 434  133  25  228  B.7g  Prilago đeni raspoloživi dohodak, 
bruto  
1 604  1 604  3  1 411  106  13  71  B.7n  Prilago đeni raspoloživi dohodak, 
neto  
II.4. Ra čun uporabe dohotka  B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  
B.6n  Raspoloživi dohodak, neto prera ­
spodjele  
1 399  1 399  1  1 230  168  P.4  Stvarna finalna potrošnja  
1 399  1 399  32  1 015  352  P.3  Izdaci za finalnu potrošnju  
11 0  11  0  0  11  0  D.8  Prilagodba za promjene u miro ­
vinskim pravima  
427  427  5  215  – 35  14  228  B.8g  Štednja, bruto  
205  205  2  192  – 62  2  71  B.8n  Štednja, neto  
– 13  – 13  B.12  Saldo inozemnog teku ćeg ra čuna
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 309
 Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Transakcije, ostali tokovi, stanja i 
izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća 
država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Inozemstvo  Robe i usluge 
(uporabe)  Ukupno  Ra čuni 
P.7 Uvoz roba i usluga  499  499  I. Proizvodnja/inozemni ra čun 
roba i usluga  
P.6 Izvoz roba i usluga  540  540  
P.1 Output  2 808  146  348  270  32  3 604  3 604  
P.2 Intermedijarna potrošnja  1 883  1 883  
D.21-D.31  Porezi umanjeni za subvencije na 
proizvode  133  133  
B.1g/B.1*g  Dodana vrijednost, bruto/bruto 
doma ći proizvod  1 331  94  126  155  15  1 854  1 854  II.1.1. Ra čun stvaranja 
dohotka 
II.1.2. Ra čun raspodjele 
primarnog dohotka  P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  157  12  27  23  3  222  222  
B.1n/B.1*n  Dodana vrijednost, neto/neto 
doma ći proizvod  1 174  82  99  132  12  1 632  1 632  
B.11  Saldo inozemnog ra čuna za robe 
i usluge  – 41  – 41  
D.1 Naknade zaposlenicima  1 154  1 154  2  1 156  
D.2-D.3  Porezi umanjeni za subvencije na 
proizvodnju i uvoz  191  191  0  191  
D.21-D.31  Porezi umanjeni za subvencije na 
proizvode  133  133  0  133  
D.29-D.39  Ostali porezi umanjeni za 
subvencije na proizvodnju  58 58  0  58  
B.2g  Poslovni višak, bruto  292  46  27  84  3  452  452  
B.3g  Mješoviti dohodak, bruto  61  61  61  
B.2n  Poslovni višak, neto  135  34  0  69  0  238  238  
B.3n  Mješoviti dohodak, neto  53  53  53  
D.4 Vlasni čki dohodak  96  149  22  123  7  397  38  435
HR 310 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Izvori  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Transakcije, ostali tokovi, stanja i 
izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća 
država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Inozemstvo  Robe i usluge 
(uporabe)  Ukupno  Ra čuni 
B.5g  Bilanca primarnog dohotka, 
bruto/nacionalni dohodak, bruto  254  27  198  1 381  4  1 864  1 864  II.2. Ra čun sekundarne raspo ­
djele dohotka  
B.5n/B.5*n  Bilanca primarnog dohotka, 
neto/nacionalni dohodak, neto  97 15  171  1 358  1  1 642  1 642  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, 
bogatstvo itd.  213  213  0  213  
D.61  Neto socijalni doprinosi  66  213  50  0  4  333  0  333  
D.62  Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  384  384  0  384  
D.7 Ostali teku ći transferi  6  62  104  36  36  244  55  299  
B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  228  25  317  1 219  37  1 826  1 826  II.3. Ra čun preraspodjele 
dohotka u naturi  
B.6n  Raspoloživi dohodak, neto  71  13  290  1 196  34  1 604  1 604  
D.63  Socijalni transferi u naturi  215  215  215  
B.7g  Prilago đeni raspoloživi dohodak, 
bruto  228  25  133  1 434  6  1 826  1 826  II.4. Ra čun uporabe dohotka  
B.7n  Prilago đeni raspoloživi dohodak, 
neto  71 13  106  1 411  3  1 604  1 604  
B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  228  25  317  1 219  37  1 826  1 826  
B.6n  Raspoloživi dohodak, neto  71  13  290  1 196  34  1 604  1 604  
P.4 Stvarna finalna potrošnja  1 399  1 399  
P.3 Izdaci za finalnu potrošnju  1 399  1 399  
D.8 Prilagodba za promjene u miro ­
vinskim pravima  11 11  0  11  
B.8g  Štednja, bruto  
B.8n  Štednja, neto  
B.12  Saldo vanjskog teku ćeg ra čuna
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 311
 Tablica 8.18. — Integrirani ekonomski ra čuni 
Ra čuni akumulacije  
Promjene aktive  
S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ra čuni Ukupno  Roba i usluge 
(izvori)  Inozem ­
stvo  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije, ostali tokovi, stanja i 
izravnavaju će stavke  
III.1.1. Ra čun promjene neto 
vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera  B.8n  Štednja, neto  
B.12  Saldo vanjskog teku ćeg ra čuna 
D.9r  Kapitalni transferi, primljeni  
D.9p  Kapitalni transferi, pla ćeni (–)  
192  – 29  221  20  236  – 81  – 16  62  B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
štednje i kapitalnih transfera  
III.1.2. Ra čun stjecanja nefi ­
nancijske aktive  414  414  5  55  38  8  308  P.5g  Bruto investicije  
– 222  – 222  – 3  – 23  – 27  – 12  – 157  P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala (–)  
28 28  0  2  0  0  26  P.52  Promjene zaliha  
10 10  0  5  3  0  2  P.53  Stjecanje umanjeno za otu đenje 
dragocjenosti  
0 0  0  1  4  2  0  – 7  NP  Stjecanje umanjeno za otu đenje 
neproizvedene aktive  
0 – 10  10  – 4  174  – 103  – 1  – 56  B.9  Neto uzajmljivanje (+) neto 
pozajmljivanje (–)  
III.2. Financijski ra čun 483  47  436  2  189  – 10  172  83  F  Neto stjecanje financijske aktive  
0 1  – 1  0  – 1  F.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  
100  11  89  2  64  – 26  10  39  F.2  Gotovina i depoziti  
95 9  86  – 1  10  4  66  7  F.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
82 4  78  0  3  3  53  19  F.4  Zajmovi  
119  12  107  0  66  3  28  10  F.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  
48 0  48  0  39  1  7  1  F.6  Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i standar ­
diziranih jamstava  
14 0  14  0  3  0  8  3  F.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  
25 10  15  1  4  5  1  4  F.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja
HR 312 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Promjene aktive  
S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ra čuni Ukupno  Roba i usluge 
(izvori)  Inozem ­
stvo  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije, ostali tokovi, stanja i 
izravnavaju će stavke  
III.3.1. Ra čun ostalih promjena 
obujma aktive  33 33  0  0  7  0  26  K.1  Ekonomsko pojavljivanje aktive  
– 11  – 11  0  0  – 2  – 9  K.2  Ekonomsko nestajanje neproizve ­
dene aktive  
– 11  – 11  0  0  – 6  0  – 5  K.3  Gubici zbog nepogoda  
0 0  0  0  5  0  – 5  K.4  Nenadokna đene zapljene  
2 2  0  2  0  1  1  K.5  Ostale promjene obujma d.n.  
0 0  0  0  – 4  – 2  6  K.6  Promjene u klasifikacijama  
13 13  0  0  0  – 1  14  Ostale promjene obujma, ukupno  
od kojih je:  
– 7 – 7  0  0  – 3  – 2  – 2  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
17 17  0  0  3  0  14  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
3 3  0  0  0  1  2  AF  Financijska aktiva/pasiva  
B.102  Promjene neto vrijednosti zbog 
ostalih promjena obujma aktive  
III.3.2. Ra čun revalorizacije  K.7 Nominalni vlasni čki dobici/gubici  
280  280  8  80  44  4  144  AN  Nefinancijska aktiva  
126  126  5  35  21  2  63  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
154  0  154  3  45  23  2  81  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
91 7  84  2  16  1  57  8  AF  Financijska aktiva/pasiva  
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog 
nominalnih vlasni čkih dobitaka(+)/ 
gubitaka (–)
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 313
 Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Transakcije, ostali tokovi, stanja i 
izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća 
država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Inozemstvo  Roba i usluge 
(uporabe)  Ukupno  Ra čuni 
B.8n  Štednja, neto  71  2  – 62  192  2  205  205  III.1.1.Ra čun promjene neto 
vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera  B.12  Saldo inozemnog teku ćeg ra čuna – 13  – 13  
D.9r  Kapitalni transferi, primljeni  33  0  6  23  0  62  4  66  
D.9p  Kapitalni transferi, pla ćeni (–)  – 16  – 7  – 34  – 5  – 3  – 65  – 1  – 66  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
štednje i kapitalnih transfera  88 – 5  – 90  210  – 1  202  – 10  192  II.1.2. Ra čun stjecanja nefi ­
nancijske aktive  
P.5g  Bruto investicije  414  414  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala (–)  – 222  
P.52  Promjene zaliha  28 28  
P.53  Stjecanje umanjeno za otu đenje 
dragocjenosti  10 10  
NP Stjecanje umanjeno za otu đenje 
neproizvedene aktive  0 
B.9 Neto uzajmljivanje (+) neto 
pozajmljivanje (–)  – 56  – 1  – 103  174  – 4  10  – 10  0  III.2. Financijski ra čun 
F Neto pove ćanje pasive  139  173  93  15  6  426  57  483  
F.1 Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  
F.2 Gotovina i depoziti  65  37  102  – 2  100  
F.3 Dužni čki vrijednosni papiri  6  30  38  0  0  74  21  95  
F.4 Zajmovi  21  0  9  11  6  47  35  82  
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i 
udjeli u investicijskim fondovima  83 22  105  14  119  
F.6 Sustavi prilagodbe osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  48 0  48  0  48  
F.7 Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  3 8  0  0  0  11  3  14  
F.8 Ostali ra čuni obveza/potraživanja  26  9  4  39  – 14  25
HR 314 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Promjene pasive i neto vrijednosti  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Transakcije, ostali tokovi, stanja i 
izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća 
država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Inozemstvo  Roba i usluge 
(uporabe)  Ukupno  Ra čuni 
K.1 Ekonomsko nastajanje aktive  II.3.1. Ra čun ostalih promjena 
obujma aktive  
K.2 Ekonomsko nestajanje neproizve ­
dene aktive  
K.3 Gubici zbog nepogoda  
K.4 Nenadokna đene zapljene  
K.5 Ostale promjene obujma d.n.  0  0  0  1  0  1  1  
K.6 Promjene u klasifikacijama  0  0  2  0  0  2  2  
Ukupne ostale promjene obujma  0  0  2  1  0  3  3  
od kojih je:  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska 
aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  0  2  1  0  3  3  
B.102  Promjene neto vrijednosti zbog 
ostalih promjena obujma aktive  14 – 1  – 2  – 1  0  10  10  
K.7 Nominalni vlasni čki dobici/gubici  II.3.2. Ra čun revalorizacije  
AN Nefinancijska aktiva  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska 
aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  18  51  7  0  0  76  15  91  
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog 
nominalnih vlasni čkih dobitaka 
(+)/gubitaka (–)  134  10  38  96  10  288  4  292
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 315
 Tablica 8.18. — Integrirani ekonomski ra čuni 
Bilance stanja  
Aktiva  
S.1 S.15  S.14  S.13  S.12  S.11  
Ra čuni Ukupno  Roba i usluge 
(izvori)  Inozem ­
stvo  Ukupno 
gospodarstvo  NPUSK-ovi  Ku ćanstva  Op ća država  Financijska 
društva  Nefinancijska 
društva  Transakcije, ostali tokovi, zalihe i 
izravnavaju će stavke  
IV.1. Po četna bilanca stanja  4 621  4 621  159  1 429  789  93  2 151  AN  Nefinancijska aktiva  
2 818  2 818  124  856  497  67  1 274  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
1 803  1 803  35  573  292  26  877  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
9 036  805  8 231  172  3 260  396  3 421  982  AF  Financijska aktiva/pasiva  
B.90  Neto vrijednost  
IV.2. Promjene u bilanci 
stanja  Ukupne promjene aktive  
480  480  11  115  57  – 4  301  AN  Nefinancijska aktiva  
294  294  7  67  29  – 4  195  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
186  186  4  48  28  0  106  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
577  54  523  4  205  – 9  230  93  AF  Financijska aktiva/pasiva  
B.10  Promjene neto vrijednosti, ukupno  
B.101  Štednja i kapitalni transferi  
B.102  Ostale promjene obujma aktive  
B.103  Nominalni vlasni čki dobici (+)/gu ­
bici (–)  
IV.3. Završna bilanca stanja  5 101  5 101  170  1 544  846  89  2 452  AN  Nefinancijska aktiva  
3 112  3 112  131  923  526  63  1 469  AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
1 989  1 989  39  621  320  26  983  AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
9 613  859  8 754  176  3 465  387  3 651  1 075  AF  Financijska aktiva/pasiva  
B.90  Neto vrijednost
HR 316 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Pasiva i neto vrijednost  
S.11  S.12  S.13  S.14  S.15  S.1  
Transakcije, ostali tokovi, stanja i 
izravnavaju će stavke  Nefinancijska 
društva  Financijska 
društva  Op ća 
država  Ku ćanstva  NPUSK-ovi  Ukupno 
gospodarstvo  Inozemstvo  Roba i usluge 
(uporabe)  Ukupno  Ra čuni 
AN Nefinancijska aktiva  IV.1. Po četna bilanca stanja  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska 
aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  3 221  3 544  687  189  121  7 762  1 274  9 036  
B.90  Neto vrijednost  – 88  – 30  498  4 500  210  5 090  – 469  4 621  
Ukupne promjene aktive  IV.2. Promjene u bilanci 
stanja  
AN Nefinancijska aktiva  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska 
aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  157  224  102  16  6  505  72  577  
B.10  Promjene neto vrijednosti, 
ukupno  237  4  – 54  304  9  500  – 6  494  
B.101  Štednja i kapitalni transferi  88  – 5  – 90  210  – 1  202  – 10  192  
B.102  Ostale promjene obujma aktive  14  – 1  – 2  – 1  0  10  10  
B.103  Nominalni vlasni čki dobici 
(+)/gubici (–)  134  10  38  96  10  288  4  292  
AN Nefinancijska aktiva  IV.3. Završna bilanca stanja  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska 
aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  3 378  3 768  789  205  127  8 267  1 346  9 613  
B.90  Neto vrijednost  149  – 26  444  4 804  219  5 590  – 475  5 115
 AGREGATI  
8.88. Agregati su sumarni pokazatelji rezultata aktivnosti ukupnog gospodarstva i najve će važnosti u svrhu makroe ­
konomske analize i usporedbi u vremenu i prostoru.  
Bruto doma ći proizvod po tržišnim cijenama (BDP)  
8.89. Bruto doma ći proizvod po tržišnim cijenama je krajnji rezultat proizvodne aktivnosti rezidentnih proizvodnih 
jedinica. Može se definirati na tri na čina: 
(a) proizvodni pristup: BDP je zbroj bruto dodane vrijednosti razli čitih institucionalnih sektora ili razli čitih 
djelatnosti uve ćan za poreze i umanjen za subvencije na proizvode (koje se ne dodjeljuju sektorima i 
djelatnostima). On je tako đer izravnavaju ća stavka u ra čunu proizvodnje ukupnog gospodarstva;  
(b) rashodovni pristup: BDP je zbroj krajnjih uporaba roba i usluga koje su proizvele rezidentne institucionalne 
jedinice (finalna potrošnja i bruto investicije) uve ćan za izvoz i umanjen za uvoz roba i usluga;  
(c) dohodovni pristup: BDP je zbroj uporaba u ra čunu stvaranja dohotka ukupnog gospodarstva (naknade zapo ­
slenicima, porezi na proizvodnju i uvoz umanjen za subvencije, bruto poslovni višak i mješoviti dohodak 
ukupnog gospodarstva).  
8.90. Odbitkom potrošnje fiksnog kapitala od BDP-a dobivamo neto doma ći proizvod po tržišnim cijenama (NDP).  
Poslovni višak ukupnog gospodarstva  
8.91. Bruto (ili neto) poslovni višak ukupnoga gospodarstva je zbroj bruto (ili neto) poslovnih viškova razli čitih 
djelatnosti gospodarstva ili razli čitih institucionalnih sektora.  
Mješoviti dohodak ukupnog gospodarstva  
8.92. Bruto (ili neto) mješoviti dohodak ukupnoga gospodarstva istovjetan je bruto (ili neto) mješovitom dohotku 
sektora ku ćanstava.  
Poduzetni čki dohodak ukupnog gospodarstva  
8.93. Bruto (ili neto) poduzetni čki dohodak ukupnoga gospodarstva je zbroj bruto (ili neto) poduzetni čkih dohodaka 
razli čitih sektora.  
Nacionalni dohodak (po tržišnim cijenama)  
8.94. Bruto (ili neto) nacionalni dohodak (po tržišnim cijenama) predstavlja ukupan primarni dohodak koji primaju 
rezidentne institucionalne jedinice: naknade zaposlenicima, porezi na proizvodnju i uvoz umanjeni za subvencije, 
vlasni čki dohodak (potraživanja minus dugovanja), (bruto ili neto) poslovni višak i (bruto ili neto) mješoviti 
dohodak.  
Bruto nacionalni dohodak (po tržišnim cijenama) jednak je BDP-u umanjenom za primarni dohodak koji pla ćaju 
rezidentne jedinice nerezidentnim institucionalnim jedinicama uve ćan za primarni dohodak koji primaju rezi ­
dentne institucionalne jedinice od sektora inozemstva.  
Nacionalni dohodak nije proizvodni koncept, nego dohodovni koncept, koji ima više ekonomskog smisla kad se 
izrazi neto, tj. nakon odbitka potrošnje fiksnog kapitala.  
Nacionalni raspoloživi dohodak  
8.95. Bruto (ili neto) nacionalni raspoloživi dohodak je zbroj bruto (ili neto) raspoloživog dohotka institucionalnih 
sektora. Bruto (ili neto) nacionalni raspoloživi dohodak jednak je bruto (ili neto) nacionalnom dohotku (po 
tržišnim cijenama) umanjenom za teku će transfere (teku ći porezi na dohodak, bogatstvo itd., socijalni doprinosi, 
socijalne naknade i ostali teku ći transferi) koje treba platiti nerezidentnim jedinicama, uve ćanom za teku će 
transfere koje rezidentne jedinice potražuju od sektora inozemstva.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 317
 
Štednja  
8.96. Ovaj agregat mjeri dio nacionalnog raspoloživog dohotka koji se ne koristi za izdatke za finalnu potrošnju. Bruto 
(ili neto) nacionalna štednja je zbroj bruto (ili neto) štednji razli čitih institucionalnih sektora.  
Saldo inozemnog teku ćeg ra čuna  
8.97. Izravnavaju ća stavka u inozemnom ra čunu primarnog dohotka i teku ćih transfera predstavlja višak (ako je nega ­
tivna) ili manjak (ako je pozitivna) ukupnog gospodarstva od njegovih teku ćih transakcija (trgovina robom i 
uslugama, primarni dohoci, teku ći transferi) s inozemstvom.  
Neto uzajmljivanje (+) ili pozajmljivanje (–) ukupnog gospodarstva  
8.98. Neto uzajmljivanje (+) ili pozajmljivanje (–) ukupnoga gospodarstva je zbroj neto uzajmljivanja ili pozajmljivanja 
institucionalnih sektora. Predstavlja neto izvore koje ukupno gospodarstvo stavlja na raspolaganje sektoru inozem ­
stva (ako je pozitivan) ili prima od sektora inozemstva (ako je negativno). Neto uzajmljivanje (+) ili pozajmljivanje 
(–) ukupnoga gospodarstva jednako je, ali sa suprotnim predznakom, neto pozajmljivanju (–) ili uzajmljivanju (+) 
sektora inozemstva.  
Neto vrijednost ukupnog gospodarstva  
8.99. Neto vrijednost ukupnoga gospodarstva je zbroj neto vrijednosti institucionalnih sektora. Ona predstavlja vrijed ­
nost nefinancijske aktive ukupnoga gospodarstva umanjena za saldo financijske aktive i pasive sektora inozemstva.  
Izdaci i prihodi op će države  
Izdaci i prihodi op će države utvr đeni su pozivanjem na popis kategorija ESA-e.  
8.100. Izdaci države čine sljede će kategorije ESA-e, koji se prikazuju na uporabnoj strani ra čuna op će države, s iznimkom 
to čke D.3 koja se prikazuje na strani izvora ra čuna op će države:  
P.2 Intermedijarna potrošnja  
P.5 Bruto investicije  
D.1 Naknade zaposlenicima  
D.29 Ostali porezi na proizvodnju, pla ćeni 
D.3 Subvencije, pla ćene 
D.4 Vlasni čki dohodak, pla ćen 
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo itd.  
D.62 Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi  
D.632 Socijalni transferi u naturi — kupljena tržišna proizvodnja  
D.7 Ostali teku ći transferi  
D.8 Prilagodba za promjene u mirovinskim pravima  
D.9p Kapitalni transferi, pla ćeni 
NP Stjecanje umanjeno za otu đenje neproizvedene aktiveHR 318 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Državne prihode čine sljede će kategorije ESA-e koji se bilježe na strani izvora ra čuna op će države, s iznimkom 
to čke D.39 koja se prikazuje na uporabnoj strani u ra čunima op će države:  
P.11 Tržišna proizvodnja  
P.12 Proizvodnja za vlastitu krajnju uporabu  
P.131 Pla ćanja za netržišnu proizvodnju  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz, primljeni  
D.39 Ostale subvencije za proizvodnju, primljene  
D.4 Vlasni čki dohodak, primljeni  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo itd.  
D.61 Neto socijalni doprinosi  
D.7 Ostali teku ći transferi  
D.9r Kapitalni transferi, primljeni  
Po definiciji, razlika izme đu prihoda države i rashoda op će države je neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–) 
sektora op će države.  
Konsolidiraju su transakcije D.41 (kamate), D.73 (teku ći transferi u okviru op će države), D.92 (investicijske 
potpore) i D.99 (ostali kapitalni transferi). Ostale se transakcije ne konsolidiraju.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 319
 
POGLAVLJE 9.  
TABLICE PONUDE I UPORABE I INPUT-OUTPUT OKVIR  
UVOD  
9.01. Cilj ovog poglavlja je osigurati pregled tablica ponude i uporabe i  input-output  okvira.  
9.02. Jezgra  input-output  okvira su tablice ponude i uporabe u teku ćim cijenama i cijenama prethodne godine. Okvir je 
upotpunjen simetri čnim  input-output  tablicama koje se na temelju pretpostavki ili dodatnih podataka izvode iz 
tablica ponude i uporabe.  
Tablice ponude i uporabe i simetri čne input-output  tablice mogu se proširiti i izmijeniti za posebne svrhe poput 
ra čuna produktivnosti, ra čuna rada, tromjese čnih ra čuna, regionalnih ra čuna i ra čuna okoliša u monetarnim ili 
fizi čkim jedinicama.  
9.03. Tablice ponude i uporabe su matrice koje opisuju vrijednosti transakcija nacionalnog gospodarstva s proizvodima 
po vrsti proizvoda i djelatnosti. Te tablice prikazuju:  
(a) strukturu troškova proizvodnje i dohotka ostvarenog u procesu proizvodnje;  
(b) tokove roba i usluga proizvedenih u okviru nacionalnog gospodarstva;  
(c) tokove roba i usluga izme đu doma ćeg gospodarstva i inozemstva; za analizu u okviru europskog konteksta 
potrebno je razlikovati tokove unutar EU-a od tokova sa zemljama izvan EU-a.  
9.04. Tablica ponude pokazuje ponudu roba i usluga po proizvodu i proizvodnoj djelatnosti te pri tome razlikuje 
ponudu izme đu doma ćih djelatnosti i uvoza. Shematski prikaz tablice ponude prikazan je u tablici 9.1.  
Tablica 9.1. — Shematski prikaz tablice ponude  
Ponude  Proizvodne djelatnosti  Inozemstvo  Ukupno  
Proizvodi  Vrijednosti proizvodnje  Vrijednosti uvoza  Ukupna ponuda po 
proizvodu  
Ukupno  Ukupna proizvodnja po djelatnosti  Ukupan uvoz  Ukupna ponuda  
9.05. Tablica uporabe prikazuje uporabu roba i usluga po proizvodu i vrsti uporabe. Uporabe prikazane u stupcima su 
kako slijedi:  
(a) intermedijarna potrošnja po djelatnosti;  
(b) izdaci za finalnu potrošnju: ku ćanstva, država i NPUSK;  
(c) bruto investicije; i  
(d) izvoz.  
U stupcima ispod koji se odnose na intermedijarnu potrošnju po djelatnosti, tablica prikazuje komponente bruto 
dodane vrijednosti, kako slijedi:  
(a) naknade zaposlenicima;  
(b) ostali porezi umanjeni za subvencije na proizvodnju;  
(c) neto mješoviti dohodak, neto poslovni višak i potrošnja fiksnog kapitala.HR 320 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Shematski prikaz tablice uporabe prikazan je u tablici 9.2. u nastavku.  
Tablica 9.2. — Shematski prikaz tablice uporabe  
Uporabe  Djelatnosti  Finalna 
potrošnja  Bruto investicije  Inozemstvo  Ukupno  
Proizvodi  
Ukupno  Intermedijarna potrošnja  Finalna 
potrošnja  Bruto 
investicije  Izvoz  Ukupna 
uporaba  
Komponente 
dodane vrijed ­
nosti  Naknade zaposlenicima 
Ostali porezi umanjeni za 
subvencije 
Neto poslovni višak 
Potrošnja fiksnog kapitala  
9.06. U tablicama ponude i uporabe primjenjuju se sljede ći identiteti:  
(a) za svaku djelatnost, proizvodnja je jednaka intermedijarnoj potrošnji uve ćanoj za bruto dodanu vrijednost;  
(b) za svaki proizvod, ponuda je jednaka ukupnoj uporabi prikazanoj u uskla đenim redovima u okviru ponude i 
uporabe.  
Ovaj je identitet važe ći samo kad je osnova vrednovanja ponude i uporabe jednaka, odnosno obje su u 
kupovnim cijenama ili su obje u bazi čnim cijenama (vidjeti stavke 9.30. do 9.33.).  
Stoga, za svaki proizvod vrijedi:  
ponuda po kupovnim cijenama jednaka je  
output -u proizvoda po bazi čnim cijenama  
plus uve ćanoj za uvoz po bazi čnim cijenama  
plus uve ćanoj za trgova čke i transportne marže  
plus uve ćanoj za poreze umanjene za subvencije na proizvode  
što je jednako uporabi proizvoda po kupovnim cijenama, što je jednako  
intermedijarnojintermedijarnoj potražnji za proizvodom  
plus uve ćanoj za izdatke za finalnu potrošnju  
plus uve ćanoj za bruto investicije  
plus uve ćanoj za izvoz.  
Na razini ukupnog gospodarstva, ukupna intermedijarna potražnja jednaka je ukupnoj intermedijarnoj potro ­ 
šnji, a zbroj trgova čkih i transportnih marži u cijelom je gospodarstvu jednak nuli jer se iste podudaraju s 
proizvodnjom djelatnosti koje proizvode marže, pa se ovaj identitet može prikazati kao:  
output  proizvodnja + uvoz + porezi na proizvode umanjeni za subvencije na proizvode = intermedijarna 
potrošnja + finalna potrošnja + bruto investicije + izvoz  
zato je  
output  – intermedijarna potrošnja + porezi na proizvode umanjeni za subvencije na proizvode  
= finalna potrošnja + bruto investicije + izvoz minus uvoz  
što pokazuje jednakost pristupa proizvodnje i izdataka u smislu mjerenja BDP-a;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 321
 
(c) bruto dodana vrijednost kao razlika izme đu proizvodnje i intermedijarneintermedijarne potrošnje po djelatnosti. 
Jednaka je ukupnom proizvedenom dohotku. Tako je bruto dodana vrijednost jednaka zbroju naknada zapo ­
slenicima, potrošnje fiksnog kapitala, neto poslovnog viška/mješovitog dohotka i ostalih poreza umanjenih za 
subvencije na proizvodnju. To omogu ćuje provjeru uskla đenosti pristupa po dohodovnoj metodi za mjerenje 
BDP-a s pristupom po proizvodnoj metodi.  
9.07. Tablice ponude i uporabe su središnji okvir za analize djelatnosti, poput analize proizvodnje, d odane vrijednosti, 
naknade zaposlenicima, zaposlenosti, poslovnog viška/mješovitog dohotka, poreza (umanjenog za subvencije) na 
proizvodnju, bruto investicija u fiksni kapital, potrošnje fiksnog kapitala i stanja kapitala.  
9.08. Tablice ponude i uporabe sadrže tokove u sljede ćim ra čunima:  
(a) ra čunu roba i usluga;  
(b) ra čunu proizvodnje;  
(c) ra čunu stvaranja dohotka.  
Ti ra čuni prikazuju stvaranje dohotka i ponudu i uporabu roba i usluga od strane institucionalnog sektora. Tablice 
ponude i uporabe mogu nadopuniti te podatke prikazom raš člambe po djelatnosti te prikazom promjena obujma i 
cijena. Podaci institucionalnog sektora u sektorskim ra čunima i podaci po djelatnosti u tablicama ponude i uporabe 
mogu se povezati u kombiniranoj tablici poput tablice 9.3. u nastavku.  
Tablica 9.3. — Tablica koja povezuje tablice ponude i uporabe sa sektorskim ra čunima  
Djelatnosti (NACE)  Ukupno  
Sektor  
S.11 Nefinancijska društva  
Intermedijarna potrošnja  
Bruto dodana vrijednost  
Naknade zaposlenicima  
Ostali porezi umanjeni za subvencije na proizvodnju  
Potrošnja fiksnog kapitala  
Neto poslovni višak/mješoviti dohodak  
Output  
Bruto investicije u fiksni kapital  
Stanje fiksnog kapitala  
Zaposlenost  
S.12 Financijska društva  
Intermedijarna potrošnja  
… 
Zaposlenost  
S.13 Op ća država  
S.14 Ku ćanstvaHR 322 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Djelatnosti (NACE)  Ukupno  
S.14 Samozaposlene osobe  
Usluge stanovanja u stambenim objektima u vlasništvu 
stanara  
S.15 NPUSK  
Sektori ukupno  
Intermedijarna potrošnja  
… 
Zaposlenost  
9.09. Simetri čna input-output  tablica prikazana je u tablici 9.4., a radi se o matrici koja pomo ću kategorizacije „proizvod 
po proizvodu” ili „djelatnost po djelatnosti” i detaljnih transakcija intermedijarne potrošnje i finalne uporabe 
prikazuje uskla đenost ponude s uporabama. Postoji glavna konceptualna razlika izme đu simetri čne input-output  
tablice i tablice uporabe: u tablici uporabe unosi pokazuju kako djelatnosti koriste proizvode u intermedijarnoj 
potrošnji, dok u simetri čnoj input-output  tablici postoje dva mogu ća prikaza:  
(a) unosi pokazuju kako se proizvodi koriste kao intermedijarna potrošnja da bi se proizveli proizvodi; ili  
(b) unosi pokazuju kako se izlazi djelatnosti koriste u intermedijarnoj potrošnji drugih djelatnosti za stvaranje 
proizvodnje po djelatnosti.  
Dakle, u simetri čnoj input-output  tablici na činjena je raš člamba i u redcima i u stupcima ili po proizvodu ili po 
djelatnosti.  
Tablica 9.4. — Shematski prikaz simetri čne input-output tablice, za proizvode  
Proizvedeni proizvodi  Finalna potrošnja  Bruto investicije  Inozemstvo  Ukupno  
Uporabljeni 
proizvodi  Intermedijarna potrošnja  Finalna potro ­ 
šnja ku ćan ­
stava, NPUSK- 
a i države  Bruto inve ­
sticije  Izvoz  
Ukupno  
Komponente 
bruto dodane 
vrijednosti  
Inozemstvo  
Ukupno  
9.10. Ve ćina statisti čkih informacija koje se mogu dobiti od proizvo đačkih jedinica nazna čuje koje vrste proizvoda su 
jedinice proizvele i prodale i, obi čno manje detaljno, koje vrste proizvoda su kupile i uporabile. Format tablica 
ponude i uporabe oblikovan je tako da pruži ovakvu vrstu statisti čkih informacija (tj. proizvodi uporabljeni po 
djelatnosti).  
9.11. Nasuprot tome, informacije o odnosu tipa „proizvod po proizvodu” ili „djelatnost po djelatnost”, koja su potrebne 
za simetri čnu input-output  tablicu, često nisu raspoložive. Na primjer, ankete djelatnosti obi čno daju informacije o 
vrsti proizvoda uporabljenih u proizvodnji te o proizvedenim i prodanim proizvodima. Informacije o ulaznim 
jedinicama uporabljenim za izradu posebnih proizvoda obi čno nisu raspoložive.  
9.12. Informacije prikazane u obliku tablica ponude i uporabe su polazište za izradu daljnjih analiti čkih informacija u 
simetri čnim  input-output  tablicama. Informacije tipa „djelatnost po proizvodu” u tablicama ponude i uporabe mogu 
se konvertirati u simetri čne tablice, dodavanjem dodatnih informacija o strukturama jedinica  inputa  ili uz pretpo ­
stavku jednakih struktura jedinica  inputa  ili tržišnih udjela po proizvodu ili po djelatnosti.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 323
 
9.13. Tablice ponude i uporabe i  input-output  okvir kombiniraju tri razli čite uloge:  
— opis,  
— statisti čki alat,  
— alat za analizu.  
OPIS  
9.14. Tablice ponude i uporabe daju sistemati čki opis stvaranja dohotka te ponude proizvoda i uporabe po djelatnosti. 
Kretanja  inputa  i outputa  jedinica proizvodnih procesa individualnih djelatnosti prikazani su u kontekstu nacio ­
nalnog gospodarstva, odnosno u vezi s proizvodnim procesima ostalih doma ćih djelatnosti i inozemstva i izdataka 
za finalnu potrošnju.  
Glavna uloga tablica ponude i uporabe jest pokazati promjene strukture gospodarstva, npr. promjene važnosti 
raznih djelatnosti, promjene uporabljenih  inputa  i proizvedenih  outputa  i promjene sastava izdataka za finalnu 
potrošnju, bruto investicija, uvoza i izvoza. Takve bi promjene mogle odražavati kretanja poput globalizacije, 
eksternalizacije, inovacija i promjena troškova rada, poreza, cijena nafte i deviznih te čajeva.  
Tablice ponude i uporabe u cijenama prethodne godine koriste se za izra čun rasta obujma BDP-a, za opis promjena 
gospodarske strukture u nominalnim jedinicama ili jedinicama obujma. Tako đer čine okvir unutar koje se pred ­
stavljaju promjene u nacionalnim cijenama i promjene u troškovima rada.  
STATISTI ČKI ALAT  
9.15. Korištenje informacija o proizvodnji, izdacima i dohotku pri izradi tablica ponude i uporabe i uskla đivanje nedo ­
sljednih procjena osigurava pouzdane i uskla đene nacionalne ra čune, uklju čuju ći procjene klju čnih agregata poput 
BDP-a u teku ćim cijenama i cijenama prethodne godine.  
9.16. Pri mjerenju BDP-a po tržišnim cijenama dostupna su tri osnovna pristupa: pristup po proizvodnoj metodi, pristup 
po rashodnoj metodi i pristup po dohodovnoj metodi. Ta tri razli čita pristup koriste se u sastavljanju tablica 
ponude i uporabe kako slijedi:  
(a) prema pristupu po proizvodnoj metodi, BDP po tržišnim cijenama jednak je proizvodnji po bazi čnim cijenama 
minus intermedijarna potrošnja po kupovnim cijenama, plus porezi (umanjeni za subvencije) na proizvode;  
(b) prema pristupu po rashodnoj metodi, BDP po tržišnim cijenama jednak je zbroju kategorija finalnih uporaba 
minus uvoz: izdaci za finalnu potrošnju + bruto investicije + izvoz – uvoz;  
(c) prema pristupu po dohodovnoj metodi, BDP po tržišnim cijenama jednak je zbroju naknada zaposlenicima, 
potrošnje fiksnog kapitala, ostalih poreza umanjenih za subvencije na proizvodnju i neto poslovnog viška/ 
mješovitog dohotka, plus porezi umanjeni za subvencije na proizvode.  
Jedna procjena BDP-a po tržišnim cijenama izvodi se kad su tablice ponude i uporabe uskla đene.  
9.17. Tablice ponude i uporabe su posebno korisne za procjenu BDP-a po tržišnim cijenama u skladu s pristupom po 
proizvodnoj metodi i pristupom po rashodnoj metodi. Glavni izvori podataka za to su ankete o poslovanju 
društava i administrativni podaci poput podataka dobivenih iz obra čuna PDV-a te trošarine. Tablice ponude i 
uporabe koriste se za kombiniranje podatka iz pristupa po proizvodnoj metodi i pristupa po rashodnoj metodi 
izra čunom i uskla đivanjem ponude i uporabe na razini proizvoda. U toj se metodi ponuda posebnog proizvoda 
izra čunava i dodjeljuje razli čitim uporabama poput izdataka za finalnu potrošnju ku ćanstava, intermedijarne potro ­ 
šnje i izvoza. Dohodovna metoda ne osigurava jednako snažno uskla đivanje, jer se poslovni višak i mješoviti 
dohodak na temelju podataka iz druga dva pristupa obi čno procjenjuju kao rezidual. Me đutim, dohodovna metoda 
poboljšava uskla đivanje u slu čaju kad je mogu će procijeniti strukturu komponenata faktorskih dohodaka. Dosljed ­
nost tablica ponude i uporabe sa sektorskim ra čunima može se provjeriti pomo ću tablice povezanosti kako je 
prikazano u tablici 9.3. Ta usporedba može pomo ći u procjeni BDP-a po tržišnim cijenama, usporedbom infor ­
macija iz ra čuna dobiti i gubitka trgova čkih društava s jednakim procjenama po djelatnostima.  
9.18. Tablice ponude i uporabe koriste se u razne statisti čke svrhe:  
(a) identificiranje razlika i nedosljednosti u izvorima podataka;HR 324 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) procjena pomo ću reziduala, npr. procjenom finalne potrošnje posebnih proizvoda kao reziduala nakon što su 
dodijeljene ostale uporabe proizvoda;  
(c) procjena ekstrapolacijom podataka iz baznog razdoblja na kasnija razdoblja za koje su raspoloživi manje 
pouzdani podaci. Na primjer, godišnji se podaci mogu procijeniti na temelju detaljnih podataka koji se 
odnose na ponudu i uporabu za referentnu godinu, a kasnije se tromjese čne brojke mogu procijeniti ekstra ­
polacijom iz referentnog razdoblja;  
(d) provjeravanje i poboljšavanje konzistentnosti, vjerodostojnosti i potpunosti podataka u tablicama ponude i 
uporabe i izvedenih podataka, poput onih u ra čunima proizvodnje. U tu svrhu, postupak uskla đivanja ne bi 
trebao biti ograni čen samo na tablice ponude i uporabe u teku ćim cijenama:  
(1) tablice, poput tablice 9.3. koja prikazuje povezanost sa sektorskim ra čunima, omogu ćuju izravnu uspo ­
redbu procjene proizvodnje, izdataka i dohotka iz sustava ponude i uporabe, te onih iz nezavisnih izvora 
koji se koriste u sektorskim ra čunima. Poravnavanje u toj fazi jam či, nakon postupka uskla đivanja ponude i 
uporabe, dobivanje dosljednosti izme đu tablica ponude i uporabe i sektorskih ra čuna;  
(2) izvo đenje simetri čnih input-output  tablica iz tablica ponude i uporabe može otkriti eventualne nedosljednosti 
i slabosti u tablicama ponude i uporabe;  
(3) sastavljanjem tablica ponude i uporabe u teku ćim cijenama i u jedinicama obujma za dvije i više godina, 
procjene promjena u obujmu, vrijednosti i cijenama mogu se istodobno uskladiti: u usporedbi sa sastav ­
ljanjem i uskla đivanjem tablica ponude i uporabe za pojedinu godinu zasebno, samo u teku ćim cijenama, 
ovo je zna čajno poboljšanje efikasnosti okvira ponude i uporabe;  
(e) ponderiranje i izra čun indeksnih brojeva i mjera cijena i obujma, npr. za BDP deflacijom finalnih uporaba po 
proizvodu ili za BDP primjenom metode dvostruke deflacije po djelatnosti. Deflacija se izvršava na najnižoj 
mogu ćoj razini agregacije transakcija, prema pouzdanim procjenama kretanja cijena, zbog sljede ćih razloga:  
(1) op ćenito govore ći, pokazatelji cijene i obujma bit će reprezentativniji na nižoj razini agregacije;  
(2) promjena kvalitete se može bolje izmjeriti na nižoj razini agregacije, npr. uzimanjem u obzir promjena 
sadržaja ponude ili uporabe skupine proizvoda;  
(3) raspoloživi indeksi cijena iz statisti čkih podataka koji se odnose na cijene često su Laspeyresovog tipa. 
Primjena tih indeksa umjesto teoretski pouzdanijih Paascheovih indeksa je prihvatljivija ako se koriste na 
niskoj razini agregacije.  
Uskla đivanje ponude i uporabe proizvoda je jednostavnije što je broj razli čitih proizvoda ve ći i kad su na toj razini 
detalja raspoloživi izvorni podaci. Kvaliteta uskla đenih rezultata bit će bolja, što posebno vrijedi u slu čaju nepot ­
punih podataka.  
ALAT ZA ANALIZU  
9.19. Glavna analiti čka prednost  input-output  tablica jest da one omogu ćuju mjerenje ne samo u činaka prvog reda, npr. 
promjena cijena energije ili troškova rada, nego i neizravnih u činaka i u činaka drugog reda. Na primjer, zna čajan 
porast cijena energije utjecat će ne samo na one djelatnosti koje intenzivno koriste energiju nego i na one 
djelatnosti koje koriste izlaze energetski intenzivnih proizvo đača. Takvi neizravni u činci mogu biti prili čno 
važni, jer su ponekad zna čajniji od izravnih u činaka.  
DETALJNIJE O TABLICAMA PONUDE I UPORABE  
Klasifikacije  
9.20. U tablicama ponude i uporabe i  input-output  tablicama, za djelatnosti se upotrebljava klasifikacija NACE, a za 
proizvode klasifikacija CPA; te su klasifikacije me đusobno u potpunosti uskla đene: na svakoj razini agregacije, CPA 
prikazuje glavne proizvode djelatnosti prema NACE-u.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 325
 
9.21. U tablicama ponude i uporabe, klasifikacija za proizvode je barem toliko detaljna koliko i klasifikacija za djelatnosti; 
npr. troznamenkasta razina CPA-a i dvoznamenkasta razina NACE-a.  
9.22. Klasifikacije djelatnosti i proizvoda mogu se temeljiti na tri razli čite vrste kriterija: kriteriju ponude, kriteriju 
potražnje i veli čini. Za analizu produktivnosti, proizvodi i njihovi proizvo đači su, u na čelu, razvrstani prema 
vrsti proizvodnog procesa. Za analizu potražnje, proizvodi su razvrstani prema sli čnosti njihove namjene, na 
primjer, luksuzna roba je u jednoj skupini, ili prema sli čnosti u marketinškom smislu, poput vrste prodajnog 
mjesta. Za  input-output  analizu, jednaka se klasifikacija proizvoda ili djelatnosti upotrebljava za ponudu i potražnju. 
Klasifikacija je definirana tako da veli čine svakog razreda ne čine ni premali ni preveliki dio nacionalnog gospodar ­
stva. Za me đunarodne klasifikacije, to ukazuje na zna čaj kvantitativne važnosti ve ćine razreda u mnogim zemljama.  
9.23. Klasifikacije djelatnosti i proizvoda u nacionalnim ra čunima moraju se temeljiti na kombinaciji tih kriterija kao i na 
povijesnim činjenicama. Uglavnom su definirane sa stajališta proizvo đača, i time su manje primjerene za analizu 
ponude i potražnje. Sastavlja či i korisnici podataka nacionalnih ra čuna o djelatnostima i proizvodima trebali bi biti 
dobro upoznati s time što je stvarno uklju čeno u svaku skupinu, i isklju čeno iz nje, kao i koje su posljedice. Na 
primjer, djelatnost poslovanja nekretninama uklju čuje usluge stanovanja u stambenim objektima u vlasništvu 
stanara, a djelatnost osiguranja, pak, isklju čuje fondove socijalne sigurnosti.  
9.24. Lokalne PJ unutar jedne djelatnosti mogu imati razli čite proizvodne procese. To bi moglo odražavati znatne razlike 
u vertikalnoj integraciji, uz pomo ćne aktivnosti poput vanjskih usluga čišćenja, prijevoza, administrativnih i 
ugostiteljskih usluga, najma strojeva, rada po ugovoru posredovanjem agencija za privremeno zapošljavanje i 
marketinga. Tako đer može ukazivati na razlike izme đu zakonitih i nezakonitih proizvo đača ili me đu proizvo đačima 
u razli čitim regijama.  
9.25. Klasifikacije djelatnosti i proizvoda redovito se ažuriraju zbog promjenjive gospodarske važnosti razli čitih djelat ­
nosti i proizvoda, promjena proizvodnih procesa i pojavljivanja novih proizvoda. Me đutim, treba uspostaviti 
ravnotežu izme đu pra ćenja promjena gospodarstva i potrebe za usporedivosti podataka tijekom duljeg vremenskog 
razdoblja zajedno s povezanim troškovima takvih velikih promjena za proizvo đače i korisnike podataka.  
9.26. Klasifikacija proizvoda u tablicama ponude i uporabe op ćenito je detaljnija od klasifikacije djelatnosti. Za to postoje 
četiri glavna razloga:  
(a) raspoloživi podaci o proizvodima često su detaljniji od podataka o djelatnostima;  
(b) karakteristi čna proizvodnja jedne djelatnosti može podlijegati znatno druk čijim poreznim režimima i cijenama, 
na primjer, u slu čaju diskriminacije cijena. Za sastavljanje i analizu korisno je razlikovanje me đu razli čitim 
proizvodima;  
(c) da bi se omogu ćila visokokvalitetna deflacija i procjena mjera u jedinicama obujma, skupine proizvoda su 
homogene i dobro povezane s raspoloživim cjenovnim deflatorima;  
(d) e i netržišne proizvodnje jedinica države, potrebni su odvojeni proizvodi.  
9.27. Razlikovanje izme đu tržišne proizvodnje, proizvodnje za vlastitu krajnju uporabu i netržišne proizvodnje treba 
koristiti samo za ukupnu proizvodnju po djelatnosti; razlikovanje nije potrebno za svaku skupinu proizvoda.  
9.28. Razlikovanje izme đu tržišnih proizvo đača, proizvo đača za vlastitu krajnju uporabu i netržišnih proizvo đača se 
upotrebljava za djelatnosti kad su prisutne razli čite vrste proizvo đača. Op ćenito, ovo se razlikovanje stoga koristi 
samo za podraš članjivanje vrlo ograni čenog broja djelatnosti, npr. za zdravstvenu zaštitu i obrazovanje.  
9.29. Za analizu gospodarstava država članica s europskog stajališta ili za izvo đenje tablica ponude i uporabe za cijelu 
Europsku uniju, uvoz i izvoz se dalje dijele na:  
(a) tokove unutar EU-a, pri čemu treba razlikovati tokove unutar Europske monetarne unije i s ostalim državama 
članicama;  
(b) uvoz i izvoz sa zemljama koje nisu članice Europske unije.HR 326 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Na čela vrednovanja  
9.30. U tablici ponude, tokovi roba i usluga vrednuju se po bazi čnim cijenama. U tablici uporabe, tokovi roba i usluga 
vrednuju se po kupovnim cijenama. Da bi dobili dosljedno vrednovanje za tablice ponude i uporabe, tablica 9.5. 
prikazuje prijelaz od ponude po bazi čnim cijenama na ponudu po kupovnim cijenama. Kad se ponuda izjedna či s 
uporabom za proizvode, dva su identiteta kako slijedi:  
(a) ponuda po kupovnim cijenama jednaka je uporabi po kupovnim cijenama;  
(b) ponuda po bazi čnim cijenama jednaka je uporabi po bazi čnim cijenama.  
9.31. Bruto dodana vrijednost je zabilježena po bazi čnim cijenama. To je proizvodnja vrednovana po bazi čnim cijenama 
umanjena za intermedijarnu potrošnju vrednovanu po kupovnim cijenama.  
9.32. Bruto dodana vrijednost po troškovima faktora ne koristi se kao koncept u ESA-i. Ona se može izra čunati iz 
dodane vrijednosti po bazi čnim cijenama oduzimanjem ostalih poreza (umanjenih za subvencije) na proizvodnju.  
9.33. Prijelaz s ponude po osnovnim cijenama na kupovne cijene uklju čuje: 
(a) preraspodjelu trgova čkih marži;  
(b) preraspodjelu transportnih marži;  
(c) dodavanje poreza na proizvode (osim odbitnog PDV-a);  
(d) oduzimanje subvencija na proizvode.  
Sli čan se prijelaz primjenjuje na pretvaranje uporabe po kupovnim cijenama u uporabu po bazi čnim cijenama; 
me đutim, to će dovesti do odbijanja poreza na proizvode i dodavanja subvencija na proizvode. Tablice 9.8. i 9.9. 
detaljnije prikazuju taj prijelaz. Te tablice tako đer mogu poslužiti za analiti čke svrhe, npr. za analizu cijena i analizu 
posljedica promjena stopa poreza na proizvode.  
9.34. Stoga iz procesa uskla đivanja proizlaze sljede će tablice:  
(a) tablice ponude i uporabe 9.5. i 9.6. koje pokazuju kona čne rezultate uravnoteženja ukupne ponude i uporabe 
po proizvodima po kupovnim cijenama;  
(b) tablice trgova čkih i transportnih marži (tablica 9.7.) i poreza (umanjenih za subvencije) na proizvode (tablica 
9.8.).  
Tablica 9.5. — Tablica ponude u bazi čnim cijenama, uklju čuju ći transformaciju u kupovne cijene  
Ponude  Djelatnosti (NACE)  Inozemstvo  Ukupna 
ponuda u 
osnovnim 
cijenama  Trgova čke i 
transportne 
marže  Porezi 
umanjeni za 
subvencije 
na 
proizvode  Ukupna 
ponuda u 
kupovnim 
cijenama  
Proizvodi (CPA) 
1 
2 
3 
4 Proizvodnja po proizvodima i 
djelatnostima  Uvoz po 
proizvo ­
dima 
(CIF)  Ukupna 
ponuda 
po proiz ­
vodu  
Ukupno  Ukupna proizvodnja po 
djelatnosti  0 
Tržišna proizvo ­
dnja  0 
Output  Proizvo ­
dnja za vlastitu 
finalnu uporabu  0 0  
Netržišna proiz ­
vodnja  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 327
 
Tablica 9.6. — Tablica uporabe po kupovnim cijenama  
Uporabe  Djelatnosti (NACE)  Finalna potrošnja  Bruto investicije  Inozemstvo  Ukupno  
Proizvodi (CPA) 
1 
2 
3 
4 
… Intermedijarna potro ­ 
šnja proizvoda po 
djelatnosti  Izdaci za 
finalnu potro ­ 
šnju po proiz ­
vodu i po 
(a) ku ćanstvima 
(b) NPUSK-u 
(c) državi  Bruto investicije 
po proizvodu i 
po 
(a) bruto inve ­
sticijama u 
fiksni 
kapital 
(b) promjenama 
dragocje ­
nosti 
(c) promjenama 
zaliha  Izvoz po 
proizvodu 
(FOB)  Ukupna 
uporaba 
po proiz ­
vodu  
Ukupno  Ukupna intermedi ­
jarna potrošnja po 
djelatnosti  Ukupna finalna 
potrošnja  Ukupne bruto 
investicije  Ukupan 
izvoz  Ukupna 
uporaba 
proizvoda  
Naknade zaposleni ­
cima 
Ostali porezi 
umanjeni za subven ­
cije na proizvodnju 
Potrošnja fiksnog 
kapitala 
Neto poslovni višak 
Mješoviti dohodak  Komponente bruto 
dodane vrijednosti po 
djelatnosti  
Ukupno  Ukupni inputi po 
djelatnosti  
Dodatne informacije 
Bruto investicije 
Stanje fiksnog kapi ­
tala 
Zaposlenost  
Trgova čke i transportne marže  
Tablica 9.7. — Trgova čke i transportne marže — ponuda  
Trgova čke i transportne marže na ponudu proizvoda  
Trgovina na veliko  Trgovina na malo  Prijevoz  Trgova čke i transportne 
marže  
Proizvodi (CPA) 
1 
2 
3 
4 Trgova čke i tran ­
sportne marže na 
ukupnu ponudu po 
proizvodu  
Ukupno  Ukupna trgovina na 
veliko  Ukupna trgovina na 
malo  Ukupni prijevoz  Ukupne marže na 
ponudu po proiz ­
voduHR 328 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Tablica 9.7. — Trgova čke i transportne marže — ponuda (nastavak)  
Trgova čke i transportne marže na uporabu proizvoda  
Djelatnosti (NACE)  Finalna potrošnja  Bruto investicije  izvoz  Trgova čke i 
transportne marže  
Proiz ­
vodi 
(CPA) 
1 
2 
3 
4 Trgova čke i 
transportne 
marže na inter ­
medijarnu 
potrošnju po 
proizvodu i 
djelatnosti  Trgova čke i 
transportne 
marže na izdatke 
za finalnu potro ­ 
šnju po proiz ­
vodu i po 
(a) ku ćanstvima 
(b) NPUSK-u 
(c) državi  Trgova čke i tran ­
sportne marže na 
bruto investicije 
po proizvodu i 
po 
(a) bruto investi ­
cijama u 
fiksni kapital 
(b) promjenama 
dragocjenosti 
(c) promjenama 
zaliha  Trgova čke i 
transportne 
marže na izvoz  Trgova čke i 
transportne 
marže na 
ukupnu uporabu 
po proizvodu  
Ukupno  Trgova čke i 
transportne 
marže na inter ­
medijarnu 
potrošnju, 
ukupno po 
djelatnosti  Ukupne trgo ­
va čke i tran ­
sportne marže 
na finalnu 
potrošnju  Ukupne trgo ­
va čke i tran ­
sportne marže na 
bruto investicije  Ukupne trgo ­
va čke i tran ­
sportne marže 
na izvoz  Ukupne marže 
na uporabu po 
proizvodu  
9.35. Dio prijelaza tablica ponude iz bazi čnih cijena u kupovne cijene, i prijelaz tablica uporabe po kupovnim cijenama u 
bazi čne cijene jest preraspodjela trgova čkih marži. Vrednovanje po bazi čnim cijenama podrazumijeva da se trgo ­
va čke marže bilježe kao dio trgovine proizvodima, dok vrednovanje po kupovnim cijenama podrazumijeva da su 
trgova čke marže raspodijeljene na proizvode kojima pripadaju. Isto vrijedi za transportne marže.  
9.36. Ukupne trgova čke marže po proizvodima jednake su ukupnim trgova čkim maržama djelatnosti trgovine plus 
trgova čke marže ostalih djelatnosti. Isti identitet vrijedi za transportne marže.  
9.37. Transportne marže uklju čuju troškove prijevoza koje kupac pla ća posebno, koji su uklju čeni u uporabu proizvoda 
po kupovnim cijenama, ali ne u bazi čnim cijenama proizvodnje proizvo đača ili u trgova čkim maržama trgovaca na 
veliko ili malo. Takve transportne marže posebno uklju čuju: 
(a) prijevoz robe iz mjesta proizvodnje do mjesta na kojem ih kupac preuzima, u slu čaju da proizvo đač za prijevoz 
pla ća tre ćoj strani pod uvjetom da je taj iznos kupcu fakturiran odvojeno;  
(b) prijevoz robe koji je dogovorio proizvo đač ili trgovac na veliko ili trgovac na malo na takav na čin da kupac 
mora posebno platiti troškove prijevoza čak i ako je taj prijevoz obavio sam proizvo đač ili trgovac na veliko ili 
malo.  
9.38. Svi ostali troškovi prijevoza robe ne bilježe se kao transportne marže, npr.:  
(a) ako proizvo đač sam prevozi robu, ti troškovi prijevoza su uklju čeni u bazi čne cijene proizvodnje proizvo đača; 
ovaj prijevoz predstavlja pomo ćnu aktivnost te se pojedina čni troškovi prijevoza ne identificiraju kao troškovi 
prijevoza;  
(b) ako proizvo đač organizira prijevoz robe bez posebnog zara čunavanja usluga prijevoza, troškovi prijevoza se 
uklju čuju u bazi čne cijene proizvodnje proizvo đača; ti se troškovi prijevoza identificiraju kao takvi i bilježe kao 
dio proizvo đačeve intermedijarne potrošnje;  
(c) ako trgovci na veliko i malo organiziraju prijevoz robe s mjesta na kojem su ih preuzeli do mjesta gdje ih 
preuzima drugi kupac, troškovi se uklju čuju u trgova čku maržu ako prijevoz nije zasebno zara čunat kupcu. 
Jednako kao kod proizvo đača, ti troškovi predstavljaju pomo ćnu aktivnost trgovaca na veliko i malo ili 
kupovinu intermedijarnih usluga, dakle ulaze u trgova čke marže, ali ne u transportne marže;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 329
 
(d) ako ku ćanstvo kupuje robu za finalnu potrošnju i dogovori prijevoz s tre ćom osobom, ti troškovi prijevoza se 
bilježe kao izdaci za finalnu potrošnju za usluge prijevoza i nisu uklju čeni u trgova čke ili transportne marže.  
9.39. Tablica 9.7. prikazuje ponešto pojednostavljenu sliku matrice trgova čkih i transportnih marži jer:  
(a) u pretvaranju uporaba, trebalo bi na činiti razliku izme đu trgovine na veliko i trgovine na malo radi uzimanja u 
obzir razlike u njihovim cijenama. U sastavljanju tablica trebalo bi imati na umu da trgovci na veliko izravno 
prodaju ku ćanstvima kao i djelatnostima, npr. namještaj, a da trgovci na malo prodaju djelatnostima poput 
kafi ća i restorana, kao i ku ćanstvima;  
(b) pri izra čunavanju i analiziranju trgova čkih marži na proizvode za izdatke za finalnu potrošnju po ku ćanstvima, 
za svaku grupu proizvoda mogu se razlu čiti najvažniji kanali distribucije kako bi se uzele u obzir razlike u 
njihovim cijenama; razlikovanje izme đu trgovine na veliko i trgovine na malo nije dovoljno detaljno. Npr. 
ku ćanstva mogu kupiti robu i usluge u supermarketima, trgovinama mješovitom robom, cvje ćarnicama, robnim 
ku ćama, inozemstvu ili ih mogu primiti kao dohodak u naturi. Preprodaja nekih proizvoda vrlo je važna, npr. 
preprodaja cigareta koje se prodaju u kafi ćima, restoranima i na benzinskim postajama. Prodaja od strane 
trgovaca na malo prilago đava se da bi poprimila vrijednost prodaje ku ćanstvima, npr. prodaja poduze ćima, 
državi i turistima bi trebala biti odbijena. Naravno, takve razlike mogu se uvesti samo ako raspoloživi izvori 
podataka osiguravaju dovoljno informacija za procjene zna čenja svakog od kanala distribucije. Čak i kod jednog 
trgovca ili prijevoznika, razli čiti proizvodi op ćenito imaju razli čite marže. Najprimjereniji su podaci o maržama 
prema vrsti proizvoda i koriste se kad su raspoloživi;  
(c) pri izra čunavanju transportnih marži, korisno je razlikovanje po vrsti prijevoza, poput željezni čkog, zra čnog, 
morskog i kopnenog plovnog puta te cestovnog.  
Porezi umanjeni za subvencije na proizvodnju i uvoz  
9.40. Porezi na proizvodnju i uvoz sastoje se od:  
(a) poreza na proizvode (D.21):  
(1) porezi tipa poreza na dodanu vrijednost (PDV) (D.211);  
(2) porezi i carine na uvoz isklju čuju ći PDV (D.212);  
(3) porezi na proizvode, isklju čuju ći PDV i uvozne poreze (D.214);  
(b) ostalih poreza na proizvodnju (D.29).  
Sli čne se kategorije razlikuju u slu čaju subvencija.  
9.41. Ponuda po bazi čnim cijenama uklju čuje ostale poreze umanjene za subvencije na proizvodnju. Za prijelaz s 
bazi čnih cijena na kupovne cijene, dodaju se razni porezi na proizvode i odbijaju subvencije na proizvode.  
Tablica 9.8. — Porezi umanjeni za subvencije na proizvode  
Porezi umanjeni za subvencije na ponudu  
Porezi umanjeni za subvencije na ponude proizvoda  
PDV  Porezi na 
uvoz  Porezi na 
proiz ­
vode  Subven ­
cije na 
uvoz  Ostale 
subven ­
cije na 
proiz ­
vode  Ukupni 
porezi 
umanjeni 
za 
subven ­
cije na 
proiz ­
vode  
Proizvodi (CPA) 
1 
2 
3 
4 Porezi umanjeni za subven ­
cije na ukupnu ponudu po 
proizvodu i po uporabi  
UkupnoHR 330 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Tablica 9.8. — Porezi umanjeni za subvencije na proizvode (nastavak)  
Porezi umanjeni za subvencije na uporabe  
Ukupni porezi umanjeni za subvencije na 
proizvode  Porezi umanjeni za subvencije na uporabe proizvoda  
Djelatnosti (NACE)  
Proizvodi 
(CPA) 
1 
2 
3 
4 Porezi umanjeni za subvencije na proiz ­
vode za finalne uporabe: 
Finalna potrošnja 
(a) ku ćanstva 
(b) NPUSK 
(c) država 
Bruto investicije: 
(d) bruto investicije u fiksni kapital 
(e) promjene dragocjenosti 
(f) promjene zaliha 
Izvoz  Porezi umanjeni za subvencije na intermedijarnu 
potrošnju proizvoda po djelatnosti  
9.42. Tablica 9.8. o porezima umanjenima za subvencije na proizvode je pojednostavljena na sljede će na čine: 
(a) za uporabu proizvoda, ne razlikuje se izme đu razli čitih vrsta poreza na proizvode, a subvencije se na prikazuju 
odvojeno; za ponudu proizvoda, razlikuje se samo izme đu tri vrste poreza na proizvode i dvije vrste subvencija. 
Op ćenito je korisno odvojeno prikazati svaku zna čajniju vrstu poreza ili subvencija na proizvode, i zatim 
raspodijeliti ukupan zbroj na razli čite skupine proizvoda;  
(b) razli čite porezne stope i subvencije mogu se primijeniti na razli čite kanale distribucije, potonje bi stoga trebalo 
razlikovati kad postoje odgovaraju će i dostatne informacije.  
9.43. Porezi i subvencije na proizvode su iznosi koji su dospjeli za pla ćanje tek kad su dobiveni razrezom poreza, 
poreznim prijavama itd. ili kad su iznosi stvarno pla ćeni. Pri sastavljanju tablica ponude i uporabe, porezi i 
subvencije na proizvode se obi čno procjenjuju po proizvodu primjenom službenih stopa poreza ili subvencija 
na razli čite tokove potražnje. Naknadno bi trebalo analizirati razlike u odnosu na porezne obveze ili stvarno 
pla ćene iznose.  
(a) Neke od ovih razlika pokazuju da po četna procjena poreza na proizvode u tablicama ponude i uporabe nije u 
skladu s definicijama ESA-e:  
(1) u slu čaju izuze ća, polazna procjena poreza na proizvode se, stoga, snižava;  
(2) u slu čaju skrivenih gospodarskih aktivnosti ili utaje pla ćanja poreza na proizvode, npr. kad je pla ćanje 
poreza obvezno, ali nema razreza poreza, procjena poreza na proizvode se, stoga, snižava.  
(b) u nekim slu čajevima, razlike mogu pokazivati da je polazna procjena za poreze i subvencije na proizvode 
podložna ozbiljnoj grešci, npr. jer je proizvodnja nekog proizvoda podcijenjena. Tada se mogu napraviti 
izmjene procjena tokova robe i usluga.  
9.44. PDV može biti odbitan, neodbitan ili se jednostavno ne primjenjuje:  
(a) odbitni PDV primjenjuje se na ve ćinu intermedijarne potrošnje, ve ćinu bruto investicija u fiksni kapital i dio 
promjena zaliha;  
(b) neodbitni PDV se često primjenjuje na izdatke za finalnu potrošnju po ku ćanstvima, dio bruto investicija u 
fiksni kapital, poput stanovanja u novim stambenim objektima u vlasništvu stanara, dio promjena zaliha i dio 
intermedijarne potrošnje, npr. intermedijarne potrošnje državnih jedinica i financijskih društava;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 331
 
(c) PDV se op ćenito ne primjenjuje na:  
(1) izvoz u zemlje izvan Europske unije;  
(2) prodaju sve robe ili usluga na koje se primjenjuje nulta stopa PDV-a bez obzira na njihovu uporabu; 
me đutim, nulta stopa PDV-a ukazuje na to da se PDV pla ćen na kupovinu još uvijek može povratiti; 
intermedijarna potrošnja i bruto investicije tih proizvo đača se, stoga, ispravljaju iznosom povratnog PDV-a;  
(3) sve proizvo đače izuzete od prijavljivanja PDV-a, poput malih poslovnih subjekata i vjerskih organizacija; u 
tom se slu čaju pravo na povrat PDV-a na kupovine op ćenito ograni čava.  
9.45. PDV se bilježi neto: sve ponude su vrednovane po bazi čnim cijenama, odnosno bez zara čunatog PDV-a; interme ­
dijarne i finalne uporabe se bilježe po kupovnim cijenama, tj. bez odbitnog PDV-a.  
Ostali osnovni koncepti  
9.46. U tablicama ponude i uporabe, dvije prilagodbene stavke se koriste za uskla đivanje vrednovanja uvoza u tablicama 
ponude i uporabe i vrednovanja u institucionalnim sektorskim ra čunima.  
U tablici ponude, da bi se postiglo usporedivo vrednovanje s doma ćom proizvodnjom u jednakoj skupini proiz ­
voda, uvoz robe se vrednuje po CIF vrijednostima. CIF vrijednost uklju čuje usluge prijevoza i osiguranja koje 
pružaju rezidenti, poput prijevoza za vlastite potrebe ili prijevoza od strane specijaliziranih prijevoznika rezidenata. 
Da bi se ostvarilo dosljedno vrednovanje izme đu uvoza i izvoza, izvoz usluga bi trebao uklju čivati ovu vrijednost.  
U institucionalnim sektorskim ra čunima, uvoz robe vrednuje se po FOB vrijednostima, odnosno u skladu s 
vrednovanjem izvoza robe. Me đutim, u slu čaju FOB vrednovanja, vrijednost usluga prijevoza i osiguranja koje 
pružaju rezidenti, koja je uklju čena u izvoz usluga, bit će manja jer obuhva ća samo one usluge pružene unutar 
zemlje izvoznice. Rezultat primjene razli čitih na čela vrednovanja je taj da je neto ukupni uvoz isti, ali su i ukupan 
uvoz i ukupan izvoz ve ći za CIF vrednovanje.  
Dva na čela vrednovanja mogu se uskladiti u tablicama ponude i uporabe uvo đenjem prilagodbenih stavki kako za 
uvoz tako i za izvoz. Prilagodbene stavke bi trebale biti jednake vrijednosti usluga prijevoza i osiguranja koje su 
pružili rezidenti, a uklju čene su u CIF vrijednost, ali ne i FOB vrijednost, tj. odnose se na prijevoz i osiguranje od 
granice zemlje izvoznice do granice zemlje uvoznice. Takve prilagodbene stavke, nakon što se uklju če u tablice 
ponude i uporabe, ne zahtijevaju poseban tretman u  input-output  izra čunima.  
9.47. Transfer postoje će robe zabilježen je u tablici uporabe kao negativan izdatak za prodavatelja, a kao pozitivan 
izdatak za kupca. Za promatranu skupinu proizvoda, transfer postoje će robe svodi se na ponovnu klasifikaciju 
izme đu uporaba. Samo se transakcijski troškovi ponovno ne klasificiraju: oni se bilježe kao uporaba poslovnih ili 
profesionalnih usluga. Za potrebe opisa i analize, za neke skupine robe može biti korisno zasebno pokazati 
relativnu veli činu transfera postoje će robe, npr. važnost rabljenih automobila na tržištu i za nove i za rabljene 
automobile ili važnost recikliranog papira u ponudi proizvoda od papira.  
9.48. Za dobro razumijevanje tablica ponude i uporabe korisno je podsjetiti se nekih ra čunovodstvenih dogovora koje se 
koriste u ESA-i:  
(a) djelatnosti su skupina lokalnih poslovnih jedinica (lokalnih PJ) koje se bave istom ili sli čnom aktivnosti. Važna 
odlika tablica ponude i uporabe jest da odvojeno bilježe sporedne aktivnosti. To zna či da lokalne PJ ne trebaju 
biti homogene u svojim proizvodnim aktivnostima. Koncept lokalnih PJ objašnjen je u više detalja u poglavlju 
2. Potpuno homogena jedinica proizvodnje koristi se u simetri čnoj input-output  tablici tipa „proizvod po 
proizvod”;  
(b) ako je poduze će, koje se bavi samo pomo ćnim aktivnostima, statisti čki mjerljivo, tj. ako su raspoloživi odvojeni 
ra čuni za njegovu proizvodnju, ili ako se nalazi na geografski razli čitoj lokaciji od poduze ća za koje radi, 
prikazuje se kao odvojena jedinica i dodjeljuje industrijskoj klasifikaciji koja odgovara njegovoj glavnoj aktiv ­
nosti, u nacionalnim i regionalnim ra čunima. U nedostatku primjerenih osnovnih podataka, proizvodnja 
pomo ćne aktivnosti može se procijeniti zbrajanjem troškova.  
Ako nije ispunjen ni jedan od ovih uvjeta, svi se  inputi  koje potroši pomo ćna aktivnost, poput materijala, rada i 
potrošnje fiksnog kapitala, tretiraju kao  inputi  u glavnu ili sporednu aktivnost koju podupiru;HR 332 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(c) roba ili usluge proizvedeni i potrošeni u istom obra čunskom razdoblju i unutar iste lokalne PJ nisu zasebno 
identificirani. Oni stoga nisu zabilježeni kao dio proizvodnje ili intermedijarne potrošnje te lokalne PJ;  
(d) manje obrade, održavanje, servisiranje ili popravak za drugu lokalnu PJ bilježe se neto, tj. isklju čuju ći vrijednost 
robe u vezi s tim;  
(e) uvoz i izvoz se odvija kod promjene vlasništva izme đu rezidenata i nerezidenata. Fizi čki prijenos robe preko 
nacionalnih granica sam po sebi ne podrazumijeva uvoz ili izvoz te robe. Roba poslana u inozemstvo za 
obradu ne bilježi se kao izvoz i uvoz. Suprotno tome, kupovina i ponovna prodaja robe s nerezidentima bez 
ulaska robe u gospodarstvo trgovca bilježi se kao izvoz i uvoz ra čuna proizvo đača i krajnjeg kupca, a neto 
izvoz preprodane robe prikazuje se u ra čunima trgova čkog gospodarstva;  
(f) trajna roba može se iznajmiti ili biti predmet operativnog  leasinga . U takvim slu čajevima, bilježi se kao 
investicija u fiksni kapital i fond fiksnog kapitala u djelatnosti njezina vlasnika; dok se u djelatnosti korisnika 
bilježi kao intermedijarna potrošnja jednaka veli čini pla ćene rente;  
(g) osobe koje rade preko agencija za privremeno zapošljavanje zabilježene su kao da su zaposlene u djelatnosti tih 
agencija, a ne u djelatnostima u kojima one stvarno rade. Kao posljedica toga, u potonjim djelatnostima, 
naknade pla ćene agenciji za ponudu rada bilježe se kao intermedijarna potrošnja, a ne kao naknade zapo ­
slenicima. Rad po ugovoru tretira se kao pružene usluge;  
(h) zaposlenost i naknade zaposlenicima su široki koncepti:  
(1) zaposlenost iz socijalnih razloga tako đer se ra čuna kao zaposlenost; to se odnosi, na primjer, na zapo ­ 
šljavanje invalidnih osoba, projekte zapošljavanja za ljude koji su dugo vremena nezaposleni i programe 
zapošljavanja za mlade ljude koji traže posao. Kao posljedica, ljudi uklju čeni u takve programe su zapo ­
slenici i primaju naknade zaposlenicima, ne socijalne transfere, iako njihova produktivnost može biti niža 
od produktivnosti ostalih zaposlenika;  
(2) zaposlenost uklju čuje neke primjere u kojima se od uklju čenih osoba uop će ne o čekuje da rade, npr. osobe 
koje su dobile otkaz, ali tijekom nekog razdoblja primaju naknadu od bivšeg poslodavca. Me đutim, zapo ­
slenost u smislu odra đenih sati nije iskrivljeno ovim dogovorom budu ći da nikakvi sati rada nisu zapravo 
odra đeni. 
Dodatne informacije  
9.49. Tablica uporabe 9.6. tako đer sadrži neke dodatne informacije: bruto investicije u fiksni kapital, fond fiksne aktive i 
zaposlenost po djelatnosti. Raš člamba na zaposlenike i samozaposlene osobe je vrijedna dodatna informacija. 
Informacije o bruto investicijama u fiksni kapital i fondu fiksne aktive po djelatnosti su potrebne za izvo đenje 
potrošnje fiksnog kapitala po djelatnosti i za bilježenje neodbitnog PDV-a na bruto investicije u fiksni kapital. 
Prikaz zaposlenosti po djelatnosti je bitan za svrhu sastavljanja:  
— podaci o zaposlenosti često se koriste za uve ćanje vrijednosti proizvodnje, naknade zaposlenicima, intermedi ­
jarne potrošnje i mješovitog dohotka,  
— klju čni pokazatelji poput proizvodnje, naknada zaposlenicima i mješovitog dohotka po jedinici rada, poput 
odra đenih sati, mogu se usporediti u odnosu na vrijeme i po djelatnosti da bi se provjerila vjerodostojnost 
procjena,  
— pomaže osigurati dosljednost izme đu vrijednosti po djelatnosti i podataka o zaposlenosti po djelatnosti. Na 
primjer, bez izri čite veze s podacima o zaposlenosti, proces uskla đivanja može uzrokovati promjene vrijednosti 
po djelatnostima bez odgovaraju ćih promjena podataka o zaposlenosti.  
Dodavanje informacija o zaposlenosti po djelatnosti tako đer je korisno za analizu zaposlenosti i produktivnosti.  
IZVORI PODATAKA I USKLA ĐIVANJE  
9.50. Za sastavljanje proizvodnje po djelatnosti i proizvodu, glavni su izvori podataka obi čno ekonomske ankete 
poduze ća, ankete o proizvodnji i godišnja izvješ ća ili poslovni ra čuni velikih trgova čkih društava. Ankete velikih 
trgova čkih društava su uglavnom sveobuhvatne, dok se za mala trgova čka društva anketa provodi na uzorku. Za 
neke bi posebne aktivnosti mogli biti važni druk čiji izvori podataka, na primjer za nadzorna tijela, ra čune lokalne i 
središnje države ili fondove socijalne sigurnosti.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 333
 
9.51. Takvi se podaci koriste za pripremu prvih nepotpunih tablica ponude i uporabe. One se uskla đuju u razli čitim 
koracima. Ru čno uskla đivanje na niskoj razini agregacije omogu ćuje važne provjere grešaka u izvorima podataka i 
sustavima, a istodobno su mogu će izmjene osnovnih podataka, da bi se ispravile razlike u konceptima i jedinice 
koje nedostaju. Ako se uskla đivanje odvija na višoj razini agregacije, pomo ću automatskog procesa uskla đivanja ili 
izrazito strogog dosljednog procesa uskla đivanja, ve ćina tih provjera se ne izvodi jer se greške poništavaju, bez 
mogu ćnosti utvr đivanja uzroka.  
ALAT ZA ANALIZU I PROŠIRENJA  
9.52. Za analizu se mogu koristiti tri vrste tablica:  
— tablice ponude i uporabe,  
— simetri čna input-output  tablica tipa „djelatnost po djelatnost”,  
— simetri čna input-output  tablica tipa „proizvod po proizvod”.  
Simetri čne input-output  tablice mogu se izvesti iz tablica ponude i uporabe, u teku ćim cijenama, kao i u cijenama 
prethodnih godina.  
9.53. Tablica uporabe 9.6. ne prikazuje u kojoj su mjeri uporabljena roba i usluge proizvedene u zemlji ili uvezene. Ova 
je informacija potrebna za sve analize u kojima je važna veza izme đu ponude i uporabe robe i usluga u nacio ­
nalnom gospodarstvu. Primjer toga je analiza u činaka promjena izvoza ili izdatka za finalnu potrošnju na uvoz, 
doma ću proizvodnju i s tim povezane varijable poput zaposlenosti.  Input-output  okvir bi, stoga, imao koristi od 
odvojenih tablica uporabe za uvezene proizvode i robu i usluge proizvedene u zemlji.  
9.54. Tablica uporabe za uvezene proizvode se sastavlja korištenjem svih raspoloživih informacija o uporabi uvoza, npr. 
za neke proizvode se možda znaju najvažnija uvozna poduze ća, a za neke proizvo đače možda postoje podaci o 
koli čini uvoza. Me đutim, op ćenito, izravni statisti čki podaci o uporabi uvoza su oskudni. Te se informacije, stoga, 
obi čno dopunjavaju pretpostavkama o dodjeli skupine proizvoda uporabi.  
9.55. Tablica uporabe za robu i usluge proizvedene u zemlji može se dobiti oduzimanjem tablice uporabe za uvezene 
proizvode od tablice uporabe za cijelo gospodarstvo.  
9.56. U teoriji postoje četiri osnovna modela za pretvaranje tablice ponude i uporabe u simetri čnu input-output  tablicu. Ti 
se modeli temelje ili na tehnologiji ili na pretpostavkama fiksne prodajne strukture. Naj češ će se koristi pretpostavka 
tehnologije proizvoda: svaki se proizvod proizvodi na poseban na čin, neovisno o djelatnosti u okviru koje se 
proizvodi. Ta se pretpostavka često koristi za izvo đenje  input-output  tablice tipa „proizvod po proizvod”. Drugi 
naj češ ći model koristi pretpostavku fiksne prodajne strukture (pretpostavka tržišnog udjela): svaki proizvod ima 
specifi čnu prodajnu strukturu, neovisno o djelatnosti u okviru koje se proizvodi; taj se pristup često koristi za 
izvo đenje  input-output  tablice tipa „djelatnost po djelatnost”. Mogu ći su hibridni modeli koji kombiniraju navedene 
pretpostavke. Modeli temeljeni bilo na pretpostavci tehnologije djelatnosti ili fiksne prodajne strukture djelatnosti u 
praksi nisu toliko važni zbog male vjerojatnosti pojavljivanja u praksi. Rasprava o alternativnim modelima i 
procesima pretvorbe nalazi se u poglavlju 11. Eurostatovog Priru čnika o tablicama ponude i uporabe i  input-out  
tablicama (izdanje 2008.) (  1 ). 
9.57. Izbor najbolje pretpostavke za primjenu u svakom slu čaju nije jednostavan. On ovisi o strukturi nacionalnih 
djelatnosti, npr. stupnju specijalizacije i homogenosti nacionalnih tehnologija koji se koriste da bi se proizveli 
proizvodi unutar iste skupine proizvoda te ne najmanje na razini detalja osnovnih podataka.  
Jednostavna primjena pretpostavke tehnologije proizvoda često daje neprihvatljive rezultate utoliko što se ponekad 
dobivaju  input-output  koeficijenti koji nisu vjerojatni ili su čak nemogu ći, na primjer, negativni koeficijenti. Koefi ­
cijenti koji nisu vjerojatni mogu se javiti zbog grešaka u mjerenju i zbog heterogenosti mješavine proizvoda u 
djelatnosti u kojoj je preneseni proizvod glavni proizvod. To se može riješiti prilagodbama koje se temelje na 
dodatnim informacijama ili korištenjem stru čnih prosudbi u najve ćoj mogu ćoj mjeri. Drugo je rješenje primjena 
alternativne pretpostavke fiksne prodajne strukture proizvoda. U praksi je najbolja strategija za sastavljanje sime ­
tri čnih input-output  tablica korištenje mješovitih pretpostavki tehnologije u kombinaciji s dodatnim informacijama.HR 334 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8  
( 1 ) Eurostat, Eurostatov Priru čnik o tablicama ponude i uporabe i  input-output  tablicama (izdanje 2008.), 2008. (dostupan na: http://epp. 
eurostat.ec.europa.eu)
 9.58. Simetri čna input-output  tablica može se raš članiti na dvije tablice:  
(a) matricu koja prikazuje uporabu uvoza; format ove tablice jednak je formatu tablice uvoza koja podupire tablice 
ponude i uporabe, osim što se koristi simetri čna struktura jednake klasifikacije na obje osi;  
(b) simetri čnu input-output  tablicu za doma ću proizvodnju.  
Ova bi potonju tablicu trebalo koristiti za izra čunavanje kumulativnih koeficijenata, tj. Leontijeve inverzne matrice. 
Leontijeva inverzna matrica je inverzna matrica razlike izme đu jedini čne matrice I i matrice tehni čkih koeficijenata 
ulaznih jedinica dobivenih iz matrice doma će proizvodnje korištene kao intermedijarna potrošnja. Leontijeva 
inverzna matrica tako đer se može izvesti iz uvoza. Tada bi se trebalo pretpostaviti da je uvoz proizveden na 
isti na čin kao i konkurentni doma ći proizvodi.  
9.59. Tablice ponude i uporabe i simetri čne input-output  tablice mogu se tako đer koristiti kao alat za ekonomsku analizu. 
U tom smislu, svaka vrsta tablice ima svoje prednosti. Simetri čne input-output  tablice su odmah raspoložive za 
izra čun ne samo izravnih nego i neizravnih i kumulativnih u činaka. Mogu biti dobre kvalitete ako su za izvo đenje 
tablica iz tablica ponude i uporabe korišteni stru čno znanje i razne vrste statisti čkih podataka.  
9.60. Tablice tipa „djelatnost po djelatnosti” su primjerene za analize povezane s djelatnostima, poput porezne reforme, 
analize u činka, fiskalne politike i monetarne politike; tako đer su bliže razli čitim izvorima statisti čkih podataka. 
Tablice tipa „proizvod po proizvodu” su primjerene za analize povezane s homogenim proizvodnim jedinicama, 
poput produktivnosti, usporedbe struktura troškova, u činaka zaposlenosti, energetske politike i politike okoliša.  
9.61. Me đutim, analiti čka se svojstva tablica tipa „proizvod po proizvodu” i tablica tipa „djelatnost po djelatnosti” znatno 
ne razlikuju. Razlike izme đu tablica tipa „proizvod po proizvodu” i tablica tipa „djelatnost po djelatnosti” posljedica 
su op ćenito ograni čene koli čine sporedne proizvodnje. U praksi, analiti čke uporabe  input-output  tablica implicitno 
pretpostavljaju tehnologiju djelatnosti, bez obzira na to kako su tablice prvotno sastavljene. Nadalje, u praksi, svaka 
tablica tipa „proizvod po proizvodu” je prilago đena tablica tipa „djelatnost po djelatnosti”, jer i dalje sadržava sve 
zna čajke institucionalnih lokalnih PJ i poduze ća tablica ponude i uporabe.  
9.62. Op ćenito govore ći, tablice ponude i uporabe te simetri čne input-output  tablice omogu ćuju posebne vrste analiza kao 
na primjer:  
(a) analizu proizvodnje, strukture troškova i produktivnosti;  
(b) analizu cijena;  
(c) analizu zaposlenosti;  
(d) analizu strukture formiranja kapitala, finalne potrošnje, izvoza itd.;  
(e) analizu gospodarskog rasta pomo ću kumuliranih dijelova troškova za dodjelu uvoza raznim krajnjim upora ­
bama;  
(f) analizu doprinosa izvoza u druge zemlje (skupine zemalja) u odnosu na gospodarski rast i zaposlenost;  
(g) analizu uvoza potrebne energije;  
(h) analizu u činka novih tehnologija;  
(i) analizu u činaka promjena poreznih stopa (npr. PDV) ili uvo đenja nacionalne minimalne pla će; 
(j) analizu odnosa izme đu doma će proizvodnje i okoliša, npr. usredoto čenost na uporabu specifi čnih proizvoda 
poput goriva, papira i stakla ili emisiju zaga điva ča. 
Makromodel tako đer može uklju čivati kumulirane dijelove troškova izra čunate na temelju  input-output  tablica. Na 
taj su na čin podaci iz  input-output  tablice o izravnim i neizravnim troškovima, npr. važnosti troškova rada ili uvoza 
energije za privatnu potrošnju ili izvoza, uklju čeni u makromodel te se mogu koristiti za analizu i predvi đanja.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 335
 
9.63. Za posebne namjene, gore prikazane tablice ponude i uporabe i simetri čne input-output  tablice mogu se modificirati 
uvo đenjem alternativnih i dodatnih klasifikacija. Najvažniji primjeri su sljede ći: 
(a) detaljnije klasifikacije proizvoda i djelatnosti koje se temelje na nacionalnim klasifikacijama ili koje imaju 
posebnu namjenu, npr. za analizu uloge istraživanja i razvoja u nacionalnom gospodarstvu;  
(b) detaljnija geografska podjela uvoza i izvoza, npr. trgovina unutar Europske unije, dodatno raš članjena po 
zemljama i trgovina izvan Europske unije dodatno raš članjena po gospodarskim regijama i nekim specifi čnim 
zemljama poput Kine, Indije, Japana i Sjedinjenih Država;  
(c) raš člamba uvoza na:  
(1) uvoz proizvoda koji se proizvode i u zemlji („konkurentni uvoz”);  
(2) uvoz proizvoda koji se ne proizvode u zemlji („nadopunjavaju ći uvoz”).  
Može se o čekivati da će obje vrste uvoza imati druk čiji odnos i važnost za nacionalno gospodarstvo. Konku ­
rentan uvoz može biti predmet analize i ekonomske politike, budu ći da može biti zamjena za doma ću 
proizvodnju; stoga se može uklju čiti kao zasebna kategorija potencijalne finalne uporabe u tablicama uporabe. 
Za nadopunjavaju ći uvoz, npr. u slu čaju iznenadnog pove ćanja cijena energije, analize se uglavnom usredoto ­ 
čuju na utjecaj promjena njegovih cijena i nacionalno gospodarstvo;  
(d) klasifikacija naknada zaposlenicima prema kriterijima poput razine obrazovanja, skra ćenog radnog vremena/ 
punog radnog vremena, dobi i spola. Ova klasifikacija bi se tada tako đer mogla primijeniti na dodatne 
informacije o zaposlenosti. Na taj se na čin tablice ponude i uporabe mogu koristiti za analiza tržišta rada;  
(e) raš članjivanje naknada zaposlenicima na:  
(1) nadnice i pla će, uklju čuju ći socijalne doprinose zaposlenika;  
(2) socijalne doprinose poslodavaca.  
Ta podjela omogu ćuje analizu uloge socijalnih doprinosa u cijeni ulaza rada i prebacivanju ovog optere ćenja na 
bruto poslovni višak;  
(f) klasifikaciju finalne potrošnje prema namjeni; za ku ćanstva je Coicop, za NPUSK je COPNI, a za državu je 
COFOG. Funkcionalna klasifikacija ovih izdataka omogu ćuje procjenu utjecaja svih izdataka na ostatak gospo ­
darstva. Na primjer, može se procijeniti važnost javnih i privatnih izdataka za zdravstvenu zaštitu, prijevoz i 
obrazovanje.HR 336 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 10.  
MJERE CIJENE I OBUJMA  
10.01. U sustavu ekonomskih ra čuna svi su tokovi i stanja izraženi u monetarnim jedinicama. Monetarna jedinica je 
jedini zajedni čki nazivnik koji se može koristiti za vrednovanje izuzetno razli čitih transakcija zabilježenih u 
ra čunima te da bi se dobile smislene izravnavaju će stavke.  
Problem pri korištenju monetarne jedinice kao mjerne jedinice je taj da ova jedinica nije ni stabilan ni me đu­
narodni standard. Ekonomska se analiza najviše bavi mjerenjem gospodarskog rasta u jedinicama obujma izme đu 
razli čitih razdoblja. Zato je potrebno razlikovati, pri promjenama vrijednosti odre đenih ekonomskih agregata, 
promjene nastale isklju čivo zbog promjena cijena od ostalih promjena koje se nazivaju promjenama „obujma”.  
Ekonomska analiza se tako đer bavi usporedbama u prostoru, tj. izme đu razli čitih nacionalnih gospodarstava. Tu je 
fokus na me đunarodnim usporedbama obujma razina proizvodnje i dohotka, s tim da je vrlo zanimljiva i 
usporedba razine cijena. Zato je potrebno razdijeliti razlike u vrijednostima ekonomskih agregata izme đu 
parova ili grupa zemalja na komponente koje odražavaju razlike u obujmu i razlike u cijeni.  
10.02. Prilikom usporedba tokova i stanja, trebalo bi posvetiti jednaku važnost to čnom mjerenju promjena cijena i 
obujma. Kratkoro čno, analiza promjena cijena nije ništa manje važna od mjerenja obujma ponude i potražnje. 
Dugoro čnije, pri prou čavanju gospodarskog rasta treba voditi ra čuna o kretanjima relativnih cijena razli čitih vrsta 
roba i usluga.  
Prvenstveni cilj nije da se omogu ći jednostavno sveobuhvatno mjerenje promjena cijena i obujma za glavne 
agregate sustava, ve ć da se prikupi niz me đusobno neovisnih mjera koje omogu ćuju da se izvedu sistemati čne 
i temeljite analize inflacije, gospodarskog rasta te gospodarskih fluktuacija.  
10.03. Op će pravilo za usporedbu u prostoru jest da mjere moraju biti to čne kako za komponente obujma tako i za 
komponente cijena ekonomskih agregata. Kako je razlika izme đu Laspeyresove i Paascheove formule često 
zna čajna pri prostornim usporedbama, formula Fischerova indeksa jedina je prihvatljiva za tu svrhu.  
10.04. Prednost ekonomskih ra čuna je u tome što daju prikladan okvir za izradu sustava indeksa obujma i cijena i što 
osiguravaju dosljednosti statisti čkih podataka. Prednosti ra čunovodstvenog pristupa mogu se sažeti kako slijedi:  
(a) na konceptualnoj razini, korištenje ra čunovodstvenog okvira koji obuhva ća cijeli gospodarski sustav zahtijeva 
da cijene i fizi čke jedinice za razli čite proizvode i tokove u sustavu budu dosljedno odre đene. U takvom je 
okviru nužno da su, na primjer, koncepti cijene i obujma za odre đenu grupu proizvoda definirani na identi čan 
na čin i u izvorima i u uporabama;  
(b) na statisti čkoj razini, korištenje okvira ekonomskih ra čuna name će ra čunovodstvena ograni čenja koja se 
moraju poštovati u smislu teku ćih cijena i obujma i zahtijeva odre đene prilagodbe kako bi se osigurala 
dosljednost podataka o cijenama i obujmu;  
(c) nadalje, formiranje integriranog sustava indeksa cijena i obujma unutar sustava ekonomskih ra čuna omogu ćuje 
provjere u nacionalnim ra čunima. Pod pretpostavkom da postoji uravnotežen sustav tablica ponude i uporabe 
u teku ćim cijenama, izrada tako uravnoteženih tablica u jedinicama obujma zna či da se automatski može 
izvesti sustav implicitnih indeksa cijena. Ispitivanje primjenjivosti tih izvedenih indeksa može dovesti do 
revizije i korekcije podataka u jedinicama obujma i čak, u nekim slu čajevima, vrijednosti u teku ćim cijenama;  
(d) ra čunovodstveni pristup dozvoljava mjerenje promjena cijena i obujma za odre đene izravnavaju će stavke u 
ra čunima, a one se po definiciji izvode iz ostalih elemenata u ra čunima.  
10.05. Unato č prednostima integriranog sustava uravnoteženih transakcija roba i usluga, kako sveukupno tako i po 
pojedinoj djelatnosti, treba priznati da tako dobiveni indeksi cijena i obujma ne zadovoljavaju sve potrebe, niti 
odgovaraju na sva mogu ća pitanja u pogledu promjena cijena ili obujma. Ra čunovodstvena ograni čenja i izbor 
formula za indekse cijena i obujma, iako bitni za izgradnju skladnog sustava, ponekad mogu biti prepreka. 
Tako đer, postoji potreba za podacima za kra ća razdoblja, poput mjeseci ili tromjese čja. U tim se slu čajevima 
mogu pokazati korisnim drugi oblici indeksa cijene i obujma.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 337
 
PODRU ČJE PRIMJENE INDEKSA CIJENA I OBUJMA U NACIONALNIM RA ČUNIMA  
10.06. Me đu tokovima koji se pojavljuju u ekonomskim ra čunima u teku ćim cijenama, postoje neki (uglavnom se odnose 
na proizvode) kod kojih je razlikovanje izme đu promjena cijene i promjena obujma poput onog na mikroeko ­
nomskoj razini. Za mnoge druge tokove u sustavu ta je razlika manje o čita. 
Kad tokovi u ra čunima obuhva ćaju grupu osnovnih transakcija povezanih s robom i uslugama, čija je vrijednost 
jednaka umnošku brojnih fizi čkih jedinica i njihove jedini čne cijene, da bi se utvrdile promjene cijena i obujma 
tijekom vremena dovoljno je znati raš člambu toka o kojem je rije č na njegove komponente.  
Kad se tok sastoji od brojnih transakcija povezanih s raspodjelom i financijskim posredovanjem kao i s izravna ­
vaju ćim stavkama, poput dodane vrijednosti, teško je ili gotovo nemogu će izravno razdvojiti teku će vrijednosti na 
komponente cijene i obujma, stoga se moraju primijeniti posebna rješenja.  
Postoji tako đer potreba za mjerenjem realne kupovne mo ći brojnih agregata, poput naknada zaposlenicima, 
raspoloživog dohotka ku ćanstava ili nacionalnog dohotka. To je mogu će u činiti njihovim deflacioniranjem inde ­
ksom cijena roba i usluga koje su njima kupljene.  
10.07. Cilj i postupak koji se provode prilikom mjerenja procjene stvarne kupovne mo ći dohotka bitno se razlikuju od 
cilja i postupka prilikom deflacioniranja roba i usluga i izravnavaju ćih stavki. Za tokove robe i usluga može se 
uspostaviti integrirani sustav indeksa cijena i obujma koji osigurava dosljedan okvir za mjerenje gospodarskog 
rasta. Vrednovanje tokova dohotka u realnom smislu koristi indekse cijena koji nisu strogo povezani s tokom 
dohotka. Stoga se odabir cijene za rast dohotka može razlikovati u odnosu na ciljeve analize: u integriranom 
sustavu indeksa cijena i obujma ne postoji jedinstvena cijena.  
Integrirani sustav indeksa cijena i obujma  
10.08. Sistematska podjela promjena teku ćih vrijednosti na komponente „promjene cijena” i „promjene obujma” ogra ­
ni čena je na tokove koji predstavljaju transakcije, prikazane u ra čunima roba i usluga i u okviru dodatne ponude i 
uporabe. Izvodi se za podatke koji se odnose na pojedine djelatnosti i proizvode, i one koji se odnose na cijelo 
gospodarstvo. Tokovi koji predstavljaju izravnavaju će stavke, poput dodane vrijednosti, ne mogu se izravno 
rastaviti na komponente cijene i obujma; to se može u činiti samo neizravno korištenjem odgovaraju ćih tokova 
transakcija.  
Korištenje ra čunovodstvenog okvira name će dvostruko ograni čenje pri izra čunavanju podataka:  
(a) bilanca ra čuna roba i usluga mora za bilo koje dvije uzastopne godine biti raspoloživa u teku ćim cijenama i 
jedinicama obujma;  
(b) svaki tok na razini cjelokupnog gospodarstva mora odgovarati zbroju odgovaraju ćih tokova za razli čite 
djelatnosti.  
Tre će ograni čenje, koje ne slijedi iz uporabe ra čunovodstvenog okvira nego je posljedica namjernog odabira, jest 
da svaku promjenu vrijednosti transakcija treba pripisati ili promjeni cijene ili promjeni obujma, ili njihovoj 
kombinaciji.  
Ako su ova tri zahtjeva ispunjena, vrednovanje ra čuna roba i usluga i ra čuna proizvodnje u jedinicama obujma 
zna či da je mogu će dobiti integrirani skup indeksa cijena i obujma.  
10.09. Stavke o kojima treba voditi ra čuna pri oblikovanju takvog integriranog skupa su sljede će: 
Transakcije proizvodima  
Output  P.1 
Tržišni  output  P.11  
Output  za vlastitu finalnu potrošnju  P.12  
Netržišni output  P.13  
Intermedijarna potrošnja  P.2HR 338 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Izdaci za finalnu potrošnju  P.3  
Izdaci za individualnu finalnu potrošnju  P.31  
Izdaci za zajedni čku finalnu potrošnju  P.32  
Stvarna finalna potrošnja  P.4  
Stvarna individualna pojedina čna finalna potrošnja  P.41  
Stvarna zajedni čka finalna potrošnja  P.42  
Bruto investicije  P.5  
Bruto investicije u fiksni kapital  P.51  
Promjene zaliha  P.52  
Neto pove ćanje dragocjenosti  P.53  
Izvoz roba i usluga  P.6  
Izvoz roba  P.61  
Izvoz usluga  P.62  
Uvoz roba i usluga  P.7  
Uvoz roba  P.71  
Uvoz usluga  P.72  
Porezi i subvencije na proizvode  
Porezi na proizvode, isklju čuju ći PDV  D.212 i D.214  
Subvencije na proizvode  D.31  
PDV na proizvode  D.211  
Izravnavaju će stavke  
Dodana vrijednost  B.1  
Bruto doma ći proizvod  B.l*g  
Ostali indeksi cijene i obujma  
10.10. Pored gore razmatranih mjera cijene i obujma, mogu će je tako đer rastaviti sljede će agregate na vlastite kompo ­
nente cijene i obujma. Ciljevi tih mjerenja su razli čiti. 
Zalihe na po četku i na kraju svakog razdoblja potrebno je izra čunati u jedinicama obujma kako bi se dobili 
agregati bilance stanja. Stanje proizvedene fiksne aktive treba izra čunati u jedinicama obujma kako bi se procijenio 
udio kapitala i  outputa  te kako bi se dobila osnovica za procjenu potrošnje fiksnog kapitala u jedinicama obujma. 
Naknade zaposlenicima mogu biti izra čunate u jedinicama obujma zbog mjerenja produktivnosti i u pojedinim 
slu čajevima tako đer kad je  output  procijenjen na temelju podataka o  inputima  u jedinicama obujma. Pri izra čunu 
troškova u jedinicama obujma potrebno je procijeniti i potrošnju fiksnog kapitala, ostale poreze na proizvodnju i 
ostale subvencije na proizvodnju u jedinicama obujma.  
10.11. Naknade zaposlenicima su element dohotka. Zbog mjerenja kupovne mo ći potrebno ih je izra čunati u realnom 
izrazu deflacioniranjem indeksom cijena koji uzima u obzir cijene proizvoda koje zaposleni kupuju. Ostali 
elementi dohotka, poput raspoloživog dohotka ku ćanstava i nacionalnog dohotka, tako đer se mogu mjeriti u 
realnim jedinicama na isti na čin. 
OP ĆA NA ČELA MJERENJA INDEKSA CIJENA I OBUJMA  
Definicija cijena i obujma tržišnih proizvoda  
10.12. Indeksi obujma i cijena mogu se izvesti samo za varijable koje sadrže elemente cijene i koli čine. Pojmovi cijene i 
koli čine usko su povezani s pojmom homogenih proizvoda, odnosno proizvoda za koje je mogu će utvrditi 
jedinice koje se smatraju jednakovrijednima i koje je, stoga, mogu će zamijeniti za jednaku monetarnu vrijednost. 
Tako je mogu će utvrditi cijenu homogenog proizvoda kao nov čani iznos za koji se svaka jedinica proizvoda može 
zamijeniti.  
Stoga je za svaki homogeni tok proizvoda, npr. proizvodnje, mogu će utvrditi cijenu (p), koli činu (q) koja odgovara 
broju jedinica i vrijednost (v) pomo ću jednadžbe:  
v ¼ p Ü qHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 339
 
Kvaliteta, cijena i homogeni proizvodi  
10.13. Homogeni se proizvod može definirati i time što se sastoji od jedinica jednake kvalitete.  
Homogeni proizvodi imaju važnu ulogu u nacionalnim ra čunima. Proizvodnja se vrednuje po bazi čnoj cijeni koju 
odre đuje tržište u trenutku proizvodnje, odnosno, jako često prije prodaje. Proizvedene jedinice se zato vrednuju, 
ne po cijeni po kojoj će stvarno biti prodane nego po cijeni po kojoj se jednakovrijedne jedinice prodaju u vrijeme 
proizvodnje predmetnih jedinica. To je dosljedno mogu će samo za homogene proizvode.  
10.14. Me đutim, u praksi se dvije jedinice proizvoda s jednakim fizi čkim svojstvima mogu prodavati po razli čitim 
cijenama zbog dva razloga.  
(a) Dvije jedinice s jednakim fizi čkim svojstvima mogu se smatrati nejednakima ako se prodaju na razli čitim 
mjestima, u razli čitom razdoblju ili pod razli čitim uvjetima. U tom je slu čaju jedinice potrebno smatrati 
razli čitim homogenim proizvodima.  
(b) Dvije jedinice s jednakim fizi čkim svojstvima mogu se prodavati po razli čitim cijenama, bilo zbog nedostatka 
informacija ili zbog ograni čenja slobode kupovine, ili zbog postojanja usporednih tržišta. U tom slu čaju 
jedinice treba smatrati dijelom istog homogenog proizvoda.  
Homogeni se proizvod, stoga, može definirati kao proizvod čije bi se sve jedinice u uvjetima savršene konku ­
rencije prodale po jednakoj cijeni. U nedostatku savršene konkurencije, cijena homogenog proizvoda definirana je 
prosje čnom cijenom njegovih jedinica. Stoga, u nacionalnim ra čunima, svaki homogeni proizvod ima samo jednu 
cijenu što omogu ćuje primjenu op ćih pravila za vrednovanje proizvoda.  
10.15. Nedostatak informacija zna či da kupci ne moraju uvijek biti primjereno informirani o postojanju razlika u cijeni i 
stoga možda nenamjerno kupuju po višim cijenama. To, ili suprotno, može se tako đer dogoditi kad pojedini 
kupci i prodavatelji pregovaraju ili se poga đaju oko cijene. S druge strane, razliku izme đu prosje čne cijene robe 
kupljene na tržnici ili pazaru, gdje se kupac poga đa oko cijene i cijene iste robe prodane na druga čijem 
prodajnom mjestu, poput robne ku će, treba normalno tretirati kao odraz razlika u kakvo ći zbog razli čitih 
uvjeta prodaje.  
10.16. Diskriminacija cijena zna či da prodavatelji mogu za identi čnu robu i usluge, prodane u to čno istim okolnostima 
razli čitim kategorijama kupaca zara čunati razli čite cijene. U takvim slu čajevima, kupac koji pripada posebnoj 
kategoriji nema slobodu izbora ili je njegova sloboda izbora ograni čena. Usvojeno je na čelo da razlike u cijeni 
treba smatrati diskriminacijom cijena u slu čaju kad se zara čunavaju razli čite cijene za identi čne jedinice prodane u 
to čno istim uvjetima na jasno odvojivom tržištu, odnosno kad se razli čite cijene zara čunavaju za jednaki homo ­
geni proizvod. Razlike u cijenama zbog takve diskriminacije ne predstavljaju razlike u obujmu.  
Mogu ćnost preprodaje roba na nekom tržištu zna či da se diskriminacija cijena za ove vrste proizvoda u ve ćini 
slu čajeva može smatrati bezna čajnom. Mogu će razlike u cijenama robe mogu se obi čno objasniti kao posljedica 
pomanjkanja informacija ili kao postojanje usporednih tržišta.  
U uslužnim djelatnostima, na primjer u prijevozu, proizvo đači mogu zara čunavati niže cijene grupama pojedinca 
koji obi čno imaju niži dohodak, poput umirovljenika ili studenata. Ako oni mogu slobodno putovati, u bilo koje 
vrijeme po vlastitom izboru, to se mora smatrati diskriminacijom cijena. Ako se, me đutim, njima zara čunavaju 
niže cijene karata, pod uvjetom da putuju samo u odre đene sate, obi čno izvan vremena najve ćeg prometa, njima 
se nudi manje kvalitetan transport jer se transport s uvjetima i transport bez uvjeta može smatrati razli čitim 
homogenim proizvodom.  
10.17. Paralelna tržišta mogu postojati zbog nekoliko razloga. Kupci možda ne mogu kupiti onoliko koliko bi željeli po 
nižim cijenama jer nema dovoljno raspoloživih zaliha po toj cijeni, a može postojati sekundarno, usporedno 
tržište s višim cijenama. Tako đer postoji mogu ćnost postojanja usporednog tržišta kada prodavatelji mogu zara ču­
nati niže cijene jer mogu izbje ći neke poreze.  
10.18. Stoga, ako je kvaliteta definirana svim svojstvima zajedni čkima svim jedinicama homogenog proizvoda, razlike u 
kakvo ći odražavaju sljede ći čimbenici:  
(a) fizi čka svojstva;HR 340 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) isporuke na razli čitim lokacijama;  
(c) isporuke u razli čito doba dana ili u razli čitim razdobljima godine;  
(d) razlike u uvjetima prodaje ili okolnostima ili okolišu u kojem se roba i usluge dobavljaju.  
Cijene i obujam  
10.19. Uvo đenje pojma obujma u nacionalnim ra čunima temelji se na želji uklanjanja u činka promjene cijena u uzorku 
vrijednosti izraženih u monetarnim jedinicama, i tako predstavlja raširenu uporabu pojma koli čine za skupine 
proizvoda. Jednadžba  v ¼ p Ü q za dani homogeni proizvod omogu ćuje raš člambu promjene vrijednosti tijekom 
vremena na promjenu cijene i promjenu koli čine. Me đutim, u praksi postoji previše homogenih proizvoda da bi se 
njima pojedina čno bavilo, što zna či da nacionalno ra čunovodstvo na tome mora raditi na ukupnoj razini. 
Me đutim, na toj ukupnoj razini, jednadžba  v ¼ p Ü q više nije korisna jer, iako omogu ćuje prikupljanje vrijedno ­
sti, nema smisla prikupljati koli čine da bi se izvele cijene.  
10.20. Me đutim, postoji jednostavan na čin raš člambe promjene vrijednosti skupine homogenih proizvoda izme đu dva 
razdoblja, od kojih se jedno smatra baznim razdobljem, a drugo teku ćim razdobljem. U činak promjene cijene 
može se izravnati izra čunom kakva bi vrijednost skupine proizvoda bila da nije bilo promjene cijena, odnosno 
primjenom cijena baznog razdoblja na koli čine teku ćeg razdoblja. Ta vrijednost u cijenama baznog razdoblja 
definira pojam obujma.  
Vrijednost skupine proizvoda u teku ćem razdoblju može se bilježiti kao:  
v 1 ¼ X  
i p 1 
i Ü q 1 
i 
pri čemu se eksponent 1 odnosi na teku će razdoblje, a indeks i na odre đeni homogeni proizvod. Obujam skupine 
proizvoda za teku će razdoblje se, stoga, definira u odnosu na bazno razdoblje pomo ću formule:  
obujam ¼ Σ i p 0 
i Ü q 1 
i 
pri čemu se eksponent 0 odnosi na bazno razdoblje. Usporedbom obujma skupine proizvoda za teku će razdoblje 
i njihove cjelokupne vrijednosti za bazno razdoblje mogu će je izmjeriti promjenu koja nije posljedica ikakve 
promjene cijene. Indeks obujma se, stoga, može izra čunati pomo ću formule:  
IVol  1 ¼ Σ i p 0 
i Ü q 1 
i 
Σ i p 0 
i Ü q 0 
i 
Tako definiran indeks obujma je Laspeyresov indeks koli čina kod kojeg se svaki osnovni indeks ponderira s 
udjelom osnovnog proizvoda u cjelokupnoj vrijednosti baznog razdoblja.  
Nakon definiranja pojma obujma, analogijom je, pomo ću jednadžbe  v ¼ p Ü q, mogu će definirati indeks cijena 
(ne cijenu). Indeks cijena se, stoga, definira na temelju omjera vrijednosti za teku će razdoblje i obujma, odnosno 
pomo ću formule:  
IP 1 ¼ Σ i p 1 
i Ü q 1 
i 
Σ i p 0 
i Ü q 1 
i 
Navedeni je indeks Paascheov indeks cijena kod kojeg se svaki osnovni indeks cijena ponderira s udjelom 
osnovnog proizvoda u cjelokupnoj vrijednosti za teku će razdoblje.  
Indeksi obujma i cijene definirani na taj na čin tvore jednadžbu:  
Indeks vrijednosti = indeks cijene × indeks obujma  
Ova je jednadžba op ćenitija verzija jednadžbe  v ¼ p Ü q i omogu ćuje da se svaka promjena vrijednosti skupine 
proizvoda raš člani na promjenu obujma i promjenu cijene.  
Pri izra čunu obujma, koli čine se ponderiraju s cijenama baznog razdoblja, tako da rezultat ovisi o strukturi cijene. 
Promjene strukture cijene vjerojatno će biti manje bitne u kratkim nego u dužim razdobljima. Stoga se obujam 
izra čunava samo za dvije uzastopne godine, odnosno obujam se izra čunava u cijenama prethodne godine.  
Radi usporedba tijekom dužih vremenskih razdoblja, najprije se izra čunavaju Laspeyresovi indeksi obujma i 
Paascheovi indeksi cijena u odnosu na prethodnu godinu, a zatim se utvr đuju verižni indeksi.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 341
 
10.21. Glavne prednosti korištenja Paascheovih indeksa cijena i Laspeyresovih indeksa obujma su jednostavnost tuma ­ 
čenja i izra čuna te aditivnost u bilancama ponude i uporabe.  
10.22. Verižni indeksi su manjkavi jer dovode do obujma koji nema aditivnost pa se ne može koristiti u postupcima 
izravnavanja proizvoda na temelju tablica ponude i uporabe.  
10.23. Neaditivni podaci o obujmu izra čunati s verižnim indeksima objavljuju se bez ikakve korekcije. Ova metoda 
dovoljno je transparentna i ukazuje korisnicima na težinu problema. To ne isklju čuje mogu ćnost nastanka 
okolnosti u kojima kompilatori podataka mogu odlu čiti da je bolje eliminirati razlike kako bi poboljšali 
ukupnu konzistentnost podataka. Kad se vrijednosti referentne godine ekstrapoliraju verižnim indeksima 
obujma, korisnicima je potrebno objasniti zašto u tabelama nema aditivnosti.  
10.24. U praksi, s obzirom na to da je nemogu će izmjeriti cijene i koli čine za sve homogene proizvode gospodarstva, 
indeksi obujma ili cijene izra čunavaju se korištenjem uzoraka reprezentativnih homogenih proizvoda, pri čemu se 
pretpostavlja da se obujam ili cijene proizvoda koji nisu uklju čeni u uzorak mijenjaju jednako kao prosjek uzorka. 
Stoga je potrebno koristiti što detaljnije klasifikacije proizvoda tako da je svaki identificirani proizvod maksimalno 
homogen, bez obzira na razinu detalja korištenu za prikazivanje rezultata.  
10.25. Što se ti če jednadžbe koja povezuje indekse vrijednosti, cijene i obujma, potrebno je izra čunati samo dva indeksa. 
Obi čno se indeks vrijednosti dobiva izravno jednostavnom usporedbom sveukupnih vrijednosti za teku će i bazno 
razdoblje. Zatim je potrebno odabrati izme đu izra čuna indeksa cijene i indeksa obujma. U ve ćini slu čajeva 
pretpostavku usporedne promjene, na kojoj se metoda temelji, više potvr đuju cijene nego obujam jer na cijene 
razli čitih proizvoda često znatno utje ču odre đeni zajedni čki čimbenici poput troškova sirovina i pla ća. U tom 
slu čaju, indeks cijena se izra čunava pomo ću uzoraka proizvoda koji u dužem razdoblju imaju stalnu kvalitetu, pri 
čemu je kvaliteta utvr đena ne samo na temelju fizi čkih svojstava proizvoda nego i uvjeta prodaje, kako je 
prethodno navedeno. Na taj će se na čin sve razlike u sveukupnoj vrijednosti nastale kao posljedica strukturnih 
promjena izme đu razli čitih proizvoda prikazati kao razlike u obujmu, a ne kao razlike u cijeni.  
Me đutim, u pojedinim će slu čajevima biti jednostavnije izra čunati indeks obujma i koristiti ga za izvo đenje 
indeksa cijena. Ponekad je čak bolje izra čunati indeks vrijednosti na temelju indeksa cijena i indeksa obujma.  
Novi proizvodi  
10.26. Gore navedena metoda izra čuna indeksa cijena i obujma temelji se na pretpostavci da su proizvodi raspoloživi 
obje uzastopne godine. Me đutim, činjenica je da se mnogi proizvodi jedne godine pojave, a druge nestanu i 
indeksi cijena i obujma moraju to odražavati. Ako se obujam utvr đuje pomo ću cijena prethodne godine, onda u 
slu čaju proizvoda koji su postojali prethodne godine, a koji ne postoje u teku ćoj godini nema posebnih problema, 
jer su jednostavno povezani s nultom koli činom za teku ću godinu. Problem je ve ći u slu čaju novih proizvoda jer 
nije mogu će utvrditi cijenu proizvoda koji nije postojao prethodne godine.  
U takvom su slu čaju na raspolaganju dva pristupa za procjenu cijene za prethodnu godinu: prvi pretpostavlja da 
se cijena novog proizvoda mijenja jednako kao cijena sli čnih proizvoda, dok drugi pokušava izravno izra čunati 
koja bi bila cijena novog proizvoda da je postojao za vrijeme baznog razdoblja. Prvi pristup se temelji na 
korištenju indeksa cijena izra čunatom na temelju uzroka homogenih proizvoda koji su postojali obje uzastopne 
godine, i u praksi se ta metoda koristi za ve ćinu novih proizvoda jer je novih proizvoda op ćenito previše da bi ih 
se posebno definiralo, posebno kad se strogo primjenjuje definicija homogenog proizvoda. Što se ti če drugog 
pristupa, naj češ će se koriste hedonisti čka metoda koja se sastoji od utvr đivanja cijene proizvoda na temelju 
njegovih glavnih svojstava i metoda  inputa  kojom se cijena proizvoda izra čunava na temelju njegova troška.  
Pitanje novih proizvoda od posebne je važnosti u odre đenim podru čjima. Mnoga kapitalna roba proizvodi se 
samo kao jedna stavka i stoga se pojavljuju kao novi proizvodi. To tako đer vrijedi za brojne usluge koje se nikad 
ne pružaju na posve isti na čin, npr. usluge povezane s istraživanjem i razvojem.  
10.27. Kod transakcija uslugama često je puno teže definirati svojstva koja odre đuju fizi čke jedinice, i često je to 
popra ćeno razli čitim mišljenjima o kriterijima koje treba koristiti. To se može odnositi na važne djelatnosti 
poput usluga financijskog posredovanja, veletrgovine i trgovine na malo, usluga poduze ćima, obrazovanja, istra ­ 
živanja i razvoja, zdravstva ili rekreacije. Odabir fizi čkih jedinica za takve usluge predstavljen je u Priru čniku za 
mjere cijena i obujma u nacionalnim ra čunima (  1 ).HR 342 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8  
( 1 ) Eurostat, Priru čnik za mjere cijena i obujma u nacionalnim ra čunima, 2001. (dostupan na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu).
 Na čela za netržišne usluge  
10.28. Uspostava sveobuhvatnog sustava indeksa cijena i obujma koji obuhva ća svu ponudu i uporabu roba i usluga 
nailazi na posebne poteško će prilikom mjerenja  outputa  netržišnih usluga. Te se usluge razlikuju od tržišnih usluga 
po tome što se one ne prodaju po tržišnim cijenama i njihova se vrijednost u teku ćim cijenama izra čunava kao 
zbroj nastalih troškova. Ti troškovi su sljede ći: intermedijarna potrošnja, naknade zaposlenicima, drugi porezi bez 
subvencija na proizvodnju i potrošnja fiksnog kapitala.  
10.29. U nedostatku jedini čne tržišne cijene, jedini čni trošak netržišne usluge može se smatrati jednakovrijednim cijeni. 
Cijena tržišnog proizvoda zapravo odgovara izdatku koji kupac mora imati da bi postao njegov vlasnik, dok 
jedini čni trošak netržišne usluge odgovara izdatku koje društvo mora imati da bi ga koristilo. Stoga, kad je 
mogu će definirati jedinice koli čine za netržišne usluge, tako đer je mogu će primijeniti op ća na čela za izra čun 
prethodno navedenih indeksa obujma i cijena.  
Op ćenito je mogu će definirati jedinice koli čine za netržišne usluge koje se koriste na individualnoj osnovi, poput 
usluga povezanih s obrazovanjem i zdravljem, što zna či da se op ća na čela moraju redovito primjenjivati u slu čaju 
takvih usluga.  
Metoda na temelju koje se obujam izra čunava primjenom jedini čnih troškova prethodne godine na koli čine teku će 
godine naziva se metoda  outputa . 
10.30. Me đutim, teško je definirati jedinice koli čine za zajedni čke netržišne usluge, poput usluga povezanih s državom, 
pravosu đem ili obranom. U tom je slu čaju, stoga, potrebno koristiti ostale metode, prema analogiji s op ćom 
metodom. Ova metoda utvr đuje obujam na temelju cijena prethodne godine, odnosno utvr đuje obujam kao 
izdatak koji bi kupci imali da se cijene nisu promijenile. Potonja definicija može se koristiti kad nije mogu će 
definirati jedinicu koli čine pod uvjetom da se ne primjenjuje na jedinicu proizvoda nego na izdatak kao cjelinu. S 
obzirom na to da se vrijednost netržišne usluge utvr đuje na temelju povezanih troškova, mogu će je izra čunati 
obujam pomo ću vrijednosti troškova po cijenama baznog razdoblja, odnosno pomo ću vrijednosti po cijenama 
baznog razdoblja za intermedijarnu potrošnju, naknade zaposlenicima, druge poreze bez subvencija na proizvo ­
dnju i potrošnju fiksnog kapitala. Ova je metoda poznata kao metoda  inputa . Izra čun naknade zaposlenicima, 
potrošnje fiksnog kapitala, poreza i subvencija na proizvodnju u jedinicama obujma opisan je u nastavku.  
Čak i u najpovoljnijem slu čaju netržišnih usluga potrošenih na individualnoj osnovi, poput obrazovanja i zdrav ­
stva, nije uvijek jednostavno razlikovati homogene proizvode. Svojstva takvih usluga rijetko su dovoljno detaljno 
definirana da bi bilo mogu će sa sigurnoš ću utvrditi mogu li se dvije razli čite jedinice usluga smatrati jednakim, 
odnosno odgovaraju li jednom homogenom proizvodu ili dvama odvojenim proizvodima. Nacionalno ra čunovod ­
stvo može zadržati dva kriterija jednakosti.  
(a) Kriterij jedini čnog troška: dvije jedinice netržišnih usluga smatraju se jednakima ako imaju jednak jedini čni 
trošak. Navedeni se kriterij temelji na pretpostavci da, zajedni čki, oni koji imaju koristi od javnih usluga 
tako đer su oni koji odlu čuju o njima i pla ćaju za njih. Na primjer, gra đani o javnim uslugama odlu čuju putem 
svojih zastupnika te ih pla ćaju putem poreza. U tim se uvjetima ne može o čekivati od gra đana da pla ćaju 
razli čite cijene za jedinice usluge koje oni smatraju jednakima. Stoga, na temelju navedenog kriterija, smatra se 
da dvije jedinice razli čitih troškova odgovaraju razli čitim proizvodima, a netržišni homogeni proizvod defi ­
niran je jednakim jedini čnim troškovima.  
(b) Kriterij rezultata: dvije jedinice netržišnih usluga smatraju se jednakovrijednima ako imaju isti jedini čni trošak. 
Navedeni se kriterij temelji na pretpostavci da dvije jedinice usluge koje gra đani smatraju jednakima mogu biti 
proizvedene po razli čitim troškovima jer gra đani ne provjeravaju cjelokupni proizvodni proces usluga. Kriterij 
jedini čnog troška tada više nije bitan i mora ga se zamijeniti kriterijem koji odgovara korisnosti netržišnih 
usluga za društvo.  
S obzirom na to da se kriterij rezultata često čini zna čajnijim, puno je toga napravljeno da bi se razvile metode 
temeljene na tom kriteriju, a istraživanja s ciljem njihova poboljšanja se nastavljaju. U praksi se takvim metodama 
često uvode korekcijski koeficijenti izra čuna obujma koji se primjenjuju na koli čine zbog čega se te metode 
nazivaju metodama s eksplicitnim korekcijama za kvalitetu.  
Glavna je poteško ća provo đenja takvih metoda povezana s definicijom i mjerenjem rezultata. Mjerenje rezultata 
pretpostavlja definirane ciljeve što nije tako jednostavno u podru čju netržišnih usluga. Na primjer, koji su ciljevi 
usluge javnog zdravstva: poboljšanje stanja javnog zdravstva ili produljenje životne dobi? Zasigurno drugo, noHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 343
 
pitanje je kako odmjeriti razli čite ciljeve ako nisu jednakovrijedni? Na primjer, koji je najbolji na čin lije čenja, onaj 
koji život produljuje za jednu godinu u dobrom zdravstvenom stanju ili onaj koji život produljuje za dvije godine 
u lošem zdravstvenom stanju? Osim toga, procjene rezultata često su kontroverzne i zato u brojnim državama 
dolazi do rasprava vezanih uz napredak ili pogoršanje školskih rezultata u čenika.  
U Europskoj uniji, s obzirom na konceptualne poteško će i nedostatak konsenzusa o metodama  outputa  prilago ­ 
đenima kvaliteti (na temelju rezultata), takve su metode isklju čene iz središnjeg okvira kako bi se o čuvala 
usporedivost rezultata. Navedene se metode, za vrijeme trajanja istraživanja, koriste samo optimalno za 
dodatne tablice. Stoga u podru čju netržišnog zdravstva i obrazovanja, procjene proizvodnje i potrošnje u jedini ­
cama obujma potrebno je izra čunati na temelju izravnih mjera  outputa , koje nisu prilago đene kvaliteti, odmjera ­
vanjem proizvedenih koli čina s jedini čnim troškovima tih usluga prethodne godine, bez primjene ikakvih korek ­
cija da bi se u obzir uzela kvaliteta. Takve je metode potrebno primijeniti dovoljno detaljno pri čemu najmanja 
razina mora odgovarati onoj koju propisuje Eurostatov Priru čnik za mjere cijena i obujma u nacionalnim 
ra čunima.  
Iako se uporaba metoda temeljenih na  inputu  op ćenito izbjegava, mogu će je, u podru čju zdravstva, primijeniti 
metodu  inputa  kad je niz usluga takav da je gotovo nemogu će utvrditi homogene proizvode. Osim toga, procje ­
nama nacionalnih ra čuna potrebno je priložiti obrazloženja koja usmjeravaju pažnju korisnika na metode 
mjerenja.  
Na čela za dodanu vrijednosti i BDP  
10.31. Dodana vrijednost, izravnavaju ća stavka u ra čunu proizvodnje, jedina je izravnavaju ća stavka koja je dio inte ­
griranog sustava indeksa cijena i obujma. Me đutim, potrebno je naglasiti posebna svojstva ove stavke, kao i zna čaj 
s njom povezanih indeksa obujma i cijene.  
Za razliku od razli čitih tokova roba i usluga, dodana vrijednost ne predstavlja nijednu kategoriju transakcije. Stoga 
ona ne može biti izravno razdijeljena na komponentu cijena i komponentu obujma.  
10.32. Definicija: dodana vrijednost u smislu obujma definira se kao razlika izme đu outputa  u jedinicama obujma i 
intermedijarne potrošnje u jedinicama obujma.  
VA ¼ Σ Pð0Þ Qð1Þ – Σpð0Þ qð1Þ 
gdje su P i Q cijene i koli čine za proizvodnju, a p i q cijene i koli čine intermedijarne potrošnje. Teoretski ispravna 
metoda za izra čunavanje dodane vrijednosti u jedinicama obujma je metoda dvostruke deflacije, tj. odvojeno 
deflacioniranjem dvaju tokova ra čuna proizvodnje (output i intermedijarna potrošnja) i izra čunavanje bilance ovih 
dvaju tokova.  
10.33. U nekim slu čajevima, gdje su statisti čki podaci nepotpuni ili nedovoljno pouzdani, možda će biti potrebno 
koristiti jedinstveni pokazatelj. Ako postoje dobri podaci o dodanoj vrijednosti u teku ćim cijenama, alternativa 
dvostrukoj deflaciji je deflacioniranje teku će dodane vrijednost izravno indeksom cijena za proizvodnju. Ovaj 
postupak pretpostavlja da se cijene intermedijarne potrošnje mijenjaju po istoj stopi kao i za proizvodnju. Drugi 
mogu ći postupak je da se dodana vrijednost ekstrapolira u baznoj godini pomo ću indeksa obujma za  output . 
Indeks obujma korišten za ekstrapolirane dodane vrijednosti može se izra čunati bilo izravno iz koli činskih 
podataka bilo deflacioniranjem teku će vrijednosti  outputa  pomo ću odgovaraju ćeg indeksa cijena. Ta metoda 
zapravo pretpostavlja da su promjene obujma iste za  output  i za intermedijarnu potrošnju.  
Za neke djelatnosti koje se bave tržišnim i netržišnim uslugama, poput financija, poslovnih usluga ili obrane, 
možda nije mogu će dobiti zadovoljavaju će procjene promjena cijene ili obujma za  output . U tim se slu čajevima 
kretanja dodane vrijednosti mogu procijeniti pomo ću promjena naknada zaposlenicima po stopama nadnica 
prethodne godine i potrošnje fiksnog kapitala u jedinicama obujma. Sastavlja či podataka će možda biti primorani 
pribje ći takvim sredstvima, čak i kad nema dovoljno razloga za pretpostavku da će produktivnost rada krat ­
koro čno ili dugoro čno ostati nepromijenjena.  
10.34. Po svojoj prirodi, indeksi obujma i cijene dodane vrijednosti razli čiti su od odgovaraju ćih indeksa za tokove roba i 
usluga.  
Isto se odnosi i na indekse cijene i obujma agregatnih izravnavaju ćih stavki poput bruto doma ćeg proizvoda. 
Vrijednost potonjeg jednaka je zbroju svih dodanih vrijednosti svih djelatnosti, tj. zbroju izravnavaju ćih stavki, 
uve ćanom za poreze bez subvencija na proizvode, a s drugog stajališta može se smatrati izravnavaju ćom stavkom 
izme đu ukupnih finalnih uporaba i uvoza.HR 344 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POSEBNI PROBLEMI PRI PRIMJENI NA ČELA  
10.35. Iako u suštini ograni čen na transakcije robama i uslugama, integrirani sustav indeksa cijena i obujma ne isklju čuje 
mogu ćnost izra čunavanja mjera promjena cijene i obujma za odre đene ostale transakcije.  
Porezi i subvencije na proizvode i uvoz  
10.36. Ova mogu ćnost postoji, posebno u slu čaju poreza i subvencija izravno povezanih s koli činom ili vrijednoš ću roba 
i usluga koje su predmet odre đenih transakcija. U tablicama ponude i uporabe vrijednosti tih poreza i subvencija 
prikazane su eksplicitno. Primjenom niže opisanih pravila mogu će je dobiti mjere cijena i obujma za kategorije 
poreza i subvencija koje se bilježe u ra čunima roba i usluga, naime za:  
(a) poreze na proizvode, osim PDV-a (D.212 i D.214);  
(b) subvencije na proizvode (D.31);  
(c) PDV na proizvode (D.211).  
10.37. Najjednostavniji je slu čaj poreza koji predstavljaju fiksni iznos po jedinici koli čine proizvoda koji je predmet 
transakcije. Vrijednost prihoda od takvih poreza ovisi o:  
(a) koli čini proizvoda uklju čenih u transakciju;  
(b) iznosu oporezovanom po jedinici, tj. cijeni oporezivanja.  
Podjela promjene vrijednosti na dvije komponente ne predstavlja nikakve poteško će. Promjena obujma je odre ­ 
đena promjenom koli čina oporezovanih proizvoda; promjena cijene odgovara promjeni iznosa poreza po jedinici, 
tj. promjeni cijene oporezivanja.  
10.38. Češ ći slu čaj je onaj u kojem porez predstavlja odre đeni postotak vrijednosti transakcije. Vrijednost prihoda od 
takvog poreza tada ovisi o:  
(a) koli čini proizvoda uklju čenih u transakciju;  
(b) cijeni proizvoda uklju čenih u transakciju;  
(c) poreznoj stopi (kao postotku).  
Cijena oporezivanja se tada dobiva primjenom porezne stope na cijenu proizvoda. Promjena vrijednosti prihoda 
od poreza ove vrste tako đer se može podijeliti na promjenu obujma odre đenu promjenom koli čina oporezovanih 
proizvoda i promjenu cijene koja odgovara promjeni cijene oporezivanja (b × c).  
10.39. Iznos poreza na proizvode (isklju čuju ći PDV) (D.212 i D.214) mjeri se u jedinicama obujma koli činom proizve ­
denih ili uvezenih proizvoda pomnoženom cijenom oporezivanja bazne godine ili vrijednoš ću outputa  ili uvoza u 
cijenama bazne godine, poreznim stopama bazne godine. Trebalo bi pripaziti na činjenicu da se cijene oporezi ­
vanja mogu razlikovati obzirom na razli čite uporabe. Ovo treba uzeti u obzir prilikom izrade tablica ponude i 
uporabe.  
10.40. Sli čno tome, iznos subvencija na proizvode (D.31) mjeri se u jedinicama obujma koli činom proizvedenih ili 
uvezenih proizvoda pomnoženim cijenama subvencija bazne godine ili vrijednoš ću outputa  ili uvoza u cijenama 
bazne godine pomnoženim stopama subvencije bazne godine, pri tom imaju ći na umu razli čitost subvencija za 
razli čite uporabe.  
10.41. PDV na proizvode (D.211) izra čunava se za cijelo gospodarstvo i pojedine djelatnosti i ostale korisnike na neto 
osnovi i odnosi se samo na neodbitni PDV. Ovo je definirano kao razlika izme đu PDV-a fakturiranog na 
proizvode i PDV-a koji se odbija korisnicima tih proizvoda. PDV na proizvode se može tako đer definirati kao 
zbroj svih neodbitnih iznosa koje trebaju platiti korisnici.  
Neodbitni PDV u jedinicama obujma može se izra čunati primjenom stopa PDV-a važe ćih za prethodnu godinu na 
tokove izražene u cijenama prethodne godine. Stoga će se svaka promjena u stopi PDV-a za teku ću godinu 
odraziti na indeks cijena, a ne na indeks obujma neodbitnog PDV-a.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 345
 
Dio odbitnog PDV-a u fakturiranom PDV-u, te slijedom toga, neodbitnog PDV-a, mogu će je promijeniti:  
(a) bilo radi promjene u pravu na odbitak PDV-a, što proizlazi iz promjene poreznih zakona ili propisa, a stupa 
na snagu s vremenskom odgodom ili bez nje;  
(b) ili radi promjena u strukturi uporaba proizvoda (npr. pove ćanja udjela uporaba na koje se PDV može odbiti).  
Promjena iznosa odbitnog PDV-a koja proizlazi iz promjene prava na odbitak PDV-a bit će pomo ću opisane 
metode obra đena kao promjena oporezive cijene, kao i promjena u stopi fakturiranog PDV-a.  
S druge strane, promjena iznosa odbitnog PDV-a koja proizlazi iz promjene u strukturi uporaba proizvoda 
predstavlja promjenu obujma odbitnog PDV-a koji će se odraziti na indeks obujma PDV-a na proizvode.  
Ostali porezi i subvencije na proizvodnju  
10.42. Obrada ostalih poreza (D.29) i subvencija (D.39) na proizvodnju posebno je komplicirana jer ih, po definiciji, nije 
mogu će izravno pripisati jedinicama koje su proizvedene. U slu čaju netržišnih usluga problem je još ve ći zbog 
činjenice da se iste koriste samo kad nije mogu će definirati jedinice koli čine. Me đutim, op ćenito je mogu će izbje ći 
navedeni problem definiranjem ostalih poreza i subvencija na proizvodnju u jedinicama obujma iznosom koji bi 
dosegnuli da nije bilo promjene poreznih pravila i cijena kao cjeline u odnosu na prethodnu godinu. Na primjer, 
porez na nekretnine ili uporabu aktive može se procijeniti u jedinicama obujma primjenom pravila i cijena 
sredstava iz prethodne godine na teku će razdoblje.  
Potrošnja fiksnog kapitala  
10.43. Izra čunavanje mjera obujma potrošnje fiksnog kapitala ne predstavlja ve ći problem ako su dostupni kvalitetni 
podaci o sastavu zaliha fiksnih kapitalnih roba. Metoda stalne inventarizacije koju koristi ve ćina država ve ć 
podrazumijeva potrebu da se za procjenu potrošnje fiksnog kapitala u teku ćim cijenama najprije izra čuna 
stanje fiksnih kapitalnih roba u jedinicama obujma. Da bi se prešlo s vrednovanja po trošku stjecanja na 
vrednovanje po trošku zamjenske nabavne vrijednosti, najprije je potrebno vrednovati kapitalnurobu ste čenu 
tijekom razli čitih razdoblja po homogenoj osnovi, tj. cijenama bazne godine. Indeksi cijene i obujma dobiveni 
u tom procesu mogu se stoga koristiti za izra čunavanje vrijednosti potrošnje fiksnog kapitala u jedinicama obujma 
i odgovaraju ćeg indeksa cijena.  
Tamo gdje ne postoji stalna inventarizacija stanja fiksnih kapitalnih roba, promjena potrošnje fiksnog kapitala u 
jedinicama obujma može se izra čunati deflacioniranjem podataka u teku ćim cijenama indeksima cijena izvedenih 
iz podataka o bruto investicijama u fiksni kapital po proizvodima. Zatim treba uzeti u obzir starosnu strukturu 
ste čenih kapitalnih roba.  
Naknade zaposlenicima  
10.44. U svrhu mjerenja obujma inputa rada zaposlenika, koli činskom jedinicom naknade zaposlenicima može se 
smatrati sat rada odre đene vrste i razina stru čnog znanja. Kao i kod roba i usluga, moraju se prepoznati razli čite 
kvalitete rada i izra čunati odgovaraju će koli čine za svaku posebnu vrstu rada. Cijena povezana sa svakom vrstom 
rada je naknada pla ćena po satu koja se, naravno, može razlikovati izme đu razli čitih vrsta rada. Mjera obujma 
obavljenog rada može se izra čunati kao ponderirani prosjek odgovaraju ćih koli čina za razli čite vrste rada, pri 
čemu se ponderiranje izvodi po vrijednostima naknada zaposlenicima u prethodnoj godini ili stalnoj baznoj 
godini. Alternativno, indeks cijene rada se može izra čunati kao ponderirani prosjek proporcionalnih promjena 
u satnicama naknade zaposlenicima za razli čite vrste rada, korištenjem naknade zaposlenicima kao koeficijentima 
ponderiranja. Ako se indeks obujma Laspeyresovog tipa ra čuna posredno deflacioniranjem promjena u nakna ­
dama zaposlenicima u teku ćim vrijednostima pomo ću indeksa prosje čne promjene naknade za sat, ovaj potonji 
mora biti indeks Paaschejevog tipa.  
Stanje proizvedene fiksne aktive i zaliha  
10.45. Obujam po cijenama prethodne godine potreban je zbog stanja proizvedene fiksne aktive i zbog zaliha. Za prvo, 
podaci potrebni za izra čunavanje omjera  outputa  i kapitala dostupni su ako se koristi metoda stalne inventarizacije. 
U drugim se slu čajevima informacije o vrijednosti zaliha sredstava mogu dobiti od proizvo đača i deflacijom 
pomo ću indeksa cijena korištenih za ulaganje u fiksni kapital, vode ći ra čuna o starosnoj strukturi zaliha.HR 346 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene zaliha se mjere pomo ću vrijednosti unosa u zalihama umanjene za vrijednost podizanja sa zaliha i 
vrijednost svih ponavljaju ćih gubitaka roba u zalihama tijekom odre đenog razdoblja. Obujam po cijenama 
prethodne godine može se dobiti deflacioniranjem tih komponenti. Me đutim, u praksi se rijetko zapravo znaju 
unosi i podizanja stanja i često je jedina dostupna informacija ona koja se odnosi na vrijednost stanja na po četku i 
na kraju razdoblja. U tim će slu čajevima često biti potrebno pretpostaviti redovite unose i podizanja tijekom 
teku ćeg razdoblja tako da se prosje čna cijena za razdoblje može smatrati odgovaraju ćom i za unose i za 
podizanja. U tim je okolnostima izra čun promjena stanja putem razlike izme đu vrijednosti unosa i podizanja 
jednak izra čunu razlike izme đu vrijednosti po četnog i finalnog stanja. Promjene stanja u jedinicama obujma mogu 
se zatim izra čunati deflacioniranjem po četnih i finalnih stanja da bi ih se uskladilo s prosje čnom cijenom baznog 
razdoblja. Ako su promjene stanja poznate u smislu koli čine, mogu će je, uz pretpostavku redovnih unosa i 
podizanja, izra čunati obujam promjene stanja primjenom prosje čne cijene baznog razdoblja na promjenu 
stanja u smislu koli čine. 
MJERE REALNOG DOHOTKA ZA UKUPNO GOSPODARSTVO  
10.46. Tokovi dohotka op ćenito se ne mogu podijeliti na komponentu cijene i koli čine te se zbog toga mjere cijene i 
obujma ne mogu definirati na isti na čin kao za prethodno opisane tokove i stanja proizvoda. Tokovi dohotka se 
mogu mjeriti u realnom smislu samo ako se odabere neka izabrana košarica roba i usluga za koje se dohodak 
karakteristi čno troši i korištenjem indeksa cijena za tu košaricu kao deflatora teku ćih dohodaka. Izbor je uvijek 
proizvoljan, u smislu da se dohodak rijetko troši samo za kupovinu tijekom razdoblja o kojem je rije č. Dio 
dohotka se može uštedjeti za kupovinu u kasnijim razdobljima, ili alternativno, kupovine tijekom predmetnog 
razdoblja mogu dijelom biti financirane iz ranijih ušteda.  
10.47. Bruto doma ći proizvod u stalnim cijenama mjeri ukupnu proizvodnju (umanjenu za intermedijarnu potrošnju) u 
smislu obujma za ukupno gospodarstvo. Na ukupan realni dohodak rezidenata ne utje če samo ovaj obujam 
proizvodnje, ve ć tako đer stopa po kojoj je izvoz mogu će zamijeniti za uvoz iz inozemstva. Ako se uvjeti trgovine 
poboljšaju, bit će potrebno manje izvoza za pla ćanje odre đenog obujma uvoza, tako da se na odre đenoj razini 
doma ća proizvodnja robe i usluga može preraspodijeliti s izvoza na potrošnju ili investicije.  
Realni bruto doma ći dohodak se može izvesti dodavanjem takozvanog vanjskotrgovinskog dobitka podatku o 
obujmu bruto doma ćeg proizvoda. Dobitak ili, ve ć prema slu čaju, gubitak iz trgovanja se definira kao:  
T ¼ X – M 
P – h X 
P x – M 
P m i 
tj. kao teku ća bilanca izvoza umanjena za uvoz, deflacionirana indeksom cijena P, umanjena za razliku izme đu 
deflacionirane vrijednosti izvoza i deflacionirane vrijednosti uvoza. Izbor odgovaraju ćeg deflatora P za teku ći 
ra čun bilance pla ćanja treba prepustiti nadležnim statisti čkim tijelima u državi, vode ći ra čuna o posebnim 
okolnostima te države. U slu čajevima gdje postoji neizvjesnost oko odabira deflatora, prosjek indeksa cijena 
uvoza i izvoza vjerojatno će biti odgovaraju ći deflator.  
Razni agregati realnog dohotka se identificiraju i definiraju na na čin prikazan u nastavku:  
bruto doma ći proizvod u jedinicama obujma  
plus uve ćan za trgovinski dobitak/gubitak kao posljedica promjena uvjeta razmjene  
jednak  je realnom bruto doma ćem dohotku  
plus uve ćan za realni primarni dohodci iz inozemstva  
minus  umanjen za realni primarni dohodci pla ćeni inozemstvu  
jednak  je realnom bruto nacionalnom dohotku  
plus uve ćan za realni teku ći transferi iz inozemstva  
minus  umanjen za realni teku ći transferi inozemstvu  
jednak  je realnom bruto nacionalnom raspoloživom dohotku  
minus  umanjen za potrošnju fiksnog kapitala u jedinicama obujma  
jednak  je realnom neto nacionalnom raspoloživom dohotku.  
Da bi se razli čiti agregati nacionalnog dohotka mogli iskazati u realnom izrazu, preporu čuje se da se potraživanja 
i dugovanja primarnog dohodaka i transferi iz ili prema inozemstvu deflacioniraju s indeksom bruto doma ćih 
finalnih izdataka. Realni nacionalni raspoloživi dohodak trebao bi biti iskazan na neto osnovi, tako da se od 
njegove bruto vrijednosti oduzme potrošnja fiksnog kapitala u jedinicama obujma.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 347
 
ME ĐUPROSTORNI INDEKSI CIJENA I OBUJMA  
10.48. Činjenica da države imaju razli čite razine cijena i razli čite valute predstavlja izazov za me đuprostornu usporedbu 
cijena i obujma. Nominalni devizni te čajevi nisu primjereni čimbenici konverzije kod takvih usporedba zato što ne 
odražavaju razlike u razinama cijena na odgovaraju ći na čin i zato što u dužem vremenskom razdoblju nisu 
dovoljno stabilni.  
10.49. Umjesto njih primjenjuju se pariteti kupovne mo ći (PPP). Paritet kupovne mo ći (PPP) definira se kao broj jedinica 
valute zemlje B koje su potrebne u zemlji B za kupovinu iste koli čine roba i usluga koje je u zemlji A mogu će 
kupiti za jednu jedinicu valute zemlje A. Pariteti kupovne mo ći se, stoga, mogu tuma čiti kao devizni te čaj umjetne 
valute poznate kao standard kupovne mo ći (PPS). Ako se izdaci zemalja A i B izraženi u nacionalnim valutama 
prebace u PPS, dobivene brojke izražavaju se na jednakoj razini cijena i u jednakoj valuti što omogu ćuje smislenu 
usporedbu obujma.  
10.50. Pariteti kupovne mo ći (PPP) za tržišnu robu i usluge temelje se na me đunarodnim anketama vezanim uz cijene. 
Takve se ankete u vezi s cijenama provode istodobno u svim zemljama koje sudjeluju, na temelju zajedni čkog 
uzorka proizvoda. Uzorci su jasno definirani u smislu njihovih tehni čkih svojstava kao i ostalih varijabli za koje se 
pretpostavlja da utje ču na cijenu, poput troškova postavljanja i uvjeta prodaje. Usporedivost uzoraka je najvažnija, 
no potrebno je procijeniti i njihovu reprezentativnost na nacionalnim tržištima. Uzorak proizvoda bi, u idealnim 
okolnostima, trebao biti jednako reprezentativan u svim zemljama koje sudjeluju.  
10.51. Za netržišne usluge, me đuprostorne usporedbe nailaze na isti problem kao i me đuvremenske usporedbe s 
obzirom na to da tržišne cijene ne postoje ni u jednoj dimenziji. Tradicionalno se primjenjivao pristup na 
temelju  inputa  (ili pristup na temelju troška  inputa ), pod pretpostavkom da je  output  jednak zbroju  inputa . Navedeni 
pristup, koji ukazuje na izravne ili neizravne usporedbe obujma  inputa , ne uzima u obzir razlike u produktivnosti. 
Zbog toga se, što se ti če me đuvremenskih usporedbi, prednost daje metodama usmjerenima ili na izravno 
mjerenje  outputa  ili na cijene  outputa  koje se naknadno koriste za deflacioniranje izdataka, barem za individualne 
usluge poput obrazovanja i zdravstva.  
10.52. Pri izra čunu PPP-a koriste se jednake formule indeksnog broja kao pri izra čunu vremenskih indeksa. U bilate ­
ralnom kontekstu koji uklju čuje dvije zemlje, A i B, bilo koja od zemalja može se koristiti za koeficijente 
ponderiranja. Sa stajališta zemlje A, indeks Layspeyresova tipa s koeficijentima ponderiranja iz zemlje A može 
se izra čunati kao i indeks Paascheovog tipa koji koristi koeficijente ponderiranja iz zemlje B. Me đutim, ako se dva 
gospodarstva strukturalno razlikuju, razlika izme đu navedena dva indeksa mogla bi biti poprili čno zna čajna i 
odabir indeksa snažno bi utjecao na krajnje rezultate. Kod binarnih usporedbi se, stoga, predlaže primjena 
prosjeka dvaju indeksa, odnosno Fisherov indeks.  
10.53. Eksplicitni numeri čki koeficijenti ponderiranja obi čno nisu dostupni na razini individualnih stavki uzorka. Stoga se 
primjenjuje implicitno ponderiranje, temeljeno na tome smatraju li zemlje odre đenu stavku reprezentativnom u 
smislu doma će potrošnje ili ne. Najniža stopa agregacije za koju su dostupni numeri čki koeficijenti ponderiranja 
naziva se stopom osnovne kategorije (BH).  
10.54. Tranzitivnost zna či da je izravan PPP izme đu zemalja A i C jednak neizravnom PPP-u dobivenom množenjem 
izravnog PPP-a izme đu zemalja A i B (ili bilo koje druge tre će zemlje) i izravnog PPP-a izme đu zemalja B i C. 
Fisherovi PPP-i na razini osnovne kategorije (BH) nisu tranzitivni, no mogu će ih je u ovu svrhu izvesti iz skupa 
tranzitivnih PPP-a koji su sli čni originalnim Fisherovim indeksima, pomo ću kriterija najmanjih kvadrata. Primjena 
tzv. formule Éltetö-Köves-Szulc (EKS) umanjuje devijacije izme đu originalnih Fisherovih indeksa i proizvodi 
potpuni skup tranzitivnih PPP-ova na razini osnovne kategorije (BH).  
10.55. Rezultiraju ći skup tranzitivnih PPP-ova za sve zemlje i sve osnovne kategorije (BH) prikuplja se do razine ukupnog 
BDP-a pomo ću izdataka iz nacionalnih ra čuna kao koeficijenata ponderiranja. Agregirani PPP-ovi na razini BDP-a 
ili bilo koje druge kategorije mogu se primijeniti, na primjer, za izra čun realnih izdataka i prostornih indeksa 
obujma. Rezultat dijeljenja PPP-a s nominalnim deviznim te čajem izme đu dvije zemlje jest indeks razina cijena 
(PLI) koji se može koristiti u analizama usporednih razina cijena u pojedinim zemljama.  
10.56. Europska komisija (Eurostat) je odgovorna za izra čun PPP-ova za države članice u skladu s Uredbom (EZ) br. 
1445/2007 (  1 ). U praksi su ti izra čuni PPP-ova dio šireg programa vezanog uz PPP koji zajedno uskla đuju Eurostat 
i OECD. Detaljne metode korištene u programu opisane su u Metodološkom priru čniku Eurostata i OECD-a o 
paritetima kupovne mo ći ( 2 ).HR 348 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8  
( 1 ) Uredba (EZ) br. 1445/2007 Europskog parlamenta i Vije ća od 11. prosinca 2007. o uspostavi zajedni čkih pravila za pružanje osnovnih 
informacija o paritetima kupovne mo ći te za njihov izra čun i diseminaciju (SL L 336, 20.12.2007., str. 1.).  
( 2 ) Eurostat-OECD, Metodološki priru čnik Eurostata i OECD-a o paritetima kupovne mo ći, 2006. (dostupan na: http://epp.eurostat.ec. 
europa.eu).
 POGLAVLJE 11.  
STANOVNIŠTVO I INPUTI RADA  
11.01. Neke usporedbe izme đu država, djelatnosti ili sektora u okviru istoga gospodarstva postaju smislene tek kad se 
agregati u nacionalnim ra čunima (na primjer, bruto doma ći proizvod, finalna potrošnja ku ćanstava, dodana 
vrijednost djelatnosti, naknade zaposlenicima) promatraju u odnosu na broj stanovnika i varijable ulaza rada. 
U takvim slu čajevima definicije stanovništva i ulaza rada moraju biti u skladu s konceptima korištenima u 
nacionalnim ra čunima, i odražavati proizvodnu granicu nacionalnih ra čuna.  
11.02. Cilj ovog poglavlja je opisati okvire i mjere statisti čkih podataka o stanovništvu i zaposlenosti te osigurati podatke 
o tome u kojoj mjeri ti okviri odgovaraju sustavu nacionalnih ra čuna.  
11.03. Ulazi rada moraju se klasificirati na temelju istih statisti čkih jedinica koje se koriste za analizu proizvodnje, 
odnosno lokalnih jedinica po vrsti aktivnosti i institucionalnih jedinica.  
11.04. Agregati na koje se odnose podaci o stanovništvu i ulazima rada su često godišnji ukupni iznosi. Stoga bi trebalo 
koristiti prosjek stanovništva i ulaza rada tijekom godine. Kad se ispitivanja provode nekoliko puta tijekom 
godine, promatrana veli čina je prosjek rezultata dobivenih na te razli čite datume. Kad se ispitivanje provodi 
tijekom razdoblja od jedne godine, razdoblje koje se koristi mora biti potpuno reprezentativno; prilikom procjena 
podataka za godinu kao cjelinu moraju se koristiti posljednje raspoložive informacije o promjenama tijekom 
godine. Na primjer, kad se procjenjuje prosje čna zaposlenost trebalo bi voditi ra čuna o činjenici da neki ljudi ne 
rade tijekom cijele godine, npr. povremeni i sezonski radnici.  
UKUPNO STANOVNIŠTVO  
11.05.  Definicija : na neki odre đeni datum ukupno stanovništvo države čine sve osobe, državljani ili stranci koji trajno 
borave na ekonomskom državnom podru čju države, čak i ako su privremeno odsutni. Godišnji prosjek popisa 
stanovništva bit će odgovaraju ća osnova za procjenu varijabli nacionalnih ra čuna ili za korištenje u svrhu 
nazivnika kod usporedbi.  
11.06. Ukupno stanovništvo se u nacionalnim ra čunima definira u skladu s konceptom boravišta kako je opisano u 
poglavlju 2. Za osobu koja boravi ili namjerava boraviti na ekonomskom državnom podru čju države tijekom 
razdoblja od jedne godine ili duže, smatra se da se trajno nastanila u toj državi. Za osobu se smatra da je 
privremeno odsutna ako je trajno nastanjena u toj državi, ali boravi ili namjerava boraviti u inozemstvu tijekom 
razdoblja koje je kra će od jedne godine. Svi pojedinci koji pripadaju istom ku ćanstvu su rezidenti tamo gdje to 
ku ćanstvo ima središte ekonomskog interesa: to je ondje gdje ku ćanstvo raspolaže stambenim objektom, ili nizom 
stambenih objekata, koje članovi ku ćanstva smatraju i koriste kao svoje glavno boravište. Član rezidentnog 
ku ćanstva i dalje je rezident čak i ako često putuje izvan ekonomskog državnog podru čja jer njegovo središte 
ekonomskog interesa i dalje ostaje u gospodarstvu u kojem je ku ćanstvo rezident.  
11.07. Ukupno stanovništvo države uklju čuje: 
(a) državljane nastanjene u zemlji;  
(b) državljane – civilne osobe koji borave u inozemstvu tijekom razdoblja kra ćeg od jedne godine. Na primjer, 
pograni čni radnici, sezonski radnici i turisti;  
(c) inozemne civilne osobe koje borave u zemlji tijekom razdoblja od jedne godine ili duže, uklju čuju ći osoblje i 
popratne članove njihovih ku ćanstava, institucija Europske unije i me đunarodnih civilnih organizacija smje ­ 
štenih unutar zemljopisnog državnog podru čja zemlje;  
(d) inozemne vojne osobe koje rade pri me đunarodnim vojnim organizacijama smještenim unutar zemljopisnog 
podru čja zemlje;  
(e) inozemno osoblje koje pruža tehni čku pomo ć na dugoro čnim misijama u zemlji više od jedne godine i smatra 
se da su ih zaposlile države koje ih primaju, a u ime države ili me đunarodne organizacije koja zapravo 
financira njihov posao.  
Ukupno stanovništvo tako đer uklju čuje sljede će osobe, bez obzira na dužinu njihovog boravka izvan zemlje:  
(a) studente državljane, bez obzira na trajanje studija u inozemstvu;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 349
 
(b) pripadnike oružanih snaga zemlje, koje su smještene u inozemstvu;  
(c) državljane, uklju čene u osoblje nacionalnih istraživa čkih centara s poslovnim nastanom izvan zemljopisnog 
podru čja zemlje;  
(d) državljane uklju čene u osoblje diplomatskih misija u inozemstvu;  
(e) državljane koji su članovi posada ribarskih brodova, drugih brodova, zrakoplova i plutaju ćih platformi koji 
rade djelomi čno ili u potpunosti izvan ekonomskog podru čja; 
(f) pacijente koji se lije če u inozemstvu.  
11.08. Za razliku od toga, ukupno stanovništvo zemlje ne uklju čuje: 
(a) inozemne civilne osobe koje borave na državnom podru čju manje od jedne godine, npr. pograni čni radnici, 
sezonski radnici, turisti i pacijenti;  
(b) državljane civilne osobe koje borave u inozemstvu tijekom razdoblja od jedne godine ili dulje;  
(c) državljane vojno osoblje koji rade pri me đunarodnim organizacijama smještenim u inozemstvu;  
(d) državljane koji pružaju tehni čku pomo ć na dugoro čnim poslovima, a koji rade u inozemstvu i smatra se da su 
ih zaposlile njihove države doma ćini za državu ili me đunarodnu organizaciju koja zapravo financira njihov 
posao;  
(e) inozemne studente bez obzira na to koliko dugo studiraju u državi;  
(f) pripadnike oružanih snaga stranih zemalja smještene u zemlji;  
(g) inozemno osoblje u inozemnim istraživa čkim centrima smještenim na zemljopisnom podru čju zemlje;  
(h) članove inozemnih diplomatskih misija koje su smještene u zemlji.  
11.09. Gore navedena definicija stanovništva se razlikuje od prisutnog ili  de facto  stanovništva koje se sastoji od osoba 
koje su stvarno prisutne na zemljopisnom podru čju zemlje na neki odre đeni datum. Tako đer se razlikuje od 
popisanog stanovništva.  
EKONOMSKI AKTIVNO STANOVNIŠTVO  
11.10.  Definicija : ekonomski aktivno stanovništvo obuhva ća sve osobe koje osiguravaju, ili su u mogu ćnosti osiguravati, 
ponudu rada za proizvodne aktivnosti u okviru proizvodne granice nacionalnih ra čuna. Uklju čuje sve osobe koje 
ispunjavaju zahtjeve za uklju čivanje u kategoriju zaposlenih ili nezaposlenih osoba kako je naknadno definirano.  
Odgovaraju će norme povezane sa statisti čkim podacima o radnoj snazi utvr đuje Me đunarodna organizacija rada 
(ILO). Norme ILO-a sadržane su u „rezolucijama” koje se usvajaju na zasjedanjima Me đunarodne konferencije 
statisti čara rada (ICLS). Najvažnija u smislu prikupljanja i sastavljanja podataka o radnoj snazi je Rezolucija o 
statisti čkim podacima ekonomski aktivnog stanovništva, zaposlenosti, nezaposlenosti i nedovoljne zaposlenosti (  1 ). 
Navedena je rezolucija usvojena na 13. me đunarodnoj konferenciji statisti čara rada u listopadu 1982., a u 
prosincu 2008. je izmijenjena rezolucijom usvojenom na 18. me đunarodnoj konferenciji statisti čara rada. U toj 
je rezoluciji radna snaga definirana u smislu pojedinaca koji obavljaju aktivnost u okviru proizvodne granice 
nacionalnih ra čuna.  
ZAPOSLENOST  
11.11.  Definicija : zaposlenost obuhva ća sve osobe koje obavljaju neku proizvodnu aktivnost u okviru proizvodne granice 
nacionalnih ra čuna.  
Zaposlene osobe su zaposlenici ili samozaposlene osobe. Osobe koje imaju više od jednog zaposlenja klasificirane 
su kao zaposlene ili samozaposlene osobe u skladu sa svojim glavnim zaposlenjem.HR 350 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8  
( 1 ) http://www.ilo.org/global/statistics-and-databases/standards-and-guidelines/resolutions-adopted-by-international-conferences- of-labour- 
statisticians/WCMS_087481/lang–en/index.htm
 Zaposlenici  
11.12.  Definicija : zaposlenici se definiraju kao osobe koje po ugovoru rade za rezidentnu institucionalnu jedinicu i 
primaju naknadu koja se bilježi kao naknada zaposlenicima.  
„Zaposlenici” odgovaraju definiciji ILO-a koja se odnosi na „pla ćenu zaposlenost”. Odnos izme đu poslodavca i 
zaposlenika postoji kad izme đu poduze ća i neke osobe postoji ugovor, koji može biti formalan ili neformalan, 
koji obi čno na dobrovoljnoj osnovi zaklju čuju obje ugovorne strane i na temelju kojeg osoba radi za poduze će u 
zamjenu za naknadu u novcu ili u naturi.  
Osobe koje su zaposlene i samozaposlene klasificiraju se kao zaposlene ako zaposlenje u okviru kojeg su 
zaposlene čini njihovu glavnu aktivnost u smislu dohotka. Ako dohodak nije raspoloživ, kao približna vrijednost 
koriste se odra đeni sati rada.  
11.13. Uklju čene su sljede će kategorije zaposlenika:  
(a) osobe koje je poslodavac zaposlio na temelju ugovora o radu. Na primjer, radnici koji obavljaju fizi čke 
poslove i radnici koji ne obavljaju fizi čke poslove, rukovodno osoblje, doma će osoblje, ljudi koji obavljaju 
pla ćenu proizvodnu aktivnost u okviru programa zapošljavanja;  
(b) državni službenici i drugi državni zaposlenici čiji su uvjeti rada utvr đeni javnim pravom;  
(c) oružane snage koje uklju čuju osobe dugoro čno i kratkoro čno angažirane kao i ro čnike, uklju čuju ći ro čnike na 
civilnom odsluženju vojnog roka;  
(d) sve ćenici, ako ih izravno pla ća država ili neprofitna ustanova;  
(e) vlasnici društava ili kvazi-društava, ako oni rade u tim poduze ćima;  
(f) studenti koji su se formalno obvezali da će doprinijeti dijelom svog rada kao ulazom u procesu proizvodnje 
poduze ća u zamjenu za naknadu u novcu ili u naturi u obliku obrazovnih usluga;  
(g) vanjski radnici ako postoji izri čiti dogovor da se vanjski radnik pla ća na temelju obavljenog rada: odnosno, 
koli čine rada kojim se doprinosi u odre đene procese proizvodnje u obliku ulaza; vanjski radnik je zaposlenik 
ako je njegov ugovor s poslodavcem u osnovi pružanje rada;  
(h) osobe koje rade preko agencija za privremeno zapošljavanje, koje treba uklju čiti u djelatnost agencije koja ih 
zapošljava, a ne u djelatnost poduze ća za koja oni uistinu rade.  
11.14. Osobe koje privremeno ne rade tako đer se smatraju zaposlenim osobama uz uvjet da imaju formalnu povezanost 
s radnim mjestom. Ova formalna povezanost se odre đuje prema jednom ili nekoliko sljede ćih kriterija:  
(a) neprekinuto primanje nadnice ili pla će; 
(b) jamstvo povratka na posao po završetku izuzetnih okolnosti ili postojanje sporazuma o datumu povratka.  
Tu spadaju osobe koje privremeno ne rade zbog bolesti ili povreda, praznika ili godišnjeg odmora, štrajka ili 
isklju čenja s rada, dopusta u svrhu obrazovanja ili osposobljavanja, rodiljnog ili roditeljskog dopusta, smanjenja 
ekonomske aktivnosti, privremenog raspuštanja ili suspenzije rada uzrokovanog razli čitim razlozima poput: 
vremenskih nepogoda, mehani čkih ili elektri čnih kvarova, ili pomanjkanja sirovina ili goriva. Tako đer obuhva ća 
druge privremene odsutnosti s ili bez uzimanja dopusta.  
Samozaposlene osobe  
11.15.  Definicija : samozaposlene osobe se definiraju kao osobe koje su jedini vlasnici ili zajedni čki vlasnici poduze ća koja 
nisu osnovana kao trgova čka društva u kojima rade, što isklju čuje ona poduze ća koja nisu trgova čka društva i 
koja su klasificirana kao kvazi-društva. Osobe koje su zaposlene i samozaposlene klasificiraju se kao samozapo ­
slene ako zaposlenje u obliku samozaposlenosti čini njihovu glavnu aktivnost u smislu dohotka.  
Ako dohodak nije odmah raspoloživ, kao približna vrijednost koriste se odra đeni sati.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 351
 
Samozaposlene osobe mogu privremeno ne raditi tijekom referentnog razdoblja. Naknada za samozaposlenost je 
mješoviti dohodak.  
11.16. Me đu samozaposlene osobe pripadaju tako đer i sljede će kategorije:  
(a) nepla ćeni obiteljski radnici uklju čuju ći one koji rade u poduze ćima koja nisu osnovana kao trgova čka društva i 
koja se bave tržišnom proizvodnjom;  
(b) vanjski radnici čiji je dohodak funkcija vrijednosti proizvodnje nekog proizvodnog procesa za koji su odgo ­
vorni. Svrha ugovora tih vanjskih radnika je pružanje robe ili usluga naru čitelju;  
(c) radnici koji se pojedina čno ili zajedni čki bave proizvodnjom koja je u potpunosti pokrenuta za njihovu 
vlastitu finalnu potrošnju ili ulaganje u vlastiti kapital. Da bi se zabilježila, takva proizvodnja mora biti 
zna čajan dio njihove finalne uporabe.  
Nepla ćeni dobrovoljni radnici se uvrštavaju u samozaposlene osobe ako su rezultat njihovih dobrovoljnih aktiv ­
nosti dobra, na primjer izgradnja stambenog objekta, crkve ili neke druge zgrade. Me đutim, ako su rezultat 
njihove dobrovoljne djelatnosti usluge, npr. skrb ili čišćenje bez pla ćanja, one nisu uvršteni u zaposlenje, jer su 
te dobrovoljne usluge isklju čene iz proizvodnje.  
Iako su usluge koje vlasnici ku ćanstava osiguravaju sami sebi kao vlasnici svojih stambenih objekata u okviru 
proizvodne granice nacionalnih ra čuna, u proizvodnji takvih usluga nema ulaza rada; stanovnici stambenih 
objekata koji su ujedno njihovi vlasnici ne smatraju se samozaposlenim osobama.  
Zaposlenost i rezidentnost  
11.17. Rezultate aktivnosti proizvodnih jedinica se može usporediti sa zaposlenoš ću samo ako ona uklju čuje rezidente i 
nerezidente koji rade za rezidentne proizvodne jedinice.  
Stoga zaposlenost tako đer uklju čuje sljede će kategorije:  
(a) nerezidentne radnike u pograni čnoj zoni, tj. osobe koje svaki dan prelaze granicu kako bi radile na ekonom ­
skom državnom podru čju; 
(b) nerezidentne sezonske radnike, tj. osobe koje se sele na ekonomsko državno podru čje i ostaju tamo manje od 
jedne godine kako bi radile u djelatnostima koje povremeno traže dodatnu radnu snagu;  
(c) pripadnike oružanih snaga zemlje koje su smještene u inozemstvu;  
(d) državljane uklju čene u osoblje nacionalnih istraživa čkih centara s poslovnim nastanom izvan zemljopisnog 
državnog podru čja zemlje;  
(e) državljane uklju čene u osoblje diplomatskih misija u inozemstvu;  
(f) članove posada ribarskih brodova, drugih brodova, zrakoplova i plutaju ćih platformi kojima upravljaju rezi ­
dentne jedinice;  
(g) doma će zaposlenike državnih tijela koja su smještena izvan ekonomskog državnog podru čja. 
11.18. U zaposlenost ne spadaju sljede će kategorije:  
(a) rezidenti, koji su radnici u pograni čnoj zoni ili sezonski radnici, tj. oni koji rade na drugom ekonomskom 
državnom podru čju; 
(b) državljani, članovi posada ribarskih brodova, drugih brodova, zrakoplova i plutaju ćih platformi kojima uprav ­
ljaju nerezidentne jedinice;  
(c) doma ći zaposlenici inozemnih državnih agencija koje se nalaze na zemljopisnom državnom podru čju zemlje;  
(d) osoblje institucija Europske unije i me đunarodnih civilnih organizacija koje se nalaze na zemljopisnom 
državnom podru čju zemlje (uklju čuju ći izravno zaposlene doma će zaposlenike);  
(e) pripadnici oružanih snaga koji rade pri me đunarodnim vojnim organizacijama koje se nalaze na zemljopi ­
snom državnom podru čju zemlje;  
(f) državljani koji rade u inozemnim istraživa čkim centrima s poslovnim nastanom na ekonomskom državnom 
podru čju.HR 352 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
11.19. Kako bi se omogu ćio prijelaz na koncepte koji se op ćenito koriste u statistici radne snage (zaposlenost na 
nacionalnoj osnovi), ESA predvi đa da se sljede će stavke iskazuju posebno:  
(a) ro čni vojnici (nisu uklju čeni u statistiku radne snage, ali su u ESA-i uklju čeni me đu usluge ukupne države);  
(b) rezidenti koji rade za nerezidentne proizvo đačke jedinice (uklju čeni su u statistiku radne snage, ali nisu 
uklju čeni u zaposlenost kako to definira ESA);  
(c) nerezidenti koji rade za rezidentne proizvodne jedinice (nisu uklju čeni u statistiku radne snage, ali su uklju čeni 
u zaposlenost kako to definira ESA);  
(d) rezidentni radnici koji trajno žive u institucijama;  
(e) rezidenti radnici mla đi od dobi koja se uzima u obzir za statistiku radne snage.  
NEZAPOSLENOST  
11.20.  Definicija : u skladu s pravilima koja je utvrdila Me đunarodna organizacija rada (  1 ) me đunarodna konferencija 
statisti čara rada), dalje definiranima u kontekstu Europske unije u Uredbi Komisije (EZ) br. 1897/2000.)., 
pojam nezaposlenosti obuhva ća sve osobe iznad odre đenog broja godina koje su tijekom promatranog razdoblja 
bile:  
(a) „bez posla”, tj. nisu bile ni zaposlene ni samozaposlene;  
(b) „trenuta čno na raspolaganju za rad” tj. bili su raspoloživi za pla ćeni rad ili samozaposlenje tijekom proma ­
tranog razdoblja; i  
(c) „traže posao”, tj. poduzeli su odre đene mjere u odre đenom bližem razdoblju kako bi pronašli pla ćeno 
zaposlenje ili se samozaposlili.  
11.21. U odre đene mjere može se uklju čiti: prijava javnoj ili privatnoj agenciji za zapošljavanje; molbe poslodavcima; 
provjere potreba za radom na radilištima, poljoprivrednim gospodarstvima, u tvornicama, na tržnicama ili drugim 
mjestima okupljanja; objavljivanje ili javljanje na novinske oglase; traženje pomo ći od prijatelja ili rodbine; traženje 
zemljišta, zgrade, strojeva ili opreme za osnivanje vlastitog poduze ća; podnošenje zahtjeva za dozvole i licence ili 
financijska sredstva itd.  
ZAPOSLENJA  
11.22.  Definicija : Zaposlenje (radno mjesto) se definira kao eksplicitni ili implicitni ugovor izme đu osobe i rezidentne 
institucionalne jedinice za pružanje rada u zamjenu za naknadu tijekom odre đenog ili neodre đenog razdoblja.  
U toj su definiciji obuhva ćeni sljede ći pojmovi:  
(a) eksplicitni ili implicitni ugovor odnosi se na pružanje  inputa  rada, a ne na isporuku roba ili usluga;  
(b) rad je aktivnost koja doprinosi proizvodnji roba i usluga unutar granice proizvodnje. Zakonitost rada i dob 
radnika u na čelu nisu važni;  
(c) naknada se ovdje mora tuma čiti u širem smislu, tako da se uklju čuje i mješoviti dohodak samozaposlenih 
osoba.  
Ovom definicijom obuhva ćeni su i poslovi zaposlenika i samozaposlenih osoba; odnosno, posao zaposlenika, ako 
ta osoba pripada razli čitoj institucionalnoj jedinici od poslodavca, te posao samozaposlenog, ako ta osoba pripada 
istoj institucionalnoj jedinici kojoj pripada i poslodavac.  
11.23. Pojam zaposlenja razli čit je od pojma zaposlenosti kako je ona ranije definirana:  
(a) zaposlenje uklju čuje drugo, tre će itd. zaposlenje iste osobe. To drugo, tre će itd. zaposlenje neke osobe mogu 
slijediti jedon nakon drugog tijekom promatranog razdoblja (obi čno jedan tjedan) ili se obavljaju usporedno, 
kao što je slu čaj ve černjeg uz dnevno zaposlenje;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 353  
( 1 ) Uredba Komisije (EZ) br. 1897/2000 od 7. rujna 2000. o provedbi Uredbe Vije ća (EZ) br. 577/98 o provedbi ankete o radnoj snazi na 
uzorku u Zajednici u pogledu radne definicije nezaposlenosti (SL L 228, 8.9.2000., str. 18.).
 (b) s druge strane, zaposlenja ne obuhva ćaju osobe koje privremeno nisu na poslu, ali imaju „formalnu poveza ­
nost sa svojim zaposlenjem” u obliku, na primjer, „osiguranog povratka na posao ili sporazuma o datumu 
povratka”. Takav se sporazum izme đu poslodavca i osobe koja je na čekanju ili je odsutna zbog usavršavanje, 
ne ubraja kao zaposlenje u sustavu.  
Zaposlenja i rezidentnost  
11.24. Zaposlenje na ekonomskom podru čju zemlje je eksplicitni ili implicitni ugovor izme đu osobe (koja može biti 
rezident na nekom drugom ekonomskom podru čju) i institucionalne jedinice koja je rezident u zemlji.  
Kod mjerenja  inputa  rada u doma ćoj ekonomskoj aktivnosti, važna je samo rezidentnost proizvo đačke institucio ­
nalne jedinice, jer samo rezidentni proizvo đači doprinose bruto doma ćem proizvodu.  
11.25. Nadalje:  
(a) zaposlenja se uklju čuju u ukupan broj zaposlenja na ekonomskom podru čju kad zaposlenici rezidentnog 
proizvo đača privremeno rade na drugom ekonomskom podru čju i kad je priroda i trajanje takve aktivnosti 
takva da ne zahtjeva njezin tretman tretirana kao uvjetne rezidentne jedinice tog drugog državnog podru čja; 
(b) u ukupan broj zaposlenja ne uklju čuju se poslovi na ekonomskom podru čju kad se posao obavlja za 
nerezidentne institucionalne jedinice, tj. za jedinice čije je središte interesa u drugoj zemlji i koje nemaju 
namjeru postati aktivne na doma ćem podru čju tijekom razdoblja od jedne godine ili duže;  
(c) zaposlenja osoblja me đunarodnih organizacija i lokalnog osoblja koje zapošljavaju inozemna veleposlanstva 
ne uklju čuju se u zbroj, budu ći da jedinice koje ih zapošljavaju nisu rezidentne.  
NEZABILJEŽENE GOSPODARSKE AKTIVNOSTI  
11.26. Vrijednost proizvodnih aktivnosti koji nisu izravno zabilježene, u nacionalnim ra čunima bilježe se u okviru 
granice proizvodnje Sljede će tri vrste aktivnosti su stoga uklju čene 
(a) nezakonite aktivnosti u kojima su stranke zainteresirani partneri u ekonomskoj transakciji;  
(b) skrivene i neprijavljene aktivnosti u kojima same transakcije nisu protuzakonite, ali nisu prikazane radi 
izbjegavanja službenog nadzora;  
(c) aktivnosti opisane kao „neformalne”, uglavnom one o kojima se ne vodi nikakva evidencija.  
U na čelu je naknada tih radnika uklju čena u naknade zaposlenicima ili mješoviti dohodak. Ta prilagodba se treba 
uzeti u obzir kod podataka o zaposlenima i samozaposlenima pri izra čunavanju omjera i drugih statistika  
Nezakonite aktivnosti u slu čaju kojih ni jedna stranka nije zainteresirani partner (npr. kra đa) nisu ekonomske 
transakcije i stoga nisu uklju čene u granicu proizvodnje  
UKUPNI ODRA ĐENI SATI  
11.27.  Definicija : ukupni odra đeni sati predstavljaju sveukupan broj stvarno odra đenih sati zaposlene ili samozaposlene 
osobe u ra čunovodstvenom razdoblju, ako je njihov  output  unutar granice proizvodnje.  
Zbog toga što je definicija zaposlenika široka i obuhva ća osobe koje privremeno nisu na poslu, ali imaju formalnu 
povezanost s radnim mjestom, kao i radnike sa skra ćenim radnim vremenom, prikladna mjera za izra čun 
produktivnosti rada nije ukupan broj zaposlenih, ve ć ukupno odra đeni sati.  
Ukupno odra đeni sati su najprimjerenija mjeru  inputa  rada u nacionalnim ra čunima  
Utvr đivanje stvarno odra đenih sati  
11.28. Ukupni stvarno odra đeni sati predstavljaju one sate rada koji su doprinijeli proizvodnji i mogu se definirati u 
skladu s granicom proizvodnje nacionalnih ra čuna. U skladu s ILO standardima sadržanim u RezolucijiHR 354 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
o mjerenju radnog vremena, koja je usvojena u prosincu 2008. (  1 ) na 18. me đunarodnoj konferenciji statisti čara 
rada, stvarno odra đeni sati definirani su kao vrijeme koje su osobe provele obavljaju ći aktivnosti koje doprinose 
proizvodnji roba i usluga tijekom odre đenog promatranog razdoblja. Navedena rezolucija definira odra đene sate 
kako slijedi:  
(1) stvarno odra đeni sati su prisutni u svim vrstama zaposlenja u razli čitim dogovorima povezanim s poslom i 
naknadom, pla ćenom ili nepla ćenom, koja se mogu izvršavati na razli čitim vrstama lokacija;  
(2) stvarno odra đeni sati nisu povezani s administrativnim ili pravnim konceptima i stoga se primjenjuju na sve 
osobe koje rade te se mogu pojaviti u okviru redovnih ili ugovorenih sati ili kao prekovremeni rad;  
(3) statisti čki podaci o stvarno odre đenim satima uklju čuju: 
(a) stvarno odra đene sate u redovnom radnom vremenu koji izravno doprinose proizvodnji;  
(b) pla ćeno vrijeme utrošeno u osposobljavanje;  
(c) vrijeme rada osim odra đenih sati u redovnom radnom vremenu, poznato kao prekovremeni rad. Napo ­
minje se da se sati prekovremenog rada uklju čuju čak i ako nisu pla ćeni; 
(d) vrijeme potrošeno na radnom mjestu na poslovima poput pripreme radnog mjesta, popravaka i održava ­
nja, pripreme i čišćenja alata i sastavljanja potvrda, evidencije o odra đenom vremenu i izvješ ća; 
(e) vrijeme čekanja ili pripravnosti zbog, na primjer, privremenog manjka poslova, kvarova strojeva ili 
nezgoda, ili vrijeme provedeno na radnom mjestu, a za koje nije obavljen rad, ali koje je pla ćeno 
prema garancijama iz ugovoru o radu;  
(f) vrijeme koje se odnosi na kra ća razdoblja odmora na radnom mjestu, uklju čuju ći pauze za odmor;  
(g) dogovore vezane za dežurstva. Kad se navedeno dogodi izvan radnog mjesta, na primjer, kod ku će, 
vrijeme se dodaje stvarno odra đenim satima prema stupnju kojim su neradne aktivnosti i kretanja 
osobe ograni čeni; 
(h) odra đeni sati od strane obrambenih snaga, uklju čuju ći ro čnike, uklju čuju se čak i ako se odvijaju izvan 
podru čja provedbe istraživanja o radnoj snazi;  
(4) statisti čki podaci o stvarno odre đenim satima isklju čuju: 
(a) pla ćene sate koji nisu odra đeni, poput pla ćenih godišnjih odmora, pla ćenih državnih praznika, pla ćenog 
bolovanja, pla ćenog roditeljskog dopusta, „kratkog dopusta” radi posjeta lije čniku itd., zastoja zbog 
vremenskih nepogoda;  
(b) pauze za obrok;  
(c) vrijeme provedeno na putu od ku će do radnog mjesta, iako se sav rad za vrijeme putovanja uklju čuje; 
(d) obrazovanje osim osposobljavanja.  
Ve ći obuhvat definicija spomenutih kriterija može se na ći u rezoluciji Me đunarodne konferencije statisti čara rada o 
mjerenju radnog vremena iz prosinca 2008. (  2 ). 
11.29. Ukupno odra đeni sati su sveukupno stvarno odra đeni sati tijekom ra čunovodstvenog razdoblja na radnim 
mjestima zaposlenih i samozaposlenih osoba na ekonomskom teritoriju:  
(a) uklju čuju ći rad izvan ekonomskog teritorija institucionalne jedinice rezidentnog poslodavca koji tamo nema 
središte ekonomskog interesa;  
(b) isklju čuju ći rad institucionalne jedinice inozemnog poslodavca koji nema središte ekonomskog interesa na 
ekonomskom teritoriju.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 355  
( 1 ) http://www.ilo.org/global/statistics-and-databases/standards-and-guidelines/resolutions-adopted-by-international-conferences- of-labour- 
statisticians/WCMS_112455/lang–en/index.htm  
( 2 ) http://www.ilo.org/global/statistics-and-databases/standards-and-guidelines/resolutions-adopted-by-international-conferences- of-labour- 
statisticians/WCMS_112455/lang–en/index.htm
 11.30. Mnoga istraživanja u poduze ćima bilježe pla ćene sate, a ne odra đene sate. U tim slu čajevima treba za svaku 
skupinu zaposlenja procijeniti odra đene sate, korištenjem svih raspoloživih podataka o pla ćenom odsustvu itd.  
11.31. Za analize poslovnih ciklusa može biti korisno da se ukupno odra đeni sati usklade upotrebom standardnog broja 
radnih dana u godini.  
EKVIVALENT PUNOG RADNOG VREMENA  
11.32.  Definicija : zaposlenost u ekvivalentu punog radnog vremena, koja je jednaka broju poslova ekvivalentnih punom 
radnom vremenu, definira se kao ukupno odra đeni sati rada podijeljeni s prosje čnim godišnjim brojem sati 
odra đenih sati na poslovima s punim radnim vremenom unutar ekonomskog teritorija.  
11.33. Ova definicija ne opisuje nužno na čin na koji se taj koncept procjenjuje: budu ći da se dužina zaposlenja s punim 
radnim vremenom tijekom vremena mijenja i razlikuje izme đu djelatnosti, treba koristiti metode kojima se 
izra čunava prosje čan udio i prosje čni sati na radnim mjestima sa skra ćenim radnim vremenom za svaku 
skupinu poslova. Prvo se treba procijeniti uobi čajeni radni tjedan s punim radnim vremenom za svaku 
skupinu zaposlenja. Skupina zaposlenja se može definirati unutar djelatnosti prema spolu i vrsti rada. Za radna 
mjesta zaposlenika, ugovorni sati rada predstavljaju odgovaraju će kriterije za odre đivanje tih podataka. Ekvivalent 
punog radnog vremena se izra čunava posebno za svaku skupinu zaposlenja, a zatim se sve zbraja.  
11.34. Ukupno odra đeni sati su najbolja mjera  inputa  rada, no u onom dijelu gdje ti podaci nisu potpuni, ekvivalent 
punog radnog vremena mogao bi biti najbolja raspoloživa približna vrijednost; lakše se procjenjuje i omogu ćuje 
me đunarodne usporedbe sa zemljama koje mogu procijeniti samo ekvivalent zaposlenosti punog radnog vremena.  
INPUTI RADA ZAPOSLENIKA PO STALNIM NAKNADAMA  
11.35.  Definicija : za inpute  rada sli čne vrste i kvalifikacije u baznom razdoblju,  input  rada zaposlenika u stalnim nakna ­
dama mjeri teku će inpute  rada vrednovane na razinama naknade zaposlenicima koje vrijede tijekom odabranog 
baznog razdoblja.  
11.36. Naknada zaposlenicima u teku ćim cijenama podijeljena s  inputom  rada zaposlenika u stalnim naknadama daje 
implicitni indeks cijena naknade usporediv s implicitnim indeksom cijena finalne uporabe.  
11.37. Namjena koncepta  inputa  rada zaposlenika u stalnim naknadama je iskazivanje promjene u strukturi radne snage, 
na primjer od niže pla ćenih do više pla ćenih radnika. Kako bi bila u činkovita, analiza se mora izvesti na razini 
djelatnosti.  
MJERE PRODUKTIVNOSTI  
11.38.  Definicija : produktivnost je mjera  outputa  iz proizvodnog procesa, po jedinici  inputa . Na primjer, produktivnost 
rada se obi čno mjeri kao omjer  outputa  i sata rada ( input ). Vrlo je važno stoga da se koncept mjerenja rada, 
korišteno u istraživanjima čiji se  output  temelji na nacionalnim ra čunima, bude u skladu s konceptom i obuh ­
vatom nacionalnih ra čuna.HR 356 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 12.  
TROMJESE ČNI NACIONALNI RA ČUNI  
UVOD  
12.01. Ovo poglavlje utvr đuje glavna na čela i obilježja tromjese čnih nacionalnih ra čuna.  
12.02. Tromjese čni nacionalni ra čuni su nacionalni ra čuni čije je referentno (promatrano) razdoblje jedno tromjese čje. 
Oni su sustav integriranih tromjese čnih pokazatelja. Tromjese čni nacionalni ra čuni pružaju cjelovit ra čunovod ­
stveni okvir unutar kojeg se ekonomski podaci mogu prikupiti i predstaviti u formatu koji je izra đen za potrebe 
ekonomske analize, donošenja odluka i oblikovanja ekonomske politike na tromjese čnoj osnovi.  
12.03. Tromjese čni nacionalni ra čuni primjenjuju ista na čela, definicije i strukturu kao i godišnji nacionalni ra čuni. 
Tromjese čni nacionalni ra čuni koriste koncepte godišnjih nacionalnih ra čuna, osim ako je u ovom poglavlju 
navedeno druk čije. 
12.04. Tromjese čni nacionalni ra čuni obuhva ćaju cjelokupni slijed ra čuna i bilanci stanja. U praksi, ograni čenja raspo ­
loživosti podataka, vremena i resursa zna če da su tromjese čni nacionalni ra čuni manji obuhvatni od godišnjih 
nacionalnih ra čuna.  
U usporedbi s godišnjim nacionalnim ra čunima, podru čje primjene tromjese čnih nacionalnih ra čuna više je 
ograni čeno. Oni su usredoto čeni na mjerenje BDP-a, mjerenje ponude i uporabe roba i usluga i na ostvarivanje 
prihoda. Podaci o industrijskoj aktivnosti i specifi čnim transakcijama su ograni čeni. Time se odražava ravnoteža 
izme đu pravovremenosti i obuhvata te detaljnosti i pouzdanosti.  
12.05. U usporedbi s godišnjim nacionalnim ra čunima, tromjese čni nacionalni ra čuni se češ će sastavljaju i objavljuju. 
Pružaju prijevremeni pregled gospodarskih kretanja te se mogu koristiti za prijevremene procjene godišnjih 
nacionalnih ra čuna.  
12.06. Vremenske serije podataka tromjese čnih nacionalnih ra čuna, zbog svog tromjese čnog intervala, predstavljaju 
sezonska kretanja i na njega utje ču kalendarski doga đaji. Sezonska kretanja izgla đuju se postupcima sezonske i 
kalendarske prilagodbe.  
12.07. Tromjese čni nacionalni ra čuni, za razliku od godišnjih nacionalnih ra čuna, temelje se na ograni čenijim izvorima 
podataka i njihovo sastavljanje zahtijeva ve ću uporabu statisti čkih i ekonometrijskih tehnika. Pri sastavljanju 
tromjese čnih nacionalnih ra čuna koriste se dva pristupa: direktan i indirektan pristup.  
12.08. Direktni pristup temelji se na raspoloživosti sli čnih izvora podataka kao i pri sastavljanju godišnjih ra čuna, ali u 
tromjese čnim intervalima, te se na temelju ovog pristupa primjenjuju sli čni na čini sastavljanja. Indirektni pristup 
koristi statisti čke i ekonometrijske tehnike procjene koje za interpolaciju i ekstrapolaciju iz godišnjih procjena 
koriste podatke godišnjih nacionalnih ra čuna i kratkoro čnih pokazatelja. Odabir izme đu navedenih pristupa ovisi 
o podacima korištenima pri sastavljanju godišnjih nacionalnih ra čuna koje su ve ć dostupne u istom obliku na 
tromjese čnoj razini.  
12.09. Svrha tromjese čnih nacionalnih ra čuna razli čita je od svrhe godišnjih nacionalnih ra čuna. Tromjese čni nacionalni 
ra čuni usredoto čuju se na kratkoro čna gospodarska kretanja te dosljedno mjere navedena kretanja unutar okvira 
nacionalnih ra čuna. Naglasak se stavlja na stope rasta i njihova obilježja tijekom vremena poput ubrzavanja, 
usporavanja ili promjene predznaka. Naglasak godišnjih nacionalnih ra čuna je na razinama i strukturi gospodar ­
stva, kao i na stopama rasta.  
Godišnji nacionalni ra čuni manje su prikladni za analizu poslovnog ciklusa u odnosu na tromjese čne nacionalne 
ra čune, zbog toga što godišnji podaci ne prikazuju kratkoro čna gospodarska kretanja.  
12.10. Tromjese čni nacionalni ra čuni mogu se koristiti pri sastavljanju godišnjih nacionalnih ra čuna. Njima se poboljšava 
pouzdanost i pravovremenost godišnjih nacionalnih ra čuna, a u nekim su zemljama godišnji nacionalni ra čuni 
izravno izvedeni iz sume tromjese čnih nacionalnih ra čuna tijekom godine. Navedene razli čite uloge odražavaju 
razlike u dostupnosti podataka i postupcima sastavljanja.  
12.11. Širok je raspon podataka obuhva ćen pri sastavljanju tromjese čnih nacionalnih ra čuna, poput kratkoro čnih stati ­
stika proizvodnje, cijena, zaposlenosti i vanjske trgovine, pokazatelja pouzdanosti poslovanja i potrošnje te 
administrativnih podataka poput prihoda od PDV-a. U usporedbi s navedenim pokazateljima, tromjese čni nacio ­
nalni ra čuni nude:  
(a) šire podru čje primjene;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 357
 
(b) obuhvatnost;  
(c) dosljedan okvir nacionalnih ra čuna;  
(d) uskla đenost s konceptima i podacima nacionalnih ra čuna;  
(e) me đunarodnu usporedivost temeljenu na me đunarodnom metodološkom standardu, SNA 2008.  
12.12. Obuhvat tromjese čnih nacionalnih ra čuna odgovara obuhvatu godišnjih nacionalnih ra čuna, pokrivaju ći cjelo ­
kupni slijed ra čuna i odgovaraju će agregate, kao i okvir ponude i uporabe. Me đutim, smanjena dostupnost 
podataka i tromjese čno sastavljanje obi čno dovode do smanjenog obuhvata i podru čja primjene tromjese čnih 
nacionalnih ra čuna.  
Okvir tromjese čnih ra čuna uklju čuje sljede će: 
(a) glavne agregate, uklju čuju ći zaposlenost i stanovništvo;  
(b) financijske i nefinancijske ra čune institucionalnih sektora;  
(c) ograni čenu detaljnu raspodjelu temeljnih agregata poput bruto dodane vrijednosti, izdataka za finalnu potro ­ 
šnju, bruto investicija u fiksni kapital, uvoza i izvoza roba i usluga i zaposlenosti; te  
(d) pojednostavljenog slijeda ra čuna.  
Navedeni se elementi uspješno nadopunjuju prilikom kompilacija pojednostavljenim okvirom ponude i uporabe.  
POSEBNA OBILJEŽJA TROMJESE ČNIH NACIONALNIH RA ČUNA  
12.13. Aspekti sastavljanja koji su posebno važni za tromjese čne nacionalne ra čune jesu:  
(a) vrijeme bilježenja;  
(b) brze procjene;  
(c) bilanciranje i odre đivanje mjerila;  
(d) lan čano povezane mjere obujma; te  
(e) sezonske i kalendarske prilagodbe.  
Vrijeme bilježenja  
12.14. Pravila o vremenu bilježenja koja se primjenjuju na tromjese čne nacionalne ra čune ista su kao i pravila koja se 
primjenjuju na godišnje nacionalne ra čune. Me đutim, zbog kra ćeg vremenskog razdoblja bilježenja dolazi do 
specifi čnog problema izrade bilježenja. To posebno utje če na:  
(a) proizvodnju u tijeku;  
(b) aktivnosti u posebnim razdobljima godine; te  
(c) rijetka pla ćanja.  
12.15. Za tromjese čne nacionalne ra čune važno je bilježenje aktivnosti i tokova koncentriranih u posebnim razdobljima 
godine. Veli čina takvih aktivnosti po tromjese čju, poput poljoprivredne proizvodnje, gra đevinarstva i turizma, 
ovisi o vanjskim čimbenicima poput vremena i službenih praznika. Isplata pla ća, porezi, socijalne naknade i 
dividende mogu podlijegati privremenim tromjese čnim u čincima poput godišnjih bonusa koji se ispla ćuju u 
jednom mjesecu. Pogreške u mjerenju vremena i veli čine takvih doga đaja dovode do pogrešaka u mjerenju 
tromjese čnog rasta.  
Proizvodnja u tijeku  
12.16. Proizvodnja u tijeku odnosi se na nepotpunu proizvodnju koja još nije spremna za isporuku. Do toga dolazi kad 
proizvodnja traje dulje od jednog razdoblja. Dugotrajni ciklusi proizvodnje postoje u djelatnostima poput poljo ­
privrede, gra đevinarstva, proizvodnje strojeva, automobila i brodova te uslugama poput razvoja softvera, arhi ­
tektonskih usluga, snimanja filma i velikih sportskih doga đaja. Takve dugotrajne proizvodne postupke često prate 
etapna pla ćanja, što je posebno prisutno u djelatnostima poput brodogradnje, izgradnje zrakoplova, proizvodnje 
vina i ugovora o oglašavanju.HR 358 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Mjerenje takve proizvodnje zahtijeva podjelu jednog postupka na zasebna razdoblja. To je teže kod tromjese čnih 
nacionalnih ra čuna nego kod godišnjih nacionalnih ra čuna. Me đutim, ista se na čela primjenjuju za mjerenje 
proizvodnje u tijeku na tromjese čnoj i godišnjoj osnovi.  
Aktivnosti koncentrirane u posebnim razdobljima godine  
12.17. Alokacija proizvodnje na temelju nastalih troškova tijekom vremena uobi čajeno je sredstvo alociranja eventualne 
proizvodnje u razdoblja prema obra čunskom na čelu, ali se ne primjenjuje uvijek u potpunosti. Nikakva proizvo ­
dnja ne bi se trebala alocirati u razdoblja u kojima proizvodni postupak nije u tijeku, čak i ako teku ći troškovi 
postoje. To se odnosi na trošak korištenja kapitala, primjerice najamninu za korištenje strojeva. Ovakvo se stanje 
može primijeniti na poljoprivredu kod koje u nekim razdobljima nema proizvodnje. Razdoblja bez proizvodnje 
isto tako postoje u prehrambenim industrijama koje ovise o proizvodima žetvi.  
Rijetka pla ćanja  
12.18. Kod cjelogodišnjih aktivnosti, rijetka pla ćanja su pla ćanja do kojih dolazi jednom godišnje ili rijetki obroci tijekom 
godine. Primjeri su takvih pla ćanja dividende, kamata, porezi, subvencije i bonusi zaposlenicima poput bonusa na 
kraju godine i regresa za godišnji odmor. Sve takve transakcije raspodjele bilježe se prema obra čunskom na čelu, 
odnosno kada je potraživanje nastalo, a ne kada je ispla ćeno. Pitanje odre đivanja vremena bilježenja isto se tako 
pojavljuje u godišnjim nacionalnim ra čunima kada se pla ćanja djelomi čno mogu odnositi na drugu ra čunovod ­
stvenu godinu.  
12.19. Kako bi se riješila takva pitanja, razlikuju se dvije kategorije pla ćanja.  
(a) Pla ćanja  ad hoc  karaktera trebaju se knjižiti u razdoblju u kojem su stvarno izvršena. Primjerice, dividende se 
obi čno utvr đuju nakon zatvaranja knjiga za odre đenu fiskalnu godinu i ne mogu se povezati s dobiti 
trgova čkog društva u toj godini.  
(b) Pla ćanja koja se odnose na fiksno odre đeno razdoblje (npr. obra čunata u prethodnom razdoblju ili obra čunata 
tijekom nekoliko ra čunovodstvenih razdoblja) trebaju se alocirati u razdoblja u kojima se obra čunata. Primjeri 
su porezi na dohodak i proizvode koji se mogu napla ćivati u sljede ćem razdoblju.  
12.20. Primjena obra čunskih na čela na tromjese čne podatke u takvim slu čajevima može biti iznimno teška te su 
potrebne druge metode, poput nov čana vremenska prilagodba ( time adjusted cash ) ili alokacije obra čunatih pla ćanja 
u razdoblja, kako bi poreme ćaj obilježja vremenskog slijeda bio minimalan.  
Brze procjene  
12.21. Tromjese čni nacionalni ra čuni daju pregled stanja gospodarstva uz kratki odmak nakon kraja referentnog tromje ­
se čja. Pravovremena dostupnost takvih podataka pomaže pri prepoznavanju i tuma čenju gospodarskih kretanja. 
Zbog toga se temeljni makroekonomski agregati, uklju čuju ći stopu rasta BDP-a i pokazatelje tromjese čnih nacio ­
nalnih ra čuna, sastavljaju češ će. 
12.22. Brza procjena je prijevremena procjena ekonomskih varijabli za posljednje referentno razdoblje. Brza procjena 
obi čno se izra čunava na temelju nepotpunih podataka, ali uz pomo ć istog statisti čkog ili ekonometrijskog modela 
kao i kod redovnih procjena. Sastavljanje brzih procjena obuhva ća što je više mogu će podataka. Razlike izme đu 
brzih i tradicionalnih procjena su kako slijedi:  
(a) pravovremenost: brze procjene dostupne su prije tradicionalnih procjena;  
(b) to čnost: pravovremenost smanjuje to čnost. Brze procjene u pravilu su podložnije reviziji u usporedbi s 
tradicionalnima;  
(c) obuhvatnost: broj varijabli koje obuhva ćaju brze procjene manji je nego kod tradicionalnih procjena;  
(d) informacije: brze procjene temelje se na manje informacija. Često informacije za potrebe tradicionalnih 
procjena nisu u potpunosti dostupne;  
(e) metoda procjene: zbog nedostatka podataka, brze procjene više se oslanjaju na ekonometrijske metode i 
pretpostavke.  
Izravnanje odre đivanje mjerila tromjese čnih nacionalnih ra čuna  
12.23. Tromjese čni nacionalni ra čuni dosljedan su skup ra čuna sastavljenih na tromjese čnoj razini. Oni su sastavni dio 
okvira nacionalnih ra čuna te su sukladni s godišnjim ra čunima.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 359
 
12.24. Unutrašnja dosljednost tromjese čnih ra čuna postiže se uskla đivanjem procjena ponude i uporabe za ra čune na 
tromjese čnoj razini. Dosljednost godišnjim ra čunima osigurava se odre đivanjem mjerila  (benchmarka)  tromjese čnih 
ra čuna u odnosu na godišnje ra čune ili sastavljanjem godišnjih ra čuna iz tromjese čnih ra čuna.  
Izravnanje  
12.25. Postupak bilanciranja ili uskla đivanja sastavni je dio postupka sastavljanja nacionalnih ra čuna. Njime se najbolje 
koriste razli čiti izvori informacija čime se naglašavaju razne mjere u ra čunima. Op ćenito govore ći, bilanciranjem 
se nastoje statisti čki temeljni podaci u pozadini raznih pristupa izra čuna BDP-a i drugih dijelova ra čuna uklopiti u 
okvir ponude i uporabe i na taj na čin u činkovito iskoristiti sve dostupne informacije.  
12.26. Na čela i postupci postupka bilanciranja koji se primjenjuju na godišnje ra čune primjenjuju se i na tromjese čne, uz 
dodatne postupke koji odražavaju tromjese čni interval sastavljanja. Takvi dodatni postupci odražavaju sljede ća 
obilježja tromjese čnih ra čuna:  
(a) održavanje konzistentnosti izme đu sezonski prilago đenih i neprilago đenih podataka;  
(b) osiguranje dosljednosti izme đu teku ćih cijena i mjera obujma;  
(c) uskla đivanje mjera iz razli čitih pristupa obra čuna BDP-a.  
Pojednostavljeni tromjese čni okvir ponude i uporabe pomo ći će pri bilanciranju tromjese čnih nacionalnih ra čuna. 
Kada se godišnje tablice ponude i uporabe redovno sastavljaju, informacije iz tromjese čnih tablica ponude i 
uporabe mogu se izri čito povezati s njima kao dio postupka bilanciranja i odre đivanja mjerila ( benchmarking ). 
Dosljednost izme đu tromjese čnih i godišnjih ra čuna – odre đivanje mjerila (benchmarking)  
12.27. Postupku uskla đivanja tromjese čnih ra čuna s godišnjima može se pristupiti na dva na čina: 
(a) uskla đivanje tromjese čnih ra čuna s godišnjim ra čunima, poznato i kao odre đivanje mjerila ( benchmarking ); 
(b) izrada godišnjih ra čuna iz tromjese čnih ra čuna.  
12.28. Razlike izme đu tromjese čnih i godišnjih ra čuna pretežno su posljedica razlika u izvorima te dostupnosti podataka 
iz zajedni čkih izvora.  
12.29. Mnoge se razli čite metode mogu koristiti za uskla đivanje tromjese čnih i odgovaraju ćih godišnjih agregata.  
Idealna je metoda utvr đivanje uzroka razlika te sastavljanje novih, uskla đenih tromjese čnih i godišnjih agregata uz 
pomo ć svih dostupnih informacija.  
Tehnikama odre đivanja mjerila ( benchmarking ) osigurava se dosljednost izme đu dva skupa agregata pri čemu se 
jedan skup uzima kao standard, a drugi mu se prilago đava kako bi bili dosljedni primjenom niza metoda od 
jednostavnih matemati čkih prilagodbi do složenih statisti čkih i ekonometrijskih postupaka. Cilj je tehnika odre ­ 
đivanja mjerila ( benchmarking ) osigurati ra čunovodstvenu sukladnost dva skupa agregata u smislu o čuvanja kretanja 
ili drugih dobro definiranih kriterija.  
Odre đivanje mjerila ( benchmarking ) sastavni je dio postupka sastavljanja te bi se u na čelu trebalo provoditi na 
najdetaljnijoj razini sastavljanja. U praksi to može zna čiti odre đivanje mjerila razli čitih slijedova u fazama tijekom 
vremena pri čemu se podaci o odre đenim sljedovima za koje su mjerila ve ć odre đena, koriste za procjenu ostalih 
slijedova, nakon čega slijedi drugi ili tre ći krug odre đivanja mjerila ( benchmarking ). 
12.30. Kada se tromjese čni agregati uzimaju kao mjerilo ( benchmark ), godišnji se agregati dobivaju dodavanjem odgova ­
raju ćih tromjese čnih iznosa. Na taj se na čin osigurava dosljednost.  
12.31. Vrlo je često uskla đivanje tromjese čnih i godišnjih agregata posljedica kombinacije pristupa odre đivanja mjerila 
(benchmarka ). Primjerice, prijevremene godišnje procjene mogu se izra čunati zbrajanjem tromjese čnih iznosa te, 
nakon što godišnje informacije postanu dostupne te do đe do revizije godišnjeg agregata, primjenom godišnjeg 
mjerila ( benchmarka ) kako bi se revidirali odgovaraju ći tromjese čni iznosi.  
Lan čano povezane mjere cijene i promjena obujma  
12.32. Kod godišnjih nacionalnih ra čuna mjera cijene i promjena obujma u na čelu se provodi putem godišnjeg lan čanog 
indeksa. Za potrebe dosljednosti, tromjese čne mjere cijene i promjena obujma ograni čene su na mjere godišnjeg 
lan čanog indeksa.HR 360 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
12.33. Dosljednost izme đu mjera cijene i obujma tromjese čnih i godišnjih ra čuna zahtijeva da se godišnje mjere izra ču­
navaju iz tromjese čnih mjera ili da tromjese čni podaci budu ograni čeni na godišnje korištenjem tehnika odre đi­
vanja mjerila ( benchmarka ). To je tako čak i ako je ispunjen osnovni zahtjev da se tromjese čne i godišnje mjere 
temelje na istim metodama sastavljanja i predstavljanja, primjerice korištenjem iste formule indeksa, osnovne 
godine i referentnog razdoblja. Potpuna dosljednost nije mogu ća jer tromjese čni indeksi u pravilu ne će odražavati 
potpuno isti rast kao odgovaraju ći godišnji indeksi zbog matemati čkog oblika indeksa.  
12.34. Dok se tromjese čne lan čano povezane mjere obujma mogu temeljiti na tromjese čnom intervalu lan čanog pove ­
zivanja, isto se u na čelu treba provesti jednom godišnje. Tromjese čne mjere obujma lan čano se povezuju jednom 
godišnje.  
12.35. Lan čano povezane serije tromjese čnih nacionalnih ra čuna u volumnim terminima su tromjese čne promjene 
obujma izražene godišnjim prosjecima cijena prethodne godine. Za godišnje lan čano povezivanje tromjese čnih 
indeksa volumena mogu se primijeniti tri pristupa:  
(a) godišnje preklapanje;  
(b) tromjese čno preklapanje;  
(c) cjelogodišnji pristup.  
Stvaranje vremenskih serija primjenom jedne od tri tehnike lan čanog povezivanja u pravilu dovodi do strukturnih 
prekida u nastaloj lan čano povezanoj seriji, čiji je u činak odre đen odabranim pristupom povezivanja i promjenom 
strukture cijene tijekom vremena.  
12.36. U pristupu godišnjeg preklapanja koriste se godišnje prosje čne vrijednosti cijena odgovaraju će prethodne godine. 
To dovodi do godišnjih agregata tromjese čnih mjera obujma koji se istovjetni neovisno izra čunatim lan čano 
povezanim serijama godišnjih nacionalnih ra čuna. Nadalje, prekidi ne utje ču na tromjese čne stope promjene u 
istoj kalendarskoj godini izme đu 1. i 4. tromjese čja. Me đutim, lomovi do kojih dolazi od četvrtog tromjese čja 
teku će godine do prvog tromjese čja slijede će godine utje ču na vremenske serije u volumnim terminima, a mogu se 
pojaviti u odgovaraju ćoj tromjese čnoj stopi rasta teku ćeg tromjese čja u odnosu na prethodno tromjese čje. 
12.37. Za razliku od toga, pristup tromjese čnog preklapanja op ćenito dovodi do nepromijenjenih tromjese čnih stopa 
rasta za sva tromjese čja u godini jer se lan čane veze odnose na koli čine iz četvrtog tromjese čja odgovaraju će 
prethodne godine koje se vrednuju po prosje čnim cijenama iste. Me đutim, za razliku od pristupa godišnjeg 
preklapanja, pristup tromjese čnog preklapanja dovodi do tromjese čnih lan čano povezanih serija koji nisu 
dosljedne neovisno izvedenim lan čanim serijama godišnjih nacionalnih ra čuna.  
12.38. Cjelogodišnji pristup lan čanog povezivanja dovodi do nepromijenjenih godišnjih stopa rasta za sva tromjese čja jer 
se lan čane veze odnose na obujam istog tromjese čja odgovaraju će prethodne godine koji se vrednuje po 
prosje čnim cijenama iste. Me đutim, ovaj pristup dovodi do strukturnih lomova u svakom tromjese čju pa je 
stoga svaka tromjese čna stopa rasta pod utjecajem prekida. Stoga cjelogodišnji pristup najviše utje če na me đugo ­
dišnji profil serije.  
12.39. Pod uvjetom da su u činci zamjene (promjene obujma zbog pomaka u strukturi cijene) unutar jedne godine mali, 
tri pristupa za tromjese čno lan čano povezivanje obujma dovode do vrlo sli čnih rezultata.  
Na temelju prakti čnih razmatranja poput konzistentnosti tromjese čnih stopa rasta s godišnjim lan čano povezanim 
rastom te jednostavnosti i transparentnosti izra čuna, metoda godišnjeg preklapanja jest preporu čena metoda.  
Sezonske i kalendarske prilagodbe  
12.40. Sezonski karakter zna či bilo koje kretanje koji se redovno ponavlja u istom razdoblju svake godine.  
Primjer je prodaja sladoleda ljeti. Doga đaji koji se redovno ponavljaju poravnavaju se tijekom godine prilagod ­
bama radi sezonskog karaktera, dok je u činak neredovitih doga đaja i dalje prisutan. Prilagodba radi sezonskog 
karaktera uklju čuje razli čito trajanje mjeseci i tromjese čja. Sezonski prilago đeni rezultati odražavaju „uobi čajene” i 
ponavljaju će doga đaje tijekom cijele godine u kojoj se isti odvijaju. Sezonski prilago đene serije u usporedbi s ne 
sezonski prilago đenim serijama jasnije otkrivaju, primjerice, sljede ća obilježja:  
(a) promjene trenda; i  
(b) promjene u poslovnom ciklusu.  
12.41. Kalendarski u činak je utjecaj na vremenske serije sljede ćeg: 
(a) broja i sastava radnih dana i dana trgovanja;  
(b) termina fiksnih praznika i praznika koji mijenjaju datume;  
(c) prijestupnih godina i ostalih kalendarskih fenomena poput dana spajanja neradnih dana.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 361
 
12.42. Prisutnost sezonskih i kalendarskih utjecaja u vremenskim serijama tromjese čnih nacionalnih ra čuna daje nejasnu 
sliku trenda kretanje stopa rasta agregata tromjese čnih nacionalnih ra čuna. I zato prilagodbe radi sezonskih 
utjecaja i kalendarskih utjecaja pomažu prilikom procjene kretanja iz tromjese čnih nacionalnih ra čuna. Nadalje, 
sezonska prilagodba otkriva utjecaj glavnih neredovitih u činaka ili doga đaja radi lakšeg razumijevanja gospodar ­
skih kretanja putem statistike tromjese čnih nacionalnih ra čuna.  
12.43. Sezonske varijacije često su u činak varijacija u korištenju energije, turisti čkoj aktivnosti, vremenskim uvjetima koji 
utje ču na aktivnosti na otvorenom poput gra đevinarstva, bonusima na pla ću i u čincima fiksnih praznika, kao i 
svih vrsta institucionalnih i upravnih praksi. Sezonske varijacije u tromjese čnim nacionalnim ra čunima isto tako 
ovise o korištenim izvorima podataka i metodama sastavljanja.  
12.44. Za pouzdanu procjenu sezonskih čimbenika, potrebno je osigurati vremenske serije. Time se spre čava da 
ekstremni čimbenici poput impulsnih ekstremnih čimbenika, tranzitornih promjena i pomaka razina, kalendarski 
učinci i nacionalni praznici ne utje ču na kvalitetu sezonskih promjena. Me đutim, ekstremni čimbenici trebali bi i 
dalje biti vidljivi u sezonski prilago đenim podacima, osim ako su posljedica pogrešaka, zato što mogu odražavati 
posebne doga đaje poput štrajkova, prirodnih katastrofa itd. Stoga bi ekstremne čimbenike trebalo ponovno 
uklju čiti u vremenske serije nakon procjene sezonskih komponenata.  
Slijed sastavljanja sezonski prilago đenih lan čano povezanih mjera obujma  
12.45. Sastavljanje sezonski i kalendarski prilago đenih ulan čanih mjera tromjese čnih nacionalnih ra čuna posljedica je niza 
postupaka, uklju čuju ći sezonsku i kalendarsku prilagodbu, lan čano povezivanje, odre đivanje mjerila ( benchmarka ) i 
bilanciranje koji se primjenjuju na dostupnim temeljnim ili agregiranim podacima.  
12.46. Slijed primjene razli čitih koraka postupka sastavljanja sezonski prilago đenih lan čano povezanih mjera obujma 
tromjese čnih nacionalnih ra čuna ovisi o posebnostima postupka proizvodnje te o razini agregacije na koju se 
primjenjuje.  
U idealnom slu čaju, sezonski prilago đeni lan čano povezani slijedovi obujma dobivaju se sezonskim prilago đava ­
njem lan čano povezanih slijedova, nakon čega slijedi odre đivanje mjerila ( benchmarka ) prilago đenih lan čano 
povezanih slijedova.  
12.47. Postoje sustavi sastavljanja tromjese čnih nacionalnih ra čuna kod kojih se sezonski prilago đeni podaci proizvode 
na vrlo detaljnoj razini te čak i na razini na kojoj se ne primjenjuje lan čano povezivanje, primjerice pri sastavljanju 
tromjese čnih nacionalnih ra čuna iz tromjese čnih tablica ponude i uporabe. U ovom je slu čaju redoslijed sezonska 
prilagodba, nakon koje slijedi izravnanje, lan čano povezivanje i odre đivanje mjerila ( benchmarka ). Na dezagregi ­
ranoj razini, procjene sezonske komponente možda nisu toliko pouzdane kao na višim razinama tromjese čnih 
nacionalnih ra čuna. Tada je potrebno obratiti posebnu pažnju pri revizijama sezonske komponente. Nadalje, 
izravnanje i lan čano povezivanje sezonski prilago đenih podataka ne smije dovesti do uvo đenja sezonskih kretanja 
u vremenske serije.  
12.48. Mjere obujma tromjese čnih nacionalnih ra čuna u prosje čnim cijenama prethodne godine mogu se lan čano 
povezati uz pomo ć tehnike tromjese čnog preklapanja, godišnjeg preklapanja ili cjelogodišnje tehnike. Iz perspek ­
tive sezonske prilagodbe mjera obujma tromjese čnih nacionalnih ra čuna, prednost se daje tehnikama tromje ­
se čnog i godišnjeg preklapanja. Cjelogodišnja tehnika ne preporu čuje se jer može dovesti do prekida u svakom 
tromjese čnom kretanju vremenske serije.  
12.49. Sezonski prilago đene lan čano povezane tromjese čne mjere obujma ograni čene su na odgovaraju će nesezonski 
prilago đene lan čano povezane godišnje podatke korištenjem tehnika odre đivanja mjerila( benchmarka ) ili ograni ča­
vanja koje minimiziraju utjecaj na tromjese čne promjene serija. Odre đivanje kriterija potrebno je isklju čivo iz 
prakti čnih razloga, primjerice dosljednosti godišnjih prosje čnih stopa rasta. Odre đivanjem mjerila sezonsko 
kretanje ne uvodi se u serije. Referenca bi trebali biti neovisno izra čunate lan čano povezane godišnje serije u 
neprilago đenom obliku isklju čivo za sezonski prilago đene tromjese čne nacionalne ra čune. Iznimke od željene 
dosljednosti tijekom vremena prihvatljive su ako se sezonski karakter brzo mijenja.  
12.50. Kalendarski utjecaj može se podijeliti na sezonsku i nesezonsku komponentu. Prva se odnosi na prosje čan 
kalendarski slu čaj koji se svake godine ponavlja u isto godišnje doba; potonja se odnosi na odstupanje kalendar ­
skih varijabli, poput broja radnih dana/dana trgovanja, praznika koji mijenjaju datume i dana prijestupne godine, 
od mjese čnog i tromjese čnog prosjeka.  
12.51. Kalendarskom prilagodbom iz serija uklanjaju se nesezonske kalendarske komponente za koje postoje statisti čki 
dokazi i ekonomsko objašnjenje. Kalendarski u činci radi kojih je izvršena prilagodba serija, trebali bi biti prepoz ­
natljivi i dovoljno stabilni tijekom vremena ili bi alternativno, trebalo biti mogu će modelirati njihov mijenjaju ći 
utjecaj tijekom vremena.HR 362 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 13.  
REGIONALNI RA ČUNI  
UVOD  
13.01. U ovom se poglavlju op ćenito opisuju regionalni ra čuni te pojašnjavaju potrebe i glavna konceptualna na čela te 
pitanja u vezi sa sastavljanjem tipi čna za regionalne ra čune.  
13.02.  Definicija : regionalni ra čuni su regionalno odre đenje odgovaraju ćih ra čuna ukupnog gospodarstva. Regionalnim 
ra čunima omogu ćuje se regionalna raš člamba ve ćih agregata poput bruto dodane vrijednosti po djelatnostima i 
dohotku ku ćanstava.  
13.03. Koncepti nacionalnih ra čuna koriste se za regionalne ra čune, osim ako je u ovom poglavlju navedeno druk čije. 
Ukupne nacionalne vrijednosti ne pokazuju razlike u regionalnim gospodarskim uvjetima i uspjehu. Stanovništvo i 
gospodarske aktivnosti op ćenito su neravnomjerno raspodijeljene me đu regijama. Urbane regije op ćenito su 
specijalizirane za usluge, dok se poljoprivreda, rudarske aktivnosti i proizvodnja češ će nalaze u neurbanim 
regijama. Važna pitanja poput globalizacije, inovacije, starenja, oporezivanja, siromaštva, nezaposlenosti i 
okoliša često imaju regionalnu gospodarsku dimenziju. Regionalni ra čuni stoga su važna nadopuna nacionalnim 
ra čunima.  
13.04. Regionalni ra čuni sastoje se od istog skupa ra čuna kao nacionalni ra čuni u smislu da omogu ćuju vidljivost 
regionalnih gospodarskih struktura, razvoja i razlika. Konceptualni problemi i problemi mjerenja regionalnih 
ra čuna za posljedicu imaju skup ra čuna za regije koji su u odnosu na nacionalne ra čune ograni čeniji i nisu 
tako detaljni.  
Tablice o regionalnim proizvodnim aktivnostima prema djelatnostima pokazuju:  
(a) veli činu i dinamiku proizvodnje i zaposlenosti po regiji;  
(b) doprinos regija nacionalnim agregatima;  
(c) specijalizaciju svake regije;  
(d) ulogu razli čitih regija za svaku djelatnost.  
Regionalni ra čuni dohotka ku ćanstava prikazuju primarne i raspoložive dohotke ku ćanstava prema regiji kao i 
izvorima raspodjeli dohotka me đu regijama.  
13.05. U nekoliko država članica, regije na razli čitim razinama imaju zna čajnu samostalnost u donošenju odluka. 
Regionalni ra čuni koji se odnose na takve regije stoga su važni za nacionalnu i regionalnu politiku.  
13.06. Regionalni ra čuni važni su i za odre đene administrativne potrebe, npr.:  
(a) za raspodjelu prihoda od nacionalnog poreza regionalnim vlastima;  
(b) za raspodjelu financijskih sredstava kao dijela europske kohezijske politike.  
13.07. Regionalni se ra čuni mogu koristiti fleksibilno, na razli čitim razinama agregiranja. To ne odgovara samo zemljo ­
pisnim regijama. Zemljopisne regije mogu se svrstati u skupine prema gospodarskoj strukturi, lokaciji i gospodar ­
skim odnosima s ostalim (susjednim) regijama. To je posebno korisno za analizu nacionalnih i europskih 
gospodarskih struktura i razvoja.  
13.08. Regionalni ra čuni izra đuju se na temelju regionalnih podataka koji se prikupljaju izravno i nacionalnih podataka s 
regionalnim podjelama temeljenima na procjenama. Što se potpuniji podaci izravno prikupe, to je manja uloga 
procjena. U izradi regionalnih ra čuna zbog nedostatka dovoljno potpunih, pravovremenih i pouzdanih podataka 
na regionalnoj razini potrebno je služiti se procjenama. To podrazumijeva da se neke razlike me đu regijama ne 
odražavaju nužno u regionalnim ra čunima.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 363
 
REGIONALNO PODRU ČJE 
13.09. Regionalno gospodarstvo zemlje dio je ukupnog gospodarstva te zemlje. Ukupnpo gospodarstvo definirano je 
terminima institucionalnih jedinica i sektora. Sastoji se od svih institucionalnih jedinica koje imaju središte 
ekonomskog interesa na ekonomskom podru čju zemlje (vidjeti stavak 2.04.). Ekonomsko podru čje ne poklapa 
se u potpunosti sa zemljopisnim podru čjem (vidjeti stavak 2.05.). Ekonomsko podru čje zemlje dijeli se na 
regionalna podru čja i na izvanregionalna podru čja. 
13.10. Regionalno podru čje sastoji se od onog dijela ekonomskog podru čja zemlje koje se izravno pripisuje jednoj regiji, 
uklju čuju ći sve slobodne zone, carinska skladišta i tvornice.  
13.11. Izvanregionalno podru čje čine dijelovi ekonomskog podru čja zemlje koji se ne mogu pripisati samo jednoj regiji. 
Ono se sastoji od:  
(a) nacionalnog zra čnog prostora, teritorijalnih voda i epikontinentalnog pojasa u me đunarodnim vodama, u 
kojem zemlja ima isklju čiva prava;  
(b) teritorijalnih eksklava (tj. zemljopisnih podru čja u inozemstvu koja prema me đunarodnim ugovorima ili 
me đudržavnim sporazumima koriste državne agencije zemlje — veleposlanstva, konzulati, vojne baze, istra ­ 
živa čke baze itd.);  
(c) ležišta nafte, prirodnog plina itd. u me đunarodnim vodama izvan epikontinentalnog pojasa zemlje, koja 
iskorištavaju rezidentne jedinice.  
13.12. Razvrstavanje prema NUTS-u pruža jedinstvenu i jednoobraznu raš člambu ekonomskog podru čja Europske unije. 
Za nacionalne potrebe, regionalni se ra čuni mogu izraditi i na detaljnijoj regionalnoj razini.  
JEDINICE I REGIONALNI RA ČUNI  
13.13. Za nacionalno gospodarstvo potrebno je razlikovati dvije vrste jedinica. Prvo, u bilježenju institucionalnih jedinica 
odražavaju se tokovi koji utje ču na dohodak, kapital, financijske transakcije, druge tokove i bilance stanja. Drugo, 
u bilježenju lokalnih jedinica po vrsti djelatnosti (lokalni JVD) prikazuju se tokovi koji se doga đaju u procesu 
proizvodnje i prilikom korištenja roba i usluga.  
Institucionalne jedinice  
13.14. Za regionalne ra čune, ovisno o regionalnoj razini, potrebno je razlikovati dvije vrste institucionalnih jedinica:  
(a) Jednoregionalne jedinice, u kojima je središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa u jednoj regiji. Primjeri 
jednoregionalnih jedinica su ku ćanstva, društva čija su sve lokalne jedinice po vrsti djelatnosti smještene u istoj 
regiji, ve ćina lokalnih i regionalnih vlasti, dio socijalne sigurnosti i neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima 
(NPUSK).  
(b) Višeregionalne jedinice, čije se središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa nalazi u više regija. Društva i 
neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima (NPUSK) primjer su jedinica koje obuhva ćaju regije. Drugi primjeri 
su institucionalne jedinice čije djelatnosti obuhva ćaju cijelu zemlju, poput središnje države i malog broja 
poduze ća u monopolisti čkoj ili kvazi-monopolisti čkoj situaciji.  
13.15. Sve transakcije jednoregionalnih institucionalnih jedinica raspore đuju se u regiju u kojoj se nalazi središte njihovog 
prevladavaju ćeg ekonomskog interesa. Za ku ćanstva, središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa nalazi se u 
regiji gdje žive, a ne u regiji u kojoj rade. Ostale jednoregionalne jedinice imaju središte prevladavaju ćeg ekonom ­
skog interesa u regiji u kojoj se nalaze.  
13.16. Neke transakcije višeregionalnih jedinica ne mogu se rasporediti u regije. To vrijedi za ve ćinu distributivnih i 
financijskih transakcija. U skladu s tim, izravnavaju će stavke višeregionalnih jedinica poput štednje i neto uzajm ­
ljivanja za višeregionalne razine se ne bilježe na regionalnoj razini.HR 364 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Lokalne jedinice po vrsti djelatnosti i regionalne proizvodne aktivnosti po djelatnosti  
13.17. Poduze ća mogu obavljati proizvodne aktivnosti na više lokacija, a za regionalne je ra čune potrebno raspodijeliti 
djelatnosti prema lokacijama. Ako su poduze ća podijeljena prema lokaciji, podijeljeni se dijelovi zovu lokalne 
jedinice.  
13.18. Institucionalne jedinice mogu se razvrstati na temelju gospodarskih aktivnosti kako bi se gospodarske proizvodne 
aktivnosti opisale po djelatnosti. Posljedica toga su heterogene djelatnosti, jer mnoga poduze ća imaju znatan broj 
sporednih djelatnosti koje se razlikuju od njihove glavne djelatnosti. Druga je posljedica to što primarni proizvod 
nekih djelatnosti čini samo malen udio ukupnog  outputa . Kako bi se dobile skupine proizvo đača čije su aktivnosti 
homogenije u smislu  outputa , strukture troškova i proizvodne tehnologije, poduze ća se dijele na manje, homo ­
genije jedinice. Takve se jedinice zovu jedinice po vrsti djelatnosti.  
13.19. Lokalna jedinica po vrsti djelatnosti (lokalni JVD) dio je jedinice po vrsti djelatnosti (JVD) koji odgovara lokalnoj 
jedinici. Kad je JVD uklju čen u proizvodne aktivnosti u nekoliko regija, podaci o tom JVD-u dijele se kako bi se 
dobili regionalni ra čuni. Za to dijeljenje potrebni su podaci o naknadama zaposlenicima ili zaposlenosti, ako ti 
podaci nisu dostupni, i o bruto investicijama u fiksni kapital. Za poduze ća s poslovnim nastanom na jedinstvenoj 
lokaciji čija glavna djelatnost predstavlja ve ćinu dodane vrijednosti, lokalni JVD istovjetan je tom poduze ću. 
13.20. Djelatnost jedne regije sastoji se od skupine lokalnih jedinica po vrsti djelatnosti uklju čenih u iste ili sli čne vrste 
aktivnosti.  
13.21. Pri definiranju lokalnog JVD-a postoje tri razli čita slu čaja. 
(a) Proizvodna aktivnost sa zna čajnim  inputom  rada na stalnoj lokaciji. Zna čajan  input  rada u ovom je kontekstu 
najmanje godišnji ekvivalent rada jedne osobe s pola radnog vremena.  
(b) Proizvodnu aktivnost bez zna čajnog  inputa  rada na stalnoj lokaciji op ćenito ne treba smatrati zasebnim 
lokalnim JVD-om te bi proizvodnju trebalo pripisati lokalnoj jedinici koja je odgovorna za upravljanje tom 
proizvodnjom. Me đutim, postoje izuzeci od ovog pravila, na primjer vjetrenja če, va đenje nafte i plina, inter ­
netske mreže i potpuno automatizirane benzinske postaje. Takve proizvodne aktivnosti mogu biti smještene u 
jednoj regiji, a da se njima u potpunosti upravlja iz druge regije.  Output  takvih aktivnosti ne knjiži se u regiji iz 
koje se njima upravlja, jer se proizvodnja odvija u drugoj regiji. Bruto investicije u fiksni kapital treba knjižiti u 
istoj regiji kao i s njima povezan  output  i dodanu vrijednost.  
(c) Za proizvodnu aktivnost bez stalne lokacije primjenjuje se koncept rezidentnosti na nacionalnoj razini (vidjeti 
stavak 2.04.). Na primjer, ve ći gra đevinski projekti izvo đača iz drugih regija registriraju se kao zasebni lokalni 
JVD-i. Primjer ve ćeg gra đevinskog projekta je izgradnja mostova, brana i elektrana za čiji je dovršetak 
potrebno godinu dana ili više, i kojom se upravlja iz lokalnog ureda. Kod gra đevinskih projekata trajanja 
ne dužeg od jedne godine, rezidentnost mati čnog gra đevinskog društva služi za raspodjelu proizvodnje po 
regijama.  
13.22. Bilježe se proizvodne transakcije izme đu lokalnih jedinica po vrsti djelatnosti koji pripadaju istim institucionalnim 
jedinicama i nalaze se u razli čitim regijama. Me đutim, ne knjiži se isporuka  outputa  od pomo ćnih aktivnosti 
izme đu lokalnih jedinica po vrsti djelatnosti, osim ako je vidljiva (vidjeti stavak 1.31.). To podrazumijeva da se 
knjiži samo isporuka primarnog ili sekundarnog  outputa  izme đu lokalnih JVD-a, ako se tako postupa i kod 
nacionalnih ra čuna.  
13.23. Ako je statisti čki vidljivo da neki pogon obavlja samo pomo ćne aktivnosti prema tome što su ve ć dostupni 
odvojeni ra čuni za proizvodnju koju obavlja, ili ako se nalazi na zemljopisno razli čitom mjestu od pogona kojima 
služi, taj se pogon knjiži kao zasebna jedinica i pripisuje industrijskoj klasifikaciji koja odgovara njegovoj glavnoj 
djelatnosti, kako za nacionalne, tako i za regionalne ra čune. Ako odgovaraju ći osnovni podaci nisu dostupni,  
output  pomo ćnih aktivnosti procjenjuje se zbrajanjem troškova.  
METODE REGIONALIZACIJE  
13.24. Regionalni se ra čuni temelje na transakcijama jedinica koje su rezidentne na regionalnom podru čju. Op ćenito, za 
izradu regionalnih ra čuna koriste se:  
(a) „bottom-up” metode;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 365
 
(b) „top-down” metode; ili  
(c) kombinacija tih dviju metoda.  
13.25. Bottom-up metoda ili uzlazna metoda procjene regionalnog agregata sastoji se od prikupljanja podataka izravno 
za rezidentnu jedinicu i izradu regionalnih procjena zbrajanjem.  
Pseudo-pristup odozdo prema gore prihvatljiv je kad nisu dostupni podaci za lokalne jedinice po vrsti djelatnosti. 
Podaci za lokalne jedinice po vrsti djelatnosti mogu se procijeniti iz podataka poduze ća, JVD-a i lokalnih jedinica 
korištenjem modela raspodjele. Procjene se zbrajaju kako bi se dobile ukupne regionalne vrijednosti kao u 
pristupu odozdo prema gore.  
U drugoj fazi procesa izrade putem bottom-up metode, procjene se uskla đuju s ukupnim vrijednostima iz 
nacionalnih ra čuna.  
13.26. Kad su podaci dostupni samo za razinu jedinica koje sadrže nekoliko lokalnih jedinica po vrsti djelatnosti 
uklju čenih u razli čite aktivnosti u razli čitim regijama, za izradu regionalnih raspodjela prema djelatnosti koriste 
se pokazatelji poput naknada zaposlenicima i zaposlenosti po regiji.  
13.27. „Top-down” metoda je raspodjela ukupne nacionalne vrijednosti po regijama, bez pokušaja razlikovanja izme đu 
rezidentnih jedinica prema regiji. Nacionalni se podaci raspodjeljuju uz pomo ć pokazatelja koji se raspodjeljuje 
izme đu regija na isti na čin kao i varijabla koju se procjenjuje.  
Oznaka rezidentne jedinice po regiji potrebna je za postizanje regionalnog obuhvata indikatora korištenog za 
regionalnu raspodjelu potrebne varijable.  
13.28. „Bottom-up” metoda rijetko se susre će u svom čistom obliku. Kombinacije metoda tako đer su prihvatljive. Na 
primjer, regionalne procjene neke varijable ili agregata varijabli mogu će je posti ći samo uz pomo ć metode odozdo 
prema gore na makroregionalnoj razini. Za detaljnije procjene na regionalnoj razini primjenjuje se metoda odozgo 
prema dolje.  
13.29. Direktno bilježenje regionalnih vrijednosti ima prednost pred indirektnim bilježenjem Ako su na razini lokalnih 
jedinica po vrsti djelatnosti dostupni potpuni i pouzdani mikropodaci, regionalne vrijednosti koje odgovaraju 
nacionalnim vrijednostima procjenjuju se bottom-up metodom (odozdo prema gore). Kako bi se postigla dosljed ­
nost ukupnim vrijednostima nacionalnih ra čuna, te procjene regionalnih ra čuna uskla đuju se s agregatima nacio ­
nalnih ra čuna.  
13.30. Neizravno mjerenje na temelju nacionalnih agregata i pokazatelj koji korelira s varijablom koja se mjeri podliježu 
pogreškama mjerenja. Na primjer, nacionalni podaci o bruto dodanoj vrijednosti po djelatnostima mogu se 
rasporediti po regijama uz pomo ć regionalnih statisti čkih podataka o zaposlenosti, uz pretpostavku da je, za 
svaku djelatnost, bruto dodana vrijednost po zaposleniku jednaka za sve regije. Izradom ra čuna na detaljnoj razini 
raspodjele (agregacije) djelatnosti poboljšavaju se izra čuni prema top-down metodi (odozgo prema dolje).  
13.31. Agregati proizvodnje raspore đuju se u regiju gdje jedinica koja izvršava sve bitne transakcije ima rezidentnost. 
Rezidentnost lokalnog JVD-a je bitan kriterij za raspore đivanje takvih agregata u odre đenu regiju. Na čelo rezi ­
dentnosti ima prednost pred teritorijalnim pristupom kojim se proizvodne aktivnosti raspore đuju na temelju 
njihove lokacije.  
13.32. Za odre đene djelatnosti poput gra đevinarstva, proizvodnje i distribucije energije, komunikacijskih mreža, prijevoza 
i financijskog posredovanja te za neke transakcije na ra čunima ku ćanstava poput vlasni čkog dohotka, postoje 
odre đeni problemi u vezi s raspore đivanjem po regijama. Radi me đunarodne usporedivosti regionalnih ra čuna 
koriste se iste metode izrade ra čuna ili metode kojima se postižu sli čni rezultati.  
13.33. Bruto investicije u fiksni kapital raspodjeljuju se po regijama na temelju vlasništva. Fiksna aktiva u vlasništvu 
višeregionalne jedinice raspore đuje se lokalnim jedinicama po vrsti djelatnosti koji se njome koriste. Fiksna aktiva 
koja se koristi u operativnom  leasingu  knjiži se u regiji vlasnika aktive, a ona koja se koristi u financijskom  leasingu  
knjiži se u regiji korisnika.HR 366 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
AGREGATI ZA PROIZVODNE AKTIVNOSTI  
Bruto dodana vrijednost i bruto doma ći proizvod po regiji  
13.34. Za procjenu regionalnog bruto doma ćeg proizvoda mogu se koristiti tri pristupa: pristup po proizvodnoj metodi, 
pristup po dohodovnoj metodi i pristup po rashodnoj metodi.  
13.35. Pristupom po proizvodnoj metodi mjeri se regionalni bruto doma ći proizvod po tržišnim cijenama kao zbroj 
bruto dodane vrijednosti u bazi čnim cijenama, uve ćan za poreze i umanjen za subvencije na proizvode. Bruto 
dodana vrijednost po bazi čnim cijenama se mjeri kao razlika izme đu outputa  u bazi čnim cijenama i intermedijarne 
potrošnje u kupovnim cijenama.  
13.36. Pristupom po dohodovnoj metodi mjeri se regionalni bruto doma ći proizvod po tržišnim cijenama tako da se 
izmjere i zbroje razli čite uporabe ra čuna stvaranja dohotka u regionalnom dijelu ukupnog gospodarstva: naknade 
zaposlenicima, bruto poslovni višak i porezi umanjeni za subvencije za proizvodnju. Podaci po djelatnostima o 
naknadi zaposlenicima i zaposlenosti često su dostupni na regionalnoj razini. Ti se podaci koriste, izravno ili u 
okviru pristupa po proizvodnoj metodi, za procjenu bruto dodane vrijednosti po djelatnosti. Pristup po doho ­
dovnoj metodi za regionalni bruto doma ći proizvod preklapa se s pristupom po proizvodnoj metodi.  
13.37. Podaci o bruto poslovnom višku po djelatnosti i po regiji op ćenito nisu dostupni. Podaci o bruto poslovnom 
višku tržišnih proizvo đača mogu se izvesti iz poslovnih ra čuna poduze ća. Raspodjela prema institucionalnom 
sektoru i po regiji često nije dostupna. To otežava korištenje pristupa po dohodovnoj metodi za procjenu 
regionalnog bruto doma ćeg proizvoda.  
13.38. Porezi (manje subvencije) na proizvodnju sastoje se od poreza (manje subvencije) na proizvode i ostalih poreza 
(manje subvencije) na proizvodnju. Alokacija poreza (manje subvencije) na proizvode opisuje se u stavku 13.43. 
Mogu će je da su za ostale poreze (manje subvencije) na proizvodnju dostupni podaci po djelatnosti, npr. iz 
istraživanja o poslovanju ili kao izvodi iz odre đene vrste poreza ili subvencija u okviru doti čne djelatnosti. To 
može služiti kao pokazatelj za raspore đivanje bruto dodane vrijednosti po regijama.  
13.39. Pristup po rashodnoj metodi ne provodi se za mjerenje regionalnog bruto doma ćeg proizvoda prema rashodnoj 
metodi zbog nedostatka podataka. Primjeri podataka koji nedostaju su direktni podaci o me đuregionalnim 
prodajama i kupovinama, te raspodjela izvoza i uvoza izme đu regija  
Alokacija UFPIM-a korisni čkim djelatnostima  
13.40. Usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene (UFPIM) u regionalnim su ra čunima tretirane jednako kao i u 
nacionalnim ra čunima. Alokacija intermedijarne potrošnje UFPIM-a po regijama prema korisni čkim djelatnostima 
predstavlja problem, jer procjene stanja kredita i depozita po regiji obi čno nisu dostupne. U tom se slu čaju 
alokacija UFPIM-a po korisni čkim djelatnostima radi koriste ći drugu najbolju metodu: regionalni bruto  output  ili 
bruto dodana vrijednost prema djelatnosti služi kao indikator raspodjele.  
Zaposlenost  
13.41. Mjere regionalne proizvodnje u skladu su s procjenama zaposlenosti u regiji gdje zaposlenost uklju čuje rezidentne 
i nerezidentne stanovnike regije koji rade za jedinice proizvo đača regije. Regionalna zaposlenost definira se u 
skladu s na čelima kojima se ure đuje zaposlenost i rezidentnost za nacionalno gospodarstvo (vidjeti stavak 11.17.).  
Naknade zaposlenicima  
13.42. U slu čaju proizvo đača, naknade zaposlenicima raspore đuju se lokalnim jedinicama po vrsti djelatnosti gdje su oni 
zaposleni. Ako ti podaci nisu dostupni, naknade zaposlenicima raspodjeljuju se, drugom najboljom metodom, na 
temelju odra đenih sati. Ako nisu dostupni podaci ni o naknadama zaposlenicima, niti o odra đenim satima, koristi 
se broj zaposlenika po lokalnom jedinicama po vrsti djelatnosti. Naknade zaposlenicima u ra čunima ku ćanstava 
raspore đuju se po regijama prema na čelu rezidentnosti.  
Prijelaz s regionalnog BDV-a na regionalni BDP  
13.43. Za potrebe izra čuna BDP-a u tržišnim cijenama za regije, porezi i subvencije na proizvode raspodjeljuju se po 
regijama. Prema dogovoru, ti nadregionalni porezi i subvencije raspore đuju se na temelju relativne veli čine bruto 
dodane vrijednosti svih djelatnosti u toj regiji vrednovane u bazi čnim cijenama. Alternativne metode raspodjele 
mogu se primijeniti od slu čaja do slu čaja za podru čja s posebnim fiskalnim sustavima, što rezultira zna čajno 
razli čitim stopama poreza i subvencija na proizvode unutar zemlje.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 367
 
13.44. Za sve regije se može izra čunati BDP po stanovniku. Takvi podaci se ne ra čunaju za bilježenje izvanregionalnih 
jedinica.  
13.45. Na regionalni bruto doma ći proizvod po stanovniku znatno mogu utjecati tokovi dnevnih putnika izme đu regija. 
Neto priljev dnevnih radnika u regiju pove ćava proizvodnju na razinu ve ću od one koju može posti ći rezidentno 
aktivno stanovništvo. BDP po stanovniku čini se visok u regijama s neto priljevom dnevnih radnika i relativno 
nizak u regijama s neto odljevom dnevnih radnika.  
Stope rasta obujma regionalnog BDV-a  
13.46. U mjerenju promjena cijena i obujma, na čela koja se primjenjuju na nacionalno gospodarstvo primjenjuju se i na 
regije. Me đutim, postoje problemi s regionalnim podacima zbog kojih je ta na čela teško primijeniti na regije. 
Primjeri takvih poteško ća su sljede ći: 
(a) podaci o promjenama regionalnih cijena često su nedostupni;  
(b) ako se regionalna dodana vrijednost u teku ćim cijenama procjenjuje izravno, a ne oduzimanjem intermedi ­
jarne potrošnje od  outputa , tada nije mogu ća dvostruka deflacija regionalne dodane vrijednosti;  
(c) u nedostatku regionalnih tablica ponude i uporabe, promjene cijena i obujma ne mogu se izmjeriti i ocijeniti u 
takvom okviru.  
13.47. Pristup koji se često koristi stoga je deflacija regionalne dodane vrijednosti prema djelatnosti na temelju promjena 
nacionalnih cijena prema djelatnosti. To se provodi na što je mogu će detaljnijoj razini ovisno o razini dostupnosti 
bruto dodane vrijednosti u teku ćim cijenama. U obzir se uzimaju razlike izme đu nacionalnih i regionalnih 
promjena cijena zbog razlika u gospodarskoj strukturi djelatnosti. Me đutim, to je rješenje i dalje osjetljivo na 
ve će razlike izme đu nacionalnih i regionalnih promjena cijena. Primjeri takvih razlika su:  
(a) razlike u strukturi troškova i sastavu  outputa  unutar jedne djelatnosti izme đu proizvo đača u razli čitim regi ­
jama. Mogu postojati velike razlike u promjenama cijena izme đu regija za istu djelatnost;  
(b) regionalne razlike u promjenama cijena velikih  inputa , npr. promjene cijena rada, zemljišta i najma uredskog 
prostora. Postojanje nacionalnih sporazuma o pla ći bez regionalnih razlika upu ćuje na to da su regionalne 
razlike u promjenama pla će malene.  
13.48. Regionalna dodana vrijednost deflacionira se korištenjem:  
(a) regionalnih deflatora kad su dostupni i dovoljno kvalitetni, koriste ći promjene cijena za  output  umjesto za  
input . U nekim se slu čajevima regionalni deflatori mogu dobiti indirektno kombiniranjem podataka o promje ­
nama vrijednosti i obujma. Kad se koriste regionalne cijene (mogu će u kombinaciji s nacionalnim deflatorima 
po djelatnosti), regionalne stope rasta ra čunaju se kako bi bile u skladu s nacionalnim stopama rasta;  
(b) dvostruke deflacije gdje je to mogu će. To je posebno prikladno ako promjena cijene intermedijarne potrošnje 
odstupa od promjene cijene  outputa  i ako je intermedijarna potrošnja zna čajna.  
REGIONALNI RA ČUNI DOHOTKA KU ĆANSTAVA  
13.49 Raspodjela i preraspodjela dohotka rezultiraju izravnavaju ćim stavkama, odnosno primarnim dohotkom i raspo ­
loživim dohotkom. U regionalnim su ra čunima te mjere dohotka ograni čene na ku ćanstva.  
13.50 Regionalni ra čuni ku ćanstava predstavljaju regionalnu specifikaciju odgovaraju ćih ra čuna na nacionalnoj razini. 
Zbog prakti čnih razloga ti su ra čuni ograni čeni na:  
(a) ra čun raspodjele primarnog dohotka;  
(b) ra čun sekundarne raspodjele dohotka.  
U tim se ra čunima knjiži primarni dohodak i raspoloživi dohodak ku ćanstava koja su rezidentna u nekoj regiji 
(vidjeti tablicu 13.1.).HR 368 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 369
 Tablica 13.1. — Regionalni ra čuni dohotka ku ćanstava  
Regija  Korekcija za regionalne tokove bez 
nacionalne protustavke  Ukupna 
nacionalna 
vrijednost  a b  Izvan regija  
Raspodjela primarnog dohotka  
Izvori  B.2/B.3 Neto poslovni višak/mješoviti dohodak  
D.1 Naknade zaposlenicima  
D.4 Vlasni čki dohodak primljeni  Manje vlasni čki dohodak unutar regije 
povezan s B2/B3  
Uporaba  D.4 Vlasni čki dohodak dani  Manje vlasni čki dohodak unutar regije 
povezan s B2/B3  
B.5 Primarni dohodak (izravnavaju ća stavka)  
Ra čun sekundarne raspodjele dohotka ku ćanstava  
Izvori  B.5 Primarni dohodak  
D.62 Socijalne naknade osim socijalnih naknada u naturi  
D.7 Ostali teku ći transferi primljeni  
Uporaba  D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo itd.  
D.61 Socijalni doprinosi  
D.7 Ostali teku ći transferi dani  
B.6 Raspoloživi dohodak (izravnavaju ća stavka)  
Dodatne informacije  
Stanovništvo (broj stanovnika)  
Primarni dohodak po stanovniku  
Raspoloživi dohodak po stanovniku
 13.51 Regionalni ra čuni ku ćanstava se temelje na ku ćanstvima koja su rezidentna na regionalnom podru čju. Broj osoba 
koje su članovi rezidentnih ku ćanstava odgovara ukupnoj rezidentnoj populaciji regije.  
13.52 Op ćenito se pravila za odre đivanje rezidentnosti ku ćanstava na nacionalnoj razini tako đer primjenjuju na regio ­
nalne ra čune ku ćanstava. Iznimno, kada je regija doma ćin u istoj zemlji kao i rezidentna regija, studenti i pacijenti 
koji dugo borave u bolnici tretiraju se kao da imaju boravište u regiji doma ćinu, ako ondje borave duže od jedne 
godine.  
13.53. Ra čuni ku ćanstava mogu se proširiti upotrebom ra čuna dohodaka. Za to je potrebna raspodjela podataka nacio ­
nalnih ra čuna po regijama, o izdacima ku ćanstava za finalnu potrošnju i prilagodba za promjenu u neto vlasni ­ 
čkim udjelima u ku ćanstvima u pri čuvama mirovinskih fondova. Regionalna štednja po ku ćanstvima je izravna ­
vaju ća stavka.  
13.54. Za raspodjelu izdataka za finalnu potrošnju ku ćanstava u regiji potrebni su pouzdani regionalni podaci, poput, na 
primjer, podataka iz ankete o potrošnji ku ćanstava. Me đutim, takva regionalna raspodjelu često izostaje te se za 
nacionalne ra čune izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju često procjenjuju uz pomo ć drugih podataka. Pod tim 
okolnostima, teže je izraditi regionalnu raspodjelu.  
13.55. Vlade mogu imati važnu ulogu u pružanju usluga obrazovanja, zdravstvene i socijalne skrbi ku ćanstvima putem 
socijalnih transfera u naturi. Uloga takvih socijalnih transfera u naturi zna čajno se razlikuje od zemlje do zemlje i 
može tijekom vremena pokazivati velike fluktuacije. Raspodjela takvih socijalnih transfera u naturi po regijama 
podrazumijeva da je mogu će dobiti podatke o regionalnoj stvarnoj finalnoj potrošnji po ku ćanstvu i prilago đenom 
raspoloživom dohotku po ku ćanstvu. S obzirom na važnost uloge socijalnih transfera u naturi u nekim državama 
članicama, usporedba stvarne finalne potrošnje i stvarnog raspoloživog dohotka po ku ćanstvu izme đu država 
članica može dati druga čiju sliku nego usporedba na temelju izdataka za finalnu potrošnju i raspoloživog dohotka 
po ku ćanstvu.HR 370 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 14.  
USLUGE FINANCIJSKOG POSREDOVANJA INDIREKTNO MJERENE (UFPIM)  
KONCEPT UFPIM-a I U ČINAK UPORABNE ALOKACIJE UFPIM-a NA GLAVNE AGREGATE  
14.01. Financijsko posredovanje jedan je od tradicionalnih na čina pružanja financijskih usluga. To je postupak u kojem 
financijska institucija poput banke prihva ća depozite od jedinica koje žele ostvariti kamatu na sredstva te ih 
pozajmljuje jedinicama koje nemaju dovoljno sredstava za svoje potrebe. Stoga banka osigurava mehanizam kojim 
se omogu ćava da prva jedinica pozajmi drugoj. Jedinica koja pozajmljuje sredstva prihva ća nižu kamatnu stopu od 
one koju pla ća zajmoprimac. „Referentna kamatna stopa” je stopa koja je prihvatljiva i zajmodavcu i zajmoprimcu. 
Razlika izme đu referentne stope i stvarne pla ćene stope deponentima i napla ćene zajmoprimcima je usluga 
financijskog posredovanja indirektno mjerena (UFPIM). Ukupni UFPIM je zbroj dvije implicitne naknade koje 
pla ćaju zajmoprimac i zajmodavac.  
14.02. Me đutim, u rijetkim slu čajevima iznos sredstava koje pozajmljuje financijska institucija to čno odgovara iznosu 
depozita. Odre đeni iznos novca može se položiti kao depozit i ne još pozajmiti, a banka odre đene zajmove može 
financirati iz vlastitih, a ne posu đenih sredstava. Me đutim, deponent ostvaruje isti iznos kamata i uslugu posre ­
dovanja bez obzira na to jesu li njegova sredstva pozajmljena ili ne, a zajmoprimac pla ća istu kamatnu stopu i 
koristi istu uslugu posredovanja bez obzira na to potje ču li njegova sredstva iz posredovanih sredstava ili vlastitih 
sredstava banke. Zbog toga se UFPIM procjenjuje za sve zajmove i depozite koje nudi financijska institucija bez 
obzira na izvor sredstava. Iznosi bilježenih kamata ra čunaju se kao referentna stopa puta razina predmetnog 
zajma ili depozita. Razlika izme đu navedenih iznosa i iznosa koje financijska institucija prima ili joj se ispla ćuju 
bilježe se kao naknade za indirektnu uslugu koje zajmoprimac ili ulaga č pla ća financijskoj instituciji. Iznosi 
bilježeni u sustav kao kamate opisuju se kao „kamate ESA-e”, a ukupni iznosi koji se ispla ćuju financijskoj 
instituciji ili koje ista pla ća opisuju se kao „bankovna kamata”. Ukupna implicitna naknada za uslugu jest zbroj 
bankovne kamate na zajmove minus kamate ESA-e na iste zajmove plus kamate ESA-e na depozite minus 
bankovna kamata na iste depozite.  
14.03. UFPIM se primjenjuje isklju čivo na zajmove koje daje i depozite koje prima financijska institucija. Predmetne 
financijske institucije i njihovi klijenti ne moraju biti rezidenti. Postoji uvoz i izvoz UFPIM-a. Financijska institucija 
ne mora nuditi usluge primanja depozita i davanja zajmova. Financijska društva-k ćeri trgovaca na malo primjer su 
financijskih institucija koje daju zajmove, a ne primaju depozite. Zajmodavac čiji su financijski izvještaji dovoljno 
detaljni kako bi ga se tretiralo kao društvo ili kvazi-društvo može koristiti UFPIM.  
14.04. Uzevši u obzir u činak alokacije UFPIM-a na BDP i nacionalni dohodak u usporedbi sa situacijom kada UFPIM ne 
bi bio alociran, potrebno je razmotriti pet slu čajeva:  
(a) rezidentni financijski posrednici (FP-ovi) daju zajmove i primaju depozite za intermedijarnu potrošnju tržišnih 
proizvo đača (uklju čuju ći ku ćanstva kao vlasnike poduze ća i stambenih objekata):  
output  UFPIM-a FP (financijskih posrednika) uravnotežuje se intermedijarnom potrošnjom tržišnih proizvo đača. 
Stoga nema nikakvog u činka na BDP i nacionalni dohodak;  
(b) rezidentni FP-ovi (financijski posrednici) daju zajmove i primaju depozite za intermedijarnu potrošnju netrži ­ 
šnih proizvo đača te za finalnu potrošnju ku ćanstava:  
kada netržišni proizvo đači koriste UFPIM kao intermedijarnu potrošnju, njihova se proizvodnja pove ćava za 
isti iznos s obzirom na to da je intermedijarna potrošnja dio zbroja njihovih troškova, dok se na drugoj strani 
nalazi pove ćanje izdataka za finalnu potrošnju. Stoga dolazi do pove ćanja BDP-a i nacionalnog dohotka za 
iznos alociranog UFPIM-a.  
Isto tako, kada UFPIM koriste ku ćanstva kao krajnji potroša či, BDP i nacionalni dohodak pove ćavaju se za 
iznos alociranog UFPIM-a;  
(c) rezidentni financijski posrednici daju zajmove nerezidentnim neFP-ovima i primaju njihove depozite (izvoz 
UFPIM-a):  
knjiži se izvoz UFPIM-a pove ćavaju ći BDP. Ali u prijelazu od BDP-a do nacionalnog dohotka navedeno se 
pove ćanje izravnava smanjenjem primljenih kamata manje pla ćene kamate prema inozemstvu (s obzirom na 
to da se UFPIM odbija od aktivne kamate na zajmove i dodaje pasivnoj kamati na depozite). Stoga izvoz 
UFPIM-a ne utje če na nacionalni dohodak;  
(d) nerezidentni financijski posrednici daju zajmove i primaju depozite za intermedijarnu potrošnju tržišnih 
proizvo đača, uklju čuju ći ku ćanstva kao vlasnike poduze ća koja nisu osnovana kao trgova čko društvo i 
stambenih objekata (uvoz UFPIM-a):HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 371
 
BDP se smanjuje za iznos ove kategorije uvoza UFPIM-a s obzirom na to da se na drugoj strani nalazi 
intermedijarna potrošnja. Ali u prijelazu od BDP-a do nacionalnog dohotka navedeno se smanjenje izravnava 
pove ćanjem primljenih kamata manje pla ćena kamata prema inozemstvu (s obzirom na to da se UFPIM 
dodaje aktivnoj kamati na depozite i odbija od pasivne kamate na zajmove). Stoga ova kategorija uvoza ne 
utje če na nacionalni dohodak;  
(e) nerezidentni financijski posrednici daju zajmove i primaju depozite za intermedijarnu potrošnju netržišnih 
proizvo đača te za finalnu potrošnju ku ćanstava:  
uvoz UFPIM-a od strane netržišnih proizvo đača odgovara intermedijarnoj potrošnji.  Output  takvih proizvo đača 
se pove ćava za isti iznos s obzirom na to da je intermedijarna potrošnja dio zbroja njihovih troškova, dok se 
na drugoj strani nalazi pove ćanje izdataka za finalnu potrošnju. Pri mjerenju BDP-a po pristupu po proiz ­
vodnoj metodi, pove ćanje intermedijarne potrošnje prati porast  outputa , pri čemu dodana vrijednost ostaje 
nepromijenjena. Pri mjerenju BDP-a s rashodne strane, pove ćanje uvoza usluga neutralizira pove ćanje izdataka 
za finalnu potrošnju. Ali u prijelazu od BDP-a do nacionalnog dohotka dolazi do pove ćanja kamata primljenih 
manje kamate pla ćene prema inozemstvu (s obzirom na to da se UFPIM dodaje primljenoj kamati na depozite 
i odbija od primljene kamate na zajmove). Stoga se nacionalni dohodak pove ćava za iznos ove kategorije 
uvoza UFPIM-a.  
Isto tako, kad UFPIM uvoze ku ćanstva kao krajnji potroša či, nema nikakvog u činka na BDP i nacionalni se 
dohodak pove ćava jer dolazi do pove ćanja primljenih kamata manje pla ćene kamate prema inozemstvu.  
Prema dogovoru, UFPIM se ne ra čuna za me đubankarske zajmove i depozite izme đu rezidentnih financijskih 
posrednika, kao niti izme đu rezidentnih i nerezidentnih financijskih posrednika. No me đubankarski zajmovi i 
depoziti upotrebljavaju se za ra čunanje referentnih stopa.  
14.05. Na temelju pet slu čaja predstavljenih u stavku 14.04, u činak alokacije UFPIM-a na BDP i nacionalni dohodak 
može se sažeti na sljede ći na čin: 
(a) BDP se pove ćava za iznos UFPIM-a koji su proizveli rezidentni financijski posrednici i koji je raspore đen na 
sektore S.13 (sektor op će države), S.14 (sektor ku ćanstava u ulozi potroša ča), S.15 (sektor NPUSK-ova) i S.2 
(sektor inozemstva);  
(b) BDP se smanjuje za iznos uvezenog UFPIM-a koji je raspore đen na sektore S.11 (nefinancijska društva), S.12 
(financijska društva), isklju čuju ći podsektore S.121 (središnja banka), S.122 (depozitarna društva, osim 
središnje banke) i S.125 (drugi financijski posrednici, osim osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova) 
te sektor S.14 (ku ćanstva kao vlasnici stambenih objekata i poduze ća koja nisu osnovana kao trgova čko 
društvo);  
(c) nacionalni se dohodak pove ćava za iznos UFPIM-a (koji su proizveli rezidentni financijski posrednici ili koji je 
uvezen) i koji je raspore đen na sektore S.13 (sektor op će države), S.14 (sektor ku ćanstava u ulozi potroša ča) i 
S.15 (sektor NPUSK-ova).  
IZRA ČUN PROIZVODNJE UFPIM-a PO SEKTORIMA S.122 I S.125  
14.06. UFPIM proizvode financijski posrednici (FS): središnja banka (S.121); depozitarna društva osim središnje banke 
(S.122) i ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova (S.125).  
Izra čuni UFPIM-a usmjereni su na podsektore S.122 i S.125; prema dogovoru, UFPIM se ne ra čuna za središnju 
banku (vidjeti dio VI.).  
Potrebni statisti čki podaci  
14.07. Za svaki podsektor S.122 i S.125 potrebni su podaci u obliku tablice stanja kredita i depozita kategoriziranih po 
sektorima korisnika i čiji je prosjek izra čunan za četiri tromjese čja, zajedno s odgovaraju ćim obra čunatim kama ­
tama. Kamate se ra čunaju nakon preraspodjele subvencije kamatnih stopa primateljima.  
Referentne stope  
14.08. U bilancama stanja financijskih posrednika podsektora S.122 i S.125, krediti i depoziti rezidentnih jedinica moraju 
se raš članiti radi razlikovanja kredita od depozita:  
— me đubankarskih (odnosno u institucionalnim jedinicama koje pružaju UFPIM iz podsektora S.122 i S.125),  
— preuzeti od institucionalnih sektora korisnika (S.11 – ostali podsektori sektora S.12 - S.13 -S.14 - S.15) (osim 
onih koje su preuzele središnje banke).HR 372 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Osim toga, krediti i depoziti s inozemstvom (S.2) raš članjuju se na kredite i depozite kod nerezidentnih financij ­
skih posrednika i kredite i depozite kod ostalih nerezidenata.  
Unutarnja referentna stopa  
14.09. Za odre đivanje  outputa  UFPIM-a rezidentnih financijskih posrednika prema rezidentnim institucionalnim sekto ­
rima, unutarnja referentna stopa ra čuna se kao omjer primljenih kamata na kredite unutar i izme đu podsektora 
S.122 i S.125 i prema stanju kredita unutar i izme đu podsektora S.122 i S.125 kako slijedi:  
kamate na kredite unutar i izme đu podsektora S :122 i S :125 
stanje kredita unutar i izme đu podsektora S :122 i S :125  
U teoriji, unutarnja referentna stopa je ista kada se koriste podatci o depozitima a ne podatci o kreditima. Zbog 
nedosljednosti podataka, procjene na temelju podataka o depozitima razlikuju se od procjena na temelju podataka 
o kreditima.  
Kad su podaci o depozitima pouzdaniji, unutarnju referentnu stopu trebalo bi ra čunati na temelju me đubankar ­
skih depozita kao omjer:  
pla ćene kamate po depozitima unutar i izme đu podsektora S :122 i S :125 
stanje kredita unutar i izme đu podsektora S :122 i S :125  
Ako su podaci o kreditima i depozitima jednako pouzdani, unutarnju referentnu stopu treba izra čunavati na 
temelju me đubankarskih kredita i depozita kao omjer nastalih aktivnih kamata na kredite uve ćanih za pla ćene 
kamate po depozitima koje drže financijski posrednici i stanja kredita uve ćanog za stanje depozita koji drže 
financijski posrednici u ime drugih financijskih posrednika.  
U slu čajevima u kojima rezidentni financijski posrednici svojim rezidentnim klijentima osiguravaju kredite i 
primaju depozite izražene u stranim valutama, treba izra čunati nekoliko „unutarnjih” referentnih stopa po valu ­
tama ili skupinama valuta, ako se time procjene znatno poboljšavaju. To bi zahtijevalo podjelu izra čuna „unutar ­
njih” referentnih stopa i kredita i depozita od rezidentnih financijskih posrednika za sve rezidentne sektore 
korisnika po valuti ili skupinama valuta.  
Vanjska referentna stopa  
14.10. Za utvr đivanje uvoza i izvoza UFPIM-a referentna stopa koja se koristi je prosje čna me đubankarska stopa 
ponderirana razinom stanja u rubrikama „krediti izme đu rezidentnih financijskih posrednika, s jedne strane, i 
nerezidentnih financijskih posrednika, s druge strane” i „depoziti izme đu rezidentnih financijskih posrednika, s 
jedne strane, i nerezidentnih financijskih posrednika, s druge strane”, koji su sadržani u bilanci stanja financijskih 
posrednika. Stoga se vanjska referentna stopa ra čuna kao omjer kamata na kredite uve ćanih za kamate na 
depozite izme đu rezidentnih financijskih posrednika i nerezidentnih financijskih posrednika i stanja kredita 
uve ćanog za stanje depozita izme đu rezidentnih financijskih posrednika i nerezidentnih financijskih posrednika.  
Treba izra čunati nekoliko vanjskih referentnih stopa za razli čite valute ili skupine valuta, ako su dostupni podaci 
za sve valute ili skupine valuta za sljede će kategorije, te ako se time procjene znatno poboljšavaju:  
(a) krediti i depoziti od nerezidentnih financijskih posrednika za svaki sektor korisnika;  
(a) krediti i depoziti od rezidentnih financijskih posrednika za sektor nerezidentnih korisnika.  
Detaljna raspodjela UFPIM-a prema institucionalnim sektorima  
14.11. Prema dogovoru, me đubankarski UFPIM se ne mora ra čunati izme đu rezidentnih financijskih posrednika, niti 
izme đu rezidentnih i nerezidentnih financijskih posrednika. UFPIM se ra čuna samo u odnosu na nebankarske 
institucionalne sektore korisnika.  
Za svaki je institucionalni sektor nefinancijskih posrednika potrebno imati podatke u skladu sa sljede ćom tablicom 
kredita i depozita koje su odobrili rezidentni financijski posrednici:  
Stanje  Kamate primljene 
od rezidentnih 
FP-ova  Stanje  Kamate pla ćene od 
rezidentnih FP-ova  
Krediti odobreni 
od rezidentnih FP- 
ova (S.122 i S.125)  Depoziti kod 
rezidentnih FP- 
ova (S.122 i 
S.125)HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 373
 
Ukupni UFPIM po institucionalnim sektorima dobiva se zbrojem UFPIM-a na kredite odobrene institucionalnom 
sektoru i UFPIM-a na depozite institucionalnog sektora.  
UFPIM na kredite odobrene institucionalnom sektoru se procjenjuje kao primljene kamate na kredite manje (stanja 
kredita pomnožena s unutarnjom referentnom stopom).  
UFPIM na depozite institucionalnog sektora procjenjuje se kao (stanja depozita pomnožena s unutarnjom refe ­
rentnom stopom) manje pla ćene kamate na depozitima.  
Dio se proizvodnje izvozi; na temelju bilance stanja FP-ova zapažamo:  
Stanje  Kamate primljene 
od rezidentnih 
FP-ova  Stanje  Pla ćene kamate 
rezidentnih FP-ova  
Krediti nerezi ­
dentnim nebankar ­
skim institucijama  Depoziti kod 
nerezidentnih 
nebankarskih 
institucija  
Izvoz UFPIM-a procjenjuje se koriste ći vanjsku referentnu me đubankarsku stopu, za kredite odobrene nerezide ­
natima (isklju čuju ći FP-ove), kao kamate primljene manje kamate pla ćene (stanje kredita pomnoženo s vanjskom 
referentnom stopom).  
Izvoz UFPIM-a na depozite nerezidenata (isklju čuju ći FP-ove) procjenjuje se kao (stanje depozita pomnoženo s 
vanjskom referentnom stopom) manje kamate pla ćene.  
Ako se za razli čite valute ili skupine valuta koristi nekoliko razli čitih referentnih stopa, krediti i depoziti dijele se 
po institucionalnim sektorima korisnika i po valutama (ili skupinama valuta) u kojima su izraženi.  
Raš člamba alociranog UFPIM-a ku ćanstvima na intermedijarnu i finalnu potrošnju  
14.12. UFPIM koji se pripisuje ku ćanstvima raš članjuje se na sljede će kategorije:  
(a) intermedijarna potrošnja ku ćanstava kao vlasnika stambenih objekata;  
(b) intermedijarna potrošnja ku ćanstava kao vlasnika poduze ća koja nisu osnovana kao trgova čko društvo; i  
(c) finalna potrošnja ku ćanstava.  
Metoda procjene zahtijeva raspodjelu kredita ku ćanstvima (stanja i kamate) na sljede će odgovaraju će kategorije:  
i. stambeni krediti;  
ii. krediti ku ćanstvima kao vlasnika stambenih objekata poduze ća koja nisu osnovana kao trgova čko društvo; i  
iii. ostali krediti ku ćanstvima.  
Krediti ku ćanstvima kao vlasnicima poduze ća koja nisu osnovana kao trgova čko društvo i stambeni krediti obi čno 
se prikazuju odvojeno u razli čitim raspodjelama kredita u financijskim i monetarnim statistikama. Ostali krediti 
ku ćanstvima odre đuju se kao rezidualna stavka tako da se od ukupnih kredita oduzmu prethodne dvije kategorije 
kredita. UFPIM bi za kredite ku ćanstvima trebao biti raspodijeljen na tri kategorije na temelju podataka o stanjima 
i kamatama za svaku od tri skupine. Stambeni krediti nisu istovjetni hipotekarnim kreditima, s obzirom da 
hipotekarni krediti mogu imati drugu svrhu.  
Depoziti ku ćanstava raš članjuju se na:  
(1) depoziti ku ćanstvima kao vlasnicima stambenih objekata poduze ća koja nisu osnovana kao trgova čko društvo; 
i 
(2) depoziti ku ćanstava kao potroša ča.HR 374 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
U nedostatku statisti čkih podataka o depozitima ku ćanstava kao vlasnika poduze ća koja nisu osnovana kao 
trgova čko društvo, stanja depozita ra čunaju se jednom od sljede ćih metoda:  
1. metoda  
Stanja depozita ra čunaju se pod pretpostavkom da omjer stanja depozita i dodane vrijednosti zabilježena za 
najmanja društva vrijedi za društva koja nisu osnovana kao trgova čko društvo.  
2. metoda  
Stanja depozita ra čunaju se pod pretpostavkom da omjer stanja depozita i prometa zabilježenog za najmanja 
društva vrijedi za društva koja nisu osnovana kao trgova čko društvo.  
UFPIM za depozite ku ćanstava mora biti raspodijeljen na UFPIM za depozite ku ćanstava kao vlasnika poduze ća 
koja nisu osnovana kao trgova čko društvo i UFPIM za depozite ku ćanstava kao potroša ča na temelju prosje čnih 
stanja tih dviju kategorija, za koje se u slu čaju nedostatka dodatnih podataka može upotrijebiti ista kamatna stopa.  
Druga je mogu ćnost da se u nedostatku detaljnijih podataka o kreditima i depozitima ku ćanstava, UFPIM za 
ku ćanstva rasporedi na intermedijarnu potrošnju i finalnu potrošnju pod pretpostavkom da se svi krediti mogu 
pripisati ku ćanstvima kao proizvo đačima ili kao vlasnicima stambenih objekata i da se svi depoziti mogu pripisati 
ku ćanstvima kao potroša čima.  
IZRA ČUN UVOZA UFPIM-a  
14.13. Nerezidentni financijski posrednici odobravaju kredite rezidentima i od njih primaju depozite. Za svaki su 
institucionalni sektor potrebni podaci u skladu sa sljede ćom tablicom.  
Stanje  Kamate primljene 
od nerezidentnih 
FP-ova i pla ćene 
od rezidentnih 
korisnika  Stanje  Kamate pla ćene od 
nerezidentnih FP- 
ova i primljene od 
rezidentnih kori ­
snika  
Krediti odobreni 
od nerezidentnih 
FP-ova  Depoziti kod 
nerezidentnih 
PF-ova  
Uvoz UFPIM-a se za svaki s institucionalni sektor ra čuna kako slijedi:  
Uvoz UFPIM-a za kredite procjenjuje se kao kamate koje potražuju nerezidentni financijski posrednici manje 
(stanja kredita pomnožena s vanjskom referentnom stopom).  
Uvoz UFPIM-a za depozite procjenjuje se kao (stanja depozita pomnožena s vanjskom referentnom stopom) 
minus kamate koje pla ćaju nerezidentni financijski posrednici.  
Preporu ča se upotreba nekoliko vanjskih referentnih stopa po valuti ili skupinama valuta (vidjeti stavak 14.10).  
OBUJAM UFPIM-u VOLUMNIM TERMINIMA  
14.14. UFPIM u volumnim terminima ra čuna se upotrebom stanja kredita i depozita deflacioniranih na cijene baznog 
razdoblja pomo ću op ćeg indeksa potroša čkih cijena poput implicitnog deflatora cijena za doma ću finalnu potraž ­
nju. 
Cijena UFPIM-a ima dvije komponente: prva je razlika izme đu bankarske kamatne stope i referentne stope (ili 
obrnuto za depozite) koja predstavlja maržu koju je zaradio financijski posrednik; druga je indeks potroša čkih 
cijena koji se upotrebljava za deflaciju stanja kredita i depozita na cijene baznog razdoblja.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 375
 
Obujam UFPIM-a ra čuna se kako slijedi:  
Obujam UFPIM u volumnim terminima 
na kredite odobrene 
institucionalnom sektoru  ¼ UFPIM na kredite 
odobrene institucionalnom sektoru 
indeks cijena Ü marža baznog razdoblja 
efektivna marža  
Obujam UFPIM u volumnim 
terminima na depozite 
institucionalnog sektora  ¼ UFPIM na depozite 
institucionalnog sektora 
indeks cijena Ü marža baznog razdoblja 
efektivna marža  
Marža baznog razdoblja na kredite jednaka je efektivnoj kamatnoj stopi na kredite minus referentna stopa.  
Marža baznog razdoblja na depozite jednaka je referentnoj stopi minus efektivna kamatna stopa na depozite.  
Nominalno je efektivna marža jednaka omjeru UFPIM-a i stanja, tako da se zamjenom efektivne marže tim 
izrazom u gornjim dvjema formulama dobiva sljede će: 
Obujam UFPIM u volumnim terminima 
na kredite odobrene 
institucionalnom sektoru  ¼ stanja kredita odobreni 
institucionalnom sektoru 
indeks cijena Ü marža baznog razdoblja  
Obujam UFPIM u volumnim terminima 
na depozite 
institucionalnog sektora  ¼ stanja depozita 
institucionalnog sektora 
indeks cijena Ü marža baznog razdoblja  
IZRA ČUN UFPIM-a PO DJELATNOSTI  
14.15. Alokacija UFPIM-a prema djelatnostima koje ga koriste temelji se na stanjima kredita i depozita svake djelatnosti 
te, ako podaci nisu pouzdani, na proizvodnji svake djelatnosti.  
OUTPUT SREDIŠNJE BANKE  
14.16. Prema dogovoru,  output  središnje banke mjeri se kao zbroj troškova, odnosno njezine intermedijarne potrošnje, 
naknade zaposlenicima, potrošnje fiksnog kapitala i ostalih poreza manje subvencije na proizvodnju. UFPIM se ne 
mora ra čunati za središnju banku.  
Provizije i naknade za izravno mjerene usluge koje središnja banka fakturira u odnosu na rezidentne i nerezi ­
dentne jedinice treba rasporediti tim jedinicama.  
Samo dio ukupnog  outputa  središnje banke (zbroj troškova minus provizije i naknade) koji se ne proda mora se, 
prema dogovoru, rasporediti na intermedijarnu potrošnju i na ostale financijske posrednike – na podsektore S.122 
(depozitarna društva, osim središnje banke) i S.125 (ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih poduze ća i 
mirovinskih fondova) – razmjerno odgovaraju ćim vrijednostima svakog od ovih podsektora.  
Kako bi se uravnotežili ra čuni podsektora S.122 i S.125, iznos njihovih intermedijarnih potrošnji usluge koju je 
pružala središnja banka treba isti iznos uravnotežiti teku ćim transferom (razvrstanim pod D.759 „ostali razni 
teku ći ra čuni”) primljenim od središnje banke.HR 376 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 15.  
UGOVORI, NAJMOVI I LICENCE  
UVOD  
15.01. Ugovori su sporazumi o uvjetima pod kojima se kupcima pružaju roba, usluge i aktiva. Ugovorima koji pred ­
stavljaju jednostavnu prodaju robe, usluga ili aktive utvr đuje se vrijednost i vrijeme bilježenja transakcije, što je, u 
slu čaju robe, promjena vlasništva. Razlika izme đu vremena pla ćanja i vremena bilježenja odražava se na ulaze koji 
su bilježeni kao ra čuni ostalih potraživanja ili ostalih obveza u financijskom ra čunu.  
15.02. Najmovi, licence i dozvole su ugovori kojima se odre đuje klasifikacija pla ćanja i ekonomskog vlasništva nad 
sredstvima; neki ugovori čine zasebnu vrstu nefinancijske aktive.  
15.03. U ovom poglavlju, bilježenje razli čitih skupina složenih ugovora i njihovih temeljnih tokova i stanja opisuje se u 
sedam odjeljaka:  
(a) razlika izme đu operativnog  leasinga, leasinga  resursa i financijskog  leasinga ; 
(b) dozvole za korištenje prirodnih resursa;  
(c) dozvole za obavljanje odre đenih djelatnosti;  
(d) javno-privatno partnerstvo;  
(e) ugovori o koncesiji za usluge;  
(f) tržišni operativni  leasing ; 
(g) isklju čiva prava na budu ću robu i usluge.  
RAZLIKA IZME ĐU OPERATIVNOG  LEASINGA, LEASINGA  RESURSA I FINANCIJSKOG  LEASINGA  
15.04. Razlikuju se tri vrste  leasinga  nefinancijske aktive (vidjeti tablicu 15.1.):  
(a) operativni  leasing ; 
(b) leasing  resursa;  
(c) financijski  leasing . 
Svaka od tih vrsta  leasinga  vezana je za korištenje nefinancijske aktive:  
— u slu čaju operativnog  leasinga  i leasinga  resursa, ne dolazi do promjene ekonomskog vlasništva, ve ć zakonski 
vlasnik ostaje ekonomski vlasnik.  Leasing  resursa koristi se za prirodne resurse, poput zemlje i radiofrekvencij ­
skog spektra. Operativni  leasing  koristi se za svu ostalu nefinancijsku aktivu,  
— u slu čaju financijskog  leasinga,  dolazi do promjene ekonomskog vlasništva nad aktivom, a zakonski vlasnik ne 
smatra se ekonomskim vlasnikom. Financijski  leasing  može se primijeniti na svu nefinancijsku aktivu, uklju ­ 
čuju ći i prirodne resurse u nekim slu čajevima.  
15.05. Svaki subjekt poput roba ili usluga, prirodnog resursa, financijske aktive ili pasive ima zakonskog i ekonomskog 
vlasnika. Ekonomski vlasnik često je isto kao zakonski vlasnik. Ako to nije slu čaj, zakonski vlasnik predaje 
odgovornost za rizik u vezi s korištenjem subjekta u okviru ekonomske aktivnosti ekonomskom vlasniku, 
zajedno s povezanim koristima. Zakonski vlasnik zauzvrat od ekonomskog vlasnika prihva ća isplatu za drugi 
paket rizika i koristi.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 377
 
Tablica 15.1. — Bilježenje triju vrsta  leasinga  
Vrsta  leasinga  Metoda bilježenja za korisnika  
Operativni  leasing  (osim za prirodne resurse)  Korisnik nije ekonomski vlasnik nefinancijske aktive 
Najamnine se bilježe kao pla ćanje usluga, intermedi ­
jarna potrošnja ili izdaci za finalnu potrošnju op će 
države, ku ćanstava i neprofitnih ustanova koje služe 
ku ćanstvima  
Leasing  resursa (samo za prirodne resurse)  Korisnik nije ekonomski vlasnik prirodnog resursa. 
Isplate su najamnine (vlasni čki dohodak)  
Financijski  leasing  Korisnik je ekonomski vlasnik nefinancijske imovine 
kojeg zajmom financira davatelj  leasinga . Uplate su 
ve ćim dijelom povrat glavnice i pla ćanje kamata na 
kredit. 
Dio pla ćanja kamata može se bilježiti kao UFPIM kad je 
davatelj  leasinga  financijski posrednik. Ta se uplata klasi ­
ficira kao intermedijarna potrošnja ili izdatak za finalnu 
potrošnju op će države, ku ćanstava i neprofitnih usta ­
nova koje služe ku ćanstvima  
Tablica 15.2. — Bilježenje triju vrsta  leasinga  prema vrsti transakcije  
Vrsta transakcije  Vrsta uporabe i uklju čena aktiva  
Intermedijarna potrošnja  Operativni  leasing  proizvedene aktive, npr. strojeva i 
prava intelektualnog vlasništva 
UFPIM na financijskom  leasingu  
Potrošnja fiksnog kapitala  Samo za proizvedenu aktivu i samo za ekonomskog 
vlasnika  
Izdaci za finalnu potrošnju  Operativni  leasing  trajnih potroša čkih dobara 
Kupovina trajnih potroša čkih dobara (uklju čuju ći onu 
koja se financira financijskim  leasingom  ili kupoprodaju 
s obro čnom otplatom cijene) 
UFPIM na financijskom  leasingu  krajnjim potroša čima 
Kupovina nefinancijske aktive  
Investicije u fiksni kapital  Kupovina proizvedene aktive (uklju čuju ći onu koja se 
financira financijskim  leasingom ) 
Stjecanje prirodnih resursa  Kupovina prirodnih resursa, uklju čuju ći i pravo na kori ­ 
štenje do iscrpljivanja  
Stjecanje druge neproizvedene aktive  Kupovina prava na korištenje prirodnog resursa tijekom 
duljeg razdoblja, npr. ribarske kvote  
Uplate vlasni čkog dohotka  
Najamnine  Leasing  resursa, npr. uplata za korištenje prirodnog 
resursa  
Kamate  Financijski  leasing , tj. kupovina nefinancijske aktive koja 
se istodobno financira kreditom  
Financijske transakcije: krediti  Financijski  leasing , tj. kupovina nefinancijske aktive koja 
se istodobno financira kreditom  
15.06.  Definicija : ekonomski vlasnik subjekata poput roba i usluga, prirodnog resursa, financijske aktive ili pasive je 
institucionalna jedinica ovlaštena koristiti se pogodnostima u vezi s upotrebom tog subjekta u okviru neke 
gospodarske aktivnosti na temelju prihva ćanja s time povezanih rizika.  
15.07.  Definicija : zakonski vlasnik subjekata poput roba i usluga, prirodnog resursa, financijske aktive ili pasive je 
institucionalna jedinica koja ima zakonsko pravo i koja se pravno održivo može koristiti pogodnostima u vezi 
s tim subjektima.HR 378 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Operativni  leasing  
15.08.  Definicija : operativni  leasing  je leasing  u kojem je zakonski vlasnik ujedno i ekonomski vlasnik koji prihva ća 
operativne rizike i uživa gospodarske pogodnosti od aktive tako da napla ćuje njezino korištenje u okviru 
proizvodne aktivnosti.  
15.09. Jedan pokazatelj operativnog  leasinga  je odgovornost zakonskog vlasnika za popravke i održavanju aktive.  
15.10. Pod operativnim  leasingom  aktiva ostaje u bilanci stanja davatelja  leasinga . 
15.11. Uplate za proizvedenu aktivu u okviru operativnog  leasinga  nazivaju se najamninama i bilježe se kao uplate za 
uslugu (vidjeti tablicu 15.2.). Prirodu operativnog  leasinga  najjednostavnije je opisati u smislu povezanosti s 
opremom jer se operativni  leasing  često daje za vozila, dizalice, bušilice itd. Me đutim, operativnom  leasingu  
može podlijegati nefinancijska aktiva bilo koje vrste. Usluga koju pruža davatelj  leasinga  izlazi iz okvira samog 
osiguravanja aktive. Ona uklju čuje i druge elemente kao što su prakti čnost i sigurnost. U slu čaju opreme, davatelj  
leasinga  ili vlasnik opreme obi čno održava zalihu opreme u dobrom radnom stanju kako bi se mogla iznajmiti na 
zahtjev ili u kratkom roku. Davatelj  leasinga  obi čno mora biti stru čnjak za upravljanje tom opremom. To je važno 
kad je rije č o opremi vrlo kompliciranoj za korištenje, poput ra čunala, gdje davatelj  leasinga  nije nužno dovoljno 
stru čan ili opremljen za odgovaraju će servisiranje te opreme. Davatelj  leasinga  može odlu čiti i zamijeniti opremu u 
slu čaju ozbiljnog ili dugotrajnog kvara. Kad je rije č o zgradi, davatelj  leasinga  odgovoran je za strukturalnu 
cjelovitost zgrade i zamjenu u slu čaju ošte ćenja od prirodne katastrofe, i obi čno je odgovoran za osiguravanje 
odgovaraju ćeg rada dizala i sustava za grijanje i ventilaciju.  
15.12. Operativni  leasing  izvorno je razvijen kao odgovor na potrebe korisnika kojima je odre đena vrsta opreme 
potrebna tek u redovnim razmacima. Operativni  leasing  često se daje na kratka razdoblja, iako primatelj  leasinga  
može obnoviti  leasing  kad to razdoblje istekne i isti korisnik može koristiti isti komad opreme u više navrata. 
Me đutim, s obzirom na razvoj vrsta kompliciranih vrsta opreme, posebno u podru čju elektronike, servisiranje i 
pomo ćni objekti koje pruža davatelj  leasinga  važni su čimbenici koji mogu utjecati na korisnika da se odlu či za 
najam umjesto za kupovinu. Drugi čimbenici kojima se može uvjeriti korisnike da se odlu če za najam na duža 
razdoblja umjesto za kupovinu su posljedice za bilancu stanja, nov čani tijek ili poreznu obvezu poduze ća. 
Financijski  leasing  
15.13.  Definicija : financijski  leasing  je leasing  za koji vrijedi da je davatelj  leasinga  zakonski vlasnik aktive, a primatelj  
leasinga  ekonomski vlasnik, te potonji snosi operativne rizike i uživa gospodarske pogodnosti od aktive u okviru 
proizvodne aktivnosti. Davatelj  leasinga  zauzvrat prihva ća drugi paket rizika i koristi od primatelja  leasinga  u 
obliku otplate u vezi s najmom. Često je slu čaj da davatelj  leasinga , iako je zakonski vlasnik aktive, uop će ne 
preuzima fizi čku dostavu aktive ve ć pristaje da se ona dostavi izravno primatelju  leasinga . Jedan od pokazatelja 
financijskog  leasinga  je odgovornost ekonomskog vlasnika za sve potrebne popravke i održavanje aktive.  
15.14. U slu čaju financijskog  leasinga , prikazuje se da zakonski vlasnik primatelju  leasinga  izdaje najam kojim se primatelj  
leasinga  služi za stjecanje aktive. Nakon toga se aktiva prikazuje u bilanci stanja primatelja najma, a ne davatelja 
najma; odgovaraju ći se kredit prikazuje kao aktiva davatelja kredita i obveza primatelja kredita. Pla ćanja na temelju 
financijskog najma ne obra đuju se kao najamnine, ve ć kao pla ćanja kamate otplata glavnice pripisanog zajma. 
Ako je davatelj kredita financijski posrednik, dio pla ćanja tako đer se obra đuje kao naknada za uslugu (UFPIM)  
15.15. Priroda aktive koja je predmet financijskog  leasinga  često je znatno druga čija od one aktive koju u okviru svoje 
proizvodne aktivnosti koristi davatelj  leasinga , npr. putni čki avion koji je u zakonskom vlasništvu banke, ali se daje 
u najam zra čnom prijevozniku. Nema gospodarskog smisla ni bilježiti zrakoplov ili njegovu potrošnju fiksnog 
kapitala u ra čune banke, niti izostaviti te podatke s ra čuna zra čnog prijevoznika. Uz pomo ć financijskog  leasinga  
izbjegava se taj nepoželjan oblik bilježenja vlasništva nad zrakoplovom i pada vrijednosti tog zrakoplova, a 
zadržava se to čna neto vrijednost obiju stranaka tijekom trajanja  leasinga . 
15.16. Uobi čajeno je da je trajanje financijskog  leasinga  jednako trajanju gospodarskog vijeka aktive. Kada je to slu čaj, 
vrijednost pripisanog zajma odgovara trenuta čnoj vrijednosti uplata koje se trebaju uplatiti u okviru ugovora o  
leasingu . Ta vrijednost pokrit će trošak aktive i obi čno uklju čivati i pristojbu koju napla ćuje davatelj  leasinga , koja 
se obra čunava tijekom trajanja  leasinga . Redovne uplate davatelju  leasinga  mogu se knjižiti kao četiri komponente: 
pla ćanje kamate, otplate glavnice na imputirani kredit, naknada davatelja  leasinga , i UFPIM (ako je davatelj  leasinga  
financijski posrednik). Ako uvjetima ugovora nije odre đeno kako se utvr đuju prva tri elementa, otplata glavnice 
mora odgovarati padu vrijednosti imovine (potrošnji fiksnog kapitala), kamata koju treba platiti mora odgovarati 
povratu kapitala od te aktive, a naknada za usluge razlici izme đu ukupnog iznosa koji treba platiti i tih dvaju 
elemenata.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 379
 
15.17. Postoje slu čajevi financijskog  leasinga  gdje je trajanje  leasinga  kra će od gospodarskog vijeka imovine. U tom slu čaju, 
vrijednost pripisanog zajma ponovo pokriva trošak imovine i pristojbu koju napla ćuje davatelj  leasinga , kao i 
vrijednost naknada za usluge koje se trebaju naplatiti u okviru  leasinga . Uplate izvršene izravno davatelju  leasinga  
bilježe se kao pla ćanje kamate i otplate glavnice na imputirani kredit, naknade davatelja  leasinga , i za UFPIM (ako 
je davatelj  leasinga  financijski posrednik). One mogu uklju čivati i pretplate kojima se financira ponovna kupovina 
aktive na kraju trajanja  leasinga . Po isteku  leasinga , aktiva se može prebaciti na bilancu stanja primatelja  leasinga , 
ovisno o ugovornim dogovorima. Vrijednost preostalih nenamirenih iznosa u vezi sa kreditom bit će jednaka 
očekivanoj tržišnoj vrijednosti aktive na kraju trajanja  leasinga  kako je utvr đeno na po četku trajanja  leasinga . U 
tom trenutku, aktiva se može vratiti davatelju  leasinga , postoji opcija da primatelj  leasinga  pravno stekne tu 
imovinu, ili se može sastaviti novi ugovor o  leasingu . 
U okviru financijskog  leasinga  od primatelja  leasinga  zahtijeva se da snosi rizike i koristi povezane s korištenjem 
aktive. Stoga primatelj  leasinga  snosi sve vlasni čke dobitke i gubitke u vezi s o čekivanom vrijednosti aktive na 
kraju trajanja  leasinga . U tom slu čaju, kad na kraju trajanja  leasinga  primatelj  leasinga  zakonski stekne aktivu, tad se 
nov čane uplate bilježe kao otplate kredita, s obzirom na to da je aktiva ve ć na bilanci stanja primatelja  leasinga . 
Ako se aktiva vrati davatelju  leasinga , tada se transakcija koja predstavlja kupovinu aktive knjiži po trenuta čnoj 
tržišnoj vrijednosti aktive. Ste čeni prihodi koriste se kako bi se otplatio nenamireni iznos u vezi sa zajmom, a 
svaka razlika izme đu tih iznosa knjiži se kao kapitalni transfer. Uplate tijekom trajanja  leasinga  često će uklju čivati 
pretplatu stjecanja aktive, pa se transakcija odvija bez nov čane naknade jer je zajam u tom trenutku ve ć u 
potpunosti otpla ćen. 
Ako se dogovori novo trajanje  leasinga , tada treba analizirati novi ugovor i vidjeti radi li se o produženju 
financijskog  leasinga  ili operativnog  leasinga . 
15.18. Iako se financijski  leasing  obi čno daje na trajanje od nekoliko godina, trajanje  leasinga  ne utje če na to smatra li se  
leasing  operativnim ili financijskim. U nekim slu čajevima aktiva se daje u  leasing  na kratko razdoblje, npr. na jednu 
godinu, ali u ugovoru postoji uvjet da primatelj  leasinga  snosi svu odgovornost za aktivu, uklju čuju ći i održavanje i 
pokri će za izvanrednu štetu. Iako je trajanje  leasinga  kratko, i iako davatelj  leasinga  ne mora biti financijska 
institucija, ako primatelj  leasinga  prihva ća ve ćinu rizika i koristi povezanih s korištenjem aktive u proizvodnji,  
leasing  se knjiži kao financijski, a ne kao operativni. Me đutim, u praksi je teško odstupati od bilježenja u 
poslovnim knjigama, koje prati me đunarodne standarde poslovnog ra čunovodstva, prema kojima je financijski  
leasing  ograni čen na  leasing  kojim se pokriva ve ći dio gospodarskog vijeka aktive.  
15.19. Bilo koje društvo koje se specijalizira za financijski  leasing , čak i ako se smatra društvom za poslovanje nekretni ­
nama ili društvom za  leasing  zrakoplova, klasificira se kao financijski posrednik koji nudi kredite jedinicama 
kojima daje aktivu u  leasing . Ako davatelj  leasinga  nije financijski posrednik, uplate povezane s pripisanim 
kreditom dijele se na otplate glavnice i kamata; ako je davatelj  leasinga  financijsko društvo, uklju čuje se 
dodatna komponenta koja predstavlja naknadu za usluge (UFPIM).  
15.20. Kupoprodaja s obro čnom otplatom cijene je vrsta financijskog  leasinga.  
Definicija : dogovor o kupoprodaji s obro čnom otplatom cijene postoji kad se trajno dobro prodaje kupcu u 
zamjenu za dogovorena budu ća pla ćanja. Kupac tako odmah preuzima posjed nad dobrom, iako po zakonu ono 
ostaje u vlasništvu davatelja  leasinga  kao zalog/jamstvo dok primatelj  leasinga  ne izvrši sve dogovorene uplate.  
15.21. Kupoprodaja s obro čnom otplatom cijene je obi čno ograni čena na trajna potrošna dobra, a ve ćina kupaca je iz 
sektora ku ćanstava. Kreditori ugovora o kupoprodaji s obro čnom otplatom cijene su obi čno posebne institucio ­
nalne jedinice koje blisko sura đuju s prodavateljima trajnih dobara.  
15.22. U slu čaju kupoprodaje s obro čnom otplatom cijene, trajno dobro se knjiži kao da ga je kupac stekao na dan kad 
nad tom aktivom preuzme vlasništvo po tržišnoj cijeni koja bi se bila ostvarila u istovrsnoj transakciji. Kupac 
prima imputirani zajam iste vrijednosti. Uplate kupaca kreditoru bilježe se kao otplate glavnice i pla ćanje kamate, 
korištenjem iste metode koja se primjenjuje kod financijskog  leasinga . Proizvodna djelatnost koju obavljaju 
kreditori ugovora o kupoprodaji s obro čnom otplatom cijene je financijsko posredovanje. Kako oni obi čno ne 
napla ćuju svoje usluge izravno, njihov cjelokupni  output  je UFPIM, koji se izra čunava kao primljeni vlasni čki 
dohodak umanjen za plative kamate. Kao i kod obi čnog financijskog  leasinga , iznos plative kamate će možda biti 
teško primijetiti i stoga će se morati procijeniti.  
Leasing  resursa  
15.23.  Definicija : leasing  resursa je  leasing  u kojem vlasnik prirodnog resursa primatelju  leasinga  omogu ćuje korištenje tim 
resursom u zamjenu za uplatu koja se bilježi kao najamnina.HR 380 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
15.24. Kod  leasinga  resursa, resursna aktiva ostaje na bilanci stanja davatelja  leasinga , iako se njome koristi primatelj  
leasinga . Svaki pad vrijednosti prirodnog resursa bilježi se kao gospodarsko nestajanje neproizvedene aktive (pod 
K.21., „iscrpljivanje prirodnih resursa”). On se ne knjiži kao transakcija sli čna potrošnji fiksnog kapitala jer ne 
postoji fiksni kapital koji se troši. Obveze dugovane u okviru  leasinga  resursa, i jedino takve obveze, bilježe se kao 
najamnina.  
15.25. Uobi čajeni primjer aktive koja je predmet  leasinga  resursa je zemlja. Me đutim, korištenje drugih prirodnih resursa, 
npr. drva, ribe, vode, rudnih bogatstava i radiofrekvencijskog spektra bilježi se na sli čan na čin. 
Dozvole za korištenje prirodnog resursa  
15.26. Dozvole za korištenje prirodnog resursa može izdati vlada, ali ih mogu izdavati i privatni vlasnici, poput 
poljoprivrednika i poduze ća. 
15.27. Mogu se razlikovati tri na čina bilježenja kad je rije č o izdavanju dozvola za korištenje prirodnog resursa (vidjeti 
tablicu 15.3.):  
(a) vlasnik može produžiti ili uskratiti pravo na korištenje aktive ili izme đu dvaju trajanja  leasinga ; 
(b) vlasnik može dozvoliti da se resurs koristi na produženo vremensko razdoblje i to tako da tijekom tog 
razdoblja korisnik upravlja korištenjem resursa uz minimalnu intervenciju vlasnika;  
(c) vlasnik dopušta da se resurs koristi do iscrpljivanja.  
Prvi na čin knjiži se kao  leasing  resursa; to bi trebalo knjižiti kao najamninu.  
Drugi na čin može dovesti ne samo do bilježenja najamnine, nego i do stvaranja aktive za korisnika, druk čije od 
samog resursa, ali takve da su vrijednost resursa i vrijednost aktive kojom se omogu ćuje korištenje tog resursa 
povezane.  
Ova aktiva (kategorija AN.222) priznaje se samo ako se njezina vrijednost, tj. višak koristi za nositelja od 
vrijednosti izdavanja, može ostvariti prijenosom te aktive. Takve dozvole prvo se primje ćuju kroz ekonomsko 
pojavljivanje aktive (kategorija K.1, vidjeti to čku (g) stavka 6.06.). Ako se vrijednost aktive ne ostvari, kretat će se 
prema nuli prema kraju trajanja  leasinga . 
Tre ći na čin dovodi do prodaje (ili mogu će izvlaštenje) samog prirodnog resursa.  
Tablica 15.3. – Bilježenje triju razli čitih vrsta dozvola za korištenje prirodnih resursa  
Vrsta korištenja  Na čin bilježenja  
Dozvola za privremeno korištenje, mogu će i na duže 
razdoblje  Leasing  resursa Najamnina (vlasni čki dohodak)  
Korisni čko upravljanje tijekom produženog razdoblja, 
rizike i koristi snosi korisnik, dozvola se može prenijeti 
po ostvarivoj vrijednosti  Najamnina i stvaranje nove aktive za pravo na kori ­ 
štenje prirodnog resursa  
Korištenje do iscrpljivanja; trajno korištenje (sve rizike i 
koristi snosi korisnik)  Prodaja prirodnog resursa  
15.28. Kako bi se razlikovalo izme đu najamnine, stvaranja nove aktive i prodaje prirodnog resursa, glavni kriterij je 
prijenos rizika i koristi. Prirodni resurs smatra se prodanim ako su preneseni svi rizici i koristi. Smatra se da je 
stvorena nova aktiva ako je prijenos rizika i koristi doveo do zasebne prenosive dozvole s ostvarivom vrijednosti. 
Drugi kriteriji, poput predugovora o uplatama, inicijalnim uplatama, roku dozvole i obrade u poslovnim ra ču­
nima, mogu biti obmanjuju ći jer se u njima nužno ne odražava prijenos rizika i koristi.  
15.29. Prirodne resurse, poput zemlje i mineralnih resursa, mogu stjecati nerezidenti. Me đutim, prodaju prirodnih resursa 
ne treba bilježiti kao prodaju nerezidentnim jedinicama. U takvim slu čajevima stvara se uvjetno rezidentna jedinica 
koja nosi pravo na taj prirodni resurs; nerezidentna jedinica tad ima vlasništvo u temeljnom kapitalu uvjetno 
rezidentne jedinice. Sli čan na čin bilježenja primjenjuje se i u slu čajevima kad rezidenti steknu prirodne resurse u 
ostatku svijeta.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 381
 
15.30. Vladini prihodi od odre đene vrste prirodnih resursa (npr. prihodi od nafte i prirodnog plina) mogu se sastojati od 
niza razli čitih transakcija. Primjeri su:  
(a) najamnina u slu čaju leasinga  resursa;  
(b) raspolaganje neproizvedenom aktivom, npr. prodaja prirodnih resursa ili prodaja dozvola za crpljenje 
prirodnih resursa tijekom dužeg roka;  
(c) dividenda javnog društva koje crpi prirodne resurse;  
(d) porez na dohodak koji pla ćaju društva koja iskorištavaju prirodne resurse.  
Dozvole za obavljanje odre đenih djelatnosti  
15.31 Osim licenci i najmova za upotrebu aktive, može se dodijeliti dozvola za sudjelovanje u odre đenoj aktivnosti, 
posve neovisno od bilo kakvih aktiva uklju čenih u tu aktivnost. Dozvole ne ovise o kvalifikacijskim kriterijima 
(poput polaganja ispita kako biste dobili voza čku dozvolu) nego su osmišljene tako da ograni če broj pojedina čnih 
jedinica koje imaju pravo sudjelovanja u aktivnosti. Takve dozvole može izdati vlada ili privatne institucionalne 
jedinice te se ta dva slu čaja obra đuju na druga čiji na čin. 
Tablica 15.4 – Bilježenje uporabe i kupnje nefinancijske aktive po vrsti transakcije i tokova  
Vrsta transakcije  Vrsta upotrebe/kupnje i vrsta aktive i vrsta uplate  
Intermedijarna potrošnja  Operativni  leasing  proizvedene aktive, odnosno strojeva i prava intelektualnog 
vlasništva 
Redovite uplate društava za dostavu vode 
UFPIM povezan s osiguravanjem financijskog  leasinga . 
Potrošnja fiksnog kapitala  Samo za proizvedenu aktivu i samo za ekonomskog vlasnika  
Izdaci za finalnu potrošnju  Operativni  leasing  trajnih potroša čkih dobara 
Kupovina trajnih potroša čkih dobara uklju čuju ći slu čajeve kad se financira 
financijskim  leasingom  ili kupoprodajom s obro čnom otplatom cijene  
Kupovina nefinancijske aktive  
Investicije u fiksni kapital  Kupovina proizvedene aktive (uklju čuju ći onu koja se financira financijskim  
leasingom ) 
Stjecanje prirodnih resursa  Kupovina prirodnih resursa, uklju čuju ći pravo na korištenje do iscrpljivanja 
Kupovina prava na korištenje prirodnog resursa tijekom duljeg razdoblja, npr. 
ribarske kvote  
Stjecanje druge neproizvedene 
aktive  Prenosivi dogovori o vremenski ograni čenoj uporabi ( time-share ) 
Kupovina ugovora koji se mogu prenijeti na tre ću stranu 
Ugovori o budu ćoj proizvodnji, na primjer ugovori s nogometašima i piscima  
Uplate kao vlasni čki dohodak  Leasing  resursa, npr. uplata za kratkoro čno korištenje prirodnog resursa  
Najamnine  Redovite uplate za pravo crpljenja vode 
Financijski  leasing , tj. kupovina nefinancijske aktive koja se istodobno financira 
kreditom  
Prijenos dohotka  Dozvole koje je vlada izdala za obavljanje odre đenih djelatnosti ne ovise o 
kvalifikacijskim kriterijima ili koje se nerazmjerno napla ćuju u usporedbi s 
troškovima upravljanja programa dozvola 
Dozvole za emisije koje vlada izdaje za nadzor ukupne emisije  
Ostali porezi na proizvodnju  
Financijske transakcije: kredit  Financijski  leasing , tj. kupovina nefinancijske aktive koja se istodobno financira 
kreditom  
Ostale promjene obujma aktive  Iscrpljivanje prirodnih izvora od strane vlasnika 
Nezakonita sje ča drva, ribolov ili lov (nenadokna đena zapljena kultiviranih ili 
prirodnih resursa)  
Promjena cijene aktiva  Istek ugovora, licenci i dozvola bilježenih kao aktivaHR 382 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
15.32 Kad vlade, na primjer, izdavanjem dozvola ograni če broj automobila koji imaju pravo raditi kao taksiji ili ograni če 
broj kockarnica, time zapravo stvaraju monopolsku dobit operaterima s dozvolom te dio te dobiti uzimaju kao 
naknadu. Takve se naknade bilježe kao ostali porezi. To se na čelo primjenjuje na sve slu čajeve gdje vlada izdaje 
dozvole kako bi ograni čila broj jedinica koje posluju u odre đenom podru čju u kojem je ograni čenje utvr đeno 
proizvoljno i ne ovisi samo o kvalifikacijskim kriterijima.  
15.33 Ako dozvola vrijedi nekoliko godina, uplata se u na čelu bilježi prema obra čunskom principu ( accrual principle ) s 
ostalim knjiženjem potraživanja ili obveze za iznos naknade za dozvolu za budu će godine.  
15.34 Nositelj dozvole želi nabaviti takvu dozvolu jer vjeruje da će tako ste ći pravo ostvarivanja monopolske dobiti jer 
će njegov budu ći dohodak biti ve ći od uplata kojima stje če pravo na tu dobit. Korist za nositelja koja premašuje 
vrijednost koja nastaje za izdavatelja obra đuje se kao aktiva ako to nositelj dozvole može ostvariti prenošenjem te 
aktive. Vrsta aktive opisana je kao dozvola za obavljanje odre đenih djelatnosti (AN.223).  
15.35 Dozvola za obavljanje odre đenih djelatnosti kao aktiva se prvo pojavljuje u ra čunu ostalih promjena obujma 
aktive. Promjene vrijednosti, kako pove ćanja tako i smanjenja vrijednosti, bilježe se u ra čunu revalorizacije.  
15.36 Vrijednost dozvole kao aktive utvr đuje se po vrijednosti po kojoj se može prodati ili se, ako takav iznos nije 
dostupan, procjenjuje kao sadašnja vrijednost budu ćeg toka monopolske dobiti. Ako je dozvola preprodana, novi 
vlasnik preuzima pravo primiti povrat novca od vlade, u slu čaju poništenja dozvole, kao i pravo ostvariti 
monopolsku dobit.  
15.37 Dozvola koju je vlada izdala za obavljanje odre đenih djelatnosti obra đuje se kao aktiva samo ako su ispunjeni 
sljede ći uvjeti:  
(a) predmetna aktivnost ne koristi aktivu koja pripada vladi; ako je koristi, dozvola za korištenje obra đuje se kao 
operativni  leasing , financijski  leasing , leasing  resursa ili možda kao stjecanje aktive koja predstavlja dozvolu za 
korištenje aktive prema odluci nositelja dozvole tijekom duljeg razdoblja;  
(b) dozvola se ne izdaje na temelju kvalifikacijskog kriterija; takve se dozvole obra đuju kao porezi ili kao pla ćanje 
usluga;  
(c) broj dozvola ograni čen je i na taj na čin omogu ćava nositelju da ostvari monopolsku dobit kad obavlja 
predmetnu djelatnost;  
(d) nositelj dozvole mora mo ći prodati dozvolu tre ćoj strani.  
Ako bilo koji od uvjeta nije zadovoljen, uplate se obra đuju kao porezi ili kao pla ćanje usluga.  
15.38 Kad se radi o nevladinim jedinicama, puno je rje đe mogu će ograni čiti sudjelovanje u odre đenoj aktivnosti. Jedan je 
primjer kad je obvezno ili poželjno biti član strukovnog udruženja, pri čemu postoji strogo ograni čenje broja 
članova. Na primjer, vlasnik nekretnine ograni či broj jedinica koje posluju na njegovoj nekretnini, primjerice hotel 
dopušta da goste vozi samo jedna taksi služba. U takvim se slu čajevima dozvole obra đuju kao pla ćanje usluga. 
Uplata se u na čelu bilježi prema dospije ću kroz razdoblje u kojem dozvola vrijedi. U na čelu ne postoji razlog 
zašto se takve dozvole ne bi mogle obra đivati kao aktiva ako su bile utržive, iako to nije uobi čajeno.  
15.39 Dozvola za obavljanje odre đene djelatnosti koju je izdala nevladina jedinica obra đuje se kao aktiva samo ako su 
ispunjeni sljede ći uvjeti:  
(a) predmetna djelatnost ne koristi aktivu koja pripada izdavatelju dozvole; ako je koristi, dozvola za korištenje 
aktive obra đuje se kao operativni  leasing , financijski  leasing  ili leasing  resursa;  
(b) broj dozvola ograni čen je i omogu ćuje nositelju da ostvari monopolsku dobit pri obavljanju predmetne 
djelatnosti;  
(c) nositelj dozvole mora zakonski i prakti čno mo ći prodati dozvolu tre ćoj strani.  
Ako bilo koji od uvjeta nije ispunjen, uplate se bilježe kao pla ćanje za usluge.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 383
 
15.40 Vlade izdaju dozvole za emisije kako bi mogle nadzirati ukupnu emisiju. Takve dozvole ne uklju čuju korištenje 
prirodne aktive, s obzirom da vrijednost atmosfere nije utvr đena ona nije ekonomska aktiva, pa se naknade za 
dozvole razvrstavaju kao porez. Dozvolama se može trgovati i za njih će postojati aktivno tržište. Dozvole stoga 
predstavljaju aktivu i vrednovat će se po tržišnoj cijeni po kojoj se prodaju.  
Javno-privatna partnerstva (JPP)  
15.41 Javno-privatna partnerstva (JPP-i) dugoro čni su ugovori izme đu dvije jedinice, po kojima jedna jedinica nabavlja ili 
gradi aktivu ili skup aktiva, tijekom odre đenog razdoblja upravlja njom ili njima i onda tu aktivu ili skup aktiva 
predaje drugoj jedinici. Takvi se dogovori obi čno sklapaju izme đu privatnih poduze ća i vlade, no mogu će su i 
druge kombinacije, u kojem je javno društvo bilo koja strana ili u kojem je privatni NPU druga strana.  
Vlade se uklju čuju u PPP-e iz razli čite razloge, primjerice, zbog nade da će privatno upravljanje dovesti do 
učinkovitije proizvodnje što može dovesti do boljih izvora financiranja i želje da se smanji državni dug  
Tijekom ugovornog razdoblja ugovaratelj JPP-a ima zakonsko vlasništvo. Kada istekne ugovorno razdoblje, država 
ima i ekonomsko i zakonsko vlasništvo.  
U poglavlju 20. (ra čuni države) nalaze se podrobniji detalji o postupanju s PPP-ovima.  
Ugovori o koncesiji za usluge  
15.42 Ugovori o koncesiji za usluge omogu ćuju društvu isklju čivo pravo pružanja odre đenih usluga. Na primjer, u 
slu čaju koncesije za javnu uslugu, privatno društvo sklapa sporazum s državom o isklju čivom pravu da upravlja, 
održava i investira u javna poduze ća koja se bave komunalnim uslugama (poput sustava opskrbe vodom ili 
autoceste s naplatom cestarine) na odre đeni broj godina. Ugovori o koncesiji za usluge ne bilježe se kao aktive 
kad se ne mogu prenijeti ili njihovim prijenosom nije ostvarena nikakva vrijednost.  
Tržišni operativni  leasing  (AN.221)  
15.43 Tržišni operativni  leasing  pravo je vlasništva tre će strane povezano s nefinancijskom aktivom koja nije prirodni 
resurs. Nositelj bi  leasingom  trebao uživati gospodarske pogodnosti koje premašuju plative naknade, pri čemu bi 
nositelj te pogodnosti trebao mo ći ostvariti njihovim transferiranjem. Vrijednost  leasinga  pogodnost je za nositelja 
koja premašuje vrijednost koja nastaje za izdavatelja. Tržišni operativni  leasing  može uklju čivati razli čite vrste 
ugovora o najmu i o operativnom  leasingu . Na primjer, najmoprimac može stan dati u podzakup tre ćoj strani.  
Isklju čiva prava na budu ću robu i usluge (AN.224)  
15.44 Ugovori o budu ćoj proizvodnji tako đer mogu dovesti do nastanka aktiva povezanih s pravom vlasništva tre će 
strane. Vrijednost takvih ugovora pogodnost je za nositelja koja premašuje vrijednost koja nastaje za izdavatelja. 
Na primjer:  
(a) isklju čivo pravo da neka osoba radi za nekoga (npr. nogometaši) ili da netko objavi književna djela ili 
glazbena djela. Vrijednost takvih prava dobit je koja se može ostvariti prijenosom prava koja premašuje 
trošak poništavanja postoje ćeg ugovora,  
(b) dogovori o vremenski ograni čenoj uporabi ( time share ). Samo dio ugovora o vremenski ograni čenoj uporabi 
mora se smatrati stjecanjem aktive:  
(1) ako vlasnik ima odre đen prostor koji mu je dostupan na neograni čeno vrijeme, ako ispunjava uvjete da 
bude član upravnog odbora odre đenog projekta ili može prodati ili dodijeliti licencu po svojoj volji, onda 
je taj dogovor vjerojatno aktiva iste vrste kao i ku ća; 
(2) ako je vlasnik sklopio trajni ugovor o tome da će u odre đenom razdoblju na odre đeno vrijeme imati neki 
oblik smještaja, vjerojatno se radi o unaprijed pla ćenom  leasingu , odnosno o unaprijed pla ćenoj finalnoj 
potrošnji ku ćanstava;  
(3) taj unaprijed pla ćeni leasing  ponekad može biti dan u podzakup ili prodan za preostalo razdoblje  leasinga  
kao prenosiv operativni  leasing ; 
(4) sudionik  points-based  projekta može imati ra čun koji potražuje samo preko aktive.HR 384 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 16.  
OSIGURANJE  
UVOD  
16.01. Osiguranje je djelatnost kojom se institucionalne jedinice ili skupine jedinica štite od negativnih financijskih 
posljedica posebnih nesigurnih doga đaja. Može se razlikovati dvije vrste osiguranje: socijalno osiguranje i ostalo 
osiguranje.  
16.02. Socijalno osiguranje je sustav koji pokriva socijalne rizike i potrebe. Često je organizirano kolektivno za skupinu; 
sudjelovanje u programu je op ćenito obvezno ili ga poti ču tre će osobe. Socijalno osiguranje obuhva ća: sustave 
socijalne zaštite koje uvodi, nadzire i financira vlada; i sustave osiguranja preko zaposlenja koje poslodavac 
omogu ćuje ili upravlja njima u ime svojih zaposlenika. Socijalno osiguranje je opisano u poglavlju 17.  
16.03. Osiguranje koje nije socijalno osiguranje pokriva doga đaje kao što su smrt, preživljenje, požar, prirodne katastrofe, 
poplava, automobilske nezgode itd. Osiguranje za slu čaj smrti i preživljenja znano je kao životno osiguranje, a 
osiguranje od svih drugog doga đaja znano je kao neživotno osiguranje.  
16.04. Ovo se poglavlje odnosi na životno i neživotno osiguranje. Opisuje kako se djelatnosti osiguranja bilježe u 
ra čunima.  
16.05. Prava i obveze osiguranja utvr đeni su policom osiguranja. Polica je sporazum izme đu osiguravatelja i druge 
institucionalne jedinice koja se naziva ugovaratelj osiguranja. U skladu sa sporazumom, ugovaratelj osiguranja 
osiguravatelju pla ća premiju, a kada navedeni doga đaj nastupi, osiguravatelj ugovaratelju osiguranja ili imenovanoj 
osobi ispla ćuje potraživanje. Na taj se na čin ugovaratelj osiguranja štiti od odre đenih oblika rizika; dok je cilj 
osiguravatelja da objedinjavanjem rizika primi više od dobivenih premija nego što mora isplatiti s naslova štete.  
16.06. Polica osiguranja utvr đuje uloge uklju čenih stranaka, koje su sljede će: 
(a) osiguravatelj pruža pokri će; 
(b) ugovaratelj osiguranja odgovoran je za pla ćanje premija;  
(c) korisnik prima naknadu štete;  
(d) osigurana osoba ili predmet koji podliježe riziku.  
U praksi, ugovaratelj osiguranja, korisnik i osiguranik mogu biti ista osoba. U polici su navedene te uloge i za 
svaku je ulogu odre đena odgovaraju ća osoba.  
16.07. Naj češ ći oblik osiguranja naziva se izravno osiguranje, pri čemu se institucionalne jedinice osiguravaju kod 
osiguravatelja od financijskih posljedica posebnih rizika. Me đutim, izravni osiguravatelji mogu isto tako osigurati 
sebe osiguravaju ći dio izravno osiguranih rizika kod drugih osiguravatelja. To se naziva reosiguranje, a pružatelji 
tih usluga zovu se reosiguravatelji.  
Izravno osiguranje  
16.08. Postoje dvije vrste izravnog osiguranja: životno osiguranje i neživotno osiguranje.  
16.09.  Definicija : životno osiguranje je aktivnost u kojoj ugovaratelj osiguranja izvršava redovita pla ćanja osiguravatelju, a 
u zamjenu za to mu osiguravatelj jam či da će korisniku osigurati ugovoreni iznos ili rentu, na odre đeni datum ili 
ranije, ako osigurana osoba umre prije tog datuma. Policom životnog osiguranja mogu se dodijeliti naknade koje 
proizlaze iz niza rizika. Na primjer, polica životnog osiguranja za slu čaj starosti može dodijeliti naknadu nakon 
što osiguranik navrši 65 godina, a nakon smrti osiguranika može tu naknadu dodijeliti preživjelom bra čnom 
drugu do njegove smrti.  
16.10. Životno osiguranje tako đer obuhva ća dodatno osiguranje od tjelesne ozljede, uklju čuju ći nesposobnost za rad, 
osiguranje od smrti koja je posljedica nezgode te osiguranje od invaliditeta koji je posljedica nezgode ili bolesti.  
16.11. Neke vrste životnog osiguranja pružaju naknadu štete u slu čaju nastupa osiguranog slu čaja, npr. osiguranje koje je 
povezano s hipotekarnim kreditom i ispla ćuje naknadu za otplatu hipoteke ako primatelj dohotka umre prije 
dospije ća odgovaraju ćeg kredita. Ve ćina takvih vrsta osiguranja uz element pokri ća rizika ima i znatan element 
štednje. S obzirom na veliki element štednje, životno osiguranje smatra se oblikom štednje, a odgovaraju će 
transakcije bilježe se u financijskim ra čunima.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 385
 
16.12.  Definicija : neživotno osiguranje je aktivnost u kojoj ugovaratelj osiguranja izvršava redovita pla ćanja osiguravatelju, 
a u zamjenu za to mu osiguravatelj jam či da će korisniku osigurati ugovoreni iznos ako nastupi doga đaj koji nije 
smrt osobe. Primjeri takvih doga đaja su: nezgode, bolest, požar itd. Osiguranje od nezgode koje pokriva rizike 
povezane sa životom, u ve ćini je europskih zemalja razvrstano kao neživotno osiguranje.  
16.13. Polica životnog osiguranja koja pruža naknadu u slu čaju smrti u okviru odre đenog razdoblja, ali ni u kojim 
drugim okolnostima, koja se obi čno naziva osiguranje u slu čaju smrti, u nacionalnim ra čunima smatra se 
neživotnim osiguranjem jer se šteta ispla ćuje samo ako nastupi odre đena izvanredna okolnost i nikako druk čije. 
U praksi, zbog na čina na koji osiguravaju će ku će vode svoje ra čune, možda nije uvijek mogu će odvojiti osiguranje 
u slu čaju smrti od životnog osiguranja. U takvim okolnostima, osiguranje u slu čaju smrti može se obra đivati isto 
kao životno osiguranje.  
16.14. Životno i neživotno osiguranje uklju čuju raspršivanje rizika. Osiguravatelji obi čno od ugovaratelja osiguranja 
primaju male i redovite uplate premija, a kada nastupe slu čajevi pokriveni policom ispla ćuju ve će iznose podno ­
siteljima odštetnih zahtjeva. Kod neživotnog osiguranja, rizici su raspršeni na sve osobe koje su sklopile police 
osiguranja. Osiguravatelj odre đuju premije koje se napla ćuju za pružanje usluga osiguranja u odre đenoj godini 
prema iznosu šteta koje o čekuje da će isplatiti u istoj godini. Obi čno je broj podnositelja odštetnih zahtjeva puno 
manji od broja ugovaratelja osiguranja. Za pojedinog ugovaratelja neživotnog osiguranja ne postoji odnos izme đu 
upla ćenih premija i ispla ćenih šteta, čak ni dugoro čno, ali osiguravatelj svake godine utvr đuje takav odnos za 
svaku vrstu neživotnog osiguranja. Za životno osiguranje, odnos izme đu premija i šteta tijekom vremena važan je 
kako ugovarateljima osiguranja tako i osiguravateljima. Netko tko sklapa policu životnog osiguranja o čekuje da će 
naknade koje će primiti biti najmanje toliko visoke kao premije upla ćene do trenutka dospije ća naknade i jedan je 
od oblika štednje. Osiguravatelj mora prilikom odre đivanja odnosa izme đu razina premija i naknada združiti taj 
aspekt police s aktuarskim izra čunima osigurane populacije s obzirom na o čekivano trajanje života, uklju čuju ći 
rizik od nezgoda sa smrtnim posljedicama. Nadalje, u razdoblju izme đu primitka premija i isplate naknada, 
osiguravatelj zara đuje vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava vlasni čki dohodak dijela primljenih premija. 
Taj dohodak tako đer utje če na razine premija i naknada koje odre đuju osiguravatelji.  
16.15. Postoje zna čajne razlike izme đu životnog i neživotnog osiguranja koje vode do razli čitih vrsta stavki u ra čunima. 
Neživotno osiguranje sastoji se od preraspodjele izme đu svih ugovaratelja osiguranja i nekoliko podnositelja 
odštetnih zahtjeva u teku ćem razdoblju. Životno osiguranje uglavnom preraspodjeljuje premije upla ćene 
tijekom odre đenog razdoblja kao naknade koje se kasnije ispla ćuju istom ugovaratelju osiguranja.  
Reosiguranje  
16.16.  Definicija : osiguravatelj se može zaštititi od neo čekivano velikog broja šteta, ili iznimno velikih šteta, tako da s 
reosiguravateljem sklopi policu reosiguranja. Društva za reosiguranje koncentrirana su u ograni čenom broju 
financijskih centara te su zato reosiguravateljni tokovi u mnogo slu čajeva transakcije s inozemstvom. Reosigura ­
vatelji često sklapaju police reosiguranja s drugim reosiguravateljima kako bi dodatno raspršili rizik. Takvo se 
proširenom reosiguranje naziva retrocesija.  
16.17. Ograni čenje rizika tako đer se može posti ći tako da skupina osiguravatelja, koji se nazivaju preuzimatelji rizika, 
zajedno prihvate rizike povezane s jednom policom. Svaki pojedina čni osiguravatelj odgovoran je samo za svoj 
dio police, prima odgovaraju ći dio premije i pla ća isti dio u slu čaju isplate štete ili naknade. Policom upravlja ili 
vode ći upravitelj ili broker osiguranja. Londonski LLoyd primjer je tržišta osiguranja gdje su izravni i neizravni 
rizici raspršeni na veliki broj preuzimatelja rizika.  
16.18. Izravni osiguravatelj ima razli čite mogu ćnosti za organizaciju neizravnog pokri ća za rizike koje je osiguravatelj 
prihvatio. Razlikuju se sljede će vrste reosiguranja:  
(a) proporcionalno reosiguranje kod kojega ugovaratelj osiguranja reosiguravatelju ustupa dogovoreni postotak 
svih rizika, ili svih rizika konkretnog portfelja polica izravnog osiguranja. To zna či da izravni osiguravatelj 
prenosi odgovaraju ći postotak premija na reosiguravatelja koji potom podmiruje isti postotak šteta kada 
nastanu. U takvim se slu čajevima, svaka reosiguravateljna provizija koju reosiguravatelj isplati ugovaratelju 
osiguranja obra đuje kao smanjenje policiranih premija reosiguranja;  
(b) neproporcionalno reosiguranje poznato kao reosiguranje viška šteta, kod kojega reosiguravatelj snosi rizik 
samo onog dijela izravne štete koji premašuje ugovoreni prag. Ako izravnih šteta koji premašuju prag nema ili 
ih je malo, reosiguravatelj može dio svoje dobiti prenijeti na izravnog osiguravatelja. Podjela dobiti se u 
ra čunima obra đuje kao teku ći prijenos od reosiguravatelja izravnom osiguravatelju, sli čno kao isplata šteta.HR 386 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uklju čene jedinice  
16.19. Institucionalne jedinice uklju čene u izravno osiguranje i reosiguranje pretežno su osiguravatelji. Osiguranje kao 
sporednu djelatnost može obavljati druga vrsta poduze ća, ali obi čno pravni propisi koji ure đuju obavljanje 
djelatnosti osiguranja propisuju vo đenje posebnog niza ra čuna koji obuhva ćaju sve aspekte djelatnosti osiguranja 
te stoga postoji posebna institucionalna jedinica, razvrstana u podsektore osiguravaju ćih društava (S.128) ili 
mirovinskih fondova (S.129). Država može obavljati druge djelatnosti osiguranja, ali je isto tako vjerojatno da 
postoji posebna jedinica. Uzimaju ći u obzir da mogu biti uklju čeni i drugi sektori, u nastavku se pretpostavlja da 
sve osiguranje obavljaju rezidentni ili nerezidentni osiguravatelji.  
16.20. Jedinice koje se prvenstveno bave djelatnostima koje su blisko povezane s osiguranjem, ali koje same ne preu ­
zimaju rizik, su jedinice koje obavljaju pomo ćne djelatnosti osiguranja. Takve su jedinice razvrstane u podsektor 
pomo ćnih financijskih djelatnosti (S.126) i uklju čuju, na primjer, sljede će: 
(a) brokere osiguranja;  
(b) privatne neprofitne institucije koje služe osiguravaju ćim poduze ćima i mirovinskim fondovima;  
(c) jedinice čija je glavna djelatnost da rade kao nadzorna tijela osiguravaju ćih poduze ća i mirovinskih fondova, 
kao i tržišta osiguranja.  
OUTPUT IZRAVNOG OSIGURANJA  
16.21. Osiguravaju će društvo prihva ća premiju od klijenta i drži ju do podnošenja odštetnog zahtjeva ili isteka razdoblja 
osiguranja. U me đuvremenu, osiguravaju će društvo ulaže premiju, a vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih 
prava vlasni čki dohodak predstavlja dodatni izvoz financijskih sredstava za podmirivanje bilo kakvih dospjelih 
potraživanja. Osiguravaju će društvo odre đuje razinu premija tako da, nakon što se svoti premija pribroji vlasni čki 
dohodak pripisan iz mirovinskih prava vlasni čki dohodak koji je zara đen na njima i oduzme o čekivano potra ­ 
živanje, ostane marža koju osiguravaju će društvo može zadržati; ta marža predstavlja  output  osiguravaju ćeg 
društva.  Output  industrije osiguranja mjeri se tako da odražava politike osiguravatelja u vezi s odre đivanjem 
polica. U tu svrhu, potrebno je definirati četiri odvojene stavke. To su:  
(a) zara đene premije  
(b) dodaci na premiju;  
(c) nastale štete ili dospjele naknade;  
(d) tehni čke pri čuve osiguranja.  
Te se stavke obra đuju po redu, a zatim slijedi mjerenje  outputa  za izravno neživotno osiguranje, izravno životno 
osiguranje i reosiguranje.  
Zara đene premije  
16.22.  Definicija : zara đene premije su udio policiranih premija koje su zara đene tijekom ra čunovodstvenog razdoblja. 
Policirane premije obuhva ćaju razdoblje za koje je bila ugovorena polica osiguranja. Razlika izme đu policiranih 
premija i zara đenih premija su iznosi koji se izdvajaju i uklju čuju u pri čuve za prijenosne premije. Takvi se iznosi 
tretiraju kao aktiva ugovaratelja osiguranja. Koncept zara đene premije u ra čunovodstvu osiguranja u skladu je s 
na čelom bilježenja nastanka poslovnog doga đaja u nacionalnim ra čunima.  
16.23. Premija osiguranja je ili redovita premija koja se pla ća mjese čno ili godišnje, ili jednokratna premija koja je obi čno 
pla ća na po četku razdoblja osiguranja. Jednokratne premije su uobi čajene za osiguranje rizika povezanih s velikim 
doga đajima, poput izgradnje velikih zgrada ili opreme te s cestovnim, željezni čkim, pomorskim ili zra čnim 
prijevozom roba.  
16.24. Premije zara đene u predmetnoj godini imaju sljede ći oblik:  
policirane premije  
uve ćano za  pri čuve za nezara đene premije na po četku ra čunovodstvene godine  
umanjeno za  pri čuve za nezara đene premije na kraju ra čunovodstvene godine.  
Ili predstavljeno druk čije, imaju sljede ći oblik:  
policirane premije  
umanjeno za  promjenu (minus pove ćanje ili plus smanjenje) pri čuva za nezara đene premije.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 387
 
16.25. Pri čuve za nezara đene premije i druge pri čuve uklju čene su u tehni čke pri čuve neživotnog osiguranja (AF.61) i 
tehni čke pri čuve životnog osiguranja (AF.62). Tehni čke pri čuve osiguranja opisane su u stavcima 16.43. do 16.45.  
16.26. Ugovaratelji osiguranja često moraju platiti namjenski porez na pla ćanje premije osiguranja. Premije životnog 
osiguranja u mnogim su zemljama isklju čene iz tog poreza na osiguranje. Budu ći da osiguravatelji moraju taj 
porez prenijeti na državu, odgovaraju ći iznosi se ne bilježe u godišnjim financijskim izvještajima osiguravatelja. U 
bilancu stanja osiguravatelja može se pod trgova čki kredit knjižiti samo relativno mali iznos – preostali iznos za 
predmetnu godinu koji još treba prenijeti na državu. Pla ćanja poreza kao takva se ne bilježe u ra čunima 
osiguravatelja. Takav porez se u nacionalnim ra čunima tretira kao porez na proizvode. Pretpostavlja se da 
ugovaratelji osiguranja takve iznose upla ćuju izravno na ra čune poreznih vlasti.  
Dodaci na premiju  
16.27.  Definicija : dodaci na premiju su dohodak koji osiguravatelji zarade od ulaganja tehni čkih pri čuva osiguranja i 
predstavlja obveze prema ugovarateljima osiguranja.  
16.28. Posebno za životno osiguranje, ali u manjoj mjeri i za neživotno osiguranje, ukupan iznos dospjelih naknada ili 
nastalih potraživanja u odre đenom razdoblju često premašuje zara đene premije. Premije se obi čno pla ćaju redo ­
vito, često na po četku razdoblja osiguranja, dok štete nastaju kasnije, a u slu čaju životnog osiguranja naknade 
dospijevaju mnogo godina kasnije. U vremenu koje protekne od pla ćanja premije i isplate štete, predmetna svota 
stoji na raspolaganju osiguravatelju za ulaganje ili zaradu dohotka. Takvi se iznosi zovu tehni čke pri čuve osigura ­
nja. Dohodak koji je zara đen na pri čuvama omogu ćuje osiguravateljima da napla ćuju niže premije nego što bi u 
protivnom bio slu čaj. Prilikom mjerenja pružene usluge uzima se u obzir veli čina dohotka kao i relativna veli čina 
premija i šteta.  
16.29. Iako se u slu čaju neživotnog osiguranja premija može platiti na po četku razdoblja pokri ća, premije se zara đuju tek 
kontinuirano kako razdoblje odmi če. U bilo kojem trenutku prije kraja pokri ća osiguravatelj ima iznos koji duguje 
ugovaratelju osiguranja u vezi s uslugama i mogu ćim štetama koje treba isplatiti u budu ćnosti. To je oblik kredita 
koji ugovaratelj osiguranja daje osiguravatelju, opisan kao nezara đene premije. Sli čno, iako osiguratelj mora 
isplatiti štetu kada nastupi izvanredna okolnost odre đena u polici, ona se ne može isplatiti tek nakon odre đenog 
vremena, često zbog pregovora o dospjelim iznosima. To je još jedan oblik kredita, opisan kao pri čuve za štete.  
16.30. Sli čne pri čuve postoje za životno osiguranje, ali kod njih postoje još dva elementa pri čuva osiguranja, a to su 
aktuarske pri čuve za životno osiguranje i pri čuve za osiguranje sa sudjelovanjem u dobiti. One predstavljaju 
iznose odvojene za isplate naknada u budu ćnosti. Pri čuve se u na čelu ulažu u financijsku aktivu, a dohodak je u 
obliku dohotka od ulaganja. Mogu se koristiti za financiranje gospodarske djelatnosti poput nekretnina, stvaranje 
neto viška od poslovanja ili u posebnom poduze ću ili kao sporedna djelatnost.  
16.31. Sav vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava vlasni čki dohodak koji se pripisuje ugovarateljima osiguranja 
je u ra čunu primarne distribucije dohotka prikazan kao iznos koji se ispla ćuje ugovarateljima osiguranja. U slu čaju 
neživotnog osiguranja, isti se iznos potom vra ća osiguravatelju kao dodatak na premiju u ra čunu sekundarne 
distribucije dohotka. U slu čaju životnog osiguranja, premije i dodaci na premije prikazuju se u financijskom 
ra čunu.  
Prilago đene nastale štete ili dospjele naknade  
16.32.  Definicija : nastale štete ili dospjele naknade su financijske obveze osiguravatelja prema korisniku u vezi s rizicima 
koje doga đaj ostvari u predmetnom razdoblju kako je utvr đeno u polici.  
16.33. Koncept šteta nastalih s naslova neživotnog osiguranja i dospjelih naknada s naslova životnog osiguranja u skladu 
je s obra čunskim na čelom mjerenja u nacionalnim ra čunima.  
Prilago đene štete nastale s naslova neživotnog osiguranja  
16.34. Štete se mogu podijeliti na ispla ćene štete i nastale štete. Nastale štete odnose se na iznose koji dospijevaju s 
naslova osiguranih rizika koji se ostvare u predmetnoj godini. Nije važno je li ugovaratelj police prijavio odgo ­
varaju ći doga đaj. Dio šteta isplatit će se sljede će godine ili kasnije. S druge strane, štete koje su posljedica doga đaja 
koji su nastali u prošlim godinama ispla ćuju se u teku ćoj godini. Neispla ćeni dio nastalih šteta dodaje se u pri čuvu 
za štete.  
16.35. Štete s naslova neživotnog osiguranja u kalendarskoj godini imaju sljede ći oblik:  
ispla ćene štete  
umanjeno za  pri čuvu za štete na po četku ra čunovodstvene godine  
uve ćano za  pri čuvu za štete na kraju ra čunovodstvene godine.HR 388 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ili predstavljeno druk čije, imaju sljede ći oblik:  
ispla ćene štete  
uve ćano za  promjenu (plus pove ćanje ili minus smanjenje) pri čuva za štete.  
16.36. Svi troškovi u vezi sa štetama koje je preuzeo osiguravatelj, bilo vanjski ili unutarnji, nisu uklju čeni u nastale štete. 
Takvi troškovi mogu se sastojati od: troškova stjecanja, upravljanja policom, upravljanja ulaganjem i obrade šteta. 
Neke troškove možda nije mogu će posebno utvrditi u podacima iz ra čunovodstvenog izvora. Vanjski troškovi 
uklju čuju izdatke za radove koje je osiguravatelj naru čio kod druge jedinice pa su zato u ra čunima bilježeni kao 
intermedijarna potrošnja. Unutarnji troškovi uklju čuju izdatke za radove koje su obavili vlastiti zaposlenici 
osiguravatelja pa su zato u ra čunima bilježeni kao troškovi rada.  
16.37. U slu čaju katastrofa, nastale štete ne utje ču na vrijednost šteta. Štete zbog katastrofa bilježe se kao kapitalni 
transfer od osiguravatelja ugovaratelju osiguranja. Prednost takvog bilježenja je da se raspoloživi dohodak ugova ­
ratelja osiguranja ne pove ćava neo čekivano, što bi bio slu čaj da se štete bilježe druk čije (vidjeti stavke 16.92. i 
16.93.).  
16.38. Promjenljivost šteta ne utje če izravno niti na obujam niti na cijenu usluga osiguranja. Osiguravatelji odre đuju 
razinu premija na temelju vlastite procjene vjerojatnosti nastanka šteta. Zbog toga formula koja se koristi za 
izra čun outputa  koristi prilago đene nastale štete, odnosno procjenu koja je ispravljena za promjenljivost šteta.  
16.39. Procjena prilago đenih nastalih šteta može se dobiti statisti čki, pristupom o čekivanja koji se temelji na prethodnom 
iskustvu u vezi s razinom šteta. Me đutim, prilikom razmatranja povijesti pla ćenih šteta, mora se uzeti u obzir udio 
takvih šteta koji se podmiruju prema uvjetima police reosiguranja izravnog osiguravatelja. Na primjer, kada izravni 
osiguravatelj ima reosiguranje viška štete, znano kao neproporcionalno reosiguranje, odre đuje razinu premija na 
razinu premija koje pokrivaju štete do najve će štete pokrivene njegovom policom reosiguranja uve ćano za premiju 
reosiguranja koju mora platiti. Na temelju police proporcionalnog reosiguranja, odre đuje svoje premije za pokri će 
udjela šteta koje treba isplatiti uve ćano za premiju reosiguranja.  
16.40. Drugi na čin prilagodbe šteta nastalih zbog promjenljivost je korištenje ra čunovodstvenih podataka o promjeni 
vlastitih financijskih sredstava i drugih tehni čkih pri čuva. Pri čuve za izravnanje su iznosi koje osiguravatelji 
odvajaju u skladu sa zakonskim ili upravnim zahtjevima za pokri će neredovitih ili nepredvidivih velikih šteta u 
budu ćnosti. Takvi se iznosi uklju čuju u tehni čke pri čuve neživotnog osiguranja (AF.61).  
Dospjele naknade s naslova životnog osiguranja  
16.41. Dospjele naknade s naslova životnog osiguranja su iznosi koji se ispla ćuju po polici u predmetnom obra čunskom 
razdoblju. Kod životnog osiguranja nisu potrebne prilagodbe u slu čaju neo čekivanih promjenljivosti.  
16.42. Svi troškovi u vezi s naknadama ne uklju čuju se u dospjele naknade, ve ć se bilježe kao indermedijarna potrošnja i 
troškovi rada.  
Tehni čke pri čuve osiguranja  
16.43.  Definicija : tehni čke pri čuve osiguranja su iznosi koje je osiguravatelj odvojio. Pri čuve predstavljaju aktivu za 
ugovaratelje osiguranja, a pasivu za osiguravatelje. Tehni čke se pri čuve dijele na neživotno i životno osiguranje 
te anuitete.  
16.44. U skladu s Direktivom Vije ća 91/674/EEZ (  1 ), postoji sedam vrsta tehni čkih pri čuva. U svakom slu čaju u bilanci 
stanja se prikazuju iznos bruto reosiguranja, iznos ustupljen reosiguravateljima i neto iznos. Sedam kategorija su:  
(a) pri čuva za nezara đene premije — razlika izme đu policiranih premija i zara đenih premija. Ta pri čuva može, 
ovisno o nacionalnom zakonodavstvu, uklju čivati posebni element koji se odnosi na rizike koji nisu istekli;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 389  
( 1 ) Direktiva Vije ća 91/674/EEZ od 19. prosinca 1991. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima 
društava za osiguranje (SL L 374, 31.12.1991., str. 7).
 (b) pri čuve za životno osiguranje — takve pri čuve odražavaju sadašnju vrijednost o čekivanih budu ćih naknada 
(uklju čuju ći, bez ograni čavanja, prijavljene bonuse) umanjeno za vrijednost budu ćih premija. Nadzorna tijela 
mogu odrediti gornju granicu eskontne stope koja se koristi u izra čunu sadašnje vrijednosti;  
(c) pri čuve za štete — razlika izme đu nastalih i pla ćenih šteta. Jednaka je ukupnom procijenjenom krajnjem 
trošku poduzetnika za osiguranje za namiru svih šteta koji proizlaze iz prijavljenih ili neprijavljenih doga đaja 
koji su nastali do kraja financijske godine, umanjeno za iznose koji su ve ć pla ćeni u vezi s takvim štetama.  
(d) pri čuve za bonuse i popuste (osim ako nisu prikazane u kategoriji iz to čke (b)) — obuhva ćaju iznose 
namijenjene ugovarateljima osiguranja ili ugovornim korisnicima u obliku bonusa i popusta, u mjeri u 
kojoj takvi iznosi ve ć nisu bilježeni u korist ugovaratelja osiguranja ili ugovornih korisnika;  
(e) pri čuva za izravnanje obuhva ća iznose odvojene u skladu sa zakonskim ili upravnim zahtjevima za izravnanje 
oscilacija kvota štete u budu ćim godinama ili za pokri će posebnih rizika. Državna tijela mogu ne dozvoliti tu 
pri čuvu;  
(f) druge tehni čke pri čuve obuhva ćaju, izme đu ostalog, pri čuvu za rizike koji nisu istekli, ako nisu uklju čene u 
kategoriju iz to čke (a). Ta stavka može tako đer uklju čivati pri čuve za starost koje uzimaju u obzir u činak 
starenja na iznos šteta, npr. u slu čaju zdravstvenog osiguranja;  
(g) tehni čke pri čuve za police životnog osiguranja kod kojih rizik ulaganja snose ugovaratelji osiguranja. Ta stavka 
obuhva ća tehni čke pri čuve uspostavljene za pokri će obveza prema ugovarateljima osiguranja u kontekstu 
polica životnog osiguranja kod kojih se vrijednost povrata odre đuje upu ćivanjem na ulaganja za koja rizik 
snosi ugovaratelj osiguranja, ili upu ćivanjem na indeks, kao što je slu čaj s indeksiranim životnim osiguranjem. 
Ta stavka tako đer obuhva ća tehni čke pri čuve u vezi s osiguranjem zemljišta  
16.45. Prilikom promjena tehni čkih pri čuva osiguranja (F.61 i F.62) koje se koriste u izra čunima  outputa , ostvareni i 
neostvareni vlasni čki dobici i gubici nisu uklju čeni. 
Definiranje outputa osiguranja  
16.46. Osiguravatelji svojim klijentima pružaju uslugu osiguranja, ali svoje usluge ne napla ćuju izri čito. 
16.47. Osiguravatelj napla ćuje premije i pla ća štete ili naknade kada se dogodi osigurani slu čaj. Štete ili naknade 
nakna đuju korisniku financijske posljedice osiguranog doga đaja. 
16.48. Tehni čke pri čuve osiguranja su financijska sredstva koja osiguravatelji koriste za ulaganja i zara đivanje dohotka. 
Takva financijska sredstva i odgovaraju ći vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava (dodaci na premiju) su 
obveze prema korisnicima.  
16.49. Ovaj odjeljak opisuje informacije koje su potrebne za izra čun outputa  usluga izravnog osiguranja i reosiguranja.  
Neživotno osiguranje  
16.50.  Output  osiguravatelja je usluga koju pruža korisnicima.  
16.51. Ako se primjenjuje pristup o čekivanja, formula za izra čun outputa  je sljede ća: 
zara đene premije  
uve ćano za  dodatke na premiju  
umanjeno za  prilago đene nastale štete  
pri čemu se prilago đene nastale štete ispravljene zbog kolebanja šteta korištenjem povijesnih podataka ili ra ču­
novodstvenih podataka o promjenama pri čuve za izravnanja i vlastitih financijskih sredstava. Dodaci na premije 
manje su kolebljivi od šteta, stoga nisu potrebne nikakve prilagodbe zbog kolebanja. Prilikom procjenjivanja 
prilago đenih šteta, informacije se raš članjuju po proizvodima, na primjer osiguranje cestovnih vozila, osiguranje 
zgrada itd.  
Ako potrebni ra čunovodstveni podaci nisu raspoloživi, a povijesni statisti čki podaci nisu dostatni za primjerenu 
prosje čnu procjenu  outputa , output  neživotnog osiguranja može se procijeniti kao suma troškova (uklju čuju ći 
intermedijarne troškove, troškove rada i kapitala) uve ćano za dodatak za „uobi čajenu dobit”.HR 390 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Životno osiguranje  
16.52.  Output  izravnog životnog osiguranja izra čunava se posebno kao:  
zara đene premije  
uve ćano za  dodatke na premiju  
umanjeno za  dospjele naknade  
umanjeno za  pove ćanja (uve ćano za smanjenja) tehni čkih pri čuva i osiguranja sa sudjelovanjem u dobiti.  
16.53. Ako nisu raspoloživi odgovaraju ći podaci za izra čun životnog osiguranja prema toj formuli, treba koristiti pristup 
koji se temelji na sumi troškova, sli čno pristupu opisanom za neživotno osiguranje. Kao i u slu čaju neživotnog 
osiguranja, uklju čuje se dodatak za uobi čajenu dobit.  
16.54. Vlasni čki dobici i gubici ne smiju se uklju čiti u izra čun outputa . 
Reosiguranje  
16.55. Formula za izra čun outputa  reosiguranja analogna je onoj za izravno osiguranje. Me đutim, budu ći da je prven ­
stveni motiv reosiguranja ograni čavanje izloženosti izravnog osiguravatelja riziku, reosiguravatelj se u uobi ča­
jenom tijeku poslovanja bavi iznimno velikim štetama. Zbog tog razloga, i zato jer je tržište reosiguranja 
koncentrirano na nekoliko velikih poduze ća diljem svijeta, manje je vjerojatno da će se reosiguratelj suo čiti s 
neo čekivano velikom štetom nego je to slu čaj s izravnim osiguravateljem, posebno u slu čaju reosiguranja viška 
šteta.  
16.56.  Output  reosiguranja mjeri se na isti na čin kao i  output  izravnog neživotnog osiguranja. Me đutim, neka su pla ćanja 
specifi čna za reosiguranje. Takva pla ćanja su provizije izravnom osiguravatelju na temelju proporcionalnog 
reosiguranja i podjele dobiti u reosiguranju viška šteta. Nakon što se navedeno uzme u obzir,  output  reosiguranja 
ra čuna se kao:  
zara đene premije umanjeno za provizije koje treba platiti  
uve ćano za  dodatke na premiju  
umanjeno za  prilago đene nastale štete i podjela dobiti.  
TRANSAKCIJE POVEZANE S NEŽIVOTNIM OSIGURANJEM  
16.57. Ovaj odjeljak opisuje niz stavaka u kojima se bilježe utjecaji police neživotnog osiguranja. Police mogu sklapati 
poduze ća, ku ćanstva kao pojedinci i jedinice u inozemstvu. Me đutim, kada policu sklopi član ku ćanstva ta polica 
se smatra socijalnim osiguranjem, potrebne stavke su one opisane u poglavlju 17.  
Raspodjela outputa osiguranja me đu korisnicima  
16.58.  Output  neživotnih osiguravatelja opisan je u stavku 16.51. Vrijednost  outputa  osiguravatelja knjiži se kao uporaba 
kako slijedi:  
(a) intermedijarna potrošnja poduze ća, uklju čuju ći sljede će sektore: nefinancijska društva (S.11), financijska 
društva (S.12), op ća država (S.13), ku ćanstva kao poslodavci (S.141) i radnici za vlastiti ra čun (S.142) ili 
neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima (S.15);  
(b) izdaci za finalnu potrošnju ku ćanstava kao pojedinaca (S.143 i S.144); ili  
(c) izvoz nerezidentnim ugovarateljima osiguranja (S.2).  
16.59. Vrijednost  outputa  alocira se na korisnike prema vrsti osiguranja.  
16.60. Tako đer, vrijednost  outputa  alocira se ugovarateljima osiguranja kao uporaba razmjerno njihovim stvarnim premi ­
jama koje treba platiti.  
16.61. Alokacija  outputa  na intermedijarnu potrošnju raš članjuje se prema djelatnosti.  
Usluge osiguranja pružene prema sektoru inozemstva te iz sektora inozemstva  
16.62. Rezidentni osiguravatelji mogu pružati osigurateljno pokri će ku ćanstvima i poduze ćima u inozemstvu, a rezi ­
dentna ku ćanstva i poduze ća mogu kupovati pokri će od osiguravatelja u inozemstvu. Vlasni čki dohodak pripisan 
iz mirovinskih prava koje rezidentni osiguravatelji pripisuju ugovarateljima osiguranja uklju čuje dodjelu ugovara ­
teljima osiguranja u inozemstvu. Takvi nerezidentni ugovaratelji osiguranja potom tako đer pla ćaju dodatke na 
premiju rezidentnom osiguravatelju.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 391
 
16.63. Sli čno se tako đer primjenjuje na rezidentna poduze ća i ku ćanstva koja sklapaju police s nerezidentnim osigura ­
vateljima. Rezidentni ugovaratelji osiguranja primaju vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava iz inozem ­
stva i pla ćaju premije i dodatke u inozemstvo. Procjena veli čine tih tokova je teška, posebno ako ne postoji 
rezidentni osiguravatelj za usporedbu. U procjeni za nacionalno gospodarstvo mogu se koristiti podaci o protu ­
stavkama. Razina transakcija rezidenata mora biti poznata, a za procjenu potraživanja s naslova dohotka od 
ulaganja i obveza s naslova dodataka na premiju može se upotrijebiti omjer izme đu dodataka na premiju i 
stvarnih premija u gospodarstvu koje pruža usluge.  
Bilježenja  
16.64. U vezi s neživotnim osiguranjem koje nije dio socijalnog osiguranja bilježi se ukupno šest parova transakcija; dva 
para koja se odnose na mjerenje proizvodnje i potrošnje usluge osiguranja, tri para koja se odnose na raspodjelu i 
jedan na financijski ra čun. U izvanrednim okolnostima, može se bilježiti sedma transakcija koja se odnosi na 
raspodjelu i može se bilježiti u kapitalnom ra čunu. Vrijednost  outputa  djelatnosti, vlasni čki dohodak pripisan iz 
mirovinskih prava koji treba pripisati ugovarateljima osiguranja i vrijednost naknade za usluge ra čunaju se 
posebno za neživotno osiguranje na na čin opisan u nastavku.  
16.65. Transakcije proizvodnje i potrošnje su kako slijedi:  
(a) budu ći da sve takve djelatnosti rezidentnih institucionalnih jedinica obavljaju osiguravatelji,  output  (P.1) se 
knjiži na ra čunu proizvodnje osiguravatelja;  
(b) usluge može trošiti bilo koji sektor gospodarstva ili inozemstvo; vrijednost usluge pla ća se osiguravateljima. 
Pla ćanja poduze ća su intermedijarna potrošnja (P.2) bilježena na njihovom ra čunu proizvodnje. Osiguranje 
koje pla ćaju ku ćanstva kao pojedinci su izdaci za finalnu potrošnju (P.3) bilježeni u ra čunu uporabe dohotka. 
Pla ćanja sektora inozemstva bilježe se kao izvoz usluga (P.62) u vanjskom ra čunu roba i usluga.  
16.66. Transakcije raspodjele su vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava pripisan ugovarateljima osiguranja u 
vezi s neživotnim osiguranjem, neto premije neživotnog osiguranja i odštetni zahtjevi:  
(a) vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava tehni čkih pri čuva neživotnog osiguranja pripisuje se ugova ­
rateljima osiguranja (D.441). Stoga ga osiguravatelji bilježe kao obvezu, a svi sektori i inozemstvo kao 
potraživanje. Vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava dijeli se me đu ugovarateljima osiguranja 
razmjerno njihovim tehni čkim pri čuvama neživotnog osiguranja, ili razmjerno stvarnoj policiranoj premiji 
(obveza). Obveze i potraživanja bilježe se na ra čunu primarne raspodjele dohotka;  
(b) neto premije izravnog neživotnog osiguranja (D.711) su iznosi premija i dohotka od ulaganja koji se koriste 
za financiranje izdataka osiguravatelja. Takve se premije ra čunaju kao zara đene premije uve ćano za dodatke na 
premiju umanjeno za vrijednost  outputa  osiguravatelja. Te neto premije svi sektori gospodarstva ili inozemstva 
bilježe kao obvezu, a osiguravatelji kao potraživanje. Raspodjela neto premija me đu sektorima obavlja se 
prema raspodjeli  outputa ; 
(c) štete s naslova izravnog neživotnog osiguranja (D.721) su iznosi koje osiguravatelj mora platiti ugovaratelju 
osiguranja kada nastupi doga đaj. Štete svi sektori gospodarstva ili inozemstva bilježe kao potraživanje, a 
osiguravatelji kao obvezu. Neto premije i štete bilježe se u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka. Neke 
štete se pojavljuju zbog štete ili povreda koje ugovaratelj osiguranja uzrokuje imovini ili osobama tre ćih 
strana. U takvim slu čajevima, valjane štete se bilježe kao da ih izravno pla ćaju osiguravatelji ošte ćenoj stranci, 
a ne neizravno preko ugovaratelja osiguranja;  
(d) štete koje proizlaze iz gubitaka zbog katastrofe su ostali kapitalni transferi (D.99), a ne teku ći transferi, i 
bilježe se u kapitalnom ra čunu kao obveza osiguravatelja prema ugovarateljima osiguranja;  
(e) financijske bilance stanja bilježe tehni čke pri čuve neživotnog osiguranja (AF.61). Takve se pri čuve bilježe kao 
pasiva osiguravatelja i aktiva svih sektora i inozemstva. Pri čuve se sastoje od pretplata premija i pla ćenih šteta. 
Raš članjivanje ove kategorije nije potrebno, iako su za izra čun zara đenih premija i nastalih šteta potrebne obje 
sastavnice.  
16.67. Primjer ra čunovodstvenog bilježenja za takve tokove prikazan je u tablici 16.1.HR 392 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 393
 Tablica 16.1. — Neživotno osiguranje

 TRANSAKCIJE ŽIVOTNOG OSIGURANJA  
16.68. Ovaj odjeljak opisuje kako se bilježenje životnog osiguranja razlikuju od bilježenja neživotnog osiguranja. U 
slu čaju police životnog osiguranja naknade iz police obra đuju se kao promjene bogatstva bilježene u financijskom 
ra čunu. Ako se polica smatra socijalnim osiguranjem, naknade u obliku mirovina bilježe se kao dohodak u ra čunu 
sekundarne raspodjele dohotka. Razlog za razli čitu obradu je taj da se police koje nisu socijalno osiguranje 
sklapaju isklju čivo na inicijativu ugovaratelja osiguranja. Police koje se smatraju socijalnim osiguranjem odražavaju 
intervenciju tre će stranke, obi čno države ili poslodavca, koja ugovaratelja osiguranja poti če ili obvezuje da se 
pobrine za dohodak nakon umirovljenja. Socijalno osiguranje je opisano u poglavlju 17.  
16.69. Ugovaratelj police životnog osiguranja je pojedinac razvrstan u sektor ku ćanstava (S.143 ili S.144). Ako trgova čko 
društvo sklopi policu osiguranja za život zaposlenika, radi se o osiguranju za slu čaj smrti, a ne životnom 
osiguranju. Transakcije životnog osiguranja odvijaju se izme đu osiguravatelja (koji su razvrstani u podsektor 
osiguravaju ćih društava – S.128) i rezidentnih ku ćanstava kao pojedinaca (S.143 i S.144), osim ako se ne 
izvoze nerezidentnim ku ćanstvima (koji su razvrstani u sektor inozemstva – S.2). Vrijednost  outputa  životnog 
osiguranja uskla đena je s vrijednoš ću izdataka ku ćanstava za finalnu potrošnju i izvozom usluga, pri čemu se 
primjenjuje isti pristup kao i u slu čaju neživotnog osiguranja. Dohodak od osiguranja koji se pripisuje ugovarate ­
ljima osiguranja obra đuje se kao dodaci na premije. Me đutim, u slu čaju životnog osiguranja premije i štete ne 
prikazuju se odvojeno te se ne obra đuju kao teku ći transferi. Umjesto toga, oni su dio neto transakcija bilježenih u 
financijskom ra čunu, pri čemu uklju čenu financijsku imovinu čine životno osiguranje i rente.  
16.70. U ra čunima se bilježe četiri para transakcija; dva se para odnose na proizvodnju i potrošnju usluga osiguranja, 
jedan par prikazuje pripisivanje dohotka od ulaganja ugovarateljima osiguranja, a jedan par prikazuje promjenu 
životnog osiguranja i anuiteta:  
(a) output  (P.1) životnog osiguranja bilježi se na ra čun proizvodnje osiguravatelja;  
(b) vrijednost potrošenih usluga bilježi se kao izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju (P.3) u ra čun uporabe 
raspoloživog dohotka ili kao obveza inozemstva, koja se tretira kao izvoz usluga (P.62) nerezidentnim 
ku ćanstvima. Pla ćanja ku ćanstava nerezidentnim osiguravateljima su uvoz usluga (P.72);  
(c) vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava zara đen od ulaganja tehni čkih pri čuva životnog osiguranja 
pripisan vlasnicima polica osiguranja (D.441) knjiži se na ra čun primarne raspodjele dohotka. Bonusi prijav ­
ljeni u vezi s policama životnog osiguranja obra đuju se kao razdijeljeni me đu ugovarateljima osiguranja, čak i 
ako premašuju vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava koji je zaradila institucija koja prijavljuje 
bonus. Vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava osiguravatelji bilježe kao obvezu, a rezidentna ku ćan ­
stva ili nerezidentna ku ćanstva u inozemstvu kao potraživanje. Vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih 
prava dijeli se me đu ugovarateljima osiguranja razmjerno njihovim tehni čkim pri čuvama životnog osiguranja, 
ili, ako te informacije nisu raspoložive, razmjerno policiranoj premiji;  
(d) financijska bilanca stanja sadrži stavke za tehni čke pri čuve životnog osiguranja i rente (AF.62). Takve se 
pri čuve bilježe kao pasiva osiguravatelja i aktiva ku ćanstava i inozemstva. Ti iznosi odražavaju narav 
štednje koja je svojstvena za police životnog osiguranja. To uklju čuje pretplate premija i pla ćanje naknada. 
Raš članjivanje ove kategorije nije potrebno, iako su za izra čun zara đenih premija i dospjelih naknada potrebne 
obje sastavnice.  
16.71. Tehni čke pri čuve životnog osiguranja i rente odražavaju police koje na odre đeni dan daju jednokratni iznos. 
Jednokratni iznos može se iskoristiti za kupnju rente koja sama pretvara jednokratni iznos u stalna pla ćanja. 
Uvjetovana prava pojedina čnih ugovaratelja osiguranja — iznos koji se prima na dan dospije ća ili nakon dospije ća 
kao jednokratno pla ćanje ili renta — ne pribrajaju se vrijednosti obveza osiguravatelja. Razlika se dobiva iz 
uvjetovanosti i izra čuna sadašnje vrijednosti. Iznos koji treba izvijestiti u okviru životnog osiguranja i renti 
definiran je prema ra čunovodstvenim na čelima osiguravatelja.  
16.72. Primjer takvih tokova prikazan je u tablici 16.2.HR 394 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 395
 Tablica 16.2. — Životna osiguranja

 TRANSAKCIJE POVEZANE S REOSIGURANJEM  
16.73. Ra čuni reosiguravatelja vrlo su sli čni ra čunima izravnih osiguravatelja. Jedina je razlika da se transakcije izravnog 
osiguranja s ugovarateljima osiguranja koji sami nisu pružatelji osiguranja zamjenjuju transakcijama osiguranja 
izme đu reosiguravatelja i izravnih osiguravatelja.  
16.74. Transakcije osiguranja bilježe se bez odbitka reosiguranja. Premije se prvo pla ćaju izravnom osiguravatelju koji 
tada može platiti dio premije reosiguravatelju (cesija), koji potom može platiti manji iznos drugom reosigurava ­
telju i tako dalje (retrocesija). Isto se analogno primjenjuje na štete ili naknade. Bruto obrada u skladu je sa 
stajalištem izvornog ugovaratelja osiguranja. Ugovaratelj osiguranja obi čno ne zna da je izravni osiguravatelj bilo 
kakav iznos ustupio reosiguravatelju i, u slu čaju da reosiguratelj ode u ste čaj, izravni osiguravatelj ostaje odgo ­
voran za pla ćanje punog iznos šteta za ustupljene rizike.  
16.75.  Output  izravnog osiguranja izra čunava se bruto od reosiguranja. Drugi na čin izra čuna neto od reosiguranja 
prikazao bi dio premija ugovaratelja izravnog osiguranja pla ćenih izravnom osiguravatelju, a dio reosiguravatelju, 
ali taj na čin bilježenja, koji se naziva „neto bilježenje”, nije dopušten.  
Donji dijagram 1. prikazuje taj proces.  
Dijagram 1. — Tokovi izme đu ugovaratelja osiguranja, izravnih i neizravnih osiguravatelja
  
16.76. Dijagram 1. sažima sljede će tokove:  
1. ugovaratelj osiguranja pla ća premiju bez odbitka reosiguranja izravnom osiguravatelju (1.a), a reosiguravateljni 
dio bruto premije ustupa se reosiguravatelju (1.b);  
2. sli čno se bilježi pla ćanje štete, ali u suprotnom smjeru. Štetu pla ća reosiguravatelj izravnom osiguravatelju (2.b). 
Izravni osiguravatelj tom iznosu dodaje vlastitu štetu pla ćenu dalje ugovaratelju osiguranja (2.a);  
3. izravni osiguravatelj i reosiguravatelj su ulaganjem svojih tehni čkih pri čuva zaradili dohodak od imovine. 
Reosiguratelj prenosi dohodak od imovine izravnom osiguravatelju (3.b) koji potom dodaje taj iznos svom 
zara đenom dohotku od imovine i dalje ga raspodjeljuje ugovaratelju osiguranja (3.a).  
16.77. Svi bruto tokovi izme đu ugovaratelja osiguranja i izravnog osiguravatelja uklju čuju odgovaraju će iznose tokova 
izme đu izravnog osiguravatelja i reosiguravatelja; zbog toga su te strelice na dijagramu deblje.  
16.78. Kao u slu čaju izravnog osiguranja, na primjer nakon katastrofalne nesre će, dio šteta s naslova reosiguranja bilježe 
se kao kapitalni transferi, a ne kao teku ći transferi.  
16.79. Cijeli  output  reosiguravatelja je intermedijarna potrošnja izravnog osiguravatelja koji ima policu reosiguranja. Kao 
što je gore napomenuto, mnogo je polica reosiguranja sklopljeno izme đu osiguravateljima koji su rezidenti 
razli čitih gospodarstava. Tako vrijednost  outputa  u takvim slu čajevima predstavlja uvoz osiguravatelja koji 
sklapa policu reosiguranja te izvoz reosiguravatelja.  
16.80. Bilježenje tokova povezanih s reosiguranjem sli čno je bilježenju za neživotno osiguranje, osim što je ugovaratelj 
police reosiguranja uvijek još jedan osiguravatelj.  
16.81. Transakcije proizvodnje i potrošnje su kako slijedi:  
(a) output  (P.1) se bilježi na ra čunu proizvodnje reosiguravatelja. Usluge reosiguranja često pružaju nerezidentni 
reosiguravatelji i u tom se slu čaju bilježe kao uvoz usluga (P.72);HR 396 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) uslugu reosiguravatelja mogu trošiti samo izravni osiguravatelj ili neki drugi osiguravatelj. Ako je ugovaratelj 
osiguranja rezident, uporaba usluge reosiguranja bilježi se kao intermedijarna potrošnja (P.2) jedinice ugova ­
ratelja osiguranja. Ako ugovaratelj osiguranja nije rezident, uporaba se bilježi kao izvoz usluga (P.62).  
16.82. Transakcije raspodjele obuhva ćaju vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava vlasni čki dohodak pripisan 
ugovarateljima osiguranja u vezi s reosiguranjem, neto premije reosiguranja i štete s naslova reosiguranja:  
(a) dohodak od reosiguranja (D.441) koji su reosiguravatelji zaradili ulaganjem tehni čkih pri čuva reosiguranja 
pla ća se ugovarateljima osiguranja koji mogu biti izravni osiguravatelji ili reosiguravatelji. Reosiguravatelji i 
izravni osiguravatelji mogu biti rezidenti i nerezidenti;  
(b) neto premije neživotnog reosiguranja (D.712) su obveze ugovaratelja osiguranja, a potraživanja reosiguravate ­
lja. Bilo koja jedinica koja mora izvršiti pla ćanje ili ga primiti može biti nerezident;  
(c) štete s naslova životnog reosiguranja (D.722) obveze su reosiguravatelja i potraživanja ugovaratelja osiguranja, 
neovisno jesu li rezidenti ili nerezidenti. Neto premije i štete bilježe se u ra čun sekundarne raspodjele dohotka;  
(d) financijska bilanca stanja prikazuje stavke koje odražavaju tehni čke pri čuve reosiguranja (pod AF.61, „tehni čke 
rezerve neživotnog osiguranja”). Takve pri čuve reosiguravatelji bilježe kao pasivu, a ugovaratelji osiguranja kao 
aktivu. Takvi ugovaratelji osiguranja mogu biti izravni osiguravatelji ili reosiguravatelji.  
16.83. provizije koje reosiguravatelji pla ćaju osiguravatelju kao ugovaratelju reosiguranja obra đuju se kao smanjenja 
premija koje treba platiti reosiguravateljima. Podjela dobiti koju reosiguravatelj treba platiti izravnom osigurava ­
telju knjiži se kao teku ći prijenos. Iako se bilježe razli čito, provizije koje treba platiti i podjela dobiti smanjuju  
output  reosiguravatelja.  
16.84. Ako se štete s naslova izravnog osiguranja obra đuju kao kapitalni transfer, a ne teku ći transfer, štete s naslova 
reosiguranja za isti doga đaj tako đer se obra đuju kao ostali kapitalni transferi (D.99).  
TRANSAKCIJE POVEZANE S POMO ĆNIM DJELATNOSTIMA OSIGURANJA  
16.85.  Output  pomo ćnih usluga osiguranja vrednuje se na temelju zara čunatih naknada ili provizija. U slu čaju neprofitnih 
institucija koje posluju kao poslovna udruženja za osiguravaju ća društva i mirovinske fondove, njihov se  output  
vrednuje prema iznosima članarina koje pla ćaju članovi udruženja. Taj se  output  koristi kao intermedijarna potro ­ 
šnja članova udruženja.  
RENTE  
16.86. Najjednostavniji primjer police životnog osiguranja je kada ugovaratelj osiguranja osiguravatelju tijekom odre ­ 
đenog vremena redovito pla ća u zamjenu za jednokratnu isplatu koju će u odre đenom trenutku u budu ćnosti 
primiti kao štetu. Kod najjednostavnijeg oblika rente, primatelj rente, koji je jednak ugovaratelju osiguranja, pla ća 
jednokratni iznos osiguravatelju, a zauzvrat prima niz pla ćanja bilo tijekom odre đenog razdoblja ili do kraja svog 
života, ili do kraja života primatelja rente i imenovane druge osobe.  
16.87. Rente organiziraju osiguravatelji i predstavljaju sredstvo upravljanja rizikom. Primatelj rente izbjegava rizik tako 
što pristaje u zamjenu za jednokratno pla ćanje primati poznati niz pla ćanja, poznat apsolutno ili prema formuli, 
kao što je indeksiranje. Osiguratelj preuzima rizik da će ulaganjem jednokratnog pla ćanja zaraditi više nego što će 
primatelju rente isplatiti u nizu pla ćanja. Prilikom odre đivanja niza pla ćanja uzima se u obzir o čekivano trajanje 
života.  
16.88. Kada renta po čne, dolazi do transfera financijskih sredstava sa ku ćanstva na osiguravatelja. Me đutim, u mnogo 
slu čajeva to može jednostavno biti trenuta čna „promjena” jednokratnog iznosa koji treba platiti taj ili drugi 
osiguravatelj od dospije ća obi čne police životnog osiguranja u rentu. U takvom slu čaju nema potrebe za bilježe ­
njem pla ćanja jednokratnog iznosa i stjecanja rente; jednostavno će do ći do promjene pri čuva životnog osiguranja 
u pri čuve renti u podsektoru osiguravatelja i mirovinskog fonda. Ako se renta kupi neovisno o dospije ću police 
životnog osiguranja, to se knjiži kao par financijskih transakcija izme đu ku ćanstva i osiguravatelja. Ku ćanstvo 
izvršava pla ćanje osiguravatelju, a zauzvrat prima imovinu koja proizlazi iz uvjeta rente. Osiguravatelj prima 
financijsku imovinu od ku ćanstva i preuzima obvezu prema ku ćanstvu.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 397
 
16.89. Rente prestaju smr ću i tada se bilo kakve preostale pri čuve za tog primatelja rente prenose na osiguravatelja. 
Me đutim, pod pretpostavkom da je osiguravatelj to čno previdio o čekivano trajanje života za skupinu primatelja 
rente kao cjelinu, prosje čna financijska sredstva preostala nakon smrti bit će nula. Ako se o čekivano trajanje života 
promijeni, moraju se izvršiti revizije pri čuva. Za rente koje se ispla ćuju, produljenje o čekivanog trajanja života 
smanjit će iznos koji je raspoloživ osiguravatelju kao naknada za uslugu, zbog čega ona može biti negativna. U 
takvom slu čaju, osiguravatelj će morati povu ći vlastita financijska sredstva i nadati se da će ih u budu ćnosti 
nadoknaditi višim naknadama za uslugu za nove rente.  
KNJIŽENJE BILJEŽENJE ŠTETA S NASLOVA NEŽIVOTNOG OSIGURANJA  
Obrada prilago đenih šteta  
16.90. Nastale štete u na čelu se bilježe kada nastupi povezani doga đaj. To se na čelo primjenjuje čak i ako se, u slu čaju 
spornih šteta, namira može dogoditi godinama poslije predmetnog doga đaja. Iznimka su slu čajevi kada se 
mogu ćnost za podnošenje odštetnog zahtjeva prizna tek dugo nakon što se doga đaj dogodio. Na primjer, ako 
je važan niz šteta priznat tek nakon što je izloženost azbestu utvr đeno kao uzrok teške bolesti te je ocijenjeno kao 
temelj za odštetne zahtjeve iz police osiguranja valjane u trenutku izloženosti. U takvim se slu čajevima šteta bilježi 
u trenutku kada osiguravaju će društvo prihvati obvezu. To ne mora biti u isto vrijeme kada se postigne suglasje o 
veli čini štete ili kada se šteta isplati.  
16.91. S obzirom da formula za  output  koristi prilago đene štete, a ne stvarne štete, neto premije i štete bit će u 
odre đenom razdoblju jednake samo kada su stvarne štete iste vrijednosti kao i o čekivane štete. Me đutim, one 
bi trebale biti približno jednake tijekom godina, isklju čuju ći godinu u kojoj je nesre ća bilježena.  
Obrada katastrofalnih gubitaka  
16.92. Štete se bilježe kao teku ći transferi koje osiguravatelj pla ća ugovaratelju police. Postoji jedan slu čaj kada se štete 
bilježe kao ostali kapitalni transferi (D.99), a ne kao teku ći transferi, a to je neposredno nakon velike katastrofe. 
Kriteriji za takvu obradu u činaka nesre će moraju se odrediti prema okolnostima u državi, a mogu uklju čivati broj 
pogo đenih ugovaratelja osiguranja i iznos nanesene štete. Objašnjenje za bilježenje šteta kao kapitalnog transfera u 
ovom slu čaju je to da će se mnogo šteta odnositi na uništenje ili veliku štetu imovine kao što su stanovi, zgrade i 
objekti.  
16.93. Nakon katastrofe, ukupna vrijednost šteta koje premašuju premije bilježi se kao kapitalni transferni od osiguranja 
ugovaratelju osiguranja. Informacije o razini šteta koje treba isplatiti prema policama osiguranja dobivaju se od 
djelatnosti osiguranja. Ako djelatnost osiguranja ne može dostaviti te informacije, razina šteta povezanih s kata ­
strofom može se procijeniti tako da se uzme razlika izme đu prilago đenih šteta i stvarnih šteta u razdoblju 
katastrofe.HR 398 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 17.  
SOCIJALNO OSIGURANJE, UKLJU ČUJU ĆI MIROVINE  
UVOD  
17.01.  Definicija : programi socijalnog osiguranja su sustavi u kojima tre ća osoba obvezuje ili poti če sudionike da 
zaklju če osiguranje od odre đenih socijalnih rizika ili okolnosti koje bi mogle negativno utjecati na njihovu 
dobrobit ili dobrobit njihovih uzdržavanika. U takvim programima, zaposlenici, ili drugi pojedinci, ili poslodavci 
u korist svojih zaposlenika, upla ćuju socijalne doprinose kako bi osigurali, u teku ćem ili kasnijim razdobljima, 
pravo na naknade socijalnog osiguranja za zaposlenike ili druge uplatitelje doprinosa, njihove uzdržavanike ili 
njihove nasljednike. Doprinose programima socijalnog osiguranja tako đer mogu upla ćivati samozaposlene ili 
nezaposlene osobe ili se doprinosi mogu upla ćivati u njihovo ime.  
17.02. Postoje dvije vrste programa socijalnog osiguranja:  
(a) prvu čine programi socijalne sigurnosti koji pokrivaju cijelu zajednicu ili velike dijelove zajednice, a uvode ih, 
nadziru i financiraju državne jedinice. Mirovine koje se ispla ćuju u okviru takvih programa mogu ili ne 
moraju biti povezane s visinom pla će korisnika ili povijesti zaposlenja. Nemirovinske naknade rje đe su 
povezane s visinom pla će; 
(b) drugu vrstu čine drugi programi povezani sa zaposlenjem. Takvi programi proizlaze iz odnosa izme đu 
poslodavca i zaposlenika u osiguravanju mirovine i eventualnih drugih prava koja su dio uvjeta zaposlenja 
i gdje odgovornost za osiguravanje naknada nije prenesena na op ću državu na temelju odredaba o socijalnoj 
sigurnosti.  
17.03. Podru čje primjene programa socijalnog osiguranja razlikuje se od zemlje do zemlje, a i od programa do 
programa u istoj zemlji. Primjeri takvih programa su sljede ći: 
(a) op ća država obvezuje sve zaposlenike da sudjeluju u programu socijalne sigurnosti;  
(b) poslodavci uvjetuju zaposlenje time da zaposlenici sudjeluju u programu osiguranja koji odredi poslodavac;  
(c) poslodavac poti če zaposlenike da se pridruže programu tako da pla ća doprinose u ime zaposlenika;  
(d) sindikati dogovaraju povoljno osigurateljno pokri će koje je dostupno samo članovima sindikata; ili  
(e) programi koji nisu programi socijalne sigurnosti mogu se dogovoriti s osiguravaju ćim društvom kao grupna 
polica ili niz polica, ili tim programima može upravljati osiguravaju će društvo za naknadu. Programima 
tako đer može upravljati izravno poslodavac u svoje ime ili poslodavci u ime svojih zaposlenika i njihovih 
uzdržavanika ili drugi u ime odre đene skupine.  
Tablica 17.1 — Programi socijalnog osiguranja  
Vrsta osiguranja  Zna čajke  Oblik organizacije  Sektor/Podsektor  
Socijalno osiguranje  Op ća država obvezuje 
sudionike da se osiguraju 
od odre đenih socijalnih 
rizika  Organizira ih op ća 
država preko fondova 
socijalne sigurnosti  Fondovi socijalnog osigu ­
ranja (S.1314)  
Programi socijalnog osigu ­
ranja povezani sa zaposle ­
njem koji nisu programi 
socijalnog osiguranja  Poslodavci mogu uvjeto ­
vati zaposlenje time da se 
zaposlenici osiguraju od 
odre đenih socijalnih 
rizika  Organiziraju ih poslo ­
davci u ime svojih zapo ­
slenika i njihovih 
uzdržavanika ili drugi u 
ime odre đene skupine  Sektor ili podsektor poslo ­
davca, osiguravaju ćih 
društava i mirovinskih 
fondova ili neprofitnih 
ustanova koje služe 
ku ćanstvima  
Programi socijalnog osiguranja, socijalna pomo ć i individualne police osiguranja  
17.04. Socijalna pomo ć nije dio socijalnog osiguranja. Naknade socijalne pomo ći ispla ćuju se neovisno o sudjelovanju u 
programu socijalnog osiguranja, tj. bez pla ćanja odgovaraju ćih doprinosa u program socijalnog osiguranja.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 399
 
17.05. Socijalna pomo ć razlikuje se od socijalnog osiguranja po pravu na primanje naknada socijalne pomo ći od op će 
države i ne ovisi o odluci o sudjelovanju koja se dokazuje pla ćanjem doprinosa. Obi čno svi članovi rezidentnih 
ku ćanstava imaju pravo podnijeti zahtjev za socijalnu pomo ć, ali uvjeti pod kojima se ta pomo ć odobrava često 
su ograni čavaju ći. Često se u vezi s prepoznatim potrebama ku ćanstva obavlja procjena raspoloživog dohotka, 
uklju čuju ći naknade socijalnog osiguranja. Samo ona ku ćanstva koja su ispod zadanog praga mogu imati pravo 
na tu vrstu socijalne pomo ći. 
17.06. Individualne police osiguranja smatraju se programima socijalnog osiguranja ako pokrivaju socijalne rizike i 
potrebe, kao što su bolest i starost. Kako bi se individualna polica obra đivala kao dio programa socijalnog 
osiguranja, mogu ćnosti ili okolnosti od kojih su sudionici osigurani moraju odgovarati rizicima ili potrebama 
navedenim u stavku 4.84.; osim toga, mora biti ispunjen jedan ili više sljede ćih uvjeta:  
(a) sudjelovanje u programu obvezno je bilo prema zakonu ili prema uvjetima zaposlenja zaposlenika ili skupine 
zaposlenika;  
(b) program je kolektivan i djeluje u korist odre đene skupine radnika, neovisno o tome radi li se o zaposleni ­
cima, samozaposlenima ili nezaposlenima, pri čemu je sudjelovanje ograni čeno na članove te skupine;  
(c) poslodavac pla ća doprinos (stvarni ili pripisani) u program u ime zaposlenika, neovisno o tome pla ća li 
doprinose i sam zaposlenik.  
17.07. Odštetni zahtjevi s naslova polica sklopljenih isklju čivo u svrhu dobivanja popusta, čak i one police koje 
proizlaze iz kolektivnog ugovora, isklju čeni su iz socijalnog osiguranja. Takve se individualne police osiguranja 
bilježe kao životno i neživotno osiguranje. Odštetni zahtjevi s naslova polica sklopljenih isklju čivo na inicijativu 
osiguranika, neovisno o njegovom poslodavcu ili državi, tako đer su isklju čene iz socijalnog osiguranja.  
Socijalne naknade  
17.08. Socijalne naknade postaju plative kada nastupe odre đeni doga đaji ili postoje odre đeni uvjeti koji bi mogli 
negativno utjecati na dobrobit doti čnih ku ćanstava, bilo zbog uvo đenja dodatnih zahtjeva u vezi s njihovim 
sredstvima ili smanjenja njihovih dohodaka. Socijalne naknade se osiguravaju u novcu ili u naturi. Postoji niz 
okolnosti u kojima se pla ćaju socijalne naknade:  
(a) korisnici ili njihovi uzdržavanici trebaju zdravstveno, stomatološko ili drugo lije čenje, ili bolni čku skrb, skrb 
u lje čilištu ili dugotrajnu skrb zbog bolesti, ozljeda, maj činstva, kroni čnog invaliditeta, starosti itd. Socijalne 
naknade mogu se osiguravati u naturi u obliku lije čenja ili skrbi bez naknade ili po cijenama koje nisu 
ekonomski zna čajne, ili nadokna đivanjem izdataka ku ćanstava. Socijalne naknade u novcu mogu se tako đer 
ispla ćivati korisnicima kojima je potrebna zdravstvena skrb;  
(b) korisnici moraju uzdržavati razne uzdržavanike: bra čne drugove, djecu, starije ro đake, osobe s invaliditetom 
itd. Socijalne naknade obi čno se ispla ćuju u novcu u obliku redovitih dodataka za uzdržavanike ili obiteljskih 
dodataka;  
(c) korisnici su zbog nemogu ćnosti rada puno radno vrijeme ili rad uop će suo čeni sa smanjenjem dohotka. 
Socijalne naknade obi čno se pla ćaju redovito, u novcu, i sve dok traje takvo stanje. U nekim se slu čajevima 
može osigurati jednokratni iznos kao dodatak ili umjesto redovitih pla ćanja. Primjeri zašto ljudi ne mogu 
raditi su kako slijedi:  
(1) dobrovoljno ili obvezno umirovljenje;  
(2) nedobrovoljna nezaposlenost, uklju čuju ći privremeni otkaz i rad sa skra ćenim radnim vremenom;  
(3) bolest, ozljeda, ro đenje djeteta itd. spre čavaju osobu da radi ili da radi puno radno vrijeme;  
(d) korisnici primaju pla ćanja kao nadoknadu za smanjenje dohotka zbog smrti glavnog primatelja dohotka;  
(e) korisnicima je osiguran smještaj bez naknade ili po cijenama koje nisu ekonomski zna čajne ili nadokna điva ­
njem izdataka ku ćanstava. Takve stavke su socijalne naknade u naturi;HR 400 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(f) korisnicima se osiguravaju dodaci za pokri će izdataka za obrazovanje koje imaju oni sami ili njihovi 
uzdržavanici. Usluge obrazovanja mogu se pružati kao socijalna naknada u naturi.  
Socijalne naknade koje osigurava op ća država  
17.09. Op ća država osigurava socijalne naknade kao pla ćanja na temelju socijalne osiguranja, socijalne pomo ći ili 
socijalnih transfera u naturi.  
17.10. Socijalno osiguranje odnosi se na programe socijalnog osiguranja kojima upravlja op ća država.  
17.11. U definiciji socijalnih naknada uklju čeno je pružanje zdravstvenih usluga i usluga obrazovanja. Op ća država 
obi čno takve usluge stavlja na raspolaganje svim članovima zajednice, pri čemu ne zahtijeva sudjelovanje u 
programu ili zahtjeve za ispunjavanje uvjeta. Usluge se obra đuju kao socijalni transferi u naturi, a ne kao dio 
socijalne sigurnosti ili socijalne pomo ći. Osim zdravstvenih usluga i usluga obrazovanja koje pruža op ća država, 
takve usluge mogu pojedincima pružati i neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima. Takve se usluge tako đer 
obra đuju kao socijalni transferi u naturi, a ne kao dio programa socijalnog osiguranja.  
Socijalne naknade koje osiguravaju druge institucionalne jedinice  
17.12. Socijalne naknade mogu osiguravati poslodavci svojim zaposlenicima i njihovim uzdržavanicima ili ih mogu 
osiguravati druge jedinice kao što su sindikati. Sve socijalne naknade koje osiguravaju jedinice koje nisu op ća 
država, osiguravaju se na temelju programa socijalnog osiguranja.  
Mirovine i drugi oblici naknada  
17.13. Naknade socijalnog osiguranja i odgovaraju ći doprinosi dijele se na one koji se odnose na mirovine i one koji se 
odnose na sve druge oblike naknada. Najvažnija mirovinska naknada koju pokrivaju programi socijalnog osigu ­
ranja je dohodak nakon umirovljenja, ali postoje i drugi primjeri. Na primjer, mirovine se mogu ispla ćivati 
udovicama i udovcima ili osobama koje su doživjele povredu na radu i više ne mogu raditi. Glavni primatelj 
dohotka više ne može, zbog smrti ili nesposobnosti, osiguravati dohodak te se zato pla ćanja izvršavaju i bilježe 
kao mirovine.  
17.14. Sve druge naknade objedinjene su zajedno kao nemirovinske naknade. Razlika izme đu mirovinskih i nemirovin ­
skih naknada važna je jer se za mirovine pasiva knjiži bez obzira na to jesu li ili nisu stvarno odvojena aktiva za 
pokri će tih prava, dok se za nemirovinske naknade pri čuve bilježe samo kada pri čuve stvarno postoje.  
NAKNADE SOCIJALNOG OSIGURANJA KOJE NISU MIROVINE  
17.15.  Definicija : druge naknade socijalnog osiguranja, ili nemirovinske naknade, naknade su koje korisnici primaju, 
izravno ili neizravno, ovisno o konkretnim doga đajima i obi čno u skladu s unaprijed utvr đenim zakonskim ili 
ugovornim uvjetima.  
Osim dohotka nakon umirovljenja, može biti pokriven niz nepredvi đenih slu čajeva kao što su zdravstveno 
osiguranje, osiguranje za slu čaj nezaposlenosti i naknade iz osiguranja za dugotrajnu skrb.  
17.16. Druge naknade socijalnog osiguranja osiguravaju se korisnicima na temelju programa socijalne sigurnosti i na 
temelju programa povezanih sa zaposlenjem, koji nisu programi socijalne sigurnosti.  
Programi socijalnog osiguranja koji nisu mirovinski programi  
17.17.  Definicija : programi socijalnog osiguranja koji nisu mirovinski programi su ugovorni programi osiguranja u 
kojima korisnike kao sudionike programa socijalnog osiguranja op ća država obvezuje da se osiguranju od 
rizika, osim starosti i drugih rizika povezanih sa staroš ću. Naknade socijalnog osiguranja koje nisu mirovinske 
naknade, znane kao nemirovinske naknade, korisnicima osigurava op ća država.  
17.18. Korisnici obi čno pla ćaju obvezne doprinose u program socijalnog osiguranja koji nije mirovinski program 
socijalnog osiguranja, koji se često financira na osnovi prispije ća. Prispjeli doprinosi u odre đenom razdoblju 
koriste se za financiranje naknada u istom razdoblju. Nije uklju čen nikakav element štednje, bilo za op ću državu 
ili za poslodavca koji upravlja programom ili za korisnike koji u njemu sudjeluju. Stoga u na čelu ne dolazi do 
viškova, a u slu čaju manjka sredstava, država može imati ovlasti promijeniti obveze ne samo u vezi s budu ćim 
zaposlenjem ve ć i u vezi sa zaposlenjem u prošlosti. Me đutim, u nekim zemljama programi socijalnog osiguranja 
koji nisu mirovinski programi mogu akumulirati pri čuve poznate kao sigurnosna sredstva.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 401
 
17.19. Prava socijalnog osiguranja koja nisu mirovinska prava, kao nepodmireni iznosi za program socijalnog osigura ­
nja, nisu prepoznata u osnovnim nacionalnim ra čunima ESA-e. Procjene nepodmirenih iznosa prava iz programa 
socijalnog osiguranja koji nisu mirovine te bilo kojih drugih nemirovinskih programa koji su povezani sa 
zaposlenjem, koje osigurava op ća država, nisu uklju čeni u središnje ra čune i nisu prikazane u tablici 17.5.  
Drugi programi socijalnog osiguranja povezani sa zaposlenjem  
17.20.  Definicija : drugi programi socijalnog osiguranja povezani sa zaposlenjem su ugovorni programi osiguranja, koji 
su obvezni prema zakonu ili ih poti če tre ća osoba. U drugim programima socijalnog osiguranja povezanima sa 
zaposlenjem poslodavci mogu zaposlenje uvjetovati time da zaposlenici, koji su korisnici, sudjeluju u programu 
socijalnog osiguranja koji odredi poslodavac kako bi se osigurali od rizika koji nije starost i nije povezan sa 
staroš ću. Takve programe povezane sa zaposlenjem korisnicima osigurava poslodavac ili druge jedinice u ime 
poslodavca.  
17.21. Drugi programi socijalnog osiguranja povezani sa zaposlenjem smatraju se, kao i povezani mirovinski programi, 
dijelom paketa naknade, a pregovori izme đu zaposlenika i poslodavaca mogu se usredoto čiti na trenuta čne 
uvjete zaposlenja i raspon pla ća. Privatni poslodavci često osiguravaju naknade socijalnog osiguranja koje nisu 
mirovine iz programa koje oni kontroliraju ili u vezi s njima sklope ugovor s tre ćom osobom kao što je 
osiguravaju će društvo koje pruža socijalne naknade poput privatnog zdravstvenog osiguranja.  
Bilježenje stanja i tokova po vrsti nemirovinskog programa socijalnog osiguranja  
Programi socijalnog osiguranja  
17.22. S obzirom na činjenicu da se socijalno osiguranje uobi čajeno financira na osnovi prispije ća, prava koja proizlaze 
iz socijalnog osiguranja kao što su socijalne naknade, uklju čuju ći mirovine, ne prikazuju se u osnovnim nacio ­
nalnim ra čunima.  
17.23. Mirovinska prava koja proizlaze iz programa socijalnog osiguranja uklju čena su u dodatnu tablicu za mirovinska 
prava do sada akumulirana u okviru socijalnog osiguranja, ali to nije slu čaj za prava koja proizlaze iz programa 
socijalnog osiguranja koji nisu mirovinski programi.  
17.24. Bilježenje tokova za programe socijalnog osiguranja koji nisu mirovine odnosi se na doprinose koje pla ćaju 
poslodavci i zaposlenici te na naknade socijalnog osiguranja.  
17.25. Svaki doprinos koji plati poslodavac obra đuje se kao dio naknade zaposlenicima. Bilježi se kao transakcija 
raspodjele koja je obveza poslodavca i potraživanje zaposlenika. Zaposlenik potom u fond socijalnog osiguranja 
upla ćuje iznos jednak onomu koji primi od poslodavca zajedno s bilo kakvim vlastitim doprinosom. Taj se iznos 
bilježi kao uporaba za ku ćanstva i izvor za državu.  
17.26. Svi doprinosi samozaposlenih ili nezaposlenih osoba tako đer su uklju čeni u doprinose ku ćanstava državi.  
17.27. Naknade socijalnog osiguranja bilježe se kao transakcije raspodjele, od op će države ku ćanstvima.  
17.28. U tablici 17.2 prikazane su transakcije povezane s mirovinskim programom socijalnog osiguranja. Iste su kao 
transakcije povezane s programima socijalnog osiguranja osim mirovina.  
Drugi nemirovinski programi socijalnog osiguranja povezani sa zaposlenjem  
17.29. Za druge nemirovinske programe socijalnog osiguranja povezane sa zaposlenjem, prava sudionika obi čno se 
bilježe kako nastaju. Vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava. Vlasni čki dohodak zara đen postoje ćim 
pravima bilježi i se kao da je raspodijeljen korisnicima koji ga potom ponovno ulažu u program.  
17.30. Socijalni doprinos koji poslodavac u ime zaposlenika uplati u program osiguranja tretira se kao dio naknade 
zaposlenicima.  
17.31. Vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava iz akumuliranih prava knjiži se kao da je programom raspo ­
dijeljen ku ćanstvima. Vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava uklju čuje kamate i dividende te, ako 
investicijska jedinica ima dionice u njima, raspodijeljeni dohodak kolektivnih investicijskih programa. Program 
može imati u vlasništvu imovinu i tako ostvarivati neto poslovni višak, koji se uklju čuje u vlasni čki dohodak 
pripisan iz mirovinskih prava raspodijeljen korisnicima. U tom slu čaju, pojam vlasni čki dohodak pripisan iz 
mirovinskih prava tuma či se kao da uklju čuje taj izvor dohotka. Vlasni čki dobici i gubici nastali ulaganjem 
kumuliranih prava nisu uklju čeni u vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava, ve ć se bilježe kao druge 
promjene zbog revalorizacije.HR 402 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
17.32. Dio dohotka raspodijeljenog ku ćanstvima koristi se za podmirenje troškova upravljanja programom. Taj se 
trošak prikazuje kao  output  programa i izdaci ku ćanstva za finalnu potrošnju. Preostali dio raspodijeljenog 
dohotka obra đuje se kao dodaci na doprinose koje ku ćanstva ponovno upla ćuju u program.  
17.33. Socijalni doprinosi prikazuju se kao uplate ku ćanstava u program. Ukupni iznos socijalnih doprinosa sastoji se 
od stvarnih doprinosa poslodavaca kao dio naknade zaposlenicima, stvarnih doprinosa zaposlenika i pojedinaca 
koji su nekada sudjelovali u programu, samozaposlenih i nezaposlenih osoba te umirovljenika, te dodataka na 
doprinose navedenih u stavku 17.32.  
17.34. Osobe koje doprinose u program socijalnog osiguranja, a koje nisu zaposlenici, mogu biti samozaposlene ili 
nezaposlene osobe koje sudjeluju na temelju svojeg zanimanja ili bivšeg statusa zaposlenja.  
17.35. Socijalne naknade koje administrator programa pla ća ku ćanstvima prikazuju se kao transakcije raspodjele na 
temelju drugih naknada socijalnog osiguranja.  
17.36. Pla ćanje usluge koju pruža administrator programa i koje je jednako vrijednosti  outputa  programa, bilježi se kao 
izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju.  
17.37. Pove ćanje prava zbog viška doprinosa u usporedbi s naknadama bilježi se kao da ih je platio program socijalnog 
osiguranja ku ćanstvima. Razlog za to je da to pove ćanje prava treba uklju čiti u štednju sektora ku ćanstava, 
budu ći da izravno utje če na neto vrijednost ku ćanstava.  
17.38. Prilagodbe za promjene prava koje program pla ća ku ćanstvima bilježe se kao potraživanja ku ćanstava od 
programa.  
17.39. U tablici 17.3. prikazane su transakcije za mirovinski program povezan sa zaposlenjem. Iste su kao transakcije 
povezane s programima socijalnog osiguranja koji nisu mirovinski programi.  
MIROVINE  
17.40.  Definicija : mirovine socijalnog osiguranja su naknade koje korisnici primaju nakon umirovljenja, obi čno prema 
prethodno utvr đenim zakonskim ili ugovornim uvjetima te obi čno u obliku zajam čene rente.  
Najvažnija mirovinska naknada programa socijalnog osiguranja je dohodak nakon umirovljenja, ali postoji i niz 
drugih mogu ćih primjera. Na primjer, mirovine se mogu ispla ćivati udovicama i udovcima ili osobama koje su 
doživjele povredu na radu i više ne mogu raditi. Svi doga đaji koji su povod za pla ćanja jer glavni primatelj 
dohotka više ne može, zbog smrti ili nesposobnosti, osiguravati dohodak za sebe ili uzdržavanike tretiraju se kao 
mirovine.  
Vrste mirovinskih programa  
17.41. Mirovine koje se osiguravaju korisnima mogu biti u sljede ćim oblicima:  
(a) mirovinski programi socijalnog osiguranja;  
(b) socijalna pomo ć i 
(c) individualne police osiguranja povezane s mirovinama.  
Obi čno ih osiguravaju fondovi socijalnog osiguranja, drugi državni subjekti, osiguravaju ća društva i mirovinski 
fondovi, ili institucionalne jedinice kao poslodavci. Me đutim, mogu biti uklju čene i druge institucije, ovisno o 
nacionalnim okolnostima. Uporaba pojma fondovi socijalnog osiguranja ne zna či da u programu uvijek postoji 
stvarni fond aktive. Fondovi socijalnog osiguranja i programi socijalne sigurnosti su sinonimi.  
17.42. Mirovine socijalnog osiguranja osiguravaju se korisnicima kao sudionicima u programima socijalnog osiguranja. 
Dio koji osigurava op ća država naziva se mirovine socijalnog osiguranja, uklju čuju ći fondove socijalnog osigura ­
nja, a dio koji osiguravaju druge jedinice naziva se ostale mirovine povezane sa zaposlenjem. Podjela na mirovine 
koje osigurava socijalno osiguranje i mirovine koje osiguravaju drugi programi povezani sa zaposlenjem znatno 
se razlikuje od zemlje do zemlje, zbog čega je pokri će, a stoga i nacionalno shva ćanje pojma „socijalno 
osiguranje” vrlo razli čito.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 403
 
Mirovinski programi socijalnog osiguranja  
17.43.  Definicija : mirovinski programi socijalnog osiguranja su ugovorni programi osiguranja u kojima korisnike kao 
sudionike programa socijalnog osiguranja op ća država obvezuje da se osiguraju od starosti i drugih rizika 
povezanih sa staroš ću, poput invaliditeta, zdravlja itd. Mirovine socijalnog osiguranja korisnicima osigurava 
op ća država.  
17.44. Kada op ća država preuzme obvezu osiguravanja mirovina velikim dijelovima zajednice, funkcija socijalnog 
osiguranja zapravo ispunjava ulogu programa više poslodavaca.  
17.45. Korisnici obi čno upla ćuju obvezne doprinose u mirovinski program socijalnog osiguranja koji se često financira 
na osnovi prispije ća. Doprinosi u odre đenom razdoblju koriste se za financiranje naknada u istom razdoblju. 
Nije uklju čen nikakav element štednje, bilo za op ću državu ili za poslodavca koji upravlja programom ili za 
korisnike koji u njemu sudjeluju. Stoga nema viškova, a u slu čaju manjka sredstava, država može imati ovlasti 
promijeniti obveze ne samo u vezi s budu ćim zaposlenjem ve ć i u vezi sa zaposlenjem u prošlosti. Me đutim, u 
nekim zemljama mirovinski programi socijalne sigurnosti mogu akumulirati pri čuve poznate kao sredstva 
sigurnosti  
17.46. Najuži oblik mirovine socijalnog osiguranja vrlo je jednostavan. Razina se može utvrditi neovisno o veli čini 
doprinosa, ali ne neovisno o činjenici da su doprinosi pla ćani za odre đeno vremensko razdoblje ili prema 
drugim posebnim uvjetima. Zaposlenikovo pravo na mirovinu na temelju socijalnog osiguranja često je preno ­
sivo s jednog poslodavca na drugog.  
17.47. Za usporedbu, u nekim se zemljama ve ćina ili sve mirovine mogu osiguravati preko socijalnog osiguranja. U tom 
slu čaju, država djeluje kao posrednik za poslodavce tako da država, nakon primitka doprinosa koje u program 
upla ćuju poslodavac i ku ćanstva, preuzima rizik izvršenja eventualnog pla ćanja. Država poslodavca osloba đa 
rizika eventualnog prevelikog troška mirovina za njegovo poduze će, a stanovništvu osigurava da će mirovine biti 
ispla ćene, iako to može u činiti s ograni čenjem da može promijeniti iznos dospjelih mirovina, čak i naknadno.  
17.48. Mirovinska prava, kao nepodmireni iznosi za program socijalnog osiguranja, nisu prepoznata u središnjim 
nacionalnim ra čunima ESA-e. Procjene nepodmirenih iznosa prava iz mirovinskih programa socijalnog osigu ­
ranja te bilo kojih drugih mirovinskih programa utvr đenih naknada koji su povezani sa zaposlenjem, koje 
osigurava op ća država, nisu uklju čeni u središnje ra čune, ve ć se bilježe u dodatnu tablicu za do sada akumulirana 
mirovinska prava, a prikazana su u tablici 17.5  
Drugi mirovinski programi povezani sa zaposlenjem  
17.49.  Definicija : drugi mirovinski programi povezani sa zaposlenjem su ugovorni programi osiguranja, koji su obvezni 
na temelju zakona ili ih poti če država, ili u kojima poslodavci mogu zaposlenje uvjetovati time da zaposlenici 
(korisnici) sudjeluju u programu socijalnog osiguranja koji odredi poslodavac kako bi se osigurali od rizika 
starosti i rizika povezanih sa staroš ću. Takve mirovine povezane sa zaposlenjem korisnicima osigurava poslo ­
davac ili druge jedinice u ime poslodavca.  
17.50. Osim ako se poslodavci i korisnici usuglase o promjeni iznosa koje treba isplatiti, mirovinskim programima 
kojima upravljaju privatni poslodavci obi čno ne podliježu naknadnim prilagodbama. Me đutim, postoji rizik da 
poslodavac možda ne može platiti jer je prestao poslovati. Zaštita mirovinskih prava pojedinaca postaje sve 
češ ća. Mirovina ste čena kod jednog poslodavca ne može se prenijeti na novog poslodavca. Programi poslodavaca 
sve više imaju odvojene pri čuve. Čak i ako pri čuva nema, ra čunovodstvenim konvencijama može se od njih 
zahtijevati da u svojim ra čunima priznaju mirovinska prava sadašnjih i bivših zaposlenika.  
17.51. Ostale mirovine smatraju se dijelom paketa naknade, a pregovori izme đu zaposlenika i poslodavaca mogu se 
usredoto čiti na trenuta čne uvjete zaposlenja, raspon pla ća i mirovinska prava. Privatni poslodavci često osigu ­
ravaju mirovine iz programa koje oni kontroliraju ili u vezi s njima sklope ugovore s tre ćom osobom poput 
osiguravaju ćeg društva. Ponekad je mogu će da specijalizirana jedinica pristane preuzeti odgovornost za osigu ­
ravanje mirovina za odre đeni broj poslodavaca u zamjenu za preuzimanje rizika osiguravanja raspoloživosti 
odgovaraju ćeg financiranja isplate obe ćanih mirovina. Takav se aranžman naziva mirovinski program više 
poslodavaca.  
17.52. Trenuta čni i bivši zaposlenici, koji su korisnici, mogu upla ćivati doprinose u program i smatra se da od 
programa primaju vlasni čki dohodak. Taj vlasni čki dohodak se potom obra đuje kao dodatak na doprinos koji 
oni trebaju platiti.HR 404 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
17.53. Mirovinski programi razvrstani su prema njihovoj prirodi u programe utvr đenih doprinosa i programe utvr đenih 
naknada.  
Programi utvr đenih doprinosa  
17.54.  Definicija : program utvr đenih doprinosa je mirovinski program u kojem su naknade utvr đene isklju čivo s 
obzirom na razinu sredstava prikupljenih od doprinosa pla ćenih tijekom radnog vijeka zaposlenika i pove ćanja 
vrijednosti koje proizlazi iz ulaganja takvih financijskih sredstava od strane upravitelja mirovinskog programa.  
17.55. Ukupan rizik utvr đenog programa osiguranja, radi osiguravanja odre đenog dohotka u mirovini snosi zaposlenik.  
17.56. Pružanje pojedinosti o programima utvr đenih doprinosa relativno je jednostavno jer moraju biti raspoloživi svi 
ra čuni i nema nikakvih aktuarskih procjena. Ve ćina tih programa je u sektoru društava (stupac A tablice 17.5.), 
ali je mogu će da u nekim slu čajevima država djeluje kao upravitelj programa. Mirovinska prava svih programa 
utvr đenih doprinosa uklju čena su u središnje nacionalne ra čune.  
Programi s utvr đenim naknadama  
17.57.  Definicija : program utvr đenih naknada je mirovinski program u kojem se naknade koje treba isplatiti zaposleniku 
nakon umirovljenja odre đuju korištenjem formule, bilo samo pomo ću formule ili u kombinaciji sa osiguranim 
najmanjim iznosom koji treba isplatiti.  
17.58. Rizik programa s utvr đenim naknadama, radi osiguravanja odgovaraju ćeg dohotka u mirovini, snosi poslodavac 
ili jedinica koja djeluje u njegovo ime.  
Indikativni programi utvr đenih doprinosa i kombinirani programi  
17.59. Indikativni programi utvr đenih doprinosa i kombinirani programi objedinjeni su kao programi utvr đenih 
naknada.  
17.60.  Definicija : indikativni program utvr đenih doprinosa sli čan je programu utvr đenih doprinosa, ali ima osigurani 
najmanji iznos koji treba isplatiti.  
17.61. U slu čaju indikativnog programa utvr đenih doprinosa, doprinosi (kako od zaposlenika tako i od poslodavca) 
bilježe se u korist individualnih ra čuna te se na njima akumuliraju. Ti su individualni ra čuni indikativni u smislu 
da se doprinosi u programe koriste za isplatu mirovinskih naknada trenuta čnim umirovljenicima. Nakon umirov ­
ljenja, akumulirano se stanje pretvara u rentu pomo ću formule koja se, izme đu ostalih čimbenika, temelji na 
mjeri o čekivanog trajanja života, a revidira se svake godine kako bi se uskladila s mjerilom životnog standarda.  
17.62. Kombinirani programi su programi koji imaju element utvr đene naknade i utvr đenog doprinosa. Program se 
razvrstava kao „kombinirani” ako su prisutne pri čuve za utvr đene naknade i utvr đene doprinose ili ako uklju čuje 
indikativni program utvr đenih doprinosa te istodobno pri čuvu za utvr đene naknade ili utvr đene doprinose. 
Pri čuva se može kombinirati za jednog korisnika ili se može razlikovati prema skupinama korisnika po vrsti 
ugovora, osigurane mirovine itd.  
17.63. U indikativnom programu s doprinosima i u kombiniranom programu rizik osiguravanja odgovaraju ćeg dohotka 
nakon umirovljenja dijele poslodavac i zaposlenik.  
17.64. U odre đenim slu čajevima, poslodav čev rizik može snositi program više poslodavaca koji u ime poslodavca 
upravlja mirovinskim programom utvr đenih naknada.  
Usporedba programa utvr đenih naknada i programa utvr đenih doprinosa  
17.65. Temeljna razlika ra čunovodstva za mirovinski program utvr đenih naknada u usporedbi s ra čunovodstvom za 
mirovinski program utvr đenih doprinosa je ta da se, u slu čaju mirovinskog programa utvr đenih naknada, 
naknada zaposleniku u teku ćem razdoblju odre đuje u smislu obveza koje poslodavac preuzeo u vezi s 
razinom mirovine, dok se za mirovinski program utvr đenih doprinosa naknada zaposleniku u teku ćem razdoblju 
odre đuje na temelju doprinosa upla ćenih u program te dohotka od ulaganja i vlasni čkih dobitaka i gubitaka 
zara đenih na tim i prethodnim doprinosima. Tako, iako su u na čelu raspoložive sve informacije o naknadama za 
sudionika u mirovinskom programu utvr đenih doprinosa, naknade za sudionike u mirovinskom programu 
utvr đenih naknada procjenjuju se aktuarski.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 405
 
17.66. U mirovinskom programu utvr đenih naknada postoje četiri izvora promjene mirovinskih prava. Prvi izvor, 
pove ćanje zbog trenuta čnog zaposlenja, pove ćanje je prava povezano s nadnicama i pla ćama zara đenima u 
teku ćem razdoblju. Drugi izvor, pove ćanje zbog prošlog zaposlenja, pove ćanje je vrijednosti prava zbog činjenice 
da je za sve sudionike u programu umirovljenje (i smrt) godinu dana bliže. Tre ća promjena razine prava je 
smanjenje zbog isplate naknada umirovljenicima programa. Četvrti izvor promjene posljedica je drugih čimbe ­
nika, koji se održavaju u ra čunu ostalih promjena obujma aktive.  
17.67. Kao i kod mirovinskog programa utvr đenih doprinosa, poslodavac i/ili zaposlenik mogu upla ćivati stvarne 
doprinose u program u teku ćem razdoblju. Me đutim, takvi doprinosi možda nisu dostatni za pove ćanje 
naknada koje nastaju iz zaposlenja u teku ćoj godini. Stoga se pripisuje dodatni doprinos poslodavca kako bi 
se izjedna čili doprinosi (stvarni i imputirani) te pove ćanje prava iz trenuta čnog zaposlenja. Takvi su imputirani 
doprinosi obi čno pozitivni, ali je mogu će da budu negativni, ako iznos primljenih doprinosa premaši pove ćanje 
prava iz trenuta čnog zaposlenja.  
17.68. Na kraju ra čunovodstvenog razdoblja, razina mirovinskih prava iz prošlih i sadašnjih zaposlenja može se 
izra čunati procjenom sadašnje vrijednosti iznosa koje treba isplatiti nakon umirovljenja korištenjem aktuarskih 
izra čuna. Jedan element pove ćanja tog iznosa iz godine u godinu jest činjenica da je sadašnja vrijednost prava 
koja postoje na po četku godine, a na kraju godine još nisu ispla ćena, pove ćana zbog toga što je budu ćnost 
godinu dana bliža i stoga se u izra čunu sadašnje vrijednosti mora upotrijebiti jedan diskontni faktor manje. 
Upravo je to izravnanje diskonta razlog za pove ćanje zbog prava iz prošlih zaposlenja.  
17.69. Druga temeljna razlika izme đu mirovinskog programa utvr đenih naknada i mirovinskog sustava utvr đenih 
doprinosa odnosi se na pla ćanje troška upravljanja mirovinskim programom. U okviru mirovinskog programa 
utvr đenih doprinosa sav rizik snose korisnici. Mirovinskim programom upravlja se u njihovo ime i oni pla ćaju 
troškove upravljanja. Budu ći da programom može upravljati jedinica koja nije poslodavac, prikladno je da se 
trošak upravljanja tretira kao dio dohotka od ulaganja koji program zadržava za podmirenje svojih troškova i 
stvaranje dobiti. U skladu s ra čunovodstvom za osiguranje, vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava 
obra đuje se kao da je u cijelosti pripisan korisnicima, pri čemu se dio koristi za podmirenje troškova, a preostali 
dio se ponovno ulaže u program.  
17.70. U slu čaju mirovinskog programa utvr đenih naknada, situacija je druk čija. Rizik da fond možda ne bi bio 
dostatan za isplatu mirovinskih prava dijelom ili u cijelosti snosi poslodavac, ili jedinica koja djeluje u 
njegovo ime, a ne korisnici sami. Program može izravno kontrolirati poslodavac i biti dio iste institucionalne 
jedinice ili pak može biti čisto indikativan. Čak i u tom slu čaju postoje troškovi povezani s upravljanje 
programom. Iako takve troškove u po četku snosi poslodavac, prikladno je to smatrati dijelom dohotka u 
naturi koji se osigurava zaposlenicima, a radi jednostavnosti može ih se uklju čiti u doprinose poslodavaca. 
To pretpostavlja da sve troškove snose trenuta čni zaposlenici, a ne umirovljenici. Tako đer pretpostavlja da se 
pripisivanje koje je potrebno u slu čaju indikativnih programa može primjenjivati i u drugim okolnostima.  
17.71. U slu čaju programom utvr đenih naknada, nije vjerojatno da samozaposlene i nezaposlene osobe trenuta čno 
doprinose, iako je to mogu će, ako su prethodno bile u radnom odnosu koji je bio osnova za mirovinu s 
utvr đenom naknadom te imaju pravo nastaviti sa sudjelovanjem. Te osobe koje su prethodno bile u radnom 
odnosu, neovisno o tome primaju li trenuta čno mirovinu ili ne, primaju vlasni čki dohodak i pla ćaju dodatke na 
doprinose  
Administrator mirovina, upravitelj mirovinskog fonda, mirovinski fond i mirovinski program više poslodavaca  
17.72. Programe socijalnog osiguranja mogu organizirati poslodavci ili država, mogu ih organizirati osiguravaju ća 
društva u ime zaposlenika ili se mogu osnovati posebne institucionalne jedinice koje raspolažu i upravljaju 
aktivom koja će se koristiti za isplatu mirovina te raspodjeljuju mirovine. Podsektor mirovinskih fondova sastoji 
se samo od onih mirovinskih fondova socijalnog osiguranja koji su institucionalne jedinice odvojene od jedinica 
koje ih osnivaju.  
17.73. Poslodavac može s drugom jedinicom sklopiti ugovor o upravljanju mirovinskim programom te dogovoriti 
isplate korisnicima. To se može urediti na razli čite na čine. 
17.74. Prvo, upravitelj mirovinskog programa, administrator mirovina, jednostavno djeluje kao zastupnik poslodavca, 
obavljaju ći svakodnevno upravljanje mirovinskim programom, dok poslodavac snosi odgovornost za bilo kakav 
manjak u programu odnosno ima korist od bilo kakvog viška.  
17.75. Drugo, upravitelj mirovinskog fonda tako đer je odgovoran za odre đivanje uvjeta drugog mirovinskog programa 
povezanog sa zaposlenjem te snosi kona čnu odgovornost za mirovinska prava. Upravitelj mirovinskog fonda 
tako đer zadržava zna čajnu razinu odgovornosti za dugoro čnu politiku ulaganja u aktivu, uklju čuju ćiHR 406 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
odabir mogu ćnosti za ulaganja i strukturu pružatelja administrativnih usluga. Iako ista jedinica često može 
obavljati kako funkcije upravitelja mirovinskog fonda tako i funkcije administratora mirovina, u nekim su 
slu čajevima te funkcije odgovornost razli čitih jedinica.  
17.76. Tre će, nije neuobi čajeno da jedna jedinica sklopi ugovor s nekoliko poslodavaca o upravljanju njihovim mirovin ­
skim programima kao mirovinski program više poslodavaca. U tom slu čaju mirovinski program više poslodavaca 
preuzima odgovornost za sve manjkove financijskih sredstava za isplatu prava u zamjenu za pravo na zadrža ­
vanje svih viškova financijskih sredstava. Objedinjavanjem rizika nekoliko poslodavaca, program više poslodavaca 
očekuje izravnanje nedostatnog ili prekomjernog financiranja tako da u programima u cjelini nastane višak, 
sli čno na činu na koji osiguravaju će društvo objedinjuje rizike za više klijenata. U tom slu čaju, mirovinski 
program više poslodavaca je upravitelj mirovinskog fonda.  
17.77. Kada država preuzme obvezu osiguravanja naknada velikim dijelovima zajednice, funkcija socijalne sigurnosti 
zapravo ispunjava ulogu programa više poslodavaca. Država, poput osiguravaju ćeg društva, tada preuzima 
odgovornost za sve manjkove financijskih sredstava za isplatu mirovinskih obveza ili može imati pravo zadržati 
sav ostvareni višak. Me đutim, socijalno osiguranje često se financira na osnovi prispije ća, stoga ne dolazi do 
viškova, a u slu čaju manjka sredstava, država može imati ovlasti promijeniti prava ne samo u vezi s budu ćim 
zaposlenjem ve ć i u vezi sa zaposlenjem u prošlosti.  
17.78. Odgovornost upravitelja mirovinskog fonda za bilo kakvo nedostatno financiranje ili korist od bilo kakvog 
pretjeranog financiranja mirovinskog programa knjiži se kao odnos pasiva/aktiva s administratorom mirovina. 
Promjena pasive izme đu upravitelja mirovinskog fonda i administratora mirovina knjiži se po razdobljima. Kao 
pasiva upravitelja mirovinskog fonda ne bilježe se mirovinska prava iz programa, ve ć razlika izme đu mirovinskih 
prava i aktive koju ima program. Ako je aktiva koju program ima ve ća od mirovinskih prava, stanje opisano kao 
prekomjerno financiranje, odnos pasiva/aktiva s upraviteljem mirovinskog fonda knjiži se ako je sigurno da će u 
slu čaju likvidacije programa čitavo prekomjerno financiranje postati imovina upravitelja mirovinskog fonda.  
17.79. Svi vlasni čki dobici i gubici aktive kojom upravlja administrator mirovina pripisuju se upravitelju mirovinskog 
fonda tako da je neto vrijednost mirovinskog fonda uvijek to čno nula.  
Bilježenje stanja i tokova po vrsti mirovinskog programa u socijalnom osiguranju  
Transakcije za mirovinske programe socijalne sigurnosti  
17.80. S obzirom na činjenicu da se socijalno osiguranje uobi čajeno financira na osnovi prispije ća, mirovinska prava 
koja proizlaze iz socijalne sigurnosti ne prikazuju se u središnjim nacionalnim ra čunima. Kada bi sve zemlje 
imale sli čne naknade koje se osiguravaju na temelju socijalne sigurnosti i u okviru programa socijalnog osigura ­
nja, me đunarodne bi usporedbe bile jednostavne. Me đutim, to nije slu čaj i nacionalna se shva ćanja što socijalno 
osiguranje obuhva ća znatno razlikuju.  
17.81. Mirovinska prava koja proizlaze iz programa socijalne sigurnosti nisu uklju čena u središnje nacionalne ra čune. 
Takvi programi i programi poslodavaca razlikuju se me đu državama članicama. Mirovinska prava koja proizlaze 
iz programa socijalne sigurnosti uklju čena su u dodatnu tablicu za mirovinska prava do sada akumulirana u 
okviru socijalnog osiguranja (tablica 17.5.), kako bi se omogu ćila usporedba podataka zemalja.  
17.82. Bilježenje tokova za mirovinske programe socijalne sigurnosti odnosi se na doprinose koje pla ćaju poslodavci i 
zaposlenici te na naknade socijalne sigurnosti.  
17.83. Svaki doprinos koji plati poslodavac tretira se kao dio naknade zaposlenicima. Bilježi se kao transakcija raspo ­
djele poslodavca zaposleniku. Zaposlenik potom u fond socijalne sigurnosti upla ćuje iznos jednak onomu koji 
primi od poslodavca zajedno s bilo kakvim vlastitim doprinosom. Taj se iznos bilježi kao pla ćanja ku ćanstava 
prema državi.  
17.84. Svi doprinosi samozaposlenih ili nezaposlenih osoba tako đer su uklju čeni u doprinose ku ćanstava prema državi.  
17.85. Naknade socijalne sigurnosti bilježe se kao transakcije raspodjele, od op će države ku ćanstvima.  
17.86. U tablici 17.2 prikazane su transakcije mirovinskog programa socijalne sigurnosti.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 407
 
Tablica 17.2. — Ra čuni za socijalne doprinose i socijalne naknade pla ćene preko socijalne sigurnosti  
Uporabe  
Vrsta ra čuna i transakcije  Izvori  
Poslo ­
davac  Fond 
socijalne 
sigurno ­
sti Ku ćan ­
stva  Drugi 
sekto ­
ri Ukupno 
gospo ­
darstvo  Poslo ­
davac  Fond 
socijalne 
sigurno ­
sti Ku ćan ­
stva  Drugi 
sekto ­
ri Ukup ­
no 
gospo ­
darstvo  
Ra čun stvaranja dohotka  
139,0  139,0  Stvarni doprinosi posloda ­
vaca za socijalno osiguranje 
(D.1211)  
Ra čun alokacije primarnog dohotka  
Stvarni doprinosi posloda ­
vaca za socijalno osiguranje 
(D.1211)  139,0  139,0  
Ra čun sekundarne raspodjele dohotka  
226,0  226,0  Doprinosi za socijalnu 
sigurnost (mirovine)  226,0  226,0  
139,0  139,0  Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca (D.6111)  139,0  139,0  
87,0  87,0  Stvarni socijalni doprinosi 
ku ćanstava (D.6131)  87,0  87,0  
210,0  210,0  Naknade socijalne sigurnosti 
u gotovini(D.6211)  210,0  210,0  
Transakcije za ostale mirovinske programe povezane sa zaposlenjem  
17.87. Za druge programe povezane sa zaposlenjem, mirovinska prava sudionika obi čno se bilježe kako nastaju. 
Vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava zara đen postoje ćim mirovinskim pravima knjiži se kao da je 
raspodijeljen korisnicima koji ga potom ponovno ulažu u mirovinski program.  
17.88. Bilježenje transakcija za program utvr đenih doprinosa manje je komplicirano od bilježenja transakcija za 
program utvr đenih naknada.  
17.89. Za obje vrste programa pretpostavlja se da postoji mirovinski fond. U slu čaju mirovinskog fonda utvr đenih 
doprinosa stvarni fond mora postojati. U slu čaju mirovinskog fonda utvr đenih naknada može postojati stvarni 
fond ili može postojati indikativni fond. Ako postoji, može biti dio iste institucionalne jedinice kao i poslodavac, 
može biti odvojena institucionalna jedinica s autonomnim mirovinskim programom ili može biti dio neke druge 
financijske institucije, bilo osiguravaju ćeg društva bilo mirovinskog programa više poslodavaca,.  
Transakcije za utvr đene mirovinske doprinose  
17.90. Doprinos koji poslodavac u ime zaposlenika upla ćuje u mirovinski fond utvr đenih doprinosa obra đuje se kao 
naknada zaposlenicima.  
17.91. Vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava akumuliranih mirovinskih prava tako đer se knjiži kao da je 
raspodijeljen ku ćanstvima iz mirovinskog fonda. Vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava uklju čuje 
kamate i dividende te, ako mirovinski fond ima dionice u njima, raspodijeljeni dohodak kolektivnih investicijskih 
programa. Mogu će je da mirovinski fond može posjedovati imovinu i ostvarivati neto poslovni višak koji je 
uklju čen u vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava raspodijeljen korisnicima mirovina. U tom slu čaju, 
pojam vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava uklju čuje taj izvor dohotka, ako postoji. Vlasni čki dobici 
i gubici nastali ulaganjem kumuliranih mirovinskih prava nisu uklju čeni u vlasni čki dohodak pripisan iz miro ­
vinskih prava, ve ć se bilježe kao ostale promjene zbog revalorizacije.  
17.92. Dio dohotka raspodijeljenog ku ćanstvima koristi se za podmirenje troškova upravljanja mirovinskim fondom. 
Taj se trošak knjiži kao  output  mirovinskog fonda i izdaci ku ćanstva za finalnu potrošnju. Preostali dio raspo ­
dijeljenog dohotka tretira se kao dodatak na socijalne doprinose koje ku ćanstva ponovno upla ćuju u mirovinski 
fond.HR 408 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
17.93. Socijalni doprinosi bilježe se kao uplate ku ćanstava u mirovinski fond. Ukupni iznos socijalnih doprinosa sastoji 
se od stvarnih doprinosa poslodavaca kao dio naknade zaposlenicima, stvarnih doprinosa zaposlenika i mogu će 
drugih pojedinaca, poput pojedinaca koji su nekada sudjelovali u programu, samozaposlenih i nezaposlenih 
osoba te umirovljenika, te dodataka na doprinose navedenih u stavku 17.92. Radi jasno će te ve će usporedivosti s 
programima utvr đenih naknada, dodaci se prikazuju u punoj vrijednosti. Ukupni doprinosi ku ćanstava mirovin ­
skom fondu su neto, jednako kao što su premije osiguranja neto, to jest ukupni iznos svih upla ćenih doprinosa, 
umanjeni za naknadu za uslugu.  
17.94. Osobe koje doprinose u mirovinski program utvr đenih doprinosa i koji nisu zaposlenici mogu uklju čivati 
samozaposlene osobe koje sudjeluju u mirovinskom programu utvr đenih doprinosa ili mogu biti nezaposlene 
osobe koje sudjeluju u mirovinskom programu utvr đenih doprinosa na temelju svojeg zanimanja ili bivšeg 
statusa zaposlenja.  
17.95. Mirovinske naknade ku ćanstvima iz mirovinskog fonda bilježe se kao transakcije raspodjele na temelju ostalih 
naknada socijalnog osiguranja privatno financiranih (D.6221).  
17.96. Transakcije za usluge koju pruža mirovinski fond (koje je jednako vrijednosti  outputa  programa) bilježe se kao 
izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju.  
17.97. Pove ćanje mirovinskih prava zbog viška doprinosa u usporedbi s naknadama bilježi se kao da ih je platio 
mirovinski fond ku ćanstvima. Sli čno, smanjenje mirovinskih prava zbog manjka doprinosa u usporedbi s 
naknadama bilježi se kao pla ćanje ku ćanstava mirovinskom fondu. Promjena mirovinskih prava izravno 
utje če na neto vrijednost ku ćanstava i time na štednju sektora ku ćanstava. S obzirom da ve ćina pove ćanja 
mirovinskih prava sudionika u mirovinskom programu utvr đenih doprinosa, a na kraju i financiranje naknada, 
proizlazi iz vlasni čkih dobitaka koji nisu uklju čeni u dodatke na doprinose sudionika u mirovinskim programima 
utvr đenih doprinosa, prilagodbe za promjene mirovinskih prava za takve pojedince često će biti negativna.  
17.98. Prilagodbe za promjene u mirovinskim pravima koje mirovinski fond pla ća ku ćanstvima bilježe se kao potra ­ 
živanje ku ćanstava od mirovinskog fonda.  
17.99. U tablici 17.3. prikazane su stavke potrebne za bilježenje transakcija povezanih s programom utvr đenih dopri ­
nosa. Jednostavnija je od odgovaraju će tablice za program utvr đenih naknada jer nema nikakvih pripisanih 
transakcija.  
Tablica 17.3. — Ra čini za mirovinske naknade koje se ispla ćuju u okviru programa utvr đenih doprinosa  
Uporabe  
Vrsta ra čuna i 
transakcije  Izvori  
Poslo ­
davac  Miro ­
vinski 
fond  Ku ćan ­
stva  Drugi 
sektori  Ukupno 
gospo ­
darstvo  Posloda ­
vac Miro ­
vinski 
fond  Ku ćan ­
stva  Drugi 
sektori  Ukup ­
no 
gosp ­
odar ­
stvo 
Ra čun proizvodnje  
Output  (P.1)  1,4  1,4  
Ra čun stvaranja dohotka  
11,0  11,0  Stvarni mirovinski 
doprinosi poslodavaca 
(D.1211)  
Ra čun raspodjele primarnog dohotka  
Stvarni doprinosi 
poslodavaca za soci ­
jalno osiguranje 
(D.1211)  11,0  11,0  
3,0 3,0  Vlasni čki dohodak (D.4)  3,0  3,0  
16,2  16,2  Vlasni čki dohodak 
pripisan iz mirovinskih 
prava (D.442)  16,2  16,2HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 409
 
Uporabe  
Vrsta ra čuna i 
transakcije  Izvori  
Poslo ­
davac  Miro ­
vinski 
fond  Ku ćan ­
stva  Drugi 
sektori  Ukupno 
gospo ­
darstvo  Posloda ­
vac Miro ­
vinski 
fond  Ku ćan ­
stva  Drugi 
sektori  Ukup ­
no 
gosp ­
odar ­
stvo 
Ra čun sekundarne distribucije dohotka  
37,3  37,3  Ukupni socijalni dopri ­
nosi ku ćanstava  37,3  37,3  
11,0  11,0  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za soci ­
jalno osigura ­
nje(D.6111)  11,0  11,0  
11,5  11,5  Stvarni socijalni dopri ­
nosi ku ćanstava 
(D.6131)  11,5  11,5  
16,2  16,2  Dodaci na socijalne 
doprinose ku ćanstava 
(D.6141)  16,2  16,2  
– 1,4  – 1,4  Naknade za usluge a 
socijalnog osiguranja 
(D.61SC)  – 1,4  – 1,4  
26,0  26,0  Druge mirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja (D.6221)  26,0  26,0  
Ra čun uporabe dohotka  
1,4 1,4  Izdaci za finalnu 
potrošnju (P.3)  
11,3  11,3  Prilagodbe za promjenu 
vlasni čkog udjela 
ku ćanstava u pri čuvama 
mirovinskih fondova 
(d.8)  11,3  11,3  
– 11,0  – 
11,8  25,8  – 3,0  0  Štednja  
Promjene u aktivi  Financijski ra čun Promjene u pasivi  
Neto pozajmljivanje/ 
uzajmljivanje (B.9)  – 11,0  – 11,8  25,8  – 3,0  0,0  
11,3  11,3  Mirovinska prava (F.63)  11,3  11,3  
– 11,0  – 0,5  14,5  – 3,0  0,0  Druga financijska aktiva  
Drugi tokovi povezani s mirovinskim programima utvr đenih doprinosa  
17.100. Drugi čimbenici koji utje ču na promjenu stavke bilance stanja za promjenu mirovinskih prava prikazani ra ču­
nima ostalih promjena obujma aktive. Posebno, prava korisnika programa prikazuju vlasni čke dobitke i gubitke 
u ra čunu revalorizacije koji to čno odgovara dobicima i gubicima aktive koju mirovinski fond ima za ispunjavanje 
takvih obveza.  
17.101. Ulaganje prava mirovinskih programa utvr đenih doprinosa rezultira vlasni čkim dobicima ili gubicima. Takvi 
dobici ili gubici nastaju zbog promjena obujma aktive koju ima mirovinski fond, a iznos koji je jednak 
vlasni čkim dobicima i gubicima pripisuje se kao pove ćanje mirovinskih prava korisnika. To se knjiži u 
ra čunu revalorizacije.HR 410 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Transakcije u slu čaju utvr đenih naknada mirovinskih programa  
17.102. Za utvr đene naknade mirovinskih fondova, poslodavac zadržava odgovornost za isplatu mirovina. Kod ostalih 
mogu ćnosti koje uklju čuju uporabu programa više poslodavaca ili slu čajevi kada država preuzima odgovornost u 
ime poslodavca postupa se u skladu s definicijama iz stavaka 17.76. i 17.77.  
17.103. Ukupni doprinos koji poslodavac u ime svog zaposlenika uplati u mirovinski program mora biti dostatan kako 
bi, zajedno sa svim stvarnim doprinosima zaposlenika i isklju čuju ći troškove upravljanja programom, odgovarao 
pove ćanju zaposlenikovih mirovinskih prava zbog trenuta čnog zaposlenja. Doprinos poslodavca dijeli se na 
stvarni i imputirani dio, pri čemu se potonji dio ra čuna tako da su svi doprinosi u fond, koji se dodaju 
pravima zaposlenika, i troškovi tih prava zbog trenuta čnog zaposlenja potpuno uskla đeni. 
17.104. Doprinos poslodavca ra čuna se u odnosu na mirovinsko pravo zara đeno u tom razdoblju, bez obzira na bilo 
kakav vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava koji je program zaradio u istom razdoblju ili bilo kakvo 
prekomjerno financiranje programa. Pravo teku ćeg razdoblja dio je naknade zaposlenicima, a neuklju čivanje 
pune vrijednosti poslodav čevog doprinosa rezultirat će podcjenjivanjem naknada zaposlenicima i precjenjivanjem 
poslodav čevog poslovnog viška. Važno je da se doprinosi nastave bilježiti čak i u slu čaju privremenog prestanka 
pla ćanja doprinosa, kada poslodavac stvarno ne upla ćuje doprinose, a naknada poslodavcu smatra se promjenom 
u pasivi izme đu mirovinskog fonda i poslodavca. Tako je neto vrijednost oba ista kada se doprinosi ne bilježe na 
temelju privremenog prestanka pla ćanja doprinosa, bez umjetnog smanjenja naknada zaposlenicima.  
17.105. U slu čaju programa utvr đenih naknada, mogu će je odrediti propisano razdoblje prije nego što dobije pravo 
primati mirovinu nakon umirovljenja. Unato č tom propisanom razdoblju, doprinosi i prava bilježe se od po četka 
zaposlenja, a prilago đeni su faktorom koji odražava vjerojatnost da će zaposlenik  de facto  ispuniti to propisano 
razdoblje.  
17.106. Iznos poslodav čevih stvarnih i imputiranih socijalnih doprinosa tretira se kao naknada zaposlenicima. Bilježi se 
kao uporaba poslodavca u ra čunu stvaranja dohotka, a kao izvor zaposlenika u ra čunu alokacije primarnog 
dohotka.  
17.107. Pove ćanje sadašnje vrijednosti prava stalnih zaposlenika i onih koji više ne doprinose, ali i dalje imaju pravo na 
mirovine u budu ćnosti, predstavlja vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava koji se raspodjeljuje zapo ­
slenicima. Ne oduzima se nikakav iznos koji se može financirati iz vlasni čkih dobitaka ili koji nije stvarno 
pokriven postoje ćim financijskim sredstvima. Vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava raspodijeljen 
zaposlenicima odgovara iznosu koji nedvojbeno treba isplatiti zaposleniku u skladu s prevladavaju ćim sporazu ­
mima; na čin na koji poslodavac na kraju ispuni tu obvezu nije važan za bilježenje tog iznosa kao dohotka od 
ulaganja, isto kao što na čin na koji se kamata ili dividende stvarno financiraju ne utje ču na njihovo bilježenje kao 
vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava. Vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava bilježi se kao 
uporaba za mirovinski fond i kao izvor za ku ćanstva. Ku ćanstva ga odmah ponovno ulažu u fond i uklju čen je u 
dodatke na socijalne doprinose.  
17.108. U ra čunu sekundarne raspodjele dohotka, socijalni doprinosi se prikazuju kao uporaba ku ćanstava i kao izvor za 
mirovinski fond. Ukupni iznos socijalnih doprinosa koje treba platiti sastoji se od stvarnih i imputiranih 
doprinosa poslodavaca kao dio naknade zaposlenicima, isklju čuju ći iznos troškova upravljanja mirovinskim 
programom, uve ćano za stvarne doprinose zaposlenika i te dodatke na doprinose navedene u stavku 17.107. 
Kako je objašnjeno u stavcima od 17.54. do 17.56. za programe utvr đenih doprinosa, u ra čunima se prikazuje 
puna vrijednost doprinosa i dodataka na doprinose sa stavkom za prijeboj koja predstavlja naknadu za uslugu 
koju treba platiti. Stvarno se pla ća neto iznos doprinosa.  
17.109. Mirovinske naknade ku ćanstvima iz mirovinskog fonda bilježe se u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka. Kada 
su naknade u obliku rente, tu se prikazuju isplate rente, a ne jednokratni iznosi koje treba platiti prilikom 
umirovljenja.  
17.110. U ra čunu uporabe dohotka postoji stavka za pla ćanje usluge koju pruža mirovinski fond, jednaka vrijednosti  
outputa  mirovinskog fonda uve ćanoj za  output  poduze ća koja upravljaju rentama kupljenima mirovinskim 
pravima. Prikazuje se kao uporaba za ku ćanstva i kao izvor za mirovinski fond.  
17.111. U ra čunu uporabe dohotka tako đer postoji stavka u kojoj se prikazuje pove ćanje mirovinskih prava zbog dodjele 
dodatnih mirovinskih prava od strane poslodavca, na jednoj strani, umanjeno za smanjenje potraživanja 
naknada, na drugoj strani. Taj se iznos prikazuje kao izvor za ku ćanstva i kao uporaba za mirovinski fond. 
Razlog za to je da to promjenu mirovinskih prava treba uklju čiti u štednju sektora ku ćanstava, budu ći da izravno 
utje če na neto vrijednost ku ćanstava.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 411
 
17.112. Iznos u ra čunu uporabe dohotka, koji mirovinski fond pla ća ku ćanstvima, prikazan je u financijskom ra čunu kao 
promjena aktive ku ćanstava u odnosu na mirovinski fond.  
17.113. Druge organizacije, kao što su sindikati, mogu za svoje članove upravljati mirovinskim programom utvr đenih 
naknada koji je u svakom pogledu jednak poslodav čevom mirovinskom programu utvr đenih naknada. Bilježenje 
je u potpunosti jednako, osim što upu ćivanja na poslodavca treba smatrati upu ćivanjima na upravitelja mirovin ­
skog fonda, a upu ćivanja na zaposlenika treba smatrati upu ćivanjima na sudionika u programu.  
17.114. Za ilustraciju bilježenja transakcija povezanih s utvr đenim naknadama mirovinskih fondova, u tablici 17.4. 
prikazan je broj čani primjer. Imputirane brojke prikazane su tamnije; transakcije koje su rezultat preusmjerivanja 
prikazane su u kurzivu.  
Tablica 17.4. — Ra čuni za mirovinske naknade koje se ispla ćuju u okviru s programom utvr đenih 
naknada  
Uporabe  
Vrsta ra čuna i 
transakcije  Izvori  
Poslo ­
davac  Miro ­
vinski 
fond  Ku ćan ­
stva  Drugi 
sektori  Ukupno 
gospo ­
darstvo  Posloda ­
vac Miro ­
vinski 
fond  Ku ćan ­
stva  Drugi 
sektori  Ukup ­
no 
gosp ­
odar ­
stvo 
Ra čun proizvodnje  
Output  (P.1)  0,6  0,6  
Ra čun stvaranja dohotka  
10,0  10,0  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za soci ­
jalno osiguranje 
(D.1211)  
4,1 4,1  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za soci ­
jalno osigura ­
nje(D.1221)  
Ra čun alokacije primarnog dohotka  
Stvarni doprinosi 
poslodavaca za soci ­
jalno osiguranje 
(D.1211)  10,0  10,0  
Imputirani doprinosi 
poslodavaca za soci ­
jalno osigura ­
nje(D.1221)  4,1 4,1  
2,2 2,2  Vlasni čki dohodak (D.4)  2,2  2,2  
4,0 4,0  Vlasni čki dohodak 
pripisan iz mirovinskih 
prava (D.442)  4,0 4,0  
Ra čun sekundarne raspodjele dohotka  
19,0  19,0  Ukupni socijalni dopri ­
nosi ku ćanstava  19,0  19,0  
10,0  10,0  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za soci ­
jalno osiguranje 
(D.6111)  10,0  10,0  
4,1 4,1  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za soci ­
jalno osigura ­
nje(D.6121)  4,1 4,1  
1,5 1,5  Stvarni socijalni dopri ­
nosi ku ćanstava 
(D.6131)  1,5 1,5  
4,0 4,0  Dodaci na mirovinske 
doprinose ku ćanstava 
(D.6141)  4,0 4,0HR 412 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  
Vrsta ra čuna i 
transakcije  Izvori  
Poslo ­
davac  Miro ­
vinski 
fond  Ku ćan ­
stva  Drugi 
sektori  Ukupno 
gospo ­
darstvo  Posloda ­
vac Miro ­
vinski 
fond  Ku ćan ­
stva  Drugi 
sektori  Ukup ­
no 
gosp ­
odar ­
stvo 
– 0,6  –  0,6  Naknade za usluge 
programa socijalnog 
osiguranja (D.61SC)  – 0,6  –  0,6  
16,0  16,0  Druge naknade soci ­
jalnog osiguranja 
(D.6221)  16,0  16,0  
Ra čun uporabe dohotka  
0,6 0,6  Izdaci za finalnu 
potrošnju (P.3)  
3 3  Prilagodbe za promjenu 
vlasni čkog udjela 
ku ćanstava u pri čuvama 
mirovinskih fondova 
(d.8)  3 3  
– 14,1  – 1,2  17,5  – 2,2  0  Štednja  
Promjene aktive  Financijski ra čun Promjene pasive  
Neto pozajmljivanje/ 
uzajmljivanje  – 14,1  – 1,2  17,5  – 2,2  0  
3 3  Mirovinska prava (F.63)  3  3  
4,1 4,1  Potraživanja mirovin ­
skih fondova od upra ­
vitelja mirovinskih 
fondova (F.64)  4,1 4,1  
– 10,0  – 2,3  14,5  – 2,2  0  Druga financijska aktiva  
17.115. Aktuarski izra čuni pokazuju da je pove ćanje mirovinskih prava, koje proizlazi iz trenuta čnog zaposlenja, 15, što 
je neto iznos daljnjih mirovinskih prava „zara đenih” u doti čnoj godini. Ku ćanstva (ugovaratelji osiguranja/zapo ­
slenici) doprinose 1,5. Poslodavac je stoga obvezan osigurati 13,5. Usto, troškovi upravljanja programom 
procjenjuju se na 0,6. Poslodavac, stoga, mora osigurati ukupno 14,1. On stvarno doprinosi 10, stoga je 
preostalih 4,1 imputirani doprinos.  Output  od 0,6 prikazan je u ra čunu proizvodnje; potrošnja te usluge 
prikazana je u „ra čunu uporabe dohotka”. Doprinosi poslodavca prikazani su kao uporaba za poslodavca u 
ra čunu stvaranja dohotka, a kao izvor za ku ćanstva u ra čunu alokacije primarnog dohotka.  
17.116. U ra čunu alokacije primarnog dohotka prikazan je vlasni čki dohodak. Pove ćanje mirovinskih prava koje proizlazi 
iz prošlog zaposlenja, zbog izravnanja diskontnog faktora jer je umirovljenje jednu godinu bliže, je 4. To je 
prikazano kao imputirani tok vlasni čkog dohotka iz mirovinskog fonda u ku ćanstva. Istodobno, mirovinski fond 
stvarno zara đuje 2,2 od dohotka od ulaganja financijskih sredstava kojima upravlja. Stoga u tom trenutku 
sredstva mirovinskog fonda bilježe manjak od 1,8, ali on nije prikazan u teku ćim ra čunima.  
17.117. U ra čunu sekundarne raspodjele dohotka, prikazana su pla ćanja ku ćanstava mirovinskom fondu. To se može 
promatrati na dva na čina. Iznos doprinosa koje su uplatila ku ćanstva trebao bi biti jednak pove ćanju prava koja 
proizlaze iz trenuta čnog zaposlenja (15) uve ćano za pove ćanje koje proizlazi iz dohotka iz prošlih prava (4), to 
jest ukupno 19. Od stvarno pla ćenih iznosa 10 je primljeno kao stvarni doprinosi poslodavaca, 4,1 kao 
imputirani doprinosi, 1,5 kao vlastiti doprinosi ku ćanstava, 4 kao dodaci na doprinose, umanjeno za 0,6 
naknade za uslugu; ponovno ukupno 19.  
17.118. Kako je u ra čunu uporabe dohotka pla ćanje naknade za uslugu dio izdataka za finalnu potrošnju ku ćanstava, 
tako je i promjena mirovinskih prava prikazana kao uporaba u mirovinskom fondu i kao izvor za ku ćanstva U 
tom se primjeru mirovinske naknade u iznosu 16 oduzimaju od iznosa doprinosa ku ćanstava u iznosu 19. Stoga 
dolazi do pove ćanja u mirovinskim pravima za 3 zbog ku ćanstava.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 413
 
17.119. Štednja ku ćanstava iznosi 17,5, od čega je 3 pove ćanje njihovih mirovinskih prava. To zna či da su ku ćanstva 
stekla drugu financijsku imovinu (ili su smanjila pasivu) za 14,5. Taj je iznos razlika izme đu primljenih naknada 
(16) i stvarnih doprinosa ku ćanstava koji iznose 1,5.  
17.120. U financijskom ra čunu mirovinskog fonda, brojka 4,1, to jest imputirani doprinos, prikazana je kao potraživanje 
administratora mirovina od poslodavca. Ku ćanstva imaju potraživanje od mirovinskog fonda u iznosu promjene 
mirovinskih prava, to jest 3. Osim toga, mirovinski fond ili snižava financijsku imovinu ili pove ćava pasivu, za 
2,3, što je broj koji odgovara raspoloživom dohotku bez elementa pripisanog doprinosa poslodavca.  
DODATNA TABLICA ZA OBRA ČUNATA MIROVINSKA PRAVA (ACCRUED –TO-DATE) U OKVIRU SOCI ­
JALNOG OSIGURANJA  
Oblik dodatne tablice  
17.121. Dodatnom tablicom (tablica 17.5.) o obra čunatim ( accrued-to-date ) mirovinskim pravima u okviru socijalnog 
osiguranja osigurava se okvir za prikupljanje i predstavljanje usporedivih bilanci stanja i transakcija te drugih 
podataka o tokovima svih vrsta mirovinskih prava s gledišta dužnika (upravitelja mirovinskog fonda) i vjerovnika 
(ku ćanstva). U tablici su tako đer obuhva ćeni podaci o stanjima i tokovima koji nisu u cijelost bilježeni u 
središnjim nacionalnim ra čunima za posebne mirovinske programe poput programa utvr đenih naknada koje 
ne financira država, u kojima je država upravitelj mirovinskog fonda, te mirovinskih programa socijalne sigur ­
nosti.  
17.122. Dodatnom tablicom obuhva ćen je mirovinski dio socijalnog osiguranja samo u vezi sa starosnim mirovinama, 
uklju čuju ći mirovine pla ćene prije uobi čajene dobi za umirovljenje. Ovom tablicom nisu obuhva ćeni socijalna 
pomo ć, zdravstveno osiguranje i osiguranje za dugotrajnu skrb, posebno osiguranje za slu čaj bolovanja i 
nemogu ćnost rada. Nisu uklju čene ni individualne police osiguranja. Me đutim, u praksi potpuno odvajanje 
nemirovinskih elemenata socijalnog osiguranja možda nije izvedivo ili dovoljno važno. Elemente socijalne 
pomo ći u okviru mirovinskih programa koji su op ćenito organizirani kao socijalno osiguranje možda nije 
mogu će odvojite te se oni stoga pojavljuju u dodatnoj tablici.  
17.123. Prava nadživjelih osoba (npr. uzdržavanih bra čnih drugova, djece i siro čadi) te naknade zbog nemogu ćnosti za 
rad i invaliditeta uklju čeni su u dodatnu tablicu kada su sastavni dio mirovinskog programa.  
17.124. Svi se elementi dodatne tablice bilježe bez odbitaka za oporezivanje, daljnje socijalne doprinose ili naknade za 
usluge u vezi s mirovinskim programom.  
Tablica 17.5. — Dodatna tablica o obra čunatim (accrued-to-date) mirovinskim pravima u okviru 
socijalnog osiguranja  
Povez ­
nice  Redak 
br. Bilježenje  Središnji nacionalni ra čuni Nije u 
središnjim 
nacionalnim 
ra čunima  
Ukup ­
ni 
miro ­
vinski 
progr ­
ami Protu ­
stavke: 
miro ­
vinska 
prava 
nerezi ­
dent- 
nih 
ku ćan ­
stava 
( 4 ) Upravitelj mirovinskog 
fonda  Tijelo koje nije op ća 
država  Op ća država  
Pro ­
grami 
utvr ­ 
đenih 
dopri ­
nosa  Pro ­
grami 
utvr ­ 
đenih 
nakna ­
da i 
drugi ­
( 1 ) 
pro ­
grami 
neutvr ­ 
đenih 
dopri ­
nosa  Uku ­
pno  Pro ­
grami 
utvr ­ 
đenih 
dopri ­
nosa  Program utvr đenih 
naknada za zaposlenike 
op će države (  2 ) 
Miro ­
vinski 
progr ­
ami 
soci ­
jalne 
sigur ­
nosti  Razvr ­
stani u 
fina ­
ncijska 
podu ­
ze ća Razvr ­
stani u 
op ću 
drža ­
vu (  3 ) Razvr ­
stani u 
op ću 
državu  
Broj stupca  A  B  C  D  E  F  G  H  I.  J  
Po četna bilanca stanja  
1 Mirovinska pravaHR 414 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Povez ­
nice  Redak 
br. Bilježenje  Središnji nacionalni ra čuni Nije u 
središnjim 
nacionalnim 
ra čunima  
Ukup ­
ni 
miro ­
vinski 
progr ­
ami Protu ­
stavke: 
miro ­
vinska 
prava 
nerezi ­
dent- 
nih 
ku ćan ­
stava 
( 4 ) Upravitelj mirovinskog 
fonda  Tijelo koje nije op ća 
država  Op ća država  
Pro ­
grami 
utvr ­ 
đenih 
dopri ­
nosa  Pro ­
grami 
utvr ­ 
đenih 
nakna ­
da i 
drugi ­
( 1 ) 
pro ­
grami 
neutvr ­ 
đenih 
dopri ­
nosa  Uku ­
pno  Pro ­
grami 
utvr ­ 
đenih 
dopri ­
nosa  Program utvr đenih 
naknada za zaposlenike 
op će države (  2 ) 
Miro ­
vinski 
progr ­
ami 
soci ­
jalne 
sigur ­
nosti  Razvr ­
stani u 
fina ­
ncijska 
podu ­
ze ća Razvr ­
stani u 
op ću 
drža ­
vu (  3 ) Razvr ­
stani u 
op ću 
državu  
Broj stupca  A  B  C  D  E  F  G  H  I.  J  
Promjene u mirovinskim pravima zbog transakcija  
Σ 2.1 
do 2.4 
– 2.5  2 Pove ćanje mirovin ­
skih prava zbog 
socijalnih doprinosa  
2.1 Stvarni socijalni 
doprinosi poslo ­
davca  
2.2 Imputirani socijalni 
doprinosi posloda ­
vaca  
2.3 Stvarni socijalni 
doprinosi ku ćan ­
stava  
2.4 Dodaci na socijalne 
doprinose ku ćansta ­
va (  5 ) 
2.5 Umanjeno za: 
naknade za usluge 
mirovinskih 
programa  
3 Druge (aktuarske) 
promjene mirovin ­
skih prava u miro ­
vinskim progra ­
mima socijalne 
sigurnosti  
4 Smanjenje mirovin ­
skih prava zbog 
pla ćanja mirovin ­
skih naknada  
2 + 
3 – 4  5 Promjene u miro ­
vinskim pravima 
zbog socijalnih 
doprinosa i miro ­
vinskih naknada  
6 Transferi mirovin ­
skih prava izme đu 
programaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 415
 
Povez ­
nice  Redak 
br. Bilježenje  Središnji nacionalni ra čuni Nije u 
središnjim 
nacionalnim 
ra čunima  
Ukup ­
ni 
miro ­
vinski 
progr ­
ami Protu ­
stavke: 
miro ­
vinska 
prava 
nerezi ­
dent- 
nih 
ku ćan ­
stava 
( 4 ) Upravitelj mirovinskog 
fonda  Tijelo koje nije op ća 
država  Op ća država  
Pro ­
grami 
utvr ­ 
đenih 
dopri ­
nosa  Pro ­
grami 
utvr ­ 
đenih 
nakna ­
da i 
drugi ­
( 1 ) 
pro ­
grami 
neutvr ­ 
đenih 
dopri ­
nosa  Uku ­
pno  Pro ­
grami 
utvr ­ 
đenih 
dopri ­
nosa  Program utvr đenih 
naknada za zaposlenike 
op će države (  2 ) 
Miro ­
vinski 
progr ­
ami 
soci ­
jalne 
sigur ­
nosti  Razvr ­
stani u 
fina ­
ncijska 
podu ­
ze ća Razvr ­
stani u 
op ću 
drža ­
vu (  3 ) Razvr ­
stani u 
op ću 
državu  
Broj stupca  A  B  C  D  E  F  G  H  I.  J  
7 Promjene prava 
zbog promjena 
strukture programa 
dogovorenih u 
pregovorima  
Promjene u mirovinskim pravima zbog drugih tokova  
8 Promjene prava 
zbog revalorizaci ­
ja (  6 ) 
9 Promjene prava 
zbog ostalih 
promjena obuj ­
ma (  6 ) 
Završna bilanca stanja  
1 + Σ 
5 do 
9 10 Mirovinska prava  
Povezani pokazatelji  
11 Output  
( 1 ) Takvi drugi programi neutvr đenih doprinosa, često opisani kao kombinirani programi, imaju element utvr đene naknade i utvr đenog 
doprinosa.  
( 2 ) Programi koje organizira op ća država za svoje trenuta čne i bivše zaposlenike.  
( 3 ) To su neautonomni programi utvr đenih naknada čija se mirovinska prava bilježe u središnje nacionalne ra čune. 
( 4 ) Podaci o protustavkama za nerezidentna ku ćanstva bit će prikazana odvojeno samo kada su mirovinski odnosi s inozemstvom zna čajni.  
( 5 ) Ti dodaci predstavljaju povrat na potraživanja članova od mirovinskih programa, preko dohotka od ulaganja aktive programa utvr đenih 
doprinosa i za mirovinske programe utvr đenih naknada preko izravnanja primijenjene diskontne stope.  
( 6 ) Za stupce G i H mora se osigurati detaljnija raš člamba tih stavki na temelju modela izra čuna izvršenih za te programe. Ćelije ozna čene s 
█ nisu primjenjive; ćelije u  ▒ sadržavat će razli čite podatke iz središnjih nacionalnih ra čuna. 
Stupci tablice  
17.125. Stupci tablice odnose se na tri grupiranja mirovinskih programa, kako slijedi:  
(1) prema vrsti bilježenja u mirovinske programe koji su u potpunosti bilježeni u središnjim nacionalnim 
ra čunima (stupci od A do F) i programe čija se prava bilježe samo u dodatnoj tablici (stupci G i H);  
(2) prema vrsti upravitelja mirovinskog fonda u nedržavne mirovinske programe (stupci od A do C) i miro ­
vinske programe op će države (stupci od D do H); mirovinski programi, uklju čuju ći socijalnu sigurnost, 
razvrstani u op ću državu, prikazani su u stupcima D, F, G i H; iHR 416 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(3) prema vrsti mirovinskog programa u programe utvr đenih doprinosa (Stupci A i D) i programe utvr đenih 
naknada (stupci B i E do G).  
17.126. U ve ćini slu čajeva, korisnici mirovinskih programa su rezidentna ku ćanstva. U nekim zemljama broj nerezi ­
dentnih ku ćanstava koja primaju mirovinske naknade može biti zna čajan. U tom se slu čaju dodaje stupac J u 
kojem se prikazuje ukupan iznos za nerezidentna ku ćanstva.  
17.127. Odluka o bilježenju mirovinskih prava mirovinskih programa utvr đenih naknada povezanih sa zaposlenjem koji 
su financirani izvan fondova i u kojima je država upravitelj mirovinskog fonda u standardne nacionalne ra čune 
ili samo u dodatnu tablicu ovisi o prirodi programa utvr đenih naknada. Vode će je na čelo za uklju čivanje u 
nacionalne ra čune sli čnost programa nacionalnom mirovinskom programu socijalne sigurnosti.  
17.128. U EU-u postoji mnogo razli čitih programa i uklju čivanje svih programa bi dovelo do nedosljednosti u bilježenju. 
Stoga se prava programa utvr đenih naknada povezanih sa zaposlenjem koji su financirani izvan fondova i u 
kojima je država upravitelj mirovinskog fonda bilježe samo u dodatnu tablicu. To utje če na na čin izra čuna 
imputiranih socijalnih doprinosa poslodavaca za te programe u središnjim nacionalnim ra čunima.  
17.129. Mirovinski programi su dodatno razvrstani prema upravitelju mirovinskog fonda u državne i nedržavne upra ­
vitelje mirovinskog fonda. Definicija upravitelja mirovinskog fonda navedena je u stavku 17.75.  
17.130. Neki mirovinski programi poslodavaca imaju miješano članstvo, na primjer uklju čuju i državne zaposlenike i 
zaposlenike javnih poduze ća, dok su mnogi mirovinski programi zamrznuli članstvo sudionika koji su prešli 
drugim poslodavcima. Ako neki program ima mali udio nedržavnih zaposlenika, to ne spre čava da ga se opisuje 
kao program koji ima državnog upravitelja mirovinskog fonda.  
17.131. Programi utvr đenih naknada koje financira op ća država za svoje zaposlenike prikazani su u stupcima E i F. U 
stupcu E prikazani su programi kojima upravlja mirovinski fond ili osiguravaju će društvo, a u stupcu F oni 
programi kojima upravlja sama op ća država. Državni programi za vlastite zaposlenike u kojima se mirovinska 
prava ne pojavljuju u središnjim anacionalnim ra čunima prikazani su u stupcu G. Ukupni iznos stupaca E F i G 
stoga prikazuje ukupnu odgovornost države za mirovinska prava za njezine vlastite zaposlenike.  
17.132. Mirovinski programi su razvrstani prema vrsti programa u mirovinske programe utvr đenih doprinosa (stupci A i 
D) i mirovinske programe utvr đenih naknada (stupci B, E, F i G). Stupac H odnosi se na mirovinske programe 
socijalne sigurnosti.  
Redci tablice  
17.133. Redci tablice odnose se na stavke bilance stanja, transakcije i druge tokove povezane s mirovinskim pravima 
programa uklju čenih u dodatnu tablicu, a prikazani su odvojeno u tablici 17.6. Po četno stanje mirovinskih 
mrava takvih programa na po četku razdoblja i završno stanje mirovinskih prava na kraju razdoblja uskla đeni su, 
uzimaju ći u obzir sve transakcije i druge tokove tijekom razdoblja. Za programe bilježene u stupcima G i H, 
stanja mirovinskih prava ne bilježe se u središnjim nacionalnim ra čunima, ali se brojne transakcije bilježe u 
središnjim nacionalnim ra čunima.  
Tablica 17.6. — Redci dodatne tablice o obra čunatim (accrued-to-date) mirovinskim pravima u okviru 
socijalnog osiguranja  
Redak br.  
Po četna bilanca stanja  
1 Mirovinska prava  
Promjene u mirovinskim pravima zbog transakcija  
2 Pove ćanje mirovinskih prava zbog socijalnih doprinosa  
2.1 Stvarni socijalni doprinosi poslodavca  
2.2 Imputirani socijalni doprinosi poslodavcaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 417
 
Redak br.  
2.3 Stvarni socijalni doprinosi ku ćanstva  
2.4 Dodaci na socijalne doprinose ku ćanstava (  1 ) 
2.5 Umanjeno za: naknade za usluge mirovinskih programa  
3 Druga (aktuarska) pove ćanja mirovinskih prava u mirovinskim programima socijalne sigurnosti  
4 Smanjenje mirovinskih prava zbog pla ćanja mirovinskih naknada  
5 Promjene u mirovinskim pravima zbog socijalnih doprinosa i mirovinskih naknada  
6 Prijenosi mirovinskih prava izme đu programa  
7 Promjene prava zbog promjena strukture programa dogovorenih u pregovorima  
Promjene u mirovinskim pravima zbog drugih gospodarskih tokova  
8 Promjene prava zbog revalorizacija (  2 ) 
9 Promjene prava zbog drugih promjena u obujmu (  2 ) 
Završna bilanca stanja  
10 Mirovinska prava  
Povezani pokazatelji  
11 Output  
( 1 ) Takvi dodaci predstavljaju povrat na potraživanja članova od mirovinskih programa, preko dohotka od ulaganja aktive programa utvr đenih 
doprinosa i za mirovinske programe utvr đenih naknada preko izravnanja primijenjene diskontnog faktora.  
( 2 ) Za stupce G i H mora se osigurati detaljnija raš člamba tih stavki na temelju modela izra čuna izvršenih za te programe (vidjeti stavke 
17.158.-17.160.).  
Po četne i završne bilance stanja  
17.134. U retku 1 prikazuje se po četno stanje mirovinskih prava, koje je u potpunosti jednako završnom stanju 
prethodnog ra čunovodstvenog razdoblja. U retku 10 prikazuje se odgovaraju će završno stanje mirovinskih 
prava na kraju ra čunovodstvenog razdoblja.  
Promjene u mirovinskim pravima zbog transakcija  
17.135. Stvarni se socijalni doprinosi poslodavaca i zaposlenika bilježe u retke 2.1. i 2.3. kao u središnjim nacionalnim 
ra čunima. U slu čaju nekih mirovinskih programa, posebno mirovinskih programa socijalne sigurnosti, potrebno 
je razlikovati stvarne socijalne doprinose koji se odnose na mirovine od socijalnih doprinosa koji se odnose na 
druge socijalne rizike poput nezaposlenosti.  
17.136. Za utvr đene naknade mirovinskih programa, imputirani socijalni doprinosi poslodavaca op ćenito se mjere kao 
izravnavaju ća stavka — sve promjene prava tijekom godina koje nisu uklju čene u druge retke tablice, obuhva ­ 
ćene su u retku 2.2. U tom su retku obuhva ćeni „u činci iskustva” ako se uo čeni ishod pretpostavki modeliranja 
mirovina (stopa rasta pla ća, stopa inflacije i diskontna stopa) razlikuje od pretpostavljenih razina. Za programe 
utvr đenih doprinosa u tom se retku prikazuje nula.  
17.137. Redak 2.4. prikazuje vlasni čki dohodak zara đen i imputiran u programima, koji se usmjerava preko sektora 
ku ćanstava ili sektora inozemstva. Treba napomenuti da je za sve utvr đene mirovinske naknade uklju čuju ći 
socijalnu sigurnost, bilo da su financirane iz fondova ili izvan njih, taj vlasni čki dohodak jednak izravnanju 
diskontne stope. Drugim rije čima, vrijednost je jednaka diskontnoj stopi pomnoženoj s mirovinskim pravima na 
po četku ra čunovodstvenog razdoblja.  
17.138. Neki se od unosa u retke stupaca G i H, posebno stvarni doprinosi koje pla ćaju poslodavci i zaposlenici, 
pojavljuju u središnjim nacionalnim ra čunima, čak i ako se prava i promjene prava ne pojavljuju. Drugi ulazi 
u stupcima G i F koji su prikazani samo u dodatnoj tablici, u tablici su zasjenjeni i objašnjeni u nastavku.HR 418 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
17.139. Imputirani doprinosi poslodavaca za državne programe za koje se prava pojavljuju u stupcu G, ali ne u 
središnjim nacionalnim ra čunima, zahtijevaju posebno razmatranje. U središnjim nacionalnim ra čunima se 
imputirane doprinose treba procjenjivati na temelju aktuarskih izra čuna. U slu čajevima kada se aktuarskim 
izra čunima ne može dobiti dostatna razina pouzdanosti, i samo u takvim slu čajevima, mogu ća su druga dva 
pristupa za procjenu imputiranih mirovinskih doprinosa poslodavaca, kako slijedi:  
(1) na temelju primjerenog postotka nadnica i pla ća ispla ćenih trenuta čnim zaposlenicima ili  
(2) doprinosi su jednaki razlici izme đu trenuta čnih naknada koje treba platiti i stvarnih doprinosa koje treba 
platiti (kako zaposlenici tako i država kao poslodavac).  
Stavke za dodatke na socijalne doprinose ku ćanstava i druge promjene prava prikazuju se na istoj osnovi kao za 
privatne programe.  
17.140. Stavka izra čunata na istoj aktuarskoj osnovi u pogledu socijalne sigurnosti prikazana je u retku 3 kao „druge 
(aktuarske) akumulacije mirovinskih prava u fondovima socijalne sigurnosti”. Tako se razlikuje od imputiranih 
socijalnih doprinosa poslodavaca.  
17.141. S obzirom da se u dodatnoj tablici pruža potpuna raš člamba promjena mirovinskih prava tijekom ra čunovod ­
stvenog razdoblja, potrebno je uvesti poseban redak za slu čaj kada stvarni socijalni doprinosi u mirovinski 
program socijalne sigurnosti nisu aktuarski, zbog čega je stoga potreban imputirani doprinos, za koji nije 
odgovoran ni jedan poslodavac. Takve pripisane transakcije mirovinskih programa socijalne sigurnosti prikazani 
su u retku 3 kao druga (aktuarska) pove ćanja mirovinskih prava u mirovinskim programima socijalne sigurnosti. 
Unosi u ovom retku mogu biti pozitivni ili negativni — negativni primjeri nastaju u mirovinskom programu 
socijalne sigurnosti ako je diskontna stopa viša od interne stope povrata programa. Interna stopa povrata 
mirovinskog programa je diskontna stopa kojom se izjedna čava sadašnja vrijednost stvarno pla ćenih doprinosa 
i diskontirana vrijednost mirovinskih prava akumuliranih kroz te doprinose. Negativni unosi se, na primjer, 
pojavljuju kada su doprinosi pove ćani iznad aktuarske zahtijevane razine kako bi se financirao kratkoro čni 
manjak novca.  
17.142. Redak 3 ne predstavlja prijenose gotovine iz poreznih prihoda, a u standardnim se ra čunima bilježi kao teku ći 
transferi izme đu državnih jedinica, ako ne utje če na mirovinska prava. U nekim državama članicama država 
obavlja transfere mirovinskim programima koji pove ćavaju mirovinska prava (na primjer, ako se transferi 
obavljaju za posebne društvene skupine koje ne mogu doprinositi izravno), što ukazuje da iznose treba impli ­
citno uklju čiti u broj tog retka koji se ra čuna na temelju razlike.  
17.143. Razlike u ra čunovodstvenom razdoblju izme đu pretpostavljenog i stvarnog rasta pla ća (to je dio „u činaka 
iskustva” ili „aktuarskih u činaka” u modeliranju koji se odnosi na rast pla ća) moraju se odražavati u transakci ­
jama (imputirani socijalni doprinosi poslodavca), zajedno sa svim drugim u čincima iskustva.  
17.144. U retku 3 obuhva ćeni su svi „u činci iskustva” uo čeni za mirovinske programe socijalne sigurnosti, ako se uo čeni 
ishod pretpostavki modeliranja mirovina (stopa rasta pla ća, stopa inflacije i diskontna stopa) za bilo koju godinu 
razlikuje od pretpostavljenih razina.  
17.145. U retku 4 se prikazuju mirovinske naknade pla ćene tijekom ra čunovodstvenog razdoblja. Pla ćanje mirovinskih 
naknada ima u činak „namire” nekih mirovinskih prava uklju čenih u po četno stanje u retku 1.  
17.146. U retku 5 prikazane su promjene u mirovinskim pravima zbog doprinosa i naknada. To je redak 2 plus redak 3 
minus redak 4. Ta izravnavaju ći stavka, mjerena iz nefinancijskih ra čuna, jednaka je stavci mjerenoj iz financij ­
skih ra čuna.  
17.147. Jedna zna čajka okružja mirovina koje se mijenja je sve ve ća mogu ćnost „prijenosnih mirovina” gdje osoba koja 
mijenja radno mjesto može prenijeti mirovinsko pravo od bivšeg poslodavca novom poslodavcu. Kada se to 
dogodi, mirovinsko pravo doti čnog ku ćanstva ostaje nepromijenjeno, ali dolazi do transakcije izme đu dva 
mirovinska programa jer novi program preuzima obvezu prethodnog programa. Osim toga, u odre đenoj 
aktivi zbog uskla đivanja tih obveza dolazi do suprotne transakcije.  
17.148. Ako država izri čitom transakcijom preuzme odgovornost za osiguravanje mirovine za zaposlenike nedržavne 
jedinice, sva se pla ćanja nedržavne jedinice trebaju knjižiti kao unaprijed pla ćeni socijalni doprinosi (F.89). O toj 
se vrsti aranžmana raspravlja u stavcima od 20.272. do 20.275.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 419
 
17.149. Kada jedna jedinica preuzme odgovornost za mirovinska prava od druge jedinice, dvije se transakcije bilježe u 
retku 6. Prvo se mirovinska prava prenose sa po četnog mirovinskog programa na novi mirovinski program. 
Drugo, može postojati prijenos u novcu ili drugoj financijskoj imovini kao naknada novom mirovinskom 
programu. Mogu će je da vrijednost prijenosa financijske imovine nije u potpunosti jednaka vrijednosti 
prenesenih mirovinskih prava. U tom je slu čaju potreban tre ći unos u transakcije kapitalnih transfera kako bi 
se to čno odražavale promjene neto vrijednosti obje doti čne jedinice.  
17.150. Poslodavci sve više reformiraju mirovinske programe kojima upravljaju kao odgovor na demografske i druge 
čimbenike. Reforme mogu biti u obliku promjene formule za izra čun naknada, promjene dobi za umirovljenje ili 
promjene drugih odredaba programa.  
17.151. Samo se ozakonjenim mirovinskim reformama omogu ćuje bilježenje u nacionalne ra čune, u procjene mirovin ­
skih prava u godini u kojoj zakon stupi na snagu i kasnije u uo čene tokove. Poslodav čeva obavijest o namjeri 
provo đenja mirovinske reforme nije dostatna za uklju čivanje u činaka reforme u podatke nacionalnih ra čuna.  
17.152. U nekim slu čajevima reforme, poslodavac odlu či da ne će mijenjati ste čena prava postoje ćih članova te reformi ­
rane aranžmane primijeniti za budu će stjecanje dodatnih prava. Na trenuta čne mirovinske naknade nema 
nikakvog neposrednog utjecaja. Utjecaj će se vidjeti u budu ćim mjerama mirovinskih naknada, u skladu s 
(accrued-to-date ) pristupom  
17.153. Me đutim, u nekim slu čajevima poslodavac odlu či provesti reforme koje utje ču na ( accrued-to-date ) do sada 
akumulirana prava postoje ćih članova; na primjer, op će pove ćanje dobi za umirovljenje za sve članove. 
Takvim se vrstama reformi mijenja stanje mirovinskih prava tijekom godine u kojoj su te reforme ozakonjene. 
Taj se u činak mora obra čunati kao tok. Može biti vrlo velik jer utje če na trenuta čna i budu ća mirovinska prava.  
17.154. Promjene u mirovinskim pravima zbog transakcija bilježe se kao transakcije, kako slijedi:  
(a) ako su prava mirovinskog programa uklju čena u središnje nacionalne ra čune, a poslodavac pristane na 
promjenu mirovinskih prava u pregovorima sa zaposlenikom koji je tom promjenom pogo đen, ta se 
promjena knjiži kao transakcija u središnje nacionalne ra čune (u okviru imputiranih socijalnih doprinosa 
poslodavca);  
(b) ako prava mirovinskog programa nisu bilježena u središnjim nacionalnim ra čunima, a poslodavac pristane na 
promjenu mirovinskih prava u pregovorima sa zaposlenicima koji su tom promjenom pogo đeni, ta se 
promjena knjiži kao transakcija u dodatnu tablicu;  
(c) u slu čaju socijalne sigurnosti, ako su s promjenama mirovinskih prava suglasna parlamentarna tijela, to se 
knjiži u dodatnu tablicu kao da je to dogovoreno pregovorima.  
17.155. Promjene mirovinskih prava koje su uvedene bez pregovora bilježe se kao druge promjene obujma aktive.  
17.156. Promjene ( accrued-to-date ) do sada akumuliranih prava koja proizlaze iz prošlog zaposlenja bilježe se kao 
kapitalni transferi.  
17.157. U retku 7 je prikazan utjecaj reformi struktura mirovinskog fonda na prava koja se odnose na prošlo zaposlenje.  
Promjene mirovinskih prava zbog drugih gospodarskih tokova  
17.158. U redcima 8 i 9 prikazuju ostale tokove kao revalorizacije i druge promjene obujma povezane s mirovinskim 
programima u socijalnom osiguranju. U tablici 17.7. prikazani su ostali tokovi, podijeljeni na revalorizacije i 
druge promjene obujma.  
17.159. Revalorizacije su posljedica promjena klju čnih pretpostavki u modelima za aktuarske izra čune. Te pretpostavke 
su diskontna stopa, stopa pla će i stopa inflacije. U činci iskustva se ovdje ne uklju čuju ako ih se ne može utvrditi 
pojedina čno. Više je vjerojatno da se druge promjene aktuarskih procjena bilježe kao druge promjene obujma 
aktive. U činci promjena cijena zbog ulaganja prava bilježe se kao revalorizacije koje se pojavljuju u ra čunu 
revalorizacije.  
17.160. Kada do đe do promjena demografskih pretpostavki koje se koriste u aktuarskim izra čunima, one se bilježe kao 
druge promjene obujma aktive.HR 420 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Tablica 17.7. — Ostali tokovi kao revalorizacije i druge promjene obujma aktive  
Revalorizacije  
Promjene pretpostavljene diskontne stope  
Promjene pretpostavljenih kretanja pla ća 
Promjene pretpostavljenih kretanja cijena  
Druge promjene obujma aktive  
Promjene demografskih pretpostavki  
Ostale promjene  
Povezani pokazatelji  
17.161. Financijske usluge koje su pružili svi mirovinski programi bilježe se kao da su ih platili članovi programa te se 
tako troškovi mirovinskih programa ne bilježe kao intermedijarna potrošnja poslodavca koji upravlja progra ­
mom. U skladu s tim, u dijagramu 17.1. su prikazane financijske usluge odvojenom od socijalnih doprinosa. 
Predstavljanje financijskih usluga na taj na čin zna či da su brojke prikazane kao doprinosi koje zaposlenici 
primaju od svojih poslodavaca iste kao taj dio doprinosa koje su zaposlenici uplatili u mirovinski program. 
Nadalje, nije potrebno prikazivati koji element socijalnih doprinosa pokriva naknadu za usluge. Dodatak na 
doprinos ku ćanstva je taj koji pokriva naknadu za usluge za program utvr đenih doprinosa, a doprinos ili 
poslodavaca ili ku ćanstva za program utvr đenih naknada.  
Budu ći da se  output  knjiži za sve mirovinske programe poslodavca, a troše ga članovi programa, u retku 11 
prikazan je  output  prema vrsti programa.  
Dijagram 17.1. — Mirovinska prava i njihove promjene
  
Ovaj je dijagram samo za ilustraciju i ne treba pripisivati nikakvo zna čenje veli čini razli čitih polja.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 421
 
Aktuarske pretpostavke  
Do sada akumulirana (Accrued-to-date) prava  
17.162. Mirovinska prava u nacionalnim se ra čunima mjere na bruto osnovi. Aktiva ili akumulirani socijalni doprinosi ne 
uzimaju se u obzir prilikom izra čuna bilo kakve vrste neto prava. Obuhva ćena su samo mirovinska prava zbog 
stvarnih i budu ćih mirovinskih naknada.  
17.163. Koncept ( accrued-to-date ) do sada akumulirane obveze prikladan je za potrebe nacionalnih ra čuna. Uklju čuje 
sadašnju vrijednost mirovinskih prava koja proizlaze iz ve ć akumuliranih mirovinskih prava. Na primjer, obuh ­
va ćena su mirovinska prava koja su akumulirani trenuta čni zaposlenici, uklju čuju ći odgo đena mirovinska prava, 
te preostala mirovinska prava postoje ćih umirovljenika.  
17.164. Kao za sve podatke nacionalnih ra čuna, podaci se mjere  ex post , budu ći da uklju čuju samo trenuta čne vrijednosti 
prava koja proizlaze iz akumuliranih mirovinskih prava na datum bilance stanja. Metoda se temelji na prošlim 
doga đajima i transakcijama koje se mogu uo čiti, kao što su članstvo mirovinskog programa i pla ćeni doprinosi. 
Me đutim, takva ex post mjerenja tako đer se oslanjaju na niz pretpostavki u procesu modeliranja. Izra đuju se 
procjene vjerojatnosti za smrt trenuta čnih doprinositelja ili da postanu osobe s invaliditetom prije nego dostignu 
dob za umirovljenje. Mjerenja tako đer odražavaju budu će promjene toka pla ćanja zbog bilo kakvog zakonodav ­
stva koje stupi na snagu prije godine za koju se mirovinska prava izra čunavaju. Naposljetku, metoda zahtijeva 
odre đene važne pretpostavke o budu ćim kretanjima, posebno u pogledu diskontne stope za budu će isplate 
mirovina.  
Diskontna stopa  
17.165. Diskontna stopa koja se primjenjuje na procjene budu ćih mirovinskih naknada u slu čaju do sada akumuliranih 
prava jedna je od najvažnijih pretpostavki u modeliranju mirovinskih programa, budu ći da njezin akumulirani 
utjecaj tijekom mnogih desetlje ća može biti vrlo velik. Diskontna stopa iz odabranog pristupa može se mijenjati 
tijekom vremena, što može dovesti do revalorizacija u ra čunima.  
17.166. Diskontnu stopu se može promatrati kao jednakovrijednu o čekivanoj nerizi čnoj stopi povrata na aktivu koju ima 
mirovinski fond. U slu čaju mirovinskih prava koje treba isplatiti u budu ćnosti, diskontnu stopu se tako đer može 
promatrati kao trošak kapitala u smislu da budu ća pla ćanja treba financirati država preko uobi čajenih izvora:  
(a) neto stjecanjima obveza, poput kredita i dužni čkih instrumenata osiguranja (dužni čki vrijednosni papiri);  
(b) neto prodajom imovine; i  
(c) prihodima države.  
Diskontna stopa se može izra čunati iz tog troška financiranja.  
17.167. Diskontna bi stopa trebala biti nerizi čna stopa. Neki kriteriji za utvr đivanje prikladnih stopa navedeni su u 
sljede ćim re čenicama. Diskontna stopa visokokvalitetnih državnih i korporativnih obveznica, npr. s bonitetnom 
ocjenom „AAA”, predstavlja prikladnu referencu. Prinosi za visokokvalitetne korporativne obveznice koriste se 
samo ako su tržišta velika. Obveznice moraju imati preostalo dospije će istog reda kao mirovinska prava. 
Preporu čuje se korištenje diskontne stope koja se temelji na dugoro čnom dospije ću, pri čemu se smatra da je 
dugoro čno dospije će 10 godina ili dulje. Za izravnanje vremenskog niza diskontne stope može se primijeniti 
višegodišnji prosjek diskontne stope povezan s duljinom gospodarskog ciklusa. Pretpostavke o diskontnoj stopi i 
budu ćim kretanjima pla ća trebale bi biti uskla đene. Od država članica se zahtijeva da dostave elemente koji 
dokazuju valjanost diskontne stope upotrijebljene za mirovinska prava s obzirom na gore navedene razli čite 
kriterije.  
17.168. Istu diskontnu stopa treba koristiti za sve mirovinske programe u kojima je država upravitelj mirovinskog fonda 
(uklju čuju ći mirovinske programe socijalne sigurnosti) na bilo kojoj razini države, budu ći da bi željeni rezultat 
trebao uskladiti nerizi čne prinose.  
Rast pla ća 
17.169. Utvr đene naknade mirovinskih programa često za odre đivanje razine mirovine primjenjuju formulu na pla ću 
člana koja može biti posljednja pla ća, višegodišnji prosjek ili zarada tijekom cijelog života. Na ispla ćene kona čne 
mirovine utje če prosje čan rast pla ća članova, posebno preko napredovanja.  
17.170. Stoga je prikladno razmotriti pretpostavke u vezi s budu ćim kretanjem pla ća. Pretpostavljeno dugoro čno kretanje 
pla ća trebalo bi odgovarati uo čenoj diskontnoj stopi. Dugoro čno su obje varijable me đuovisne.HR 422 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
17.171. Ra čunovodstvena struka koristi dvije aktuarske metode za mjerenje utjecaja pove ćanja pla ća. Obveza akumuli ­
ranih naknada (ABO- accrued benefit obligation) bilježi samo do sada stvarno akumulirane naknade ( accrued-to- 
date). Predstavlja iznos koji bi zaposlenik trebao odnijeti sa sobom u slu čaju da sutra napusti poduze će te može 
biti osnova za procjenu neto vrijednosti osobe, na primjer u slu čaju razvoda.  
17.172. Obveza predvi đenih naknada (PBO – projected benefit obligation) razboritije je mjerilo kona čne razine prava. Za 
pojedinca obveza predvi đenih naknada (PBO) pretpostavlja koliko će puta ta osoba u budu ćnosti vjerojatno 
napredovati i u skladu s tim se izra čunava njegova kona čna pla ća. Ako je potom taj pojedinac  de facto  odradio 
20 od o čekivanih 40 godina, njegova se pla ća prepolovljuje, a mirovinsko pravo za pojedinca se izra čunava kao 
da je to njegova trenuta čna pla ća. Ako se obveza akumuliranih naknada (ABO) pojedinca postupno pove ćava 
kako napreduje, tijekom vremena se jednakomjerno pove ćava obveza predvi đenih naknada (PBO). Za pojedinca 
je obveza predvi đenih naknada (PBO) uvijek ve ća od obveze akumuliranih naknada (ABO) do trenutka umirov ­
ljenja kada se obveza akumuliranih naknada (ABO) izjedna čuje s obvezom predvi đenih naknada (PBO).  
17.173. Utjecaj koji ima rast pla ća treba se odraziti u transakcijama budu ći da je rast pla će svjesna gospodarska odluka 
poslodavca. Štoviše, koncept koji imaju ABO i PBO pristupi dugoro čno vode do bilježenja istih transakcija, čak i 
ako se vremenski okvir tih transakcija razlikuje ovisno o demografskim zna čajkama programa.  
17.174. Promjene pretpostavki o budu ćim promjenama pla ća, koje se u na čelu izra đuju svakih nekoliko godina kao 
odgovor na op ću reviziju pretpostavki mirovinskog modeliranja ili zbog velikog restrukturiranja radne snage, 
bilježe se kao ostali tokovi (revalorizacije).  
17.175. U praksi je uo čen niz mogu ćih varijanti u primjeni obveze akumuliranih naknada (ABO) i obveze predvi đenih 
naknada (PBO), ovisno o tome kako se obra đuju u činci cijena i pla ća. 
17.176. Važan čimbenik je tretman indeksiranja mirovina, ako će se mirovina, koju treba isplatiti, nakon umirovljenja 
pove ćati u skladu s nominalnim rastom pla ća. 
17.177. S obzirom na važnost u činka pla ća, preporu čuje se da se pristup obveze akumuliranih naknada ili obveze 
predvi đenih naknada odabere na temelju osnovne formule za naknadu. Ako ta formula implicitno ili eksplicitno 
sadrži faktor za pove ćanja pla ća (prije ili nakon umirovljenja), primjenjuje se pristup obveze predvi đenih naknada 
(PBO). Ako takvog faktora nema, koristi se pristup obveze akumuliranih naknada (ABO).  
Demografske pretpostavke  
17.178. Budu ća pla ćanja mirovina ovise o demografskim u čincima s obzirom na ravnotežu dobi/spola članova i trajanje 
njihovog života. Demografske tablice se stalno koriste za modeliranje mirovinskih programa i programa 
životnog osiguranja.  
17.179. U slu čaju mirovinskih programa povezanih sa zaposlenjem, članstvo programa dobro je definirano i stoga bi 
podaci trebali biti dostupni. U slu čaju programa socijalne sigurnosti, ako nisu dostupni konkretni podaci o 
članstvu socijalne sigurnosti, koriste se op ći podaci o stanovništvu.  
17.180. Prilikom korištenja tablica trajanja života, koje su poznate i kao tablice mortaliteta, prednost se daje tablicama 
odvojenih po spolu i skupinama zaposlenika. Skupinu članova koji primaju invalidsku mirovinu trebalo bi, ako 
je mogu će, modelirati s razli čitim pretpostavkama o trajanju života.  
17.181. Pretpostavke o trajanju života trebale bi uklju čivati pove ćanje trajanja života tijekom vremena.  
17.182. Modeliranje mirovinskog programa može uklju čivati korištenje demografskih pretpostavki osim trajanja života, 
na primjer o budu ćim stopama plodnosti, stopama participacije radne snage ili stopama migracije u slu čaju kada 
se mirovinska naknada ili indeksiranje temelji na „koeficijentu ovisnosti” ili sli čnom pristupu.  
17.183. Ako je prijevremeno umirovljenje u programu aktuarski neutralno, ono ne utje če na modeliranje. Neaktuarski 
neutralna prijevremena umirovljenja imaju u činak i često nastaju s obzirom na na čin na koji se razli čite kamatne 
stope obi čno primjenjuju na prijevremeno umirovljenje. Stoga je važno primjereno modeliranje prijevremenog 
umirovljenja, posebno ako se reformom pove ćava budu ća dob za umirovljenje.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 423
 
POGLAVLJE 18.  
RA ČUNI SEKTORA INOZEMSTVA  
UVOD  
18.01. Ra čuni rezidentnih institucionalnih sektora pokazuju gospodarsku djelatnost: proizvodnju; stvaranje, raspodjelu i 
preraspodjelu dohotka; potrošnju; i akumulaciju imovine i obveza. Tim su ra čunima obuhva ćene transakcije me đu 
rezidentnim jedinicama i transakcije izme đu rezidentnih i nerezidentnih jedinica koje čine inozemstvo.  
18.02. ESA je zatvoreni sustav u kojem se obje strane svake transakcije bilježe u ra čunima kao uporaba i izvor. 
Rezidentnim jedinicama to omogu ćuje izradu uskla đenog jasnog skupa ra čuna, a sve su gospodarske aktivnosti 
svake institucionalne jedinici uklju čene u slijed ra čuna. To ne vrijedi za nerezidentne jedinice. Nerezidentne 
jedinice mogu se promatrati samo kroz interakciju s rezidentnim jedinicama gospodarstva koje se mjeri tako 
da se samo njihove transakcije s rezidentnim jedinicama mogu bilježiti. To se postiže stvaranjem sektora pod 
nazivom sektor „inozemstva” i izradom posebnog skupa ra čuna s ograni čenim brojem bilježenja koji za nerezi ­
dentne jedinice prikazuju samo transakcije s rezidentnim jedinicama.  
18.03. Slijed ra čuna sektora inozemstva je sljede ći: 
(a) vanjski ra čun roba i usluga (V.I.) koji obuhva ća uvoz i izvoz roba i usluga;  
(b) vanjski ra čun primarnog i sekundarnog dohotka (V.II.) koji obuhva ća naknade zaposlenicima, vlasni čki 
dohodak i vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava, teku će transfere kao što su osobni transferi 
(uklju čuju ći doznake radnika) i me đunarodnu pomo ć; 
(c) vanjski ra čuni akumulacije (V.III.) koje čine: 
(1) kapitalni ra čun (V.III.1.) koji prikazuje kapitalne transfere i neto stjecanje neprvoizvedene nefinancijske 
aktive;  
(2) financijski ra čun (V.III.2.) koji prikazuje transakcije financijske imovine obveza;  
(3) ra čun ostalih promjena obujma aktive (V.III.3.1.) koji prikazuje nenadokna đene zapljene itd.;  
(4) ra čun revalorizacije (V.III.3.2.) koji prikazuje nominalne vlasni čke dobitke i gubitke;  
(d) ra čun vanjske aktive i pasive (V.IV.) predstavlja po četnu i završnu bilancu stanja te promjene vrijednosti te 
aktive i pasive izme đu po četne i završne bilance stanja.  
Potpuni slijed prikazan je u poglavlju 8., a prethodno navedeni brojevi ra čuna u zagradama odnose se na brojeve 
ra čuna u tom poglavlju.  
18.04. Budu ći da se ra čuni izra đuju sa stajališta sektora inozemstva, uvoz u doma će gospodarstvo prikazuje se kao izvor, 
a izvoz iz doma ćeg gospodarstva kao uporaba vanjskog ra čuna roba i usluga. Sli čan preokret vrijedi za sve ra čune 
sektora inozemstva. Ako je bilanca pozitivna, to zna či da postoji višak za inozemstvo, a manjak za ukupno 
doma će gospodarstvo. Sli čno tome, negativna bilanca pokazuje manjak za inozemstvo i višak za doma će gospo ­
darstvo. Financijska je aktiva koju drži inozemstvo pasiva za doma će gospodarstvo, a pasiva koju drži inozemstvo 
aktiva je za doma će gospodarstvo.  
18.05. Standardni okvir za statistiku o transakcijama i pozicijama izme đu gospodarstva i inozemstva utvr đen je u 
Priru čniku o platnoj bilanci i stanju me đunarodnih ulaganja iz 2008. (šesto izdanje) (BPM6) (  1 ). Taj je priru čnik 
uskla đen sa Sustavom nacionalnih ra čuna iz 2008., ali utvr đuje uzajamno djelovanje izme đu doma ćeg gospodar ­
stva i inozemstva u skupu ra čuna i bilanci koji predstavljaju informacije na druk čiji na čin. U ovom se poglavlju 
utvr đuju ra čuni sektora inozemstva ESA-e 2010. i njihova povezanost s me đunarodnim ra čunima BPM6.HR 424 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8  
( 1 ) Me đunarodni Monetarni Fond, Priru čnik o bilanci pla ćanja i stanju me đunarodnih ulaganja, šesto izdanje (BPM6), 2009., 
ISBN 978-1-58906-812-4 (dostupno na http://www.imf.org).
 EKONOMSKO PODRU ČJE 
18.06. Koncept ekonomskog podru čja naj češ će je korišten kao podru čje pod u činkovitim gospodarskim nadzorom jedne 
države. Me đutim, mogu se koristiti valutne ili ekonomske unije, regije ili cijeli svijet jer i oni mogu biti predmet 
makroekonomske politike ili analize. Potpuna definicija nalazi se u poglavlju 2. (stavci 2.04 ‒ 2.06).  
18.07. Kako bi se utvrdila rezidentnost subjekta na odre đenom ekonomskom podru čju, potrebno je utvrditi:  
(1) ispunjava li subjekt uvjete za institucionalnu jedinicu; i ako ih ispunjava,  
(2) ispunjava li subjekt i kriterije odre đene u poglavlju 2. o utvr đivanju rezidentnosti.  
Rezidentnost  
18.08. Rezidentnost svake institucionalne jedinici je ekonomsko podru čje s kojem je najja če povezana. Pri tome se 
povezanost izražava kako središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa. Koncepti su jednaki u ESA-i, SNA-u 
iz 2008. i BPM6. Uvo đenje izraza „središte prevladavaju ćeg ekonomskog interesa” ne zna či da se subjekti koji 
obavljaju znatan dio poslovanja na dva ili više podru čja više ne moraju dijeliti (vidjeti stavak 18.12.) ili da se 
institucionalne jedinice bez zna čajne fizi čke prisutnosti mogu zanemariti (vidjeti stavke 18.10. i 18.15.). Koncept 
rezidentnosti op ćenito te posebno za ku ćanstva, poduze ća i druge subjekte u potpunosti je opisan u poglavlju 2.  
INSTITUCIONALNE JEDINICE  
18.09. Koncept „institucionalne jedinice” jednak je u ESA-i, SNA-u iz 2008. i BPM6. Op ća definicija nalazi se u poglavlju 
2., stavcima 2.12 ‒ 2.16. S obzirom na predmet nacionalnoga gospodarstva, jedinice se u prekograni čnim 
situacijama posebno tretiraju. U nekim slu čajevima, pravni subjekti udružuju se u jednu institucionalnu jedinicu 
ako su rezidenti istoga gospodarstva, ali se ne udružuju ako su rezidentni razli čitih gospodarstava. Sli čno tome, 
jedan pravni subjekt može se podijeliti kada znatan dio poslovanja obavlja u dva ili više gospodarstava. Kao 
rezultat tih postupanja, rezidentnost predmetnih jedinica postaje jasnija, a ja ča se koncept ekonomskog podru čja. 
18.10. Društva i javna tijela za prikupljanje financija obi čno upotrebljavaju subjekte posebne namjene (SPN). Ako je SPN 
rezident istoga gospodarstva kao i mati čno društvo, postupanje je jednostavno. SPN obi čno nema zna čajke koje bi 
ga činile zasebnim subjektom u odnosu na mati čno društvo, te se aktiva i pasiva SPN-a prikazuju u ra čunima 
mati čnog društva. Ako je SPN nerezident, prema kriterijima rezidentnosti za sektor inozemstva mora se priznati 
zasebni subjekt. U tom slu čaju, cjelokupna aktiva i pasiva SPN-a prikazuje se u sektoru inozemstva, a ne u sektoru 
doma ćega gospodarstva. Postupanje s nerezidentnim subjektima posebne namjene koji pripadaju op ćoj državi 
definirano je u stavku 2.14.  
18.11. Članovi ku ćanstva moraju biti rezidenti istoga gospodarstva. Ako je osoba rezident drugoga gospodarstva, a ne 
onoga kojemu pripadaju ostali članovi ku ćanstva, ta se osoba ne smatra članom tog ku ćanstva, iako mogu dijeliti 
dohodak i izdatke, ili imati zajedni čku imovinu.  
POSLOVNICE KAO IZRAZ U ME ĐUNARODNIM RA ČUNIMA BILANCE PLA ĆANJA  
18.12. Poslovnica je poduze će koje nije osnovano kao trgova čko društvo koje pripada nerezidentnoj jedinici, odnosno 
mati čnom društvu. Smatra se rezidentom i kvazi-društvom na podru čju na kojem se nalazi. Za utvr đivanje 
poslovnica kao zasebnih institucionalnih jedinica potrebni su pokazatelji o znatnom dijelu poslovanja koji se 
može odijeliti od ostatka subjekta. Poslovnica se priznaje u sljede ćim slu čajevima:  
(a) za poslovnicu postoji skup ra čuna, uklju čuju ći bilancu; ili  
(b) s ekonomskog i pravnog stajališta mogu će je i smisleno sastaviti te ra čune, ako je potrebno. Dostupnost 
zasebnih evidencija ukazuje na to da postoji stvarna jedinica i zbog toga je mogu će pripremiti statisti čke 
podatke.  
Osim toga, obi čno je prisutan jedan ili više sljede ćih čimbenika:  
(a) poslovnica obavlja ili namjerava obavljati proizvodnju u velikom opsegu, a proizvodnja se jednu ili više godina 
obavlja na podru čju koje se razlikuje od podru čja sjedišta:  
(1) ako proizvodni proces uklju čuje fizi čku prisutnost, tada bi se poslovanje trebalo fizi čki obavljati u tom 
podru čju;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 425
 
(2) ako proizvodnja ne uklju čuje fizi čku prisutnost, kao što je to u slu čaju bankarstva, osiguranja, drugih 
financijskih usluga, vlasništva nad patentima, trgova čkim oznakama ili autorskim pravima, preprodaje i 
„virtualne proizvodnje”, tada bi djelatnosti trebalo priznati u podru čju na temelju registracije ili pravne 
rezidentnosti navedenih djelatnosti u tom podru čju; 
(b) čak i ako ima status neoporezivog subjekta, smatra se da poslovnica podliježe mogu ćem sustavu poreza na 
dohodak gospodarstva u kojem se nalazi.  
18.13. Utvr đivanje poslovnica utje če na statisti čko izvješ ćivanje i mati čnog društva i poslovnice. Poslovanje poslovnice 
isklju čeno je iz institucionalne jedinice njezinog sjedišta, a razlikovanje mati čnog društva i poslovnice napraviti 
dosljedno u oba predmetna gospodarstva. Poslovnica se može utvrditi za gra đevinske projekte ili mobilne 
djelatnosti kao što su prijevoz, ribarstvo i savjetovanje. Me đutim, ako djelatnosti nisu dovoljno zna čajne za 
utvr đivanje poslovnice, smatraju se izvozom robe ili usluga iz sjedišta.  
18.14. U nekim su slu čajevima prethodne djelatnosti koje se odnose na budu ći projekt izravnih ulaganja prije osnivanja 
društva dostatni dokaz za utvr đivanje rezidentnosti što dovodi do uspostavljanja kvazi-društva. Na primjer, licence 
i pravni troškovi za projekt prikazani su kao trošak kvazi-poduze ća te su dio tokova izravnog ulaganja u tu 
jedinicu, a ne prodaja licenca nerezidentima, odnosno izvoz usluga sjedištu.  
UVJETNO REZIDENTNE JEDINICE  
18.15. Kada se zemljište u podru čju nalazi u vlasništvu nerezidentne jedinice, uvjetna jedinica koja se smatra rezidentom 
utvr đuje se za statisti čke potrebe kao vlasnik zemljišta. Ta je uvjetno rezidentna jedinica kvazi-društvo. Taj na čin 
postupanja s uvjetnom jedinicom kao s rezidentom tako đer se primjenjuje na pripadaju će zgrade, objekte i druga 
poboljšanja tog zemljišta, zakupe zemljišta na dulje vremensko razdoblje i vlasništvo nad prirodnim resursima, 
osim zemljišta. Kao rezultat tog postupanja, nerezident nije izravni vlasnik zemljišta, nego uvjetno rezidentne 
jedinice, tako da je postoji odgovoran za obveze koje proizlaze iz vlasni čkog kapitala, ali su zemljište i drugi 
prirodni resursi uvijek aktiva gospodarstva u kojem se nalaze. Uvjetno rezidentna jedinica obi čno pruža usluge 
svojem vlasniku, na primjer smještaj u slu čaju ku ća za odmor.  
18.16. Op ćenito, ako nerezidentna jedinica ima dugoro čni zakup na nepokretnoj imovini kao što je zgrada, to je 
povezano s njezinim obavljanjem proizvodnje u gospodarstvu u kojem se nalazi. Ako, zbog bilo kojeg razloga, 
nema pripadaju će proizvodne djelatnosti, uvjetno rezidentna jedinica stvara se i za pokrivanje tog zakupa. Stoga se 
smatra da je nerezidentna jedinica vlasnik uvjetno rezidentne jedinice, a ne zgrade, koja je u vlasništvu gospodar ­
stva u kojem se nalazi.  
PODUZE ĆA U VIŠE PODRU ČJA 
18.17. Neka poduze ća izvršavaju jedinstvenu djelatnost na više od jednog gospodarskog podru čja, što je uobi čajeno za 
prekograni čne djelatnosti kao što su zra čni prijevoz, pomorski prijevoz, sustavi za dobivanje hidroenergije na 
grani čnim rijekama, cjevovodi, mostovi, tuneli i podmorski kabeli. Potrebno je utvrditi zasebne poslovnice, osim 
ako se subjektom upravlja kao jednom djelatnosti bez zasebnih ra čuna ili se odluke donose za svako podru čje u 
kojem posluje. U takvim slu čajevima, zbog posebne usmjerenosti na podatke za svako nacionalno gospodarstvo, 
potrebno je podijeliti djelatnosti me đu gospodarstvima. Djelatnosti su razmjerne u skladu s primjerenim poka ­
zateljem udjela djelatnosti na svakom podru čju koji je specifi čan za svako poduze će. Takav postupak može se 
donijeti i za poduze ća u zonama kojima upravljaju dvije ili više država.  
ZEMLJOPISNA PODJELA  
18.18. Za potrebe izrade ra čuna Europske unije, sektor inozemstva (S.2) podijeljen je na sljede će kategorije:  
(a) države članice, institucije i tijela Europske unije (S. 21):  
(1) države članice Europske unije (S.211);  
i. države članice europodru čja (S.2111);  
ii. države članice izvan europodru čja (S.2112);  
(2) institucije i tijela Europske unije (S. 212):  
i. Europska središnja banka (ESB) (S.2121);  
ii. europske institucije i tijela, osim ESB-a (S. 2122):HR 426 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) zemlje ne članice i me đunarodne organizacije nerezidenti u Europskoj uniji (S. 22).  
18.19. Za potrebe izrade ra čuna europodru čja, prethodno navedeni podsektori mogu se razvrstati u sljede će skupine:  
države članice europodru čja i Europska središnja banka  
(S. 2I = S. 2111 + S. 2121);  
zemlje i me đunarodne organizacije koje su nerezidenti u europodru čju 
(S. 2X = S. 2112 + S. 2122 + S. 22).  
Opis europskih ra čuna nalazi se u poglavlju 19.  
ME ĐUNARODNI RA ČUNI BILANCE PLA ĆANJA  
18.20. Nacionalni ra čuni razlikuju se od me đunarodnih ra čuna prikazanih u BPM6. Me đunarodni ra čuni prikazuju 
transakcije izme đu doma ćega gospodarstva i inozemnih gospodarstava sa stajališta doma ćega gospodarstva. U 
skladu s tim, uvoz se prikazuje kao uporaba (dugovanje), a izvoz kao izvor (potraživanje).  
Sažeti prikaz me đunarodnih ra čuna prema BPM6 nalazi se u tablici 18.1.  
18.21. Druga velika razlika izme đu me đunarodnih ra čuna bilance pla ćanja i ra čuna sektora inozemstva u ESA-i odnosi se 
na uporabu funkcionalnih kategorija u me đunarodnim ra čunima, umjesto instrumenata u klasifikaciji financijskih 
transakcija u ESA-i. To je pitanje dodatno objašnjeno u stavcima 18.57. i 18.58.  
IZRAVNAVAJU ĆE STAVKE U TEKU ĆIM RA ČUNIMA ME ĐUNARODNIH RA ČUNA  
18.22. Struktura izravnavaju ćih stavki u bilanci pla ćanja nešto se razlikuje od strukture u nacionalnim ra čunima, pri 
čemu svaki ra čun u me đunarodnim ra čunima ima vlastitu izravnavaju ću stavku i dodatnu stavku koja se prenosi 
na sljede ći ra čun. Radi ilustracije, ra čun primarnog dohotka ima vlastitu izravnavaju ću stavku (saldo primarnog 
dohotka) i ukupni saldo (saldo robe, usluga i primarnog dohotka). Vanjska bilanca primarnog dohotka odgovara 
bilanci primarnog dohotka i to je stavka koja je uklju čena u BND. Saldo vanjskog teku ćeg ra čuna odgovara štednji 
inozemstva u odnosu na doma će gospodarstvo. Izravnavaju će stavke u strukturi ra čuna BPM6 prikazane su u 
tablici 18.1.  
Tablica 18.1. — Me đunarodni ra čuni tokova bilance pla ćanja  
Bilanca pla ćanja  
Teku ći ra čuni Potraživanja  Dugovanja  Saldo  
Ra čun roba i usluga  
Roba  462  392  70  
Usluge  78  107  – 29  
Robe i usluge  540  499  41  
Ra čun primarnog dohotka  
Naknade zaposlenicima  6  2  
Kamata  13  21  
Raspodijeljena dobit društava  36  17  
Ponovno uložena zarada  14  0  
Primarni dohodak  69  40  29  
Roba, usluge i primarni dohodak  609  539  70HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 427
 
Bilanca pla ćanja  
Ra čun sekundarnog dohotka  Potraživanja  Dugovanja  Saldo  
Porezi na dohodak, bogatstvo  1  0  
Neto premije neživotnog osiguranja  2  11  
Odštetni zahtjevi s naslova neživotnog osigu ­
ranja  12 3  
Teku ći me đunarodni transferi  1  31  
Razni teku ći transferi  1  10  
Sekundarni dohodak  17  55  – 38  
Stanje teku ćeg ra čuna 32 
Kapitalni ra čun 
Stjecanje/otu đenje neproizvedene aktive  0  
Kapitalni transferi  1  – 4  
Stanje kapitalnog ra čuna – 3 
Neto uzajmljivanje (+)/pozajmljivanje (–)  29  
Financijski ra čun (prema funkcionalnoj kategoriji)  Promjena aktive  Promjena pasive  Saldo  
Izravna ulaganja  – 4  8  
Portfeljna ulaganja  17  7  
Financijske izvedenice itd.  3  0  
Ostala ulaganja  42  22  
Pri čuve 8  —  
Ukupna promjena aktive/pasive  66  37  
Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–) 
(financijsko)  29 
Neto pogreške i propusti  0 
RA ČUNI SEKTORA INOZEMSTVA I NJIHOV ODNOS PREMA ME ĐUNARODNIM RA ČUNIMA BILANCE 
PLA ĆANJA  
Vanjski ra čun roba i usluga  
18.23. Ra čun roba i usluga čine samo uvoz i izvoz roba i usluga jer su to jedine prekograni čne s robama i uslugama koje 
imaju prekograni čnu dimenziju. Robe i usluge bilježe se kada do đe do promjene ekonomskog vlasništva s jedinice 
jednoga gospodarstva na jedinicu u drugoj zemlji. Iako obi čno postoji fizi čko kretanja roba kada do đe do 
promjene vlasništva, to nije nužno slu čaj. U slu čaju preprodaje, roba može promijeniti vlasništvo, ali ne i lokaciju, 
dok se ne proda ponovno tre ćoj stranci.HR 428 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Tablice 18.2. i 18.3. prikazuju na čin bilježenja primarnog i sekundarnog dohotka u ESA-i i BPM6.  
Tablica 18.2. — Vanjski ra čun roba i usluga (ESA V.1)  
Uporabe  Izvori  
P.6 Izvoz roba i usluga  540  P.7  Uvoz roba i usluga  499  
P.61  Izvoz roba  462  P.71  Uvoz roba  392  
P.62  Izvoz usluga  78  P.72  Uvoz usluga  107  
B.11  Saldo vanjskog ra čuna za robe i 
usluge  – 41  
Tablica 18.3 — Ra čun roba i usluga BPM6  
Teku ći ra čuni Potraživanja  Dugovanja  Saldo  
Ra čun roba i usluga  
Roba  462  392  70  
Usluge  78  107  – 29  
Robe i usluge  540  499  41  
18.24. Robe koje promjene lokacije iz jednoga gospodarstva u drugo, ali ne promijene ekonomsko vlasništvo ne 
pojavljuju se u uvozu i izvozu. Stoga se roba poslana u inozemstvo na preradu ili vra ćena nakon prerade ne 
pojavljuje kao uvoz ili izvoz robe; bilježi se samo dogovorena naknada za preradu, kao usluga.  
18.25. Bilanca pla ćanja stavlja naglasak na razliku izme đu roba i usluga. Ta razlika odražava politi čke interese tako da 
postoje zasebni me đunarodni ugovori koji obuhva ćaju robe i usluge. Tako đer odražava pitanja koja se odnose na 
podatke tako da se podaci o robi obi čno dobivanju iz carinskih izvora, dok se podaci o uslugama obi čno dobivaju 
iz financijskih izvještaja ili istraživanja.  
18.26. Statisti čki podaci o svjetskoj trgovini robom glavni su izvor podataka o robi. Me đunarodni standardi nalaze se u 
publikaciji UN-a  International Merchandise Trade Statistics: Concepts and Definitions  ( 1 ) Rev. 2 (IMTS). BPM6 utvr đuje 
neke mogu će izvore razlika izme đu vrijednosti roba evidentiranih u statistici o trgovini robom i bilanci pla ćanja. 
Tako đer se daju preporuke za standardnu korelacijsku tablicu kako bi se korisnicima pomoglo u razumijevanju 
takvih razlika. Jedan od zna čajnih izvora razlike je u činjenici da se kod standarda za IMTS upotrebljava 
vrednovanje uvoza tipa CIF (trošak, osiguranje i vozarina), dok se za bilancu pla ćanja upotrebljava jedinstveno 
vrednovanje izvoza i uvoza FOB (vrijednost na carinskoj granici izvoznoga gospodarstva, tj. franko brod). Stoga je 
nužno isklju čiti troškove vozarine i osiguranja nastale izme đu carinske granice izvoznika i carinske granice 
uvoznika. S obzirom na razlike izme đu vrednovanja tipa FOB i stvarnih ugovornih aranžmana, neke je troškove 
vozarine i osiguranja potrebno preusmjeriti.  
Na čela vrednovanja jednaka su u ESA-i i bilanci pla ćanja. Stoga se izvoz i uvoz roba treba vrednovati FOB 
bilježenje (vidjeti stavak 18.32).  
18.27. Mjerilo promjene vlasništva koje se koristi za bilancu pla ćanja zna či da je vrijeme bilježenja robe u skladu s 
odgovaraju ćim financijskim tokovima. U BPM6 više nema iznimaka u vezi s na čelom promjene vlasništva. 
Naprotiv, IMTS prati vrijeme carinske obrade. Dok je to vrijeme često bilo približno odre đeno na prihvatljivi 
na čin, prilagodbe mogu biti potrebne u nekim slu čajevima, kao što je konsignacijska roba. U slu čaju kada se roba 
šalje u inozemstvo na preradu bez promjene vlasništva, vrijednosti kretanja robe uklju čene su u IMTS, no 
promjene vlasništva primarno se prikazuju u bilanci pla ćanja te će, stoga, bilanca pla ćanja pokazivati samo 
naknade koje se odnose na „usluge izrade s fizi čkim  inputima  u vlasništvu drugih”. Me đutim, vrijednosti kretanja 
robe preporu čuju se kao dodatne stavke radi razumijevanja prirode takvih aranžmana prerade. Dodatni detalji o 
bilježenju aranžmana prerade opisani su kasnije u ovom poglavlju. Druge prilagodbe IMTS-a mogu biti potrebne 
za uskla đivanje procjena s promjenom ekonomskog vlasništva robe, bilo op ćenito bilo zbog posebnog pokri ća 
svake zemlje. Mogu ći primjeri uklju čuju preprodaju, nemonetarno zlato, robu koja nezakonito ulazi u podru čje ili 
izlazi iz njega, te robu koju u lukama nabavljaju prijevoznici.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 429  
( 1 ) Ujedinjeni narodi, Statisti čki podaci o me đunarodnoj trgovini: koncepti i definicije, 1998., ISBN 92-1-161410-4 (dostupno na http:// 
unstats.un.org).
 18.28. Ponovni izvoz odnosi se na inozemnu robu (robu proizvedenu u drugim gospodarstvima i prethodno uvezenu s 
promjenom ekonomskog vlasništva) koja se izvozi bez bitne promjene stanja u kojem je prethodno uvezena. S 
obzirom na to da se ponovno izvezena roba ne proizvodi u predmetnom gospodarstvu, ona je manje povezana s 
gospodarstvom od drugog izvoza. Gospodarstva koja su najvažnije to čke pretovara i lokacije trgovaca na veliko 
često imaju velike vrijednosti ponovnog izvoza. Ponovnim izvozom pove ćavaju se uvoz i izvoz, a kada je ponovni 
izvoz znatan, pove ćavaju se i udjeli uvoza i izvoza u ekonomskim agregatima. Stoga je korisno zasebno prikazati 
ponovni izvoz. Roba koja je uvezena i čeka ponovni izvoz knjiži se u zalihama rezidentnog ekonomskog vlasnika.  
Tranzitna trgovina je trgovina u kojoj roba prelazi zemlju na putu do kona čnog odredišta, i op ćenito se izuzima 
iz statistike vanjske trgovine, bilance pla ćanja i nacionalnih ra čuna tranzitne zemlje.  
Kvazi-tranzitna trgovina je trgovina u kojoj se roba uvozi u zemlju, carini za slobodan promet u EU-u, a zatim 
otprema u tre ću zemlju u EU-u. Subjekt korišten za carinjenje obi čno nije institucionalna jedinica kako je 
definirana u poglavlju 2. i ne stje če vlasništvo nad robom. U tom slu čaju uvoz je prikazan u nacionalnim 
ra čunima kao izravan uvoz na kona čno odredište, kao u slu čaju jednostavne tranzitne trgovine. Primjerena 
vrijednost je vrijednost bilježena prilikom ulaska robe u zemlju kona čnog odredišta.  
18.29. Roba je u bilanci pla ćanja prikazana na agregatnoj razini. Detaljnije raš člambe robe mogu se dobiti iz podataka 
IMTS-a.  
18.30. U bilanci pla ćanja izra đuju se podaci za sljede ćih 12 standardnih komponentni usluga:  
(a) proizvodne usluge u vezi s fizi čkim  inputima  u vlasništvu drugih;  
(b) usluge održavanja i servisa koje nisu drugdje uklju čene;  
(c) prijevoz;  
(d) putovanje;  
(e) gra đevinarstvo;  
(f) usluge osiguranja i mirovinske usluge;  
(g) financijske usluge;  
(h) naknade za uporabu intelektualnog vlasništva koje nisu drugdje uklju čene;  
(i) telekomunikacijske, ra čunalne i informacijske usluge;  
(j) ostale poslovne usluge;  
(k) osobne, kulturne i rekreacijske usluge; i  
(l) državna roba i usluge koje nisu drugdje uklju čene 
18.31. Tri standardne komponente bilance pla ćanja od gore navedenih su stavke koje se temelje na transaktoru, tj. 
odnose se na stjecatelja ili dobavlja ča, a ne na sam proizvod. Stavke su obuhva ćene kategorijama putovanja, 
gra đevinarstva i državnih roba i usluga koji nisu drugdje uklju čene.  
(a) Putovanje obuhva ća svu robu ili usluge koje su nerezidenti stekli tijekom posjetâ, bez obzira na to jesu li za 
vlastitu uporabu ili davanje drugima. Putovanje uklju čuje robe, lokalni prijevoz, smještaj, hranu i druge usluge.  
(b) Gra đevinarstvo obuhva ća ukupnu vrijednost proizvoda koji isporu či izvo đač, uklju čuju ći sve lokalno nabav ­
ljene materijale i stoga se ne bilježi u uvozu i izvozu roba.  
(c) Državna roba i usluge koje nisu drugdje uklju čene obuhva ćaju niz stavki koje se ne mogu uklju čiti u detaljnije 
stavke.HR 430 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Osim te tri transakcijske stavke, preostale se komponente temelje na proizvodu i oblikovane su prema detaljnijim 
razredima KPD Rev. 2. Dodatni standardi za trgovinu uslugama prikazani su u Priru čniku o statistici me đu­
narodne trgovine uslugama (  1 ) (MSITS) koji je uskla đen s me đunarodnim ra čunima.  
Vrednovanje  
18.32. Na čela vrednovanja jednaka su kao u ESA-i i me đunarodnim ra čunima. U oba se slu čaju upotrebljavaju tržišne 
vrijednost, dok se nominalne vrijednosti upotrebljavaju za neke stavke u instrumentima kada tržišne cijene nisu 
dostupne. U me đunarodnim je ra čunima vrednovanje izvoza i uvoza roba poseban slu čaj kada se upotrebljava 
jedinstvena to čka vrednovanja, odnosno vrijednost na carinskoj granici zemlje izvoznice, tj. vrednovanje tipa FOB 
(franko brod). Ta obrada omogu ćuje dosljedno vrednovanje izme đu izvoza i uvoza te daje uskla đeni temelj za 
mjerenje u okolnostima u kojima stranke mogu imati veliki broj razli čitih ugovornih aranžmana, od „franko 
tvornica” s jedne strane (kada je uvoznik odgovoran za organizaciju cjelokupnog prijevoza i osiguranja) do 
„isporu čeno ocarinjeno” s druge (kada je izvoznik odgovoran za organiziranje prijevoza, osiguranja i svih 
uvoznih carina).  
Roba za preradu  
18.33. Izme đu ESA-e 95 i ESA-e 2010. postoji temeljna promjena u postupanju s robom poslanom na preradu u 
inozemstvo bez promjene vlasništva. U ESA-i 95 takva se roba prikazivala kao izvoz koji se slao u inozemstvo, 
a zatim se bilježio kao uvoz na povratku iz inozemstva, po višoj vrijednosti, zbog prerade. To je bilo poznato kao 
metoda bruto bilježenja i time se u činkovito imputirala promjena vlasništva tako da brojke me đunarodne trgovine 
predstavljaju procjenu vrijednosti roba kojima se trguje. SNA 2008., BPM6 i ESA 2010. ne pripisuju promjenu 
vlasništva nego prikazuju samo jedno bilježenje ‒ uvoz usluge prerade. To bi bio izvoz usluge za zemlju u kojoj je 
izvršena prerada. Takvo je bilježenje više u skladu s me đunarodnim evidencijama i povezanim financijskim 
transakcijama. Me đutim, dovodi do nedosljednosti u odnosu na me đunarodnu statistiku o trgovini robom 
(IMTS). IMTS i dalje prikazuje bruto bilježenje vrijednost izvoza za preradu i uvezenu prera đenu robu na povratku.  
18.34. Kako bi se izbjegla takva nedosljednost u me đunarodnim ra čunima, vrijednost izvezene robe može se bilježiti uz 
vrijednost uvezene robe kao dopunska stavka, pri čemu su vrijednosti one koje su bilježene u IMTS-u. Ta metoda 
omogu ćuje izra čun neto usluge prerade kao vrijednosti izvezene prera đene robe umanjene za vrijednost nepre ­
ra đene robe koja se uvozi. Ta se usluga knjiži u nacionalnim ra čunima. Tako se za zemlju s robom prera đenom u 
inozemstvu izvoz bilježi uz uvezenu prera đenu robu, kao dopunska stavka u vanjskom ra čunu roba i usluga. Tako 
će se uskladiti bilježenja prema IMTS-a s podacima o neto uslugama uvoza koje odražavaju troškove prerade.  
18.35. Primjer vezan uz tretman roba za preradu u tablicama ponude i uporabe, pokazat će promjenu. Zamislimo slu čaj 
u kojem poduze će za proizvodnju hrane bere i prera đuje povr će, zatim prenosi stvarno konzerviranje povr ća na 
društvo k ćer u inozemstvu koje je u potpunosti u njegovom vlasništvu te na kraju ga vra ća u konzervama i 
prodaje.  
18.36. U tablici 18.4. za ESA 95 podaci o uvozu i izvozu trebali bi odgovarati ulazima u statistici o me đunarodnoj 
trgovini robom (IMTS). Izvoz robe društvu k ćeri za konzerviranje u inozemstvu iznosi 50, a konzervirano povr će 
vra ća se kao u uvoz po 90.  
Tablica 18.4. — Tretman robe za preradu u me đunarodnoj trgovini u skladu s ESA-om 95  
Kupovina  Kona čna potražnja  Ukupno  
Prodaja  Proizvodnja 
hrane  Izdaci 
ku ćanstva  Izvoz  
Hrana  90  50  140  
Uvoz konzervirane hrane  90  90  
Dodana vrijednost  50  BDP (I) =  50  
Ukupna proizvodnja ( output ) 140HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 431  
( 1 ) Ujedinjeni narodi, Eurostat, OECD, MMF, WTO i dr., Priru čnik o statistici me đunarodne trgovine uslugama, 2011., (dostupno na: 
http://unstats.un.org).
 Tablica 18.5. — Tretman robe za preradu u me đunarodnoj trgovini u skladu s ESA-om 2010 . 
Kupovina  Kona čna potražnja  Ukupno  
Prodaja  Proizvodnja 
hrane  Izdaci 
ku ćanstva  Izvoz  
Hrana  90  0  90  
Uvoz usluga konzerviranja  40  40  
Dodana vrijednost  50  BDP (I) =  50  
Ukupna proizvodnja ( output ) 90  
18.37. Tablica 18.5. prikazuje tretman robe za preradu na neto na čelu prema ESA-i 2010.: prikazuje se samo trgovina 
uslugama i nema uskla đenost s kretanjem roba bilježenim prema IMTS-u. Neto stavka izvoza umanjenog za uvoz 
prikazat će se u me đunarodnim ra čunima bilance pla ćanje i odgovaraju ćim ra čunima sektora inozemstva. BMP6 
preporu ča da se, kada se zna da uvoz i izvoz u IMTS-u odražavaju situaciju bez promjene vlasništva, tada oni 
prikazuju jedno pored drugog u bilanci pla ćanja tako da se element usluga može odmah izra čunati. Tako se za 
industriju proizvodnje hrane, povr će poslano u inozemstvo za konzerviranje prikazuje kao izvoz od 50, a 
ponovno uvezeno konzervirano povr će kao uvoz od 90. Ti se podaci mogu navesti jedan pored drugog u 
statistici me đunarodnih ra čuna kao dopunske stavke, pri čemu se izvoz knjiži kao negativni uvoz. Tako se 
može izra čunati da je vrijednost neto uvoza usluga konzerviranja 40.  
Bilježenje ovog primjera u BPM6 prikazano je u tablici 18.6.  
Tablica 18.6. — Bilježenje prerade u BPM6  
Teku ći ra čuni Potraživanja  Dugovanja  Saldo  
Ra čun roba i usluga  – 40  
Usluge (standardne komponente)  
„Usluge izrade s fizi čkim  inputima  u vlasništvu 
drugih”  40 – 40  
Dopunske stavke  
Roba za preradu u inozemstvu  50  90  – 40  
Preprodaja  
Roba namijenjena preprodaji  
18.38. Preprodaja se definira kao nabava robe od strane rezidenta (gospodarstva za koje se izra đuju ra čuni) od nerezi ­
denta i daljnja prodaja iste robe drugom nerezidentu pri čemu se roba ne nalazi u gospodarstvu za koje se 
izra đuju ra čuni. Preprodaja uklju čuje transakcije koje obuhva ćaju robu kada vlasnikovo fizi čko posjedovanje robe 
nije potrebno za izvršenje postupka. Ovo pojašnjene i sljede ća pojašnjenje koje se odnose na preprodaju slijede 
odgovaraju će stavke u BPM6 (stavci 10.41. 10.48.).  
18.39. Aranžmani u vezi s preprodajom koriste se za trgovinu na veliko i trgovinu na malo. Mogu se koristiti i za 
upravljanje robom te za upravljanje i financiranje globalnih proizvodnih procesa. Na primjer, poduze će može 
ugovoriti sastavljanjeHR 432 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
robe me đu jednim ili više izvo đača, tako da to poduze će dobije robu i ponovno je proda bez prelaska podru čja 
vlasnika. Ako se fizi čki oblik robe promijeni tijekom razdoblja vlasništva, kao rezultat usluga izrade koje izvrša ­
vaju drugi subjekti, tada se transakcije robe bilježe kao op ćenita roba, a ne kao preprodaja. U drugim slu čajevima 
kada se oblik robe ne mijenja, roba se uklju čuje kao preprodaja, s prodajnom cijenom koja odražava troškove 
prerade te marže trgovine na veliko. U slu čajevima kada trgovac organizira globalni cjelokupni proizvodni proces, 
prodajna cijena može obuhvatiti i elemente kao što su planiranje, upravljanje, patenti i drugo znanje, stavljanje na 
tržište i financiranje. Posebno za visokotehnološku robu ti nefizi čki doprinosi mogu biti veliki u odnosu na 
vrijednost materijala i sklapanje.  
18.40. Roba namijenjena preprodaji knjiži se u ra čunima vlasnika jednako kao i druga roba koja je u njegovom 
vlasništvu. Me đutim, roba je detaljno navedena u statistici me đunarodnih ra čuna gospodarstva trgovca jer je to 
zanimljivo samo po sebi i jer nije obuhva ćeno carinskim sustavom toga gospodarstva.  
Preprodaja se tretira:  
(a) stjecanje robe od strane trgovaca prikazuje se pod stavkom robe kao negativni izvoz gospodarskog podru čja 
trgovca;  
(b) prodaja robe prikazuje se pod stavkom robe koja se preprodaje kao pozitivni izvoz gospodarskog podru čja 
trgovca;  
(c) razlika izme đu prodaje i kupnje robe namijenjene preprodaji prikazuje se kao stavka „neto izvoz robe 
namijenjene preprodaji”. Ta stavka uklju čuje trgovinske marže, vlasni čke dobitke i gubitke i promjene 
zaliha robe namijenjene preprodaji. Kao rezultat smanjenja ili pove ćanja zaliha, neto izvoz robe namijenjene 
preprodaji može u nekim primjerima bit negativan; i  
(d) bilježenje preprodaje vrednuju se po transakcijskim cijenama dogovorenima me đu strankama, a ne po FOB.  
18.41. Stavke u vezi s preprodajom prikazuju se samo kao izvoz u ra čunima gospodarstva na podru čju trgovca. 
Odgovaraju ća izvozna i uvozna gospodarstva, izvozna prodaja trgovcima i uvozna nabava od trgovaca uklju čeni 
su kao op ćenita roba.  
18.42. Prodaja na veliko, prodaja na malo, postupanje s robom i upravljanje proizvodnjom mogu se provesti i u okviru 
aranžmana, pri čemu je roba prisutna u gospodarskom podru čju vlasnika. U tom se slu čaju bilježi kao op ćenita 
roba. Ako roba ne prolazi gospodarsko podru čje vlasnika, ali se fizi čki oblik robe mijenja jer je prera đena u 
drugom gospodarskom podru čju, me đunarodne se transakcije prikazuju kao op ćenita roba, a ne kao preprodaja 
(naknada za preradu knjiži se kao usluga prerade koju pla ća vlasnik).  
18.43. Kada trgovac ponovno prodaje robu rezidentu istoga gospodarstva kao što je trgov čevo, time se ne ispunjava 
definicija preprodaje. U skladu s tim, kupnja robe prikazuje se kao uvoz op ćenite robe u gospodarstvom u tom 
slu čaju. Ako subjekt koji je nabavio robu od trgovaca u istom gospodarstvu kasnije ponovno proda robu 
rezidentu drugoga gospodarstva, bez obzira na to je li roba ušla u gospodarstvo trgovca, prodaja robe knjiži 
se kao izvoz op ćenite robe iz gospodarstva trgovca. Iako je taj slu čaj vrlo sli čan preprodaji, ne ispunjava definiciju 
iz stavka 18.38. Osim toga, prvi trgovac ne može knjižiti kupnju kao preprodaju jer taj trgovac ne može znati 
ho će li drugi trgovac prenijeti robu u gospodarstvo.  
Uvoz i izvoz UFPIM-a  
18.44 Stvarne kamate na pla ćene i primljene kredite uklju čuju element dohotka i naknadu za uslugu. Kreditne institucije 
nude kamatne stope svojim deponentima koje su niže od stopa koje napla ćuju svojim zajmoprimcima. Nastale 
kamatne marže koriste financijska društva za pokrivanje svojih izdataka i ostvarivanje poslovnog viška. Kamatnim 
maržama osigurava se druga mogu ćnost umjesto izravnog napla ćivanja financijskih usluga klijentima. ESA propi ­
suje pripis zara čunate usluge za UFPIM. Koncept UFPIM-a i smjernice za procjenu vrijednost UFPIM-a nalaze se u 
poglavlju 14.  
18.45 Financijske institucije koje implicitno zara čunavaju UFPIM nisu nužno rezidenti, niti klijenti tih institucija moraju 
biti rezidenti. Stoga su uvoz i izvoz ove vrste financijske usluge mogu ći. Smjernice za izra čun uvoza i izvoza 
UFPIM-a nalaze se u stavku 14.10.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 433
 
Vanjski ra čun primarnog i sekundarnog dohotka  
Tablice 18.7. i 18.8. prikazuju primjer bilježenja primarnog i sekundarnog dohotka u ESA-i i BPM6.  
Tablica 18.7. — Vanjski ra čun primarnog i sekundarnog dohotka (ESA V.II.)  
Uporabe  Izvori  
B.11  Saldo vanjskog ra čuna za robe i usluge  – 41  
D.1 Naknade zaposlenicima  6  D.1  Naknade zaposlenicima  2  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  0  D.2  Porezi na proizvodnju i uvoz  0  
D.3 Subvencije  0  D.3  Subvencije  0  
D.4 Vlasni čki dohodak  63  D.4  Vlasni čki dohodak  38  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo  1  D.5  Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo  0  
D.6 Socijalni doprinosi i naknade  0  D.6  Socijalni doprinosi i naknade  0  
D.7 Ostali teku ći transferi  16  D.7  Ostali teku ći transferi  55  
D.8 Prilagodbe za promjene neto vlasni ­ 
čkog udjela ku ćanstava u pri čuvama 
mirovinskih fondova  0 D.8  Prilagodbe za promjene neto vlasni ­ 
čkog udjela ku ćanstava u pri čuvama 
mirovinskih fondova  0 
B.12  Saldo vanjskog teku ćeg ra čuna – 32  
Tablica 18.8. — Ra čun primarnog dohotka i ra čun sekundarnog dohotka u BPM6  
Oznaka ESA  Potraživanja  Dugovanja  Saldo  
Od robe i usluga  41 
Ra čun primarnog dohotka  
Naknade zaposlenicima  D.1  6  2  
Kamata  
D.4 13 21  
Raspodijeljena dobit društava  36  17  
Ponovno uložena zarada  14  0  
Porezi na proizvodnju i uvoz  D.2  0  0  
Subvencije  D.3  0  0  
Primarni dohodak  69  40  29  
Roba, usluge i primarni dohodak  609  539  70  
Ra čun sekundarnog dohotka  
Porezi na dohodak, bogatstvo  D.5  1  0  
Neto premije neživotnog osiguranja  
D.6, D.7, D.8  2 11  
Potraživanja s naslova neživotnog osigu ­
ranja  12 3  
Teku ći me đunarodni transferi  1  31  
Razni teku ći transferi  1  10  
Sekundarni dohodak  17  55  – 38  
Stanje teku ćeg ra čuna 32HR 434 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ra čun primarnog dohotka  
18.46. U bilanci pla ćanja bilježenja ra čuna primarnog dohotka uklju čuju naknade zaposlenicima i vlasni čki dohodak, 
jednako kao i u ra čunu raspodjele primarnog dohotka u ESA-i. Pla ćanja poreza na proizvodnju od strane 
rezidenata i primitci subvencija od strane rezidenanta od doma će države prikazuju se u ra čunu stvaranja dohotka, 
ra čunu koji nije dio bilance pla ćanja. Svako pla ćanje poreza na proizvodnju od strane rezidenta drugoj državi te 
svaka subvencija koju rezident primi od druge države prikazuju se u ra čunu primarnog dohotka bilance pla ćanja. 
Odgovaraju će uknjižbe za doma ću državu prikazuju se u ra čunu alokacije primarnog dohotka, a za strane države 
u stupcu za inozemstvo tog ra čuna te u ra čunu primarnog dohotka bilance pla ćanja.  
18.47. Zakupnina može nastati u prekograni čnim situacijama, ali samo rijetko jer se za cjelokupno zemljište smatra da je 
u vlasništvu rezidenata, uklju čuju ći, ako je potrebno, stvaranjem uvjetno rezidentne jedinice. Ako su te uvjetno 
rezidentne jedinice u vlasništvu nerezidenata, tada se dohodak koji su ostvarile te jedinice razvrstava kao izravan 
vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava, a ne kao zakupnina. Primjer u kojem se zakupnina prikazuje u 
me đunarodnim ra čunima su kratkoro čna prava ribolova u teritorijalnim vodama za strane ribarske flote. U 
me đunarodnim se ra čunima često koristi pojam „dohotka od ulaganja” koji zna či „vlasni čki dohodak bez zakup ­
nine. Vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava odražava dohodak koji proizlazi iz vlasništva nad financij ­
skom imovinom, pri čemu raš članjivanje dohotka od ulaganja odgovara raš članjivanju financijske aktive i pasive 
tako da se mogu izra čunati stope povrata.  
Dohodak od izravnih ulaganja  
18.48. Uloga izravnog ulaganja posebno je važna i odražava se u tokovima i pozicijama u financijskim ra čunima. U 
slu čaju izravnog ulaganja, pretpostavlja se da se udio zadržane dobiti poduze ća raspore đuje izravnom investitoru 
u obliku dohotka od ulaganja. Udio odgovara djelu izravnog investitora u poduze ću. 
18.49. Zadržana dobit jednaka je neto poslovnom višku poduze ća uve ćanom za cjelokupni ostvareni vlasni čki dohodak 
umanjen za ispla ćen vlasni čki dohodak (prije izra čuna ponovno uložene zarade) i uve ćan za primljene teku će 
transfere umanjene za pla ćene teku će transfere i stavku za prilagodbe za promjene neto vlasni čkog udjela 
ku ćanstava u pri čuvama mirovinskih fondova. Ponovno uložena zarada koja proizlazi iz neposrednih društava 
kćeri uklju čena je u vlasni čki dohodak primljen od poduze ća s izravnim ulaganjem.  
18.50. Ponovno uložena zarada može biti negativna, na primjer kada poduze će ostvaruje gubitak ili se dividende 
raspore đuju iz vlasni čkih dobitaka ili u tromjese čju kada se pla ća godišnja dividenda. Jednako kao što se pozitivna 
ponovno uložena zarada smatra unosom vlasni čkog kapitala izravnog investitora u poduze će s izravnim ulaga ­
njem, negativna ponovno uložena zarada smatra se povla čenjem vlasni čkog kapitala.  
Za poduze će s izravnim ulaganjima koje je u 100 %-tnom vlasništvu nerezidenta, ponovno uložena zarada 
jednaka je zadržanoj dobiti, a bilanca primarnog dohotka poduze ća je to čno nula.  
Ra čun sekundarnog dohotka (teku ći transferi) u BPM6  
18.51. Ra čun sekundarnog dohotka prikazuje teku će transfere izme đu rezidenata i nerezidenata. Opseg unosa teku ćih 
transfera to čno odgovara unosima u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka. Nekoliko tih upisa posebno je važno 
u me đunarodnim ra čunima, posebno teku ća me đunarodna suradnja i doznake koje u svoje mati čne zemlje šalju 
pojedinci koji rade u inozemstvu.  
18.52. Prekograni čni osobni transferi su transferi me đu ku ćanstvima i korisni su jer su važan izvor me đunarodnog 
financiranja za neke zemlje koje osiguravaju veliki broj radnika na dugoro čnom radu u inozemstvu. Osobni 
transferi uklju čuju doznake radnika na dugoro čnom radu, tj. one koji mijenjaju svoje rezidentno gospodarstvo.  
18.53. Ostali radnici, kao što su grani čni i sezonski radnici, ne mijenjaju svoje rezidentno gospodarstvo i ostaju rezidenti 
doma ćega gospodarstva. Umjesto transfera, me đunarodne transakcije takvih radnika uklju čuju naknade zaposle ­
nicima, poreze i troškove putovanja. U bilanci pla ćanja, dodatnim prikazom osobnih doznaka spajaju se osobni 
transferi s njima povezanim stavkama. Osobne doznake uklju čuju osobne transfere, naknade zaposlenika 
umanjene za poreze i troškove putovanja te kapitalne transfere izme đu ku ćanstava.  
18.54. Tokovi osiguranja, posebno tokovi koji se odnose na reosiguranje, mogu biti važni na me đunarodnoj razini. 
Transakcije izme đu izravnog osiguravatelja i reosiguravatelja prikazuju se kao u potpunosti zaseban skup tran ­
sakcija te nema konsolidacije izme đu transakcija izravnog osiguravatelja i izdavatelja polica svojim klijentima, s 
jedne strane, i ugovaratelja osiguranja s reosiguravateljem, s druge.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 435
 
Vanjski kapitalni ra čun 
18.55. Elementi kapitalnog ra čuna koji su predmet me đunarodnih transakcija više su ograni čeni od elemenata obuhva ­ 
ćenih doma ćim sektorima. Pozicije u kapitalnom ra čunu obuhva ćaju samo stjecanja i otu đenja neproizvedene 
nefinancijske imovine i kapitalne transfere. Nijedna transakcija nije prikazana kao investicija u proizvedenu 
imovinu jer kona čna uporaba izvoza i uvoza robe nije poznata u trenutku bilježenja. Nisu uklju čena ni stjecanja 
i otu đenja zemljišta.  
18.56. Neto uzajmljivanje ili neto pozajmljivanje je izravnavaju ća stavka za iznos teku ćih i kapitalnih ra čuna i za 
financijski ra čun. Obuhva ća sve instrumente upotrijebljene za osiguranje ili stjecanje financiranja, ne samo uzajm ­
ljivanja i pozajmljivanja. Na čelno, neto uzajmljivanje ili neto pozajmljivanje u BPM6 ima jednaku vrijednost kao 
odgovaraju ća stavka nacionalnih ra čuna za ukupno gospodarstvo te jednaku vrijednost kao i stavka nacionalnih 
ra čuna za inozemstvo, ali sa suprotnim predznakom. Tablice 18.9., 18.10. i 18.11. prikazuju bilježenje elemenata 
teku ćeg i kapitalnog ra čuna te kona čnog salda u ESA-i i BPM6.  
Tablica 18.9. — Promjena neto vrijednosti zbog salda vanjskog teku ćeg ra čuna i kapitalnih transfera (ESA 
V.III.1.1)  ( 1 ) 
Promjene u aktivi  Promjene u pasivi i neto vrijednosti  
B.12  Saldo vanjskog teku ćeg ra čuna – 32  
D.9 Kapitalni transferi, primljeni  4  
D.9 Kapitalni transferi, dani  – 1  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
salda vanjskog teku ćeg ra čuna i 
kapitalnih transfera  – 29  
( 1 ) Za inozemstvo, to se odnosi na promjene neto vrijednosti zbog salda vanjskog teku ćeg ra čuna i kapitalnih transfera.  
Tablica 18.10. — Ra čun stjecanja nefinancijske imovine (ESA V.III.1.2.)  
Promjene u aktivi  Promjene u pasivi i neto vrijednosti  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
salda vanjskog teku ćeg ra čuna i 
kapitalnih transfera  – 29  
NP Neto pove ćanje neproizvedene 
nefinancijske aktive  0 
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto 
pozajmljivanje (–)  – 29  
Table 18.11. — Kapitalni ra čun BPM6  
Potraživanja  Dugovanja  Saldo  
Stanje teku ćeg ra čuna 32 
Kapitalni ra čun 
Stjecanje/otu đenje neproizvedene aktive  0  
Kapitalni transferi  1  4  
Stanje kapitalnog ra čuna – 3 
Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–)  29HR 436 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Vanjski financijski ra čun i stanje me đunarodnih ulaganja  
18.57. Financijski ra čun bilance pla ćanja i stanje me đunarodnih ulaganja od posebne su važnosti jer omogu ćavaju 
razumijevanje me đunarodnog financiranja te me đunarodne likvidnosti ranjivosti. U usporedbi s klasifikacijom 
financijskih instrumenata korištenih u ESA-i, u bilanci pla ćanja klasifikacija financijskih instrumenata temelji se 
na funkcionalnim kategorijama (vidjeti stavak 18.21.) s dodatnim podacima o instrumentima i institucionalnim 
sektorima. Tablice 18.12. i 18.13. prikazuju financijski ra čun u ESA-i odnosno BPM6.  
Tablica 18.12. — Financijski ra čun (ESA V.III.2.)  
Promjene u aktivi  Promjene u pasivi i neto vrijednosti  
F Neto pove ćanje financijske imovine  37  F  Neto pove ćanje obveza  66  
F.1 Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  1 F.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  0 
F.2 Gotovina i depoziti  11  F.2  Gotovina i depoziti  – 2  
F.3 Vrijednosnice osim obveza  9  F.3  Vrijednosnice osim obveza  20  
F.4 Zajmovi  4  F.4  Zajmovi  45  
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  2 F.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  14 
F.6 Programi osiguranja, mirovina i 
standardiziranih jamstava  0 F.6  Programi osiguranja, mirovina i 
standardiziranih jamstava  0 
F.7 Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 F.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  3 
F.8 Ostali ra čuni potraživanja/obveza  10  F.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveza  – 14  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto 
pozajmljivanje (–)  – 29  
Tablica 18.13. — Financijski ra čun u BPM6  
Neto uzajmljivanje (+)/pozajmljivanje (–) (teku ći i 
kapitalni ra čuni)  29 
Financijski ra čun (prema funkcionalnoj kategoriji)  Promjene u aktivi  Promjene u pasivi  Saldo  
Izravna ulaganja  – 4  8  
Portfeljna ulaganja  17  7  
Financijske izvedenice itd.  3  0  
Ostala ulaganja  42  22  
Pri čuve 8  —  
Ukupna promjena aktive/pasive  66  37  
Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–) 
(financijski ra čun) 29 
Neto pogreške i propusti  0 
18.58. Funkcionalne kategorije BPM6 daju informacije o motivaciji i odnosu me đu strankama koji su od posebnog 
interesa za me đunarodnu ekonomsku analizu. Podaci prema funkcionalnoj kategoriji dodatno su podijeljeni 
prema instrumentu i institucionalnom sektoru, što omogu ćuje njihovo povezivanje s odgovaraju ćim stavkama 
ESA-e te monetarne i financijske statistike. Klasifikacija institucionalnog sektora u BPM6 jednaka je kao u ESA-i, 
iako je obi čno skra ćena (na pet sektora u standardnim komponentama). Osim toga, dodatni podsektor upotreb ­
ljava se za monetarne vlasti, odnosno funkcionalni podsektor povezan s pri čuvama. Obuhva ća središnju banku i 
sve dijelove op će države ili financijskih poduze ća, osim središnje banke, koja drže pri čuve i stoga je važna za 
zemlje u kojima se dio ili cjelokupne pri čuve drže izvan središnje banke.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 437
 
18.59. Glavne poveznice izme đu kategorija financijskih ra čuna nacionalnih ra čina i funkcionalnih kategorija me đu­
narodnih ra čuna prikazane su u tablici 18.14. Funkcionalne se kategorije upotrebljavaju i na strani aktive i na 
strani pasive financijskog ra čuna u BPM6. Nisu prikazane poveznice koje su relativno rijetke.  
Tablica 18.14. — Poveznice izme đu funkcionalnih kategorija BPM6 i kategorija financijskih instrumenata 
ESA-e  
Funkcionalne kategorije me đunarodnog ra čuna 
Instrumenti ESA-e  Izravna 
ulaganja  Portfeljna 
ulaganja  Financijske 
izvedenice  Ostala 
ulaganja  Pri čuve 
Monetarno zlato  X 
Posebna Posebnprava vu čenja  X  X  
Gotovina i depoziti  
Gotovina  X X  
Me đubankovne pozicije  X  X  
Ostali prenosivi depoziti  X  X  X  
Ostali depoziti  X  X  X  
Vrijednosnice osim obveza  X  X  X  
Zajmovi  X  X  X  
Dionice i ostali vlasni čki udjeli  
Vlasni čki udjeli:  
Dionice koje kotiraju na burzi  X  X  X  
Dionice koje ne kotiraju na burzi  X  X  X  
Ostali vlasni čki udjeli  X  X  
Udjeli u investicijskim fondovima/jedinice:  
Udjeli u nov čanom fondu (Money market 
fund-MMF)/jedinice  X X  X  
Udjeli u ne-nov čanim ( Non-MMF )investicij ­
skim fondovima/jedinice  X X  X  X  
Tehni čke pri čuve osiguranja  
Tehni čke pri čuve neživotnog osiguranja  X  X  
Životno osiguranje i prava na rentu  X  X  
Mirovinska prava  X  
Potraživanja mirovinskih fondova od upravi ­
telja mirovinskih fondova  X X  
Prava na nemirovinske fondove  X  
Rezervacije za obveze u okviru standardizi ­
ranih jamstava  X X  
Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposle ­
nika  
Financijske izvedenice  X  XHR 438 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Funkcionalne kategorije me đunarodnog ra čuna 
Instrumenti ESA-e  Izravna 
ulaganja  Portfeljna 
ulaganja  Financijske 
izvedenice  Ostala 
ulaganja  Pri čuve 
Dioni čke opcije zaposlenika  X  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza  
Trgova čki krediti i predujmovi  X  X  
Ostali ra čuni potraživanja/obveza, osim trgo ­
va čkih kredita i predujmova  X X  
BILANCA STANJA ZA SEKTOR INOZEMSTVA  
18.60. Stanje me đunarodnih ulaganja dio je bilance stanja koji je obuhva ćen me đunarodnim ra čunima. Tim se izrazom 
naglašavaju specifi čne komponente nacionalne bilance stanje koje su uklju čene. Stanje me đunarodnih ulaganja 
obuhva ća samo financijsku aktive i pasivu. Kada je nekretnina u nekoj zemlji u neposrednom vlasništvu nerezi ­
dentne jedinice, uvjetno rezidentna jedinica smatra se vlasnikom nekretnine, dok je, s druge strane, u vlasništvu 
nerezidentne jedinice u smislu financijske imovine (vidjeti i stavak 18.16). U slu čaju financijskih potraživanja, 
prekograni čni se element javlja kada je jedna stranka rezident, a druga stranka nerezident. Osim toga, dok su 
zlatne poluge aktiva koja ne povla či odgovaraju ću obvezu, uklju čene su u stanje me đunarodnih ulaganja kao 
pri čuve zbog njihove uloge u me đunarodnim pla ćanjima. Me đutim, isklju čuje se nefinancijska aktiva jer nema 
odgovaraju će obveze ili drugog me đunarodnog aspekta.  
18.61. Izravnavaju ća stavka u stanju me đunarodnih ulaganja je neto stanje me đunarodnih ulaganja. Neto stanje me đu­
narodnih ulaganja uve ćano za nefinancijsku aktivu u nacionalnoj bilanci stanja jednako je nacionalnoj neto 
vrijednosti jer financijska potraživanje me đu rezidentima u nacionalnoj bilanci stanja iznos nula. Tablica 18.15 
prikazuje primjer bilance stanja za sektor inozemstva, a tablica 18.16. primjer stanja me đunarodnih ulaganja.  
18.62. Iste op će kategorije upotrebljavaju se za vlasni čki dohodak pripisan iz mirovinskih prava i stanje me đunarodnih 
ulaganja. Na temelju toga mogu se izra čunati prosje čne stope povrata. Stope povrata mogu se usporediti tijekom 
vremena i za razli čite instrumente i dospije ća. Na primjer, mogu se analizirati kretanja povrata izravnih ulaganja ili 
se povrat može usporediti s drugim instrumentima.  
Tablica 18.15. — Bilanca stanja za sektor inozemstva (ESA)  
Po četna 
bilanca  Promjene 
zbog tran ­
sakcija  Ostale 
promjene 
obujma  Revaloriza ­
cija Završna 
bilanca  
Aktiva  
Nefinancijska aktiva  
Financijska aktiva  805  37  0  7  849  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu če­
nja 0 1  0  0  1  
AF.2  Gotovina i depoziti  105  11  0  0  116  
AF.3  Vrijednosnice osim obveza  125  9  0  4  138  
AF.4  Zajmovi  70  4  0  0  74  
AF.5  Dionice i ostali dioni čki kapital  345  2  0  3  350  
AF.6  Programi osiguranja, mirovina i stan ­
dardiziranih jamstava  26 0  0  0  26  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije 
zaposlenika  0 0  0  0  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 439
 
Po četna 
bilanca  Promjene 
zbog tran ­
sakcija  Ostale 
promjene 
obujma  Revaloriza ­
cija Završna 
bilanca  
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveza  134  10  0  0  144  
Pasiva  1 074  66  0  3  1 143  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu če­
nja 770  0  0  0  770  
AF.2  Gotovina i depoziti  116  – 2  0  0  114  
AF.3  Vrijednosnice osim obveza  77  20  0  2  99  
AF.4  Zajmovi  17  45  0  0  62  
AF.5  Dionice i ostali dioni čki kapital  3  14  0  1  18  
AF.6  Tehni čke pri čuve osiguranja  25  0  0  0  25  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije 
zaposlenika  7 3  0  0  10  
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveza  59  – 14  0  0  45  
Neto vrijednost  269  265  
Tablica 18.16. — Integrirani prikaz stanja me đunarodnih ulaganja BPM6  
Stanje me đunarodnih ulaganja  Po četno 
stanje  Transakcije  Ostale 
promjene 
obujma  Revaloriza ­
cija Završno 
stanje  
Aktiva  
Izravna ulaganja  42  – 4  0  1  39  
Portfeljna ulaganja  40  17  0  2  59  
Financijske izvedenice  0  3  0  0  3  
Ostala ulaganja  152  42  0  0  194  
Pri čuve 63  8  0  0  71  
Ukupno aktive  297  66  0  3  366  
Pasiva  
Izravna ulaganja  132  8  0  2  142  
Portfeljna ulaganja  180  7  0  5  192  
Financijske izvedenice  0  0  0  0  0  
Ostala ulaganja  261  22  0  0  283  
Ukupne obveze  573  37  0  7  617  
Neto stanje me đunarodnih ulaganja  – 276  29  0  – 4  – 251HR 440 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 19.  
EUROPSKI RA ČUNI  
UVOD  
19.01. Zbog procesa europske integracije potrebno je pripremiti cijeli niz ra čuna koji odražavaju europsko gospodarstvo 
u cjelini i omogu ćuju bolju analizu i izradu politika na europskoj razini. Europski ra čuni obuhva ćaju isti niz 
ra čuna i temelje se na jednakim konceptima kao nacionalni ra čuni država članica.  
19.02. U ovom se poglavlju opisuju razlikovne zna čajke europskih ra čuna, tj. ra čuna Europske unije i europodru čja. U 
europskim ra čunima posebnu pažnju treba posvetiti definiciji rezidentnih jedinica, ra čunima inozemstva i saldi ­
ranju unutarnjih europskih ekonomskih ra čuna (tokova) i financijske bilance stanja (stanja).  
19.03. Gospodarsko podru čje Europske unije čine: 
(a) gospodarska podru čja država članica Europske unije; i  
(b) gospodarska podru čja europskih institucija.  
19.04. Gospodarsko podru čje europodru čja čine: 
(a) gospodarska podru čja država članica europodru čja; i  
(b) gospodarsko podru čje Europske središnje banke.  
OD NACIONALNIH DO EUROPSKIH RA ČUNA  
19.05. Europski ra čuni konceptualno nisu jednakovrijedni iznosu nacionalnih ra čuna država članica nakon konverzije u 
zajedni čku valutu. Potrebno je dodati ra čune rezidentnih europskih institucija. Podru čje primjene koncepta rezi ­
dentnosti mijenja se pri prelasku s nacionalnih ra čuna država članica na europske ra čune. Na čini upotrebe 
ponovno uložene zarade poduze ća s izravnim stranim ulaganjima ili subjekata posebne namjene dobri su primjeri 
u ovom kontekstu. U nacionalnim ra čunima država članica, poduze ća s izravnim stranim ulaganjima mogu imati 
investitore koji su rezidenti druge države članice Europske unije/europodru čja. Odgovaraju ća ponovno uložena 
zarada ne prikazuje se kao takva u europskim ra čunima. Osim toga, subjekte posebne namjene možda će trebati 
prerasporediti u isti institucionalni sektor kao njihovo mati čno društvo kada je potonje rezident druge države 
članice. Kona čno, treba prerasporediti prekograni čne ekonomske tokove i financijska stanja izme đu europskih 
zemalja. Te su razlike prikazane u dijagramima 19.1. i 19.2. pretpostavljaju ći, za potrebe jednostavnosti, da 
europsko podru čje čine samo dvije države članice: A i B. Tokovi i stanja koja uklju čuju rezidente i nerezidente 
shematski su prikazani strelicama.  
Dijagram 19.1. — Agregacija nacionalnih ra čuna država članica  
Nakon agregiranja nacionalnih ra čuna zemalja A i B, agregirani ra čuni sektora inozemstva bilježe unutarnje 
tokove izme đu zemalja A i B, te s drugim zemljama i europskim institucijama.
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 441
 
Dijagram 19.2. — Europski ra čuni 
Europska unija/europodru čje smatra se jedinstvenim subjektom: ra čuni europskih institucija/Europske središnje 
banke uklju čeni su, a u ra čunima inozemstva prikazuju se samo transakcije rezidentnih jedinica s tre ćim 
zemljama.
  
Pretvorba podataka u razli čite valute  
19.06. U europskim ra čunima ekonomski tokovi i stanja aktive i pasive moraju se izraziti u jednoj standardnoj valuti. U 
tu se svrhu podaci bilježeni u razli čitim nacionalnim valutama pretvaraju se u euro:  
(a) ili korištenjem tržišnih deviznih te čajeva (ili njihovog prosjeka) koji prevladavaju tijekom razdoblja za koje se 
ra čuni izra čunavaju;  
ili 
(b) korištenjem fiksnih deviznih te čajeva tijekom cijelog razdoblja. Fiksna stopa može biti stopa koja prevladava 
na kraju razdoblja, na po četku ili kao prosjek deviznih te čajeva tijekom cijelog razdoblja. Korišteni devizni 
tečaj utje če na (fiksni) ponder odre đene države članice u europskim agregatima;  
ili 
(c) izra čunom indeksa izme đu uzastopnih razdoblja kao ponderiranog prosjeka indeksâ rasta podataka svake 
države članice izraženih u nacionalnoj valuti. Ponderi se izra čunavaju kao udio svake države članice pretvoren 
po deviznom te čaju u prvom razdoblju usporedbe. Nakon odabira referentnog razdoblja kao mjerila, za 
odre đivanje razina za ostala razmatrana razdoblja na to se mjerilo može primijeniti lan čani indeks.  
Metodom (a) ponderi država članica u europskim agregatima ažuriraju se prema paritetima njihovih valuta. Stoga 
su razine europskih agregata ažurirane u svakom trenutku, ali na njihova kretanja mogu utjecati fluktuacije 
deviznog te čaja. U slu čaju omjera, utjecaj fluktuacija deviznog te čaja na brojnih i nazivnik može se u velikom 
mjeri izravnati.  
Metodom (b) ponderi država članica se ne ažuriraju, čime se čuvaju kretanja europskih agregata od fluktuacija 
deviznog te čaja. Me đutim, na razine europskih agregata može utjecati izbor (fiksnih) deviznih te čajeva koji 
odražavaju paritete valuta država članica u odre đenom trenutku.  
Metodom (c) čuvaju se kretanja europskih agregata od fluktuacija deviznog te čaja dok razine europskih agregata 
op ćenito odražavaju važe će paritete u svakom razdoblju. To se odvija na štetu aditivnosti i drugih ra čunovod ­
stvenih ograni čenja. Ako je to potrebno, mora ih se ponovno uspostaviti u zadnjem koraku.  
19.07. Europski ra čuni mogu se izra čunati i pretvaranjem podataka bilježenih u razli čitim nacionalnim valutama u 
standarde kupovne mo ći. Metode (a), (b) ili (c) utvr đene u stavku 19.06. mogu se koristiti u tu svrhu zamjenom 
deviznih te čajeva odgovaraju ćim paritetima kupovne mo ći. 
Europske institucije  
19.08. U ESA-i europske institucije čine sljede ći subjekti:  
(a) europske nefinancijske institucije: Europski parlament, Europsko vije će, Vije će, Europska komisija, Sud 
Europske unije i Europski revizorski sud;HR 442 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
(b) europska nefinancijska tijela, uklju čuju ći subjekte obuhva ćene op ćim prora čunom Europske unije (npr. Soci ­
jalni i gospodarski odbor, Odbor regija, europske agencije itd.) i Europski razvojni fond; i  
(c) europske financijske institucije i tijela, posebno uklju čuju ći: Europsku središnju banku, Europsku investicijsku 
banku i Europski investicijski fond.  
Europske agencije u kategoriji (b) ne uklju čuju regulatorne agencije poljoprivrednog tržišta čija je glavna djelatnost 
kupnja i prodaja poljoprivrednih proizvoda radi stabiliziranja cijena. Potonje agencije smatraju se rezidentima 
države članice u kojoj obavljaju svoju djelatnost.  
19.09. Europske nefinancijske institucije i tijela obuhva ćena op ćim prora čunom Europske unije čine jednu institucionalnu 
jedinicu koja u na čelu pruža netržišne državne usluge u koristi Europske unije. Stoga se razvrstava u podsektor 
„Europske institucije i tijela” (S. 1315) (  1 ) sektora „op će države” (S. 13).  
19.10. Dok god se njegov prora čun ne donese kao dio op ćeg prora čuna Europske unije, Europski razvojni fond čini 
zasebnu institucionalnu jedinicu razvrstanu u sektor „Europske institucije i tijela” (S. 1315) sektora „op će države” 
(S. 13).  
19.11. Europska središnja banka je institucionalna jedinica razvrstana u podsektor „središnja banka” (S. 121) sektora 
„financijska društva” (S. 12).  
19.12. Europska investicijska banka i Europski investicijski fond zasebne su institucionalne jedinice razvrstane u 
podsektor „ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih poduze ća i mirovinskih fondova” sektora „financijska 
društva” (S. 12).  
19.13. Gospodarsko podru čje europskih institucija uklju čuje teritorijalne enklave koje se nalaze u državama članicama 
Europske unije ili zemljama ne članicama, kao što su predstavništva, delegacije, uredi itd.  
19.14. Glavne transakcije europskih institucije prikazuju se u izvorima i uporabama kako je opisano u Prilogu.  
Ra čun sektora inozemstva  
19.15. U europskim ra čunima, ra čuni sektora inozemstva bilježe ekonomske tokove i financijska stanja aktive i pasive 
izme đu rezidentnih jedinica Europske unije/europodru čja i nerezidentnih jedinica. Stoga europski ra čuni inozem ­
stva isklju čuju transakcije koje je izvršavaju u Europskoj uniji/europodru čju. Tokovi koji se provode u EU-u/eu ­
ropodru čju nazivaju se „unutarnji tokovi”, a financijska stanja izme đu rezidenata EU-a/europodru čja nazivaju se 
„unutarnja stanja”.  
19.16. Uvoz i izvoz robe uklju čuje kvazi-tranzitnu trgovinu, tj.:  
(a) robu koju je iz tre ćih zemalja u državu članicu Europske unije/europodru čja uvezao subjekt koji se ne smatra 
institucionalnom jedinicom, a zatim otpremio u drugu državu članicu Europske unije/europodru čja; i  
(b) robu koju dolazi iz države članice Europske unije/europodru čja i koju zatim u tre će zemlje izvozi subjekt koji 
se ne smatra institucionalnom jedinicom.  
Izvoz robe vrednuje se kao FOB na granici Europske unije/europodru čja. 
Za robu u kvazi-tranzitu koju treba izvesti, troškovi prijevoza i distribucije u Europskoj uniji/europodru čju 
smatraju se  outputom  usluga prijevoza ako je prijevoznik rezident u Europskoj uniji/europodru čju, a uvozom 
usluga prijevoza ako nije.  
19.17. U europskim ra čunima, preprodaja uklju čuje samo robe koju rezident Europske unije/europodru čja nabavlja od 
nerezidenta s naknadnom ponovnom prodajom iste robe nerezidentu, a da se pri tome roba ne nalazi u 
Europskoj uniji/europodru čju. Najprije se prikazuje kao negativan izvoz robe, a zatim kao pozitivan izvoz 
robe, pri čemu se sve vremenske razlike izme đu kupnje i prodaje bilježe kao promjene zaliha (vidjeti stavke 
18.41. i 18.60.).  
Kada trgovac koji je rezident Europske unije/europodru čja kupuje robu od nerezidenta i onda je prodaje rezidentu 
druge države članice, nabava se bilježi kao negativan izvoz u nacionalnim ra čunima države članice trgovca, ali kao 
uvoz u europskim ra čunima.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 443  
( 1 ) Ova je oznaka specifi čna za europske ra čune. Ne navodi se u poglavlju 23. „Klasifikacije” jer poglavlje 23. sadrži oznake koje treba 
upotrebljavati u nacionalnim ra čunima država članica, dok se europske institucije bilježe u sektoru inozemstva.
 19.18. Poduze će s izravnim stranim ulaganjem rezident je Europske unije/europodru čja kada investitor koji nije rezident 
posjeduje 10 posto ili više redovnih dionica ili prava glasa (za poduze će koje je osnovano kao trgova čko društvo) 
ili jednakovrijedni udjel (za poduze će koje nije osnovano kao trgova čko društvo).  
U nacionalnim ra čunima država članica, poduze će s izravnim stranim ulaganjima može imati investitore koji su 
rezidenti druge države članice Europske unije/europodru čja. Odgovaraju ća ponovno uložena zarada ne prikazuje 
se kao takva u europskim ra čunima.  
Izravnanje transakcija  
19.19. Jedna metoda pripreme europskih ra čuna inozemstva sastoji se od povla čenja unutarnjih europskih tokova na 
strani izvora i uporaba iz ra čuna sektora inozemstva država članica. Iako bi se ti zrcalni tokovi trebali u teoriji 
izravnati, u praksi se oni ne izravnavaju zbog asimetri čnog bilježenja iste transakcije u nacionalnim ra čunima 
nasuprotnih stranaka.  
19.20. Asimetrije dovode do neslaganja u europskim ra čunima izme đu ukupnoga gospodarstva i ra čuna inozemstva. 
Priprema europskih ra čuna stoga zahtijeva uskla đivanje ra čuna. To se postiže metodama uskla đivanja kao što su 
metoda najmanjih kvadrata ili proporcionalne raspodjele. U slu čaju robe trgovinska statistika unutar Unije može 
se upotrebljavati za raspore đivanje asimetrije prema kategoriji izdataka.  
19.21. Uklanjanje asimetrija i naknadnog izravnanje ra čuna dovodi do daljnjih razlika izme đu europskih agregata i iznosa 
nacionalnih ra čuna država članica.  
Mjere cijena i obujma  
19.22. Europski nefinancijski ra čuni po cijenama iz prethodne godine mogu se izra čunati, za transakcije roba i usluga, 
korištenjem sli čne metodologije kao za europske ra čune u teku ćim cijenama. Najprije se agregiraju ra čuni država 
članica i europskih institucija/Europske središnje banke, pripremljeni u cijenama prethodne godine. Zatim se iz 
ra čuna inozemstva uklanjaju prekograni čne transakcije me đu državama članicama vrednovane u cijenama pret ­
hodne godine. Kona čno se nastale razlike izme đu izvora i uporaba uklanjaju korištenjem metode odabrane za 
uskla đivanje europskih transakcija u teku ćim cijenama.  
19.23. Europski ra čuni u cijenama prethodne godine omogu ćavaju obra čun indeksa izme đu teku ćeg razdoblja i pret ­
hodne godine. Nakon odabira referentnog razdoblja kao mjerila, indeksi obujma lan čano se povezuju i zatim 
primjenjuju na europske ra čune u teku ćim cijenama referentne godine. Tako nastaju europski ra čuni obujma za 
svako razmatrano razdoblje. Serije dobivene na takav na čin nisu zbrojive. Ako su aditivnost i druga ra čunovod ­
stvena ograni čenja potrebna za mjere obujma za posebne potrebe, oni se moraju ponovno uspostaviti u zadnjoj 
fazi kako bi se dobile zbrojive prilago đene serije.  
Bilance stanja  
19.24. U europskim se ra čunima financijske bilance stanje mogu izraditi korištenjem sli čnog postupka kao za transakcije:  
(a) financijske bilance stanja država članica dopunjavaju se stanjima aktive i pasive europskih institucija koje su 
rezidenti Europske unije/europodru čja; 
(b) stanja financijske imovine rezidenta Europske unije/europodru čja u posjedu drugog rezidenta (unutarnja 
stanja) povla če se iz nacionalnih ra čuna inozemstva; i  
(c) neravnoteže nastale neslaganjem unutarnjih stanja financijske aktive i odgovaraju će pasive raspore đuju se 
bilanciranjem na razli čite sektore.  
19.25. U europskim se ra čunima nefinancijske bilance stanja mogu pripremiti kao zbroj nefinancijskih bilanca stanja 
država članica Europske unije/europodru čja. 
Matrice „od koga kome”  
19.26. Matrice „od koga kome” detaljno opisuju ekonomske transakcije (odnosno udjele u financijskoj aktivi”) izme đu 
institucionalnih sektora. U nacionalnim ra čunima država članica, te matrice daju detaljne informacije o transak ­
cijama u financijskoj aktivi izme đu izvornog sektora/vjerovnika i ciljnog sektora/dužnika te izme đu doma ćih 
sektora i inozemstva.  
19.27. U europskim se ra čunima matrice „od koga kome” mogu izraditi agregiranjem nacionalnih matrica i preraspo ­
djelom unutarnjih europskih tokova i stanja kao rezidentnih tokova i stanja. U tu svrhu tada treba napraviti 
razliku u tim nacionalnim matricama izme đu transakcija i udjela u financijskoj aktivi u odnosu na rezidentne 
jedinice Europske unije/europodru čja i nerezidenata u ra čunu inozemstva. Nadalje, tokove i stanja u odnosu na 
rezidentne jedinice Europske unije/europodru čja treba dodatno razlikovati prema nasuprotnim sektorima.HR 444 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
PRILOG 19.1.  
RA ČUNI EUROPSKIH INSTITUCIJA  
Izvori  
19.28. Glavni izvori europskih nefinancijskih institucija i tijela uklju čuju sljede će. 
(a) carine i poljoprivredna davanja;  
(b) proizvodna davanja za proizvo đače še ćera, izoglukoze i inulin sirupa;  
(c) izvor na osnovi poreza na dodanu vrijednost; i  
(d) izvor na osnovi bruto nacionalnog dohotka (BND).  
19.29. U ra čunima europskih institucija ti se tokovi prikazuju kao izvori podsektora „Europske institucije i tijela” (S. 
1315) i kao uporabe inozemstva (S.211).  
19.30. Carine i poljoprivredna davanja zara čunavaju se na vanjskim granicama Europske unije prema zajedni čkoj carin ­
skoj tarifi. Razvrstavaju se kao „porezi i carine na uvoz isklju čuju ći PDV” (D.212) i uklju čuju troškove naplate.  
19.31. Proizvodna davanja obra čunavaju se kao kvote proizvo đača za še ćer, izoglukozu i inulin sirup. Razvrstavaju se 
kao „porezi na proizvode, osim PDV-a i uvoznih poreza” (D.214) i uklju čuju troškove naplate.  
19.32. Fiksni udjel iznosa napla ćenih na temelju to čaka (a) i (b) stavka 19.28 zadržavaju države članice kao troškove 
naplate. Taj je udjel iznosio 25 % 2009. U ra čunima europskih institucija ti se troškove naplate, na strani uporaba, 
prikazuju kao „intermedijarna potrošnja” (P.2) podsektora „Europske institucije i tijela” (S. 1315). Na strani 
uporaba bilježe se kao „uvoz usluga” (P.72) u ra čunima sektora inozemstva (S.211).  
19.33. Izvor na osnovi poreza na dodanu vrijednost izra čunava se primjenom fiksne postotne stope, poznate kao  call  
stopa PDV-a, na uskla đenu osnovu za procjenu PDV-a svake države članice. Osnovica PDV-a ograni čena je u 
odnosu na bruto nacionalni dohodak. Ograni čenje osnovice PDV-a zna či da, ako osnovica PDV-a države članice 
prije đe dani postotak osnovice za procjenu BND-a te države članice, tada se  call  stopa PDV-a ne primjenjuje na 
osnovicu PDV-a, nego na potonji postotak osnovice za procjenu BND-a. Izvor na osnovi poreza na dodanu 
vrijednost uklju čuje pla ćanja za teku ću godinu te bilance prethodnih godina u skladu s revizijama prošlih osnova 
PDV-a kada dospiju. Izvor na osnovi poreza na dodanu vrijednost razvrstava se kao „vlastiti izvori EU-a na 
temelju PDV-a i BND-a” (D.76).  
19.34. Izvor na osnovi bruto nacionalnog dohotka preostali je doprinos prora čunu europskih institucija procijenjen na 
razini bruto nacionalnog dohotka svake države članice. Razvrstava se kao „vlastiti izvori EU-a na temelju PDV-a i 
BND-a” (D.76) i uklju čuje povrate i preostala pla ćanja za prethodne godine. Ispravak prora čunskih neravnoteža 
koje su druge države članice pla ćale predmetnim zemljama tako đer se prikazuje pod D.76 kao izvori i uporabe 
inozemstva (S.2111).  
19.35. Doprinosi država članice Europskom razvojnom fondu razvrstavaju se kao „teku ća me đunarodna suradnja” (D.74).  
19.36. Pripisi država članica upla ćenom kapitalu Europske investicijske banke, Europskog investicijskog fonda i Europske 
središnje banje prikazuju se u financijskim ra čunima kao „ostali vlasni čki udjeli” (F.519). Bilježe se kao promjene 
aktive inozemstva (S.211) i promjene pasive podsektorâ „ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih društava 
i mirovinskih fondova” (S.125)/„središnja banka” (S.121).  
19.37. Kamate koje se pla ćaju na zajmove koje je odobrila Europska investicijska banka, nakon odbitka usluga financij ­
skog poslovanja indirektno mjerenih (UFPIM) razvrstavaju se kao „kamate” (D.41). U ra čunima europskih insti ­
tucija bilježe se kao uporabe inozemstva (S.2) i izvori sektora „ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih 
društava i mirovinskih fondova” (S.125).  
19.38. Kamate koje se pla ćaju na zajmove koje je odobrila Europska središnja banka razvrstavaju se kao „kamate” (D.41). 
U ra čunima europskih institucija prikazuju se kao uporabe inozemstva (S.2111) i izvori podsektora „središnja 
banka” (S.121).HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 445
 
Uporabe  
19.39. Pla ćanja europskih nefinancijskih institucija i tijela sastoje se od sljede ćeg: 
(a) transakcija povezanih s njihovim aktivnostima kao netržišnih proizvo đača, i to uglavnom: „intermedijarna 
potrošnja” (P.2), „bruto investicije u fiksni kapital” (P.51) i „naknade zaposlenicima” (D.1);  
(b) distributivnih transakcija koje su povezane s transferima iz europskih institucija u države članice. Uglavnom su 
u obliku „subvencija na proizvode” (D.31), „ ostalih subvencija na proizvodnju” (D.39), „teku će me đunarodne 
suradnje” (D.74), „ostalih raznih teku ćih transfera” (D.759), „investicijskih potpora” (D.92) i „ostalih kapitalnih 
transfera” (D.99); i  
(c) pla ćanja Europskog razvojnog fonda tre ćim zemljama koja se klasificiraju kao „teku ća me đunarodna suradnja” 
(D.74).  
19.40. Ra čuni europskih institucija prikazuju pla ćanja europskih nefinancijskih institucija i tijela kao uporabe podsektora 
„europskih institucija i tijela” (S.1315) i izvora inozemstva (S.211 ili S.22).  
19.41. Pla ćanja europskih nefinancijskih institucija i tijela op ćenito se bilježe na temelju izvještaja država članica o 
izdacima. Avansna i naknadna pla ćanja bilježe se u financijskim ra čunima europskih institucija kao „ostali 
ra čuni potraživanja/obveza isklju čuju ći trgova čke kredite i predujmove” (F.89).  
19.42. Pla ćanja europskih financijskih institucija i tijela sastoje se od sljede ćeg: 
(a) transakcija povezanih s njihovim aktivnostima kao pružateljima financijskih usluga, i to uglavnom: „interme ­
dijarna potrošnja” (P.2), „bruto investicije u fiksni kapital” (P.51) i „naknade zaposlenicima” (D.1);  
(b) pla ćanja kamata (D.41).  
Budu ći da se pripisi država članica kapitalu Europske investicijske banke ne smatraju izravnim stranim ulaganjima, 
nema pripisanog toka ponovno uložene zarade (D.43) koji treba prikazati u njezinom ra čunu.  
19.43. U ra čunima europskih institucija pla ćanja europskih financijskih institucija i tijela bilježe se kao uporabe podsek ­
tora „ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova” (S.125) i izvori inozemstva 
(S.211 ili S.22).  
Konsolidacija  
19.44 U europskim ra čunima tokovi izme đu država članica i europskih institucija obi čno nisu konsolidirani me đu 
izvorima i uporabama u okviru sektora „op ća država” (S.13). Me đutim, u slu čaju „teku će me đunarodne suradnje” 
(D.74), pla ćanja država članica europskim institucijama za financiranje, npr. Europskog razvojnog fonda, konso ­
lidiraju se i bilježe u europskim ra čunima kao uporabe nacionalne „središnje države (isklju čuju ći socijalnu sigur ­
nost” (S.1311) i izvore inozemstva (S.22).HR 446 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 20.  
DRŽAVNI RA ČUNI  
UVOD  
20.01. Aktivnosti države prikazuju se odvojeno od ostatka gospodarstva jer se ovlasti, motivacija i funkcije države 
razlikuju od onih ostalih sektora. Ovo poglavlje prikazuje ra čune sektora op će države i statisti čke podatke o 
javnim financijama -  GFS  (GFS-Govermnet finance statistisc) što daje integriranu sliku državnih ekonomskih 
aktivnosti: prihoda, izdataka, manjkova/viškova, financiranja, ostalih ekonomskih tokova i bilance stanja.  
20.02. Države imaju ovlasti povisiti poreze i ostale obvezne namete i donositi zakone koji utje ču na ponašanje 
ekonomskih jedinica. Primarne ekonomske funkcije države su sljede će: 
(a) pružati robu i usluge zajednici, bilo za zajedni čku potrošnju kao npr. javna uprava, obrana i provedba 
zakona, ili za individualnu potrošnju poput obrazovanja, zdravstva, usluga rekreacije i kulture, i financirati 
pružanje te robe i usluga iz poreza ili drugih dohodaka;  
(b) preraspodijeliti dohodak i bogatstvo putem transfernih pla ćanja poput poreza i socijalnih naknada;  
(c) uklju čiti se u ostale vrste netržišne proizvodnje.  
20.03. Statistika javnih financija (GFS) daje uvid u ekonomske aktivnosti op će države uobi čajenim slijedom ra čuna na 
na čin koji više odgovara državnim financijskim analiti čarima i kreatorima politike. Statistika javnih financija 
(GFS) koristi agregate i izravnavaju će stavke utvr đene u okviru koncepata ESA-e, definicije, klasifikacije i ra ču­
novodstvena pravila tako da su mjere u skladu s ostalim makroekonomskim varijablama, kao i istim tim 
mjerama u drugim zemljama. Stavke kao što su štednja i neto uzajmljivanja/neto pozajmljivanja dostupne su 
ve ć u slijedu ra čuna. Druge stavke, kao što su ukupni prihodi, ukupni izdaci, porezno optere ćenje i ukupni dug, 
nisu izri čito prikazane.  
20.04. Dodatna pravila o nekim težim pitanjima klasifikacije i mjerenja za sektor op će države navedena su u odjeljku 
„Ra čunovodstveni problemi u vezi s op ćom državom”.  
DEFINICIJA SEKTORA OP ĆE DRŽAVE  
20.05. Sektor op će države (S.13) sastoji se od svih državnih jedinica te svih netržišnih i neprofitnih ustanova (NPU-ovi) 
koje nadziru državne jedinice. Sastoji se i od ostalih netržišnih proizvo đača kako je utvr đeno u stavcima od 
20.18. do 20.39.  
20.06. Državne jedinice su pravni subjekti utvr đeni politi čkim procesom koji imaju zakonodavnu, sudsku ili izvršnu 
vlast nad institucionalnim jedinicama na odre đenom podru čju. Njihova primarna funkcija je pružati robu i 
usluge zajednici i ku ćanstvima na netržišnoj osnovi i preraspodijeliti dohodak i bogatstvo.  
20.07. Državna jedinica obi čno je nadležna za prikupljanje financijskih sredstava putem obveznih transfera iz drugih 
institucionalnih jedinica. Kako bi se zadovoljili osnovni zahtjevi institucionalne jedinice, državna jedinica mora 
imati vlastita financijska sredstva umjesto da ih prikuplja putem dohotka od drugih jedinica ili prima kao 
transfere iz drugih državnih jedinica, i mora imati nadležnost za ispla ćivanje takvih sredstava radi postizanja 
ciljeva u okviru svoje politike. Mora mo ći i posu đivati financijska sredstva za vlastiti ra čun. 
Identifikacija jedinica u državi  
Državne jedinice  
20.08. U svim zemljama postoji središnji subjekt, uglavnom unutar središnje izvršne vlasti, koji ima izvršnu, zakono ­
davnu i sudsku vlast na razini države.  
Njegove prihode i izdatke izravno ure đuje i nadzire ministarstvo financija ili istovjetno tijelo, putem op ćeg 
prora čuna koji je odobrilo zakonodavno tijelo.  
Unato č njegovoj veli čini i raznolikosti, taj je subjekt naj češ će jedna institucionalna jedinica. Odjeli ministarstva, 
agencije, odbori, komisije, pravosudna tijela i zakonodavna tijela dio su te središnje državne jedinice. Odvojena 
ministarstva unutar nje ne smatraju se zasebnim institucionalnim jedinicama jer ne mogu imati vlasništvo nad 
robom i aktivom, preuzimati obveze i sudjelovati u ekonomskim transakcijama s ostalim jedinicama.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 447
 
20.09. Podsektori op će države poput savezne i lokalne države mogu sadržavati takve primarne središnje državne 
jedinice opisane u stavku 20.08., tako da je svaka povezana s odre đenom razinom države i zemljopisnim 
podru čjem.  
20.10. Osim te primarne jedinice postoje državni subjekti sa zasebnim pravnim identitetom i zna čajnim stupnjem 
autonomije, uklju čuju ći i nadležnost za odlu čivanje o obujmu i sastavu njihovih izdataka i izravan izvor prihoda, 
poput sredstava predvi đenih za poreze. Takvi subjekti često se uspostavljaju za provedbu odre đenih funkcija, 
poput izgradnje cesta ili netržišne proizvodnje usluga zdravstva, obrazovanja ili istraživanja. Ti subjekti smatraju 
se zasebnim državnim jedinicama gdje vode potpuni skup ra čuna, imaju pravo vlasništva nad robom ili aktivom, 
uklju čeni su u netržišne aktivnosti za koje su pravno izravno odgovorni, i sposobni su za preuzimanje obaveza i 
sklapanje ugovora. Takvi subjekti (zajedno s neprofitnim ustanovama koje nadzire država) zovu se i „izvan ­
prora čunske jedinice” jer imaju zasebne prora čune, primaju zna čajne transfere iz glavnog prora čuna, i svoje 
primarne izvore financijskih sredstava nadopunjuju vlastitim izvorima prihoda koji ne spadaju u okvir glavnog 
prora čuna. Te izvanprora čunske jedinice klasificiraju se u sektor op će države, osim ako su ve ćinski tržišni 
proizvo đači koje nadzire neka druga državna jedinica.  
20.11. Op ći prora čun bilo koje razine države može uklju čivati poduze ća koja nisu osnovana kao trgova čko društvo 
koja su tržišni proizvo đači i kvazi-društva. Ako se kvalificiraju kao institucionalne jedinice, takva poduze ća ne 
smatraju se dijelom op će države, ve ć se klasificiraju u sektor nefinancijskih ili financijskih društava.  
20.12. Fondovi socijalnog osiguranja su državne jedinice koje se bave socijalnom sigurnosti. Programi socijalne sigur ­
nosti su programi socijalnog osiguranja koji obuhva ćaju cijelu zajednicu ili njezin ve ći dio, a uvodi ih i nadzire 
država. Fond socijalne sigurnosti je institucionalna jedinica, ako je organiziran odvojeno od aktivnosti državnih 
jedinica, ako ima zasebnu aktivu i pasivu i ako se samostalno uklju čuje u financijske transakcije.  
Neprofitne ustanove klasificirane u sektor op će države  
20.13. Neprofitne ustanove (NPU) koje su netržišni proizvo đači i koje nadziru državne jedinice smatraju se jedinicama 
sektora op će države.  
20.14. Države mogu odlu čiti da za provedbu državne politike umjesto državnih agencija koriste neke neprofitne 
ustanove jer se one smatraju samostalnijima, objektivnima, i manje podložnima politi čkom pritisku. Na primjer, 
istraživanja i tehnološki razvoj i postavljanje i održavanje standarda u podru čju poput zdravstva, sigurnosti, 
okoliša i obrazovanja podru čja su u kojima bi neprofitne ustanove mogle biti u činkovitije nego državne agencije.  
20.15. Nadzor nad neprofitnim ustanovama definira se kao sposobnost odre đivanja op će politike ili programa NPU-a. 
Javno posredovanje u obliku op ćih odredbi primjenjivih na sve jedinice u okviru iste aktivnosti nije bitno pri 
odlu čivanju nadzire li država neku zasebnu jedinicu. Kako bi se utvrdilo nadzire li država NPU, treba razmotriti 
sljede ćih pet pokazatelja nadzora:  
(a) imenovanje nadre đenih službenika;  
(b) ostale odredbe instrumenta mogu ćnosti, kao obveze iz statuta NPU-a;  
(c) ugovorne sporazume;  
(d) stupanj financiranja;  
(e) izloženost riziku.  
Ve ć samo jedan pokazatelj može biti dovoljan za utvr đivanje nadzora. Me đutim, ako NPU koji ve ćinom financira 
država i dalje može utvrditi svoju politiku ili program u zna čajnoj mjeri uz okolnosti navedene u drugim 
pokazateljima, tada se smatra da ga država ne nadzire. U ve ćini slu čajeva, više pokazatelja zajedno upu ćuju 
na nadzor. Odluka temeljena na tim pokazateljima bit će donesena na temelju prosudbe.  
20.16. Netržišna zna čajka NPU-a utvr đuje se na isti na čin kao i za ostale jedinice op će države.  
Ostale jedinice op će države  
20.17. Donijeti odluku o klasifikaciji proizvo đača roba i usluga koji posluju pod utjecajem državnih jedinica može biti 
teško. Alternative su klasificirati ih u op ću državu ili, ako se kvalificiraju kao institucionalne jedinice, u javna 
poduze ća. Za takve slu čajeve koristi se sljede ća shema odlu čivanja.HR 448 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Dijagram 20.1. — Shema odlu čivanja
  
Javni nadzor  
20.18. Nadzor nad subjektom definira se kao sposobnost odre đivanja op će politike ili programa tog subjekta. Kako bi 
se utvrdilo postojanje državnog nadzora, koriste se isti kriteriji kao i za društva koja bi mogla biti javna društva, 
kako je navedeno u stavku 2.32.  
Razlikovanje izme đu tržišnog i netržišnog  
Pojam ekonomski zna čajnih cijena  
20.19. Netržišni proizvo đači nude ve ćinu svojeg  outputa  besplatno ili po cijenama koje nisu ekonomski zna čajne. 
Ekonomski zna čajne cijene su cijene koje imaju zna čajan utjecaj na koli činu proizvoda koju su proizvo đači 
voljni ponuditi i na koli činu proizvoda koju kupci žele kupiti. To je kriterij koji se koristi za klasifikaciju 
proizvoda i proizvo đača u tržišne ili netržišne, čime se odlu čuje ho će li institucionalna jedinica koju država 
želi nadzirati biti ozna čena kao netržišni proizvo đač i tako klasificirana u sektor op će države, ili kao tržišni 
proizvo đač i tako biti klasificirana u javna poduze ća. 
20.20. Ako se procjena ekonomske zna čajnosti cijene provodi na razini svakog zasebnog  outputa , kriterij kojim se 
utvr đuje tržišna ili netržišna priroda jedinice primjenjuje se na razini jedinice.  
20.21. Kad su proizvo đači privatna društva, može se pretpostaviti da su cijene ekonomski zna čajne. Suprotno tome, kad 
postoji javni nadzor, cijene jedinice mogu se utvrditi ili izmijeniti za potrebe javne politike, što može prouzro čiti 
teško će u utvr đivanju ekonomske zna čajnosti tih cijena. Javna društva često osniva država kako bi nudila robu i 
usluge koje tržište ina če ne bi proizvodilo u koli činama ili po cijenama koje zahtijeva državna politika. Takve 
javne jedinice koje uživaju potporu države mogu prodajom pokriti ve ćinu svojih troškova, ali će na tržišna 
kretanja odgovarati druk čije nego privatna društva.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 449
 
20.22. Kako bi se analizirala razlika izme đu tržišnih i netržišnih proizvo đača u vezi s promjenama tržišnih uvjeta, 
korisno je odrediti koje su jedinice potroša či doti čne robe i usluga i ima li proizvo đač stvarnu konkurenciju na 
tržištu, ili je jedini dobavlja č. 
Kriteriji kupaca za output javnog proizvo đača 
Output se primarno prodaje korporacijama i ku ćanstvima.  
20.23. Ekonomski zna čajne cijene obi čno nastaju kad se ispune dva glavna uvjeta:  
(1) proizvo đač ima poticaj prilagoditi opskrbu s ciljem da prodajom dugoro čno zaradi, ili da barem pokrije 
troškove kapitala i ostale troškove proizvodnje, uklju čuju ći potrošnju fiksnog kapitala; i  
(2) potroša či mogu slobodno birati na temelju cijena koje se napla ćuju. 
Output se prodaje samo državi.  
20.24. Neke su usluge obi čno potrebne kao pomo ćne usluge. One uklju čuju djelatnosti kao što su prijevoz, financiranje 
i ulaganje, kupovina, prodaja, oglašavanje, ra čunalne usluge, komunikacije, čišćenje i održavanje. Jedinica koja 
pruža tu vrstu usluga isklju čivo svojoj nadre đenoj jedinici ili ostalim jedinicama u istoj skupini jedinica smatra se 
pomo ćnom jedinicom. Ona nije zasebna institucionalna jedinica i klasificira se pod svoju nadre đenu jedinicu. 
Pomo ćne jedinice nude sav svoj  output  svojim vlasnicima na korištenje kao intermedijarnu potrošnju ili bruto 
investicije u fiksni kapital.  
20.25. Ako javni proizvo đač prodaje isklju čivo državi i jedini je dobavlja č usluga koje nudi, on se smatra netržišnim 
proizvo đačem, osim ako konkurira nekom privatnom proizvo đaču. Tipi čni slu čaj je nadmetanje za ugovor s 
državom pod komercijalnim uvjetima i stoga država pla ća samo dostavljene usluge.  
20.26. Ako je javni proizvo đač jedan od nekoliko dobavlja ča za državu, on se smatra tržišnim proizvo đačem ako 
konkurira s ostalim proizvo đačima na tržištu i njegove cijene zadovoljavaju op će kriterije za ekonomsku 
zna čajnost, kako je utvr đeno u stavcima od 20.19. do 20.22.  
Output se prodaje državi i drugima.  
20.27. Ako je javni proizvo đač jedini dobavlja č usluga koje nudi, on se smatra javnim proizvo đačem ako njegova 
prodaja nedržavnim jedinicama premašuje polovinu njegova ukupnog  outputa  ili ako njegova prodaja državi 
ispunjava uvjet o nadmetanju iz stavka 20.25.  
20.28. Ako postoji više dobavlja ča, javni proizvo đač smatra se tržišnim proizvo đačem ako konkurira ostalim proizvo ­ 
đačima putem nadmetanja za ugovor s državom.  
Test za odre đivanje tržišnih od netržišnih subjekata  
20.29. Klasifikacija po sektorima središnjih državnih jedinica uklju čenih u pružanje robe i usluga na netržišnoj osnovi ili 
preraspodjelu dohotka i bogatstva jednostavna je.  
Za ostale proizvo đače koji posluju pod državnim nadzorom potrebna je ocjena njihove djelatnosti i resursa. 
Kako bi se odlu čilo jesu li oni tržišne jedinice i napla ćuju li ekonomski zna čajne cijene, treba se koristiti 
kriterijima navedenima u stavcima od 20.19. do 20.28. Zaklju čno, uvjeti su sljede ći: 
(a) proizvo đač je institucionalna jedinica (nužan uvjet; vidjeti i shemu odlu čivanja u stavku 20.17.);  
(b) proizvo đač nije namjenski pružatelj pomo ćnih usluga;  
(c) proizvo đač nije jedini dobavlja č robe i usluga državi ili, ako jest, ima konkurenciju; i  
(d) proizvo đač ima poticaj da prilagodi nabavu kako bi ostvario održivu profitabilnu djelatnost, kako bi 
poslovao po tržišnim uvjetima i ispunio svoje financijske obveze.  
Mogu ćnost za obavljanje tržišne djelatnosti provjerit će se prema uobi čajenom kvantitativnom kriteriju (kriteriju 
od 50 %) korištenjem omjera prodaje prema troškovima proizvodnje (kako je utvr đeno u stavcima 20.30. i 
20.31.). Javna jedinica smatra se tržišnim proizvo đačem ako pokriva barem 50 % svojih troškova svojom 
prodajom kroz dugotrajno, višegodišnje razdoblje.HR 450 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
20.30. Za test za odre đivanje tržišnih od netržišnih subjekata, prodaja robe i usluga odgovara prihodima od prodaje, 
drugim rije čima tržišnom  outputu  (P.11) uve ćanom za isplate za netržišni  output  (P.131), ako postoje. Proizvodnja 
za vlastiti ra čun u ovom se kontekstu ne smatra dijelom prodaje. Prodaja ne uklju čuje ni sve isplate primljene od 
države, osim ako su ispla ćene i drugim proizvo đačima koji se bave istom djelatnosti.  
20.31. Proizvodni troškovi su zbroj intermedijarne potrošnje, naknada zaposlenicima, potrošnje fiksnog kapitala i 
ostalih poreza na proizvodnju. Za potrebe testa za raspoznavanje tr žišnih od netržišnih subjekata, proizvodni 
troškovi uve ćavaju se za neto kamate i umanjuju za vrijednost svu pripisanu proizvodnju, tj. proizvodnju za 
vlastiti ra čun. Druge subvencije na proizvodnju ne odbijaju se.  
Financijsko posredovanje i granica države  
20.32. Treba posebno razmotriti slu čaj jedinica uklju čenih u financijske aktivnosti. Financijsko posredovanje je djelat ­
nost u kojoj jedinice pove ćavaju financijsku imovinu i istodobno preuzimaju obveze za vlastiti ra čun obavljaju ći 
financijske transakcije.  
20.33. Financijski posrednik dovodi se u rizi čan položaj preuzimanjem obveza za vlastiti ra čun. Na primjer, ako javna 
financijska jedinica upravlja aktivom, ali ne dovodi se u rizi čan položaj preuzimanjem obveze za vlastiti ra čun, 
ona nije financijski posrednik, nego se klasificira u sektor op će države umjesto u sektor financijskih poduze ća. 
20.34. Primjena kvantitativnog kriterija testa za raspoznavanje tržišnih od netržišnih subjekata na javna poduze ća 
uklju čena u financijsko posredovanje ili upravljanje aktivom uglavnom nije relevantna, jer zarada tih poduze ća 
proizlazi iz vlasni čkog dohotka i vlasni čkog dobitka.  
Grani čni slu čajevi  
Javna glavna predstavništva (Public Head offices)  
20.35. Javna glavna predstavništva su subjekti čija je glavna funkcija nadzor i upravljanje skupinom društava k ćeri pod 
nadzorom državne jedinice. Razlikuju se dva slu čaja. 
(a) U mjeri u kojoj je javna glavna predstavništva institucionalna jedinica uklju čena u upravljanje tržišnim 
proizvo đačima, ona se klasificira prema glavnoj djelatnosti skupine, u sektor S.11 ako je glavna djelatnost 
proizvodnja robe i nefinancijskih usluga, ili u sektor S.12 ako proizvodi uglavnom financijske usluge (vidjeti i 
stavke 2.23. i 2.59.).  
(b) Ako javno glavno predstavništvo nije institucionalna jedinica, i poznato je i pod nazivom „krovna jedinica”, 
ili djeluje kao državni agent za potrebe javne politike, poput usmjeravanja financijskih sredstava me đu 
društvima k ćerima, i organiziranja privatizacije ili kupovine loše imovine, klasificira se u sektor op će države.  
20.36. Naziv „javno glavno predstavništvo” koji se ovdje koristi obuhva ća jedinice koje su poznate i pod oznakom 
„javnih holding poduze ća”. 
20.37. Društva k ćeri koja čine dio skupine, koja su uklju čena u proizvodnji i održavaju potpuni skup ra čuna, smatraju 
se institucionalnim jedinicama čak i ako su dio svoje samostalnosti za donošenje odluka prepustili središnjem 
tijelu (vidjeti stavak 2.13.). Test za raspoznavanje tržišnih od netržišnih subjekata primjenjuje se na zasebne 
jedinice. Stoga se može dogoditi da se za jedno društvo k ćer, ali ne i za ostala, smatra da je netržišno i da se 
klasificira u sektor op će države.  
Mirovinski fondovi  
20.38. Mirovinski programi poslodavaca su aranžmani osmišljeni kako bi sudionicima osigurali mirovinu, i temelje se 
na ugovornom odnosu izme đu poslodavca i zaposlenika. Oni uklju čuju financirane, nefinancirane i djelomi čno 
financirane programe.  
20.39. Financirani program utvr đenih doprinosa koji je utvrdila državna jedinica ne obra đuje se kao program socijalne 
sigurnosti ako ne postoji jamstvo države za razinu mirovina koje se trebaju isplatiti, i razina mirovina nije 
sigurna jer ovisi o rezultatima imovine. Kao posljedica toga, jedinica za koji se tvrdi da upravlja programom – 
kao i sam fond, ako je on zasebna institucionalna jedinica – smatra se financijskim društvom i klasificira u sektor 
osiguravaju ćih poduze ća i mirovinskih fondova.  
Kvazi-društva  
20.40 Kvazi-društva su poduze ća koja nisu osnovana kao trgova čko društvo, a koja funkcioniraju kao društva. Kvazi- 
društva obra đuju se kao društva: tj. kao institucionalne jedinice odvojene od jedinica kojima pripadaju s obzirom 
na svoja razli čito ekonomsko i financijsko djelovanje. Stoga se tržišna poduze ća pod nadzorom državnih jedinica 
koja se smatraju javnim kvazi-društvima svrstavaju u skupinu s poduze ćima nefinancijskog ili financijskog 
sektora.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 451
 
20.41. Državno poduze će ili skupina poduze ća uklju čena u istu vrstu proizvodnje pod zajedni čkom upravom obra đuju 
se kao javno kvazi-društvo ako:  
(a) su cijene koje napla ćuje za svoj  output  ekonomski zna čajne;  
(b) se procjenjuje da samo stalno donosi odluke; i  
(c) postoji potpuni skup ra čuna koji omogu ćuje zasebno utvr đivanje i mjerenje njegovih bilanci poslovanja, 
štednje, aktive i pasive, ili je mogu će izraditi takav potpuni skup ra čuna.  
20.42. O iznosu dohotka koji se povla či od kvazi-društva tijekom odre đenog obra čunskog razdoblja odlu čuje vlasnik. 
Takvo povla čenje istovjetno je isplati dividende koju društvo ispla ćuje svojim dioni čarima. Ovisno o iznosu 
dohotka koji se povla či utvr đuje se iznos zarade koja se zadržava unutar kvazi-društva. Vlasnik može u poduze će 
uložiti više kapitala ili iz njega povu ći kapital rješavaju ći se dijela aktive poduze ća, a takvi tokovi kapitala moraju 
se mo ći utvrditi iz ra čuna kad god se pojave. Tokovi ulaganja i vlasni čkog dohotka u kvazi-društvu bilježe se na 
isti na čin kao i takvi tokovi u poduze ćima. Posebno se investicijske potpore bilježe kao kapitalni transfer.  
20.43. Proizvodni subjekti koji se ne obra đuju kao kvazi-društva ostaju integrirani unutar državnih jedinica koje su im 
vlasnice. Iako se državne jedinice sastoje ve ćinom od netržišnih proizvo đača, i tržišna poduze ća mogu postojati 
u okviru državne jedinice. Prodaja tih tržišnih poduze ća dodaje se sporednoj prodaji, što je prodaja sporednog  
outputa  koji prodaju netržišna poduze ća po ekonomski zna čajnim cijenama. Kao posljedica toga, mogu ć je ne- 
nulti neto poslovni višak za državnu jedinicu: neto poslovni višak koji stvaraju tržišna poduze ća. 
Agencije za restrukturiranje  
20.44. Neke javne jedinice uklju čene su u restrukturiranje poduze ća. Takva društva može, ali i ne mora nadzirati država. 
Agencije za restrukturiranje mogu biti dugogodišnje javne jedinice ili agencije osnovane za tu posebnu potrebu. 
Država financira restrukturiranje na razli čite na čine, bilo izravno putem dokapitalizacije kao što su transferi 
kapitala, zajmovi ili pove ćanje vlasni čkih udjela, ili neizravno, putem odobravanja jamstava. Glavni kriteriji za 
klasificiranje agencija za restrukturiranje u sektore su jesu li takvi subjekti financijski posrednici, tržišna priroda 
glavne djelatnosti i stupanj rizika koji preuzima javna agencija. Stupanj rizika koji preuzima agencija za restruk ­
turiranje često je nizak jer takva agencija posluje uz javnu financijsku potporu i u ime države. Agencije za 
restrukturiranje mogu iza ći na kraj s privatizacijom i kupovinom loše imovine.  
Agencije za privatizaciju  
20.45. Prva vrsta agencija za restrukturiranje upravlja privatizacijom jedinica iz javnog sektora. Razlikuju se dva slu čaja. 
(a) Jedinica za restrukturiranje, koji god je njezin pravni status, djeluje kao izravni državni agent, ili ima 
ograni čen vijek trajanja. Njezina glavna funkcija je raspodjela nacionalnog dohotka i bogatstva usmjerava ­
njem fondova od jedne do druge jedinice. Jedinica za restrukturiranje klasificira se u sektor op će države.  
(b) Jedinica za restrukturiranje je holding društvo koje nadzire i upravlja skupinom društava k ćeri, a samo manji 
dio njezine aktivnosti odnosi se na provo đenje privatizacije i usmjeravanje fondova od jednog društva k ćeri 
do drugog u ime države i za potrebe javne politike. Takva jedinica klasificira se kao društvo, a sve transakcije 
koje izvrši u ime države treba preusmjeriti kroz op ću državu.  
Strukture za kupovinu loše imovine  
20.46. Druga vrsta agencija za restrukturiranje bavi se oslabljenom aktivom, i takve agencije mogu se osnovati u 
bankarskoj ili drugoj financijskoj krizi. Takve agencije poznate su kao strukture za kupovinu loše imovine ili 
„loše banke”. Agencija za restrukturiranje klasificira se prema stupnju rizika koji preuzima, uzimaju ći u obzir 
stupanj financijske potpore države.  
Naj češ ći je slu čaj da agencija za restrukturiranje kupuje aktivu po cijenama iznad tržišnih, uz izravnu ili 
neizravnu financijsku potporu države. Takva djelatnost dovodi do raspodjele nacionalnog dohotka i bogatstva. 
Ako struktura za kupovinu loše imovine ne preuzima nikakav rizik, klasificira se u sektor op će države.HR 452 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Subjekti posebne namjene  
20.47. Subjekti posebne namjene (SPN), koji se nazivaju i sredstvima posebne namjene, mogu se osnovati za financijske 
potrebe države ili privatnih subjekata. Subjekti posebne namjene mogu biti uklju čeni u fiskalne aktivnosti, 
uklju čuju ći sekuritizaciju aktive, posu đivanje u ime države itd. Takvi subjekti posebne namjene nisu zasebne 
institucionalne jedinice ako su rezidentni. Ti subjekti klasificiraju se prema primarnoj djelatnosti vlasnika, a 
subjekti posebne namjene koji obavljaju fiskalne aktivnosti klasificiraju se u sektor op će države.  
20.48. Nerezidentni subjekti posebne namjene prepoznaju se kao zasebne institucionalne jedinice. Sve stavke tokova i 
stanja izme đu op će države i nerezidentnog SPN-a bilježe se u ra čunima op će države i SPN-a. Osim toga, kad 
takvi nerezidentni subjekti posebne namjene vrše zaduživanje u ime države ili stvaraju državne izdatke u 
inozemstvu, čak i ako nisu bilježeni nikakvi tokovi izme đu države i SPN-a povezanog s tim fiskalnim aktiv ­
nostima, imputiraju se transakcije u ra čunima države i nerezidentnog subjekta koje odražavaju fiskalne aktivnosti 
države. Ako je nerezidentni SPN uklju čen u aktivnosti sekuritizacije bez prodaje aktive, te aktivnosti smatraju se 
transakcijom zaduživanja države. Ekonomski sadržaj te transakcije uzimaju se u obzir pripisivanjem zaduživanja 
op će države kod nerezidentnog SPN-a za istu vrijednost, i istodobno nastaje obveza SPN-a prema stranom 
kreditoru.  
Zajedni čki pothvati (Joint ventures)  
20.49. Mnoge javne jedinice sklapaju aranžmane s privatnim subjektima ili drugim javnim jedinicama za zajedni čko 
poduzimanje niza aktivnosti. Rezultat tih aktivnosti može biti tržišni ili netržišni  output . Zajedni čke aktivnosti 
mogu se široko strukturirati kao jedna od triju vrsta: jedinice pod zajedni čkim nadzorom, u tekstu navedene kao 
zajedni čki pothvati ( joint ventures ) aktivnosti pod zajedni čkim nadzorom; i aktiva pod zajedni čkim nadzorom.  
20.50. Zajedni čki pothvat ( joint ventures ) podrazumijeva osnivanje društva, partnerstva ili neke druge institucionalne 
jedinice u kojoj svaka stranka zajedni čki nadzire aktivnosti jedinice. Kao institucionalna jedinica, zajedni čki 
pothvat ( joint ventures ) može sklapati ugovore u vlastito ime i prikupljati financijska sredstva za vlastite potrebe. 
Zajedni čki pothvat ( joint ventures ) održava vlastitu ra čunovodstvenu evidenciju.  
20.51. Postotak vlasništva obi čno je dovoljan za utvr đivanje nadzora. Ako svaki vlasnik posjeduje jednak postotak 
zajedni čkog pothvata, moraju se razmotriti ostali pokazatelji nadzora.  
20.52. Javne jedinice tako đer mogu sklapati aranžman o zajedni čkim aktivnostima koje ne vode zasebne institucionalne 
jedinice. U tom slu čaju ne postoje jedinice koje treba klasificirati, ali mora se osigurati da se vlasništvo nad 
aktivom to čno knjiži i da se dogovori u vezi s podjelom prihoda i troškova sklapaju u skladu s odredbama 
ugovora. Na primjer, dvije jedinice mogu se dogovoriti da su odgovorne za razli čite faze postupka zajedni čke 
proizvodnje, ili jedna jedinica može biti vlasnik aktive ili skupa povezanih aktiva ali obje jedinice prema 
dogovoru dijele prihode i troškove.  
Agencije za reguliranje tržišta  
20.53. Javne agencije koje djeluju u podru čju poljoprivrede uklju čene su u dvije vrste djelatnosti:  
(a) kupovinu, skladištenje i prodaju poljoprivrednih i ostalih prehrambenih proizvoda na tržištu; ili  
(b) isklju čivu ili primarnu distribuciju subvencija ili ostalih transfera proizvo đačima.  
U prvom slu čaju, s obzirom na to da djeluje kao tržišni proizvo đač, ta institucionalna jedinica klasificira se u 
sektor nefinancijskih društava (S.11). U drugom slu čaju, institucionalna jedinica klasificira se u sektor op će 
države (S.13).  
20.54. U slu čaju kad agencija za reguliranje tržišta obavlja obje djelatnosti opisane u stavku 20.53., ona se dijeli na dvije 
institucionalne jedinice s obzirom na primarnu djelatnost, te se jedna klasificira u sektor nefinancijskih društava 
(S.11), a druga u sektor op će države (S.13). U slu čaju kad bi bilo komplicirano podijeliti agenciju na taj na čin, 
obi čaj je prilagoditi uobi čajeni test za klasifikaciju u sektore tako da se kriterij „primarne djelatnosti” primijeni na 
temelju troškova. Ako su troškovi jedinice zna čajno povezani s djelatnosti upravljanja tržištem, jedinica se 
klasificira u sektor nefinancijskih društava. Preporu čuje se prag omjera troškova i prodaje od 80 %. Ako je 
omjer troškova i prodaje povezan s regulatornom djelatnosti ispod ovog praga, jedinica se klasificira u sektor 
op će države (S.13).HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 453
 
Nadnacionalna tijela  
20.55. Neke zemlje dio su institucionalnog sporazuma u kojem zemlje čine dio nadnacionalnog tijela. Obi čno takav 
sporazum podrazumijeva nov čane transfere iz država članica u nadnacionalno tijelo i obratno. Nadnacionalno 
tijelo tako đer će se uklju čiti u netržišnu proizvodnju. U nacionalnim ra čunima država članica, nadnacionalna 
tijela su nerezidentne institucionalne jedinice koje su klasificirane u specifi čni podsektor ostatka svijeta.  
Podsektori op će države  
20.56. Ovisno o administrativnom i pravnom ure đenju, obi čno unutar neke zemlje postoji više od jedne razine države. 
U poglavlju 2. navedene su tri razine države: središnja, savezna (ili regionalna) i lokalna, s podsektorom za svaku 
razinu. Uz te razine države, postojanje i veli čina socijalne sigurnosti i njezina uloga u fiskalnoj politici zahtijevaju 
da se sastave statisti čki podaci za sve jedinice socijalne sigurnosti kao četvrti zasebni podsektor op će države. 
Nemaju sve zemlje sve te razine; neke mogu imati samo središnju drž avu ili središnju državu i jednu nižu razinu. 
U zemljama koje imaju više od tri razine, razli čite jedinice trebale bi se klasificirati u jednu od gore navedenih 
razina.  
Središnja država  
20.57. Podsektor središnje države (S.1311), (isklju čuju ći socijalno osiguranje) sastoji se od svih državnih jedinica koje 
imaju nacionalnu nadležnost, uz izuzetak jedinica socijalnog osiguranja. Politi čka nadležnost središnje države 
neke zemlje obuhva ća čitav teritorij te zemlje. Središnja država može uvesti poreze na sve rezidentne institucio ­
nalne jedinice i na nerezidentne jedinice uklju čene u gospodarske aktivnosti unutar zemlje. Središnja država je 
obi čno odgovorna za pružanje zajedni čkih usluga za dobrobit čitave zajednice, kao što su nacionalna obrana, 
odnosi s drugim zemljama, javni red i sigurnost, i za ure đenje socijalnog i gospodarskog sustava zemlje. Uz to, 
ona može snositi izdatke za pružanje usluga kao što su obrazovanje ili zdravstvo, prvenstveno za dobrobit 
individualnih ku ćanstava, i može vršiti transfere drugim institucionalnim jedinicama, uklju čuju ći druge razine 
države.  
20.58. Sastavljanje statisti čkih podataka za središnju državu važno je zbog posebne uloge koju oni imaju u analizi 
ekonomske politike. Fiskalna politika ima utjecaj na inflatorne ili deflatorne pritiske unutar ekonomije uglavnom 
putem središnje države. Tijelo za donošenje odluka politike usmjerene prema nacionalnim ekonomskim ciljevima 
u pravilu formulira i provodi na razini središnje države.  
20.59. Podsektor središnje države u ve ćini je zemalja velik i složen podsektor. Uglavnom se sastoji od središnje skupine 
odjela ili ministarstava koja čine jednu institucionalnu jedinicu i raznih tijela koja djeluju pod nadzorom središnje 
države sa zasebnim pravnim identitetom i dovoljnom razinom samostalnosti da čine dodatne jedinice op će 
države.  
20.60. Glavna središnja skupina ili primarna središnja država nekad se zove prora čunska središnja država, čime se 
naglašava važnost „prora čuna” u njezinom najvažnijem izvješ ću o ra čunima. To zna či da prora čun omogu ćuje 
implicitno razgrani čavanje te temeljne institucionalne jedinice središnje države. Ona se ponekad naziva „država” 
što se ne smije brkati s pojmom savezne države kao što su provincije, pokrajine, kantoni, republike, prefekture ili 
administrativne regije u saveznom državnom sustavu. Kad se sastavlja potpun slijed ra čuna za prora čunsku 
središnju državu, često je primjereno uklju čiti aktivnosti izvanprora čunskih fondova kad oni nisu institucionalne 
jedinice, i op ćenito sve aktivnosti riznice koje nisu zabilježene u prora čunu.  
20.61. Drugi sastavni dio središnje države sastoji se od ostalih tijela središnje države, poznatih kao izvanprora čunske 
jedinice, koja se dalje sastoje od izvanprora čunskih agencija ili subjekata koji se kvalificiraju kao institucionalne 
jedinice, netržišnih javnih poduze ća s pravnim statusom i netržišnih NPU-a pod javnim nadzorom.  
20.62. Središnja država može se podijeliti na dva sastavna dijela: prora čunska središnja država i ostala tijela središnje 
države. Ova podjela pitanje je prosudbe i na nju mogu utjecati prakti čna razmatranja. Jedan važan kriterij je 
institucionalna pokrivenost „prora čuna”. Me đutim, trebalo bi znati to čan sastav i oko njega bi se trebali složiti 
sastavlja či na nacionalnoj razini kako bi se pove ćala dosljednost izvornih podataka. Mogu ćnost da se izradi 
potpuni slijed ra čuna za ta dva „podsektora” središnje države važna je u ocjeni kvalitete podataka.  
Savezna država  
20.63. Podsektor savezne države (S.1312) (isklju čuju ći socijalno osiguranje) sastoji se od svih državnih jedinica u 
saveznom državnom sustavu koje imaju nadležnost na državnoj ili regionalnoj razini, uz mogu ći izuzetak 
jedinica socijalne sigurnosti. Savezne države najve ća su zemljopisna podru čja na koja se zemlja kao cjelina 
dijeli za politi čke ili administrativne potrebe. Takva podru čja nazivaju se provincijama, saveznim državama,HR 454 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
kantonima, republikama ili administrativnim regijama. Sva ona imaju dovoljnu razinu vlasti potrebne u 
saveznom državnom sustavu. Zakonodavna, sudska i izvršna nadležnost savezne države obuhva ća cijelo 
podru čje zasebne savezne države, što obi čno uklju čuje brojne lokalitete, ali ne prelazi na druge savezne 
države. Savezne države ne postoje u mnogim zemljama. U saveznim zemljama, saveznim državama može se 
dodijeliti zna čajna vlast i odgovornosti, i u takvim je slu čajevima primjereno sastaviti podsektor savezne države.  
20.64. Savezna država obi čno je nadležna za ubiranje poreza na institucionalne jedinice koje su rezidentne u njezinom 
podru čju nadležnosti ili su ondje uklju čene u ekonomske aktivnosti. Kako bi se smatrao državnom jedinicom, 
subjekt mora biti sposoban posjedovati imovinu, prikupljati financijska sredstva i snositi obveze za vlastiti ra čun, 
i mora biti ovlašten za trošenje ili raspore đivanje barem dijela poreza ili drugog dohotka koji ostvaruje u skladu s 
vlastitom politikom. Me đutim, subjekt smije od središnje države primati transfere povezane s odre đenim 
svrhama. Savezna država može imenovati službenike neovisno o vanjskom administrativnom nadzoru. Ako je 
državni subjekt koji posluje u nekoj saveznoj državi potpuno ovisan o financijskim sredstvima središnje države, i 
ako središnja država upravlja namjenom i trošenjem tih financijskih sredstava, taj je subjekt agencija središnje 
države.  
Lokalna država  
20.65. Podsektor lokalne države (S.1313) (isklju čuju ći socijalno osiguranje) sastoji se od svih državnih jedinica koje 
imaju lokalnu nadležnost (uz mogu ći izuzetak jedinica socijalne sigurnosti). Lokalne države obi čno pružaju širok 
raspon usluga lokalnim stanovnicima, a neke od tih usluga financiraju se potporama s viših državnih razina. 
Statisti čki podaci za lokalnu državu obuhva ćaju širok raspon državnih jedinica, poput županija, op ćina, gradova, 
sela, četvrti, školskih okruga i vodnih ili sanitarnih okruga. Jedinice lokalne države s razli čitim funkcionalnim 
odgovornostima često imaju nadležnost nad istim zemljopisnim podru čjima. Na primjer, zasebne državne 
jedinice koje predstavljaju grad, županiju i školski okrug imaju nadležnost na istom podru čju. Osim toga, 
dvije ili više pograni čnih lokalnih država mogu organizirati državnu jedinicu s regionalnom nadležnosti koja 
odgovara lokalnim državama. Takve jedinice klasificiraju se u podsektor lokalne države.  
20.66. Zakonodavna, sudska i izvršna nadležnost jedinica lokalne države ograni čena je na najmanja zemljopisna 
podru čja koja se razlikuju za administrativne i politi čke potrebe. Opseg nadležnosti lokalne države op ćenito 
je znatno manji od opsega nadležnosti središnje ili savezne države, a takve države mogu, ali i ne moraju biti 
ovlaštene za napla ćivanje poreza na institucionalne jedinice ili ekonomske aktivnosti koje se provode na 
njihovom podru čju. One često ovise o potporama s viših državnih razina i u odre đenoj mjeri djeluju kao 
agenti središnje ili savezne države. Me đutim, da bi ih se obra đivalo kao institucionalne jedinice, oni moraju 
biti ovlašteni za posjedovanje imovine, prikupljanje financijskih sredstava i preuzimanje obveza zaduživanjem za 
vlastiti ra čun. Tako đer, moraju imati slobodu za odlu čivanje o trošenju takvih financijskih sredstava, i trebali bi 
imenovati vlastite službenike neovisno o vanjskom administrativnom nadzoru.  
Fondovi socijalnog osiguranja  
20.67. Podsektor fondova socijalnog osiguranja (S.1314) sastoji se od svih jedinica socijalnog osiguranja, neovisno o 
državnoj razini koja upravlja programima ili ih provodi. Ako program socijalnog osiguranja ne ispunjava uvjete 
za institucionalnu jedinicu, klasificiralo bi ga se u okviru nadre đene jedinice u neki od ostalih podsektora sektora 
op će države. Ako javne bolnice pružaju netržišnu uslugu čitavoj zajednici i ako ih nadziru programi socijalnog 
osiguranja, klasificiraju se u podsektor fondova socijalnog osiguranja.  
PRIKAZ STATISTI ČKIH PODATAKA O JAVNIM FINANCIJAMA  
Okvir  
20.68. Iskustvo je pokazalo da je za državu prikladniji alternativni prikaz slijeda ra čuna ESA-i u središnjem okviru radi 
odre đenih analiti čkih zahtjeva. Ta alternativa poznata je kao prikaz statisti čkih podataka o javnim financijama 
(„GFS”). Tim se prikazom dobiva druga čija, ali i dalje integrirana slika državnih ra čuna sa sljede ćim mjerama 
ekonomske aktivnosti države: prihodima, izdacima, manjkovima/viškovima, financiranjima, ostalim ekonomskim 
tokovima i bilancom stanja.  
20.69. Prikaz GFS-a na temelju ESA-e sastoji se od transakcija bilježenih u raznim teku ćim ra čunima ESA-e, kapitalnom 
ra čunu i financijskom ra čunu, reorganiziranih za nefinancijske transakcije u jedinstven prikaz ra čuna prikladniji 
za fiskalnu analizu.  
20.70. U sustavu GFS-a, prihod se definira kao zbroj svih transakcija bilježenih u pozitivne izvore u središnjem okviru 
ESA-e, i primljenih subvencija u teku ćim ra čunima kao i primljenih kapitalnih transfera bilježenih u kapitalnom 
ra čunu.  
Izdaci su zbroj svih transakcija bilježenih u pozitivnu uporabu i u dane subvencije u teku ćim ra čunima kao i 
kapitalni izdaci — bruto investicije u kapital uve ćana za dane kapitalne transfere — bilježene u kapitalnom 
ra čunu. Te mjere prihoda i izdataka specifi čne su za prikaz GFS-a, ali temeljne transakcije su transakcije ESA-e.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 455
 
20.71. Razlika izme đu izdataka i prihoda, istovjetna višku/manjku, jest neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje (B.9). 
Financiranje viška/manjka prikazano je u financijskom ra čunu, gdje je bilježeno neto pove ćanje financijske 
imovine i neto nastanak obveza. Unosi za izdatke i prihode u financijskom ra čunu imaju ulaze koji su im 
identi čni s druge strane. Financijske transakcije tako đer mogu imati dva unosa u financijskom izvještaju. To 
odražava na čelo dvostrukog ulaza, prema kojem svaka transakcija ima odgovaraju ću transakciju u financijskom 
ra čunu. U principu, neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje tako đer se može izvesti iz transakcija u financijskoj 
imovini i obvezama.  
20.72. Prikaz GFS-a prikazan je niže: 
Prikaz statisti čkih podataka o državnim financijama  
Prihodi  
Porezi  
Socijalni doprinosi  
Prodaja robe i usluga  
Ostali teku ći prihodi  
Prihodi od kapitalnih transfera  
umanjeno za  Izdaci  
Intermedijarna potrošnja  
Naknade zaposlenicima  
Kamate  
Subvencije  
Socijalne naknade  
Ostali teku ći izdaci  
Izdaci od kapitalnih transfera  
Izdaci od ulaganja  
jednako je  Neto pozajmljivanje/neto uzajmljivanje  
jednako je  Neto financijske transakcije  
20.73. Dodatni ra čuni u sustavu GFS-a služe za ostale ekonomske tokove i bilance stanja u skladu sa slijedom ra čuna 
ESA-e. Takvi ra čuni omogu ćuju potpuno poravnanje promjena u bilanci stanja i tokova koji se doga đaju tijekom 
obra čunskog razdoblja. Za svaku aktivu ili pasivu vrijedi sljede ći ra čun: 
po četna bilanca stanja  
uve ćano za  transakcije  
uve ćano za  revalorizacije  
uve ćano za  ostale promjene obujma  
jednako je  završna bilanca stanja  
20.74. Bilanca stanja pokazuje razine ukupne aktive — nefinancijske i financijske — kao i stanje nepodmirene pasive, 
što omogu ćuje da se izvede sljede će: neto vrijednost kao ukupna aktiva umanjena za ukupnu pasivu, i financijska 
neto vrijednost kao ukupna financijska aktiva umanjena za ukupnu pasivu.  
20.75. Statisti čki podaci o državnim financijama predstavljaju financijsku izvedbu op će države i njezinih podsektora, ili 
bilo koje skupine državnih jedinica, ali i zasebne institucionalne jedinice poput prora čunske središnje države.HR 456 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Prihodi  
20.76. Transakcija prihodovanja je transakcija koja pove ćava neto vrijednost i ima pozitivan utjecaj na neto uzajm ­
ljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–). U državnim prihodima obi čno prevladavaju obvezni nameti koje je uvela 
država u obliku poreza i socijalnih doprinosa. Za neke državne razine velik izvor prihoda su transferi iz ostalih 
državnih jedinica i potpore me đunarodnih organizacija. Druge op će kategorije prihoda uklju čuju vlasni čki 
dohodak, prodaju robe i usluga i razne transfere koji nisu potpore. Ukupan prihod države u nekom obra čun ­
skom razdoblju ra čuna se zbrajanjem potraživanih transakcija kako slijedi: 
Ukupni prihodi  =  ukupni porezi  D.2 + D.5 + D.91  
+ ukupni socijalni doprinosi  D.61  
+ ukupna prodaja robe i usluga  P.11 + P.12 + P.131  
+ ostali teku ći prihodi  D.39 + D.4 + D.7  
+ ostali kapitalni prihodi  D.92 + D.99  
Porezi i socijalni doprinosi  
20.77. Ukupni porezi sastoje se od poreza na proizvodnju i uvoz (D.2), teku ćih poreza na dohodak i bogatstvo itd. 
(D.5) i poreza na kapital (D.91). Ukupni socijalni doprinosi sastoje se od stvarnih socijalnih doprinosa (D.611) i 
imputiranih socijalnih doprinosa (D.612).  
20.78. Procijeniti poreze i socijalne doprinose može biti teško. Povezani problemi i preporu čena rješenja opisani su u 
odjeljku „Ra čunovodstveni problemi u vezi s op ćom državom” ovog poglavlja. Dok se porezi bilježe u nekoliko 
ra čuna središnjeg okvira ESA-e, u prikazu statisti čkih podataka o javnim financijama svi su porezi prikazani kao 
jedna kategorija prihoda, uz podklasifikacije prema temelju na kojem se porez napla ćuje. Porezi na kapital 
prikazani su kao porezi na prihod u prikazu statisti čkih podataka o javnim financijama.  
20.79. Podaci o prihodima od poreza i socijalnih doprinosa (  1 ) upotrijebljeni su za sastavljanje ukupnih omjera poreza 
ili fiskalnog optere ćenja, kao što je omjer ukupnog poreza prema razini BDP-a koji se koristi u me đunarodnim 
usporedbama. U tom kontekstu, obvezni socijalni doprinosi prikazani su usporedno sa statisti čkim podacima o 
porezima i uklju čeni su u mjere fiskalnog optere ćenja ili obvezne namete.  
Prodaja  
20.80. Ukupna prodaja robe i usluga sastoji se od tržišnog  outputa  (P.11) i isplata za netržišni  output  (P.131). Ona 
uklju čuje — osim kad se koristi za test za raspoznavanje tržišnih od netržišnih subjekata (vidjeti stavak 20.30) 
— i  output  za vlastitu kona čnu uporabu (P.12). Ve ćina outputa  koji proizvede op ća država sastoji se od robe i 
usluga koji se ne prodaju, ili koji se prodaju po cijenama koje nisu ekonomski zna čajne. Raspodjela netržišnog  
outputa  nije u skladu s pojmom prihoda. Za robu i usluge, u prihod su uklju čeni samo stvarna prodaja i dio 
odre đene pripisane prodaje.  
20.81. Državni tržišni  output  (P.11) obuhva ća: 
(a) tržišni  output  tržišnih poduze ća uklju čenih u državu, poput tvornice oružja koja je dio ministarstva obrane ili 
kantina koje su otvorile državne jedinice za svoje zaposlenike, a koje napla ćuju ekonomski zna čajne cijene;  
(b) sporedne tržišne proizvode koji se prodaju netržišnim poduze ćima, što se ponekad naziva „sporedna proda ­
ja”, poput onih koji proizlaze iz ugovora o istraživanju i razvoju izme đu javnih sveu čilišta i poduze ća, ili 
publikacija koje po ekonomski zna čajnim cijenama prodaju državne jedinice.  
20.82. Gore navedena „sporedna prodaja” razlikuje se od simboli čne ulaznice u muzej koju pla ćaju posjetitelji, koje su 
obi čno djelomi čno pla ćanje za netržišni  output  (P.131). Druge zna čajne djelomi čna pla ćanja uklju čuju pla ćanje za 
bolnice ili škole ako su te ustanove netržišne.  
20.83. Vrijednost investicija u kapital za vlastiti ra čun smatra se prihodom u statisti čkim podacima o javnim financi ­
jama na temelju ESA-e, i uklju čena je u prodaju. Prodaja uklju čuje i vrijednost proizvedene robe i usluga koji se 
nude kao naknada zaposlenicima u naturi ili kao ostale isplate u naturi.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 457  
( 1 ) Mjera prihoda od ukupnog poreza i socijalnih doprinosa na temelju ESA-e u skladu je s mjerom statisti čkih podataka o prihodu OECD- 
a, osim za bilježenje plativih poreznih kredita i pripisanih soci jalnih doprinosa. Bilježenje poreza i socijalnih doprinosa pre ma ESA-i 
uskla đeno je i s prikazom statisti čkih podataka o državnim financijama prema MMF-u, uz odre đene razlike u raš člambama.
 20.84. Prihodi od prodaje u statisti čkim podacima o javnim financijama na temelju ESA-e razmatra se kao  output : on se 
ne razlikuje od  outputa , dok se stvarna prodaja kupcima razlikuje po promjenama zaliha. Me đutim, takve 
promjene zaliha vjerojatno su male za državne jedinice i ostale netržišne proizvo đače, koji su uglavnom 
uklju čeni u proizvodnju usluga, a ne u proizvodnju robe. Prodaja se vrednuje u bazi čnim cijenama.  
Tablica 20.1. — Od središnjeg okvira ESA-e do transakcija i agregata GFS-a  
Izvori prema ESA-i  Prihodi prema GFS-u ESA-i  
P.1 Output , od čega 
Tržišni  output  (P.11)  Prodaja roba i usluga  
Output  za vlastitu kona čnu uporabu (P.12)  Prodaja roba i usluga  
Netržišni  output  (P.13), od čega:  
— Pla ćanja za netržišni  output  (P.131)  Prodaja roba i usluga  
— Drugi netržišni  output , ostalo (P.132)  Nije ura čunato u ukupne prihode  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz (primljeni)  Ukupni porezi  
D.3 Subvencije (primljene)  Ostali teku ći prihodi  
D.4 Vlasni čki dohodak  Ostali teku ći prihodi  
D.5 Teku ći porezi na prihode i bogatstvo  Ukupni porezi  
D.61  Socijalni doprinosi  Ukupni socijalni doprinosi  
D.7 Ostali teku ći transferi  Ostali teku ći prihodi  
D.91r  Porezi na kapital (primljeni)  Ukupni porezi  
D.92r  Investicijske potpore (primljene)  Ostali kapitalni prihodi  
D.99r  Ostali kapitalni transferi (primljeni)  Ostali kapitalni prihodi  
Uporabe i kapitalne transakcije prema ESA-i  Uporabe prema GFS-u ESA-i  
P.2 Intermedijarna potrošnja  Intermedijarna potrošnja  
D.1 Naknade zaposlenicima  Naknade zaposlenicima  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz (dani)  Ostali teku ći izdaci  
D.3 Subvencije, dane  Subvencije  
D.41  Kamate  Kamate  
D.4 Vlasni čki dohodak (isklju čuju ći D.41)  Ostali teku ći izdaci  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo  Ostali teku ći izdaci  
D.62  Socijalne naknade osim socijalnih transfera u 
naturi  Socijalne naknade osim socijalnih transfera u 
naturi  
D.632  Socijalni transferi u naturi preko tržišnih 
proizvo đača Socijalni transferi u naturi preko tržišnih 
proizvo đača 
D.7 Ostali teku ći transferi  Ostali teku ći izdaci  
D.8 Prilagodbe za promjenu u mirovinskim 
pravima  Ostali teku ći izdaci  
P.31  Izdaci za individualnu potrošnju na tržišni  
output  Socijalni transferi u naturi preko tržišnih 
proizvo đačaHR 458 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe i kapitalne transakcije prema ESA-i  Uporabe prema GFS-u ESA-i  
P.31  Izdaci za individualnu potrošnju na netržišni  
output  Nije ura čunato u ukupne izdatke  
P.32  Izdaci za kolektivnu potrošnju  Nije ura čunato u ukupne izdatke  
P.5 Bruto investicije u kapital  Kapitalni izdaci  
NP Neto pove ćanje neproizvedene aktive  Kapitalni izdaci  
D.92p  Investicijske potpore (potraživane)  Kapitalni izdaci  
D.99p  Ostali kapitalni transferi (potraživani)  Kapitalni izdaci  
U središnjem okviru ESA-e, neto uzajmljivanja/neto pozajmljivanja (B.9) su izravnavaju ća stavka kapitalnog 
ra čuna. Izravnavaju ća stavka op će države u sustavu GFS-a ESA-e identi čna je neto uzajmljivanju/neto 
pozajmljivanju (B.9). Ova tablica objašnjava zašto je tako.  
Središnji okvir ESA-e  
Prvi ra čun je ra čun proizvodnje, i stoga je prvi izvor institucionalnog sektora u ESA-i njegov  output . S 
obzirom na to da se ve ćina usluga koju pruža država ne prodaje po ekonomski zna čajnim cijenama te su 
stoga netržišne, državni  output  mjeri se po dogovoru kao zbroj troškova proizvodnje.  
Sli čno tomu, kona čni izdatak države za kolektivnu potrošnju, koji se sastoji od usluga koje je zajednici 
pružila država poput op ćih usluga, obrane, sigurnosti i javnog reda, mjeri se kao zbroj troškova proiz ­
vodnje. Tako đer po dogovoru, izdatak države za kolektivnu potrošnju (P.32) jednak je stvarnoj finalnoj 
potrošnji države (P.4).  
Kona čni izdatak za individualnu potrošnju ku ćanstava koji izravno omogu ćuje država na netržišnoj osnovi 
tako đer se mjeri s obzirom na troškove proizvodnje.  
Kao posljedica toga, u državne ra čune ESA-e imputiraju se dvije vrste tokova:  
(1) na strani izvora, ostali netržišni  output  (P.132), bilježen u ra čun proizvodnje;  
(2) na strani uporabe, stvarna finalna potrošnja (P.4) i socijalni transferi u naturi — netržišna proizvodnja 
(D.631). Oni su bilježeni u ra čun preraspodjele dohotka u naturi, i u ra čun uporabe (prilago đenog) 
raspoloživog dohotka.  
Svaki imputirani tok jednak je zbroju stvarnih tokova: troškovima proizvodnje. Te dvije vrste imputiranih 
tokova, na strani resursa i na strani uporabe, u ravnoteži su u slijedu ra čuna ESA-e.  
Prikaz GFS-a ESA-e  
GFS-a ESA-e, ali ve ćinom na osnovi stvarnih monetarnih tokova, kako bi se dobili ukupni prihodi i ukupni 
izdaci države. U obzir se uzimaju samo odre đeni imputirani tokovi: imputirani socijalni doprinosi i 
kapitalni transferi u naturi.  
Oduzimanje sa strane resursa netržišnog  outputa  (P.132) kako bi se dobili ukupni prihodi, i oduzimanje sa 
strane uporabe stvarnu kona čnu potrošnju (P.4 = P.32) i socijalne transfere u naturi — netržišnu proizvo ­
dnju (D.361) kako bi se dobili ukupni izdaci za rezultat imaju istu izravnavaju ću stavku: neto uzajm ­
ljivanje/neto pozajmljivanje (B.9).  
Jedini socijalni transferi u naturi ubrojeni u agregat GFS-a za ukupne izdatke države jesu socijalni transferi 
u naturi koji se pružaju ku ćanstvima putem tržišnih proizvo đača (D.362), i to zato što podliježu stvarnim 
pla ćanjima državnih jedinica. Te transakcije treba dodati i zbroju troškova proizvodnje (koji su jednaki 
ostalom netržišnom  outputu  — P.132) kako bi se dobili izdaci za finalnu potrošnju op će države.  
P.3 = P.132 + D.632HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 459
 
Ostali prihodi  
20.85. Ostali teku ći prihodi sastoje se od vlasni čkog dohotka (D.4), ostalih subvencija na proizvodnju (D.39) i ostalih 
teku ćih transfera (D.7).  
20.86. Vlasni čki dohodak sastoji se od kamata (D.41), raspodijeljenog dohotka društva (dividendi i povla čenja dohotka 
iz kvazi-društava) (D.42) i, manje važno, od reinvestirane zarade države od izravnih stranih ulaganja (D.43), 
vlasni čkog dohotka koji se pripisuje vlasnicima polica osiguranja (D.44) i rente (D.45).  
20.87. Ostali teku ći transferi (D.7) uklju čuju uglavnom transfere unutar države. Oni se konsolidiraju pri sastavljanju 
ra čuna za sektor kao cjelinu.  
20.88. Ostali kapitalni prihodi sastoje se od investicijskih potpora (D.92) i ostalih kapitalnih transfera (D.99) primljenih 
od drugih jedinica, uglavnom drugih državnih jedinica (iako bi se njihova veli čina mogla umjetno smanjiti u 
prikazu statisti čkih podataka zbog provedene konsolidacije) i institucija EU-a, ali i od raznih drugih jedinica, koje 
odražavaju transakcije poput povrata koji pla ća dužnik nakon aktivacije jamstva.  
20.89. Potpore, koje se u drugim statisti čkim sustavima katkad definiraju kao transferi koji nisu subvencije, a koje jedna 
državna jedinica prima od druge državne jedinice ili me đunarodne organizacije, nisu kategorija ESA-e. Njihov 
iznos trebao bi biti jednak zbroju sljede ćih prihoda od transfera: D.73 + D.74 + D.92, zajedno s D.75 + D.99 u 
nekim slu čajevima.  
20.90. Subvencije koje primaju državne jedinice sastoje se samo od ostalih subvencija na proizvodnju. Kad ih primaju 
proizvodni subjekti koji pripadaju op ćoj državi, subvencije na proizvodnju uklju čene su u vrednovanje  outputa  i 
prodaje po bazi čnim cijenama.  
Izdaci  
20.91. Transakcija izdataka je transakcija koja ima negativan utjecaj na neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–). 
Ukupni izdaci sastoje se od teku ćih i kapitalnih izdataka. Teku ći izdaci uklju čuju troškove u vezi s proizvodnjom 
(naknade zaposlenicima i intermedijarnu potrošnju); vlasni čki dohodak dani (što su uglavnom kamate); i pla ćanja 
transfera (kao što su socijalne naknade, teku će potpore drugim državama, i razni drugi teku ći transferi).  
20.92. Ukupni izdaci države u jednom obra čunskom razdoblju ra čunaju se uz pomo ć sljede će jednadžbe, zbrajanjem 
transakcija danih: 
Ukupni 
izdaci  = intermedijarna potrošnja  P.2  
+ naknade zaposlenicima  D.1  
+ kamate  D.41  
+ socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  D.62  
+ socijalni transferi u naturi preko 
tržišnih proizvo đača D.632  
+ subvencije  D.3  
+ ostali teku ći izdaci  D.29 + (D.4 – D.41) + D.5 + D.7 + D.8  
+ kapitalni izdaci  P.5 + NP + D.92 + D.99  
Naknade zaposlenicima i intermedijarna potrošnja  
20.93. Naknade zaposlenicima i intermedijarna potrošnja su troškovi proizvodnje za državne jedinice.  
20.94. Naknade zaposlenicima (D.1) uklju čuju ispla ćene nadnice i pla će (D.11) kao i doprinose poslodavaca za socijalno 
osiguranje (D.12), uklju čuju ći imputirane socijalne doprinose, koji se u ESA-i smatraju uporabom ku ćanstava i 
državnim izvorima, zbog čega ih ne treba konsolidirati. Naknade se bilježe prema dospije ću, u vrijeme kad se 
obavlja rad, a ne u vrijeme kad treba isplatiti nadnice ili kad se one isplate. Nadnice uklju čuju pla ćene bonuse i 
druge jednokratne iznose (zbog nepla ćenih iznosa i obnavljanja ugovora), ali može biti teško odrediti relevantno 
vrijeme bilježenja: kad se pokrivaju duža razdoblja zaposlenosti, to je često vrijeme odre đivanja bonusa, a ne 
vremensko razdoblje koje bi u na čelu trebalo pokriti tim bonusom.HR 460 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
20.95. Intermedijarna potrošnja (P.2) sastoji se od robe i usluga potrošenih tijekom obra čunskog razdoblja u postupku 
proizvodnje. Ona se u na čelu razlikuje od kupovine i ostalih mogu ćih vrsta pove ćanja imovine: svako stjecanje 
aktive bilježi se u zalihe prije nego što se ukloni nakon potrošnje.  
Robu i usluge mogu ste ći i tržišna i netržišna državna poduze ća. 
20.96. U na čelu, vrijeme bilježenja intermedijarne potrošnje jasno je: to je vrijeme korištenja proizvoda u proizvodnom 
postupku. Vrijeme bilježenja kupovine i ostalih stjecanja u na čelu je vrijeme isporuke, iako može biti slu čajeva 
gdje je to vrijeme teško to čno utvrditi.  
Izdaci za socijalne naknade  
20.97. Izdaci za socijalne naknade sastoje se od socijalnih naknada osim socijalnih transfera u naturi (D.62), koje se pak 
ve ćinom sastoje od nov čanih isplata i od socijalnih transfera u naturi koji se pružaju ku ćanstvima preko tržišnih 
proizvo đača (D.632). Socijalni transferi u naturi preko tržišnih proizvo đača su državni izdaci za financiranje robe 
i usluga koje tržišni proizvo đači pružaju ku ćanstvima. Tipi čni su primjeri zdravstvena skrb, i robe i usluge koje 
pružaju lije čnici i ljekarnici, a koje financiraju državne jedinice preko programa socijalnog osiguranja ili 
programa socijalne pomo ći. 
20.98. Izdaci za socijalne naknade ne uklju čuju socijalne transfere u naturi koje ku ćanstvima pružaju netržišni državni 
proizvo đači. Države često proizvode usluge i robu i nude ih besplatno, ili po cijenama koje nisu ekonomski 
zna čajne. Kako bi se izbjeglo udvostru čenje u prikazu statisti čkih podataka o državnim financijama, relevantni 
trošak proizvodnje te robe i usluga knjiži se samo jednom kao izdaci — intermedijarna potrošnja, naknade 
zaposlenicima, ostali porezi na proizvodnju — i kao prihod — ostale subvencije na proizvode. U slijedu ra čuna 
ESA-e, ti troškovi su uravnoteženi izvorom pod netržišnim  outputom , i ponovo bilježeni kao uporaba pod 
izdacima za finalnu potrošnju (P.3) koji se raspodjeljuju kao socijalni transferi u naturi.  
Može biti važno, za potrebe analize, izra čunati širi agregat socijalnih transfera kako bi se uklju čilo sljede će: 
socijalne naknade, osim socijalnih transfera u naturi (D.62) u gotovini uve ćane za socijalne transfere u naturi 
(D.63).  
20.99. U ESA-i, čak i kad se mirovinske naknade pla ćene državnim zaposlenicima smatraju likvidacijom državne pasive 
(vidjeti odjeljak „Ra čunovodstveni problemi u vezi s op ćom državom”), bilježe se i kao pla ćanje teku ćih izdataka, 
a povezani doprinosi uklju čeni su kao prihodi. Me đutim, ako je program financiran, takvi doprinosi i naknade 
smatraju se financiranjem, pa se izdaci prilago đavaju za promjene dioni čkog kapitala ku ćanstvima u mirovinskim 
fondovima (D.8): ta je prilagodba jednaka socijalnim doprinosima koji su primljeni kao mirovine ili drugim 
mirovinskim naknadama umanjenima za socijalne naknade pla ćene za mirovinu ili druge mirovinske naknade za 
one programe iz kojih su proizašle obveze koje se smatraju pasivom.  
Kamate  
20.100. Izdaci za kamate uklju čuju dugovanja za trošak preuzetih obveza, posebno za zajmove, mjenice, zadužnice i 
obveznice, ali i za obveze u vezi s depozitima ili druge instrumente koji su obveze države. Kamate se bilježe 
prema dospije ću (vidjeti odjeljak „Ra čunovodstvena pitanja u vezi s op ćom državom”).  
20.101. Izdaci za kamate prilago đavaju se za UFPIM u statisti čkim podacima o javnim financijama na temelju ESA-e. 
Kamate pla ćene financijskim institucijama na zajmove i depozite dijele se na uslužnu komponentu, koja se knjiži 
kao intermedijarna potrošnja, i komponentu vlasni čkog dohotka koja se knjiži kao pla ćena kamata. Ista prila ­
godba primjenjuje se na državni prihod od kamata koje pla ćaju financijske institucije na depozite ili kredite.  
Ostali teku ći izdaci  
20.102. Ostali teku ći izdaci sastoje se od ostalih poreza na proizvodnju (D.29), vlasni čki dohodak, osim kamata (D.4- 
D.41), teku će poreze na dohodak i bogatstvo itd. (D.5), ostale teku će transfere (D.7) i prilagodbu za promjenu 
dioni čkog kapitala ku ćanstava u mirovinskim fondovima (D.8).  
20.103. Porezi na proizvode koje pla ćaju državne jedinice bilježe se kao državni izdaci, a porezi na proizvode ne 
prikazuju se zasebno kao državni izdaci. Razlog tome je, s jedne strane, što ti porezi nisu izvor za državne 
tržišne proizvo đače čiji se  output  vrednuje po bazi čnim cijenama, pa se ne pojavljuju pod njihovom uporabom, i, 
s druge strane, što su porezi na proizvode koji ulaze u državnu intermedijarnu potrošnju uklju čeni u njezino 
vrednovanje po kupovnim cijenama.  
Kapitalni izdaci  
20.104. Kapitalni izdaci sastoje se od kapitalnih transfera u obliku investicijskih potpora (D.92) i ostalih kapitalnih 
transfera (D.99), kao i od investicijskih izdataka: bruto investicije u kapital (P.5, koje se sastoje od bruto 
investicija u fiksni kapital — P.51g, uve ćanih za promjene zaliha — P.52, i neto stjecanje dragocjenosti — 
P.52); i neto pove ćanja neproizvedene nefinancijske imovine (NP). Smanjenje nefinancijske imovine, poput 
zgrada, ne knjiži se kao prihod, nego kao negativni kapitalni izdatak, čime neto uzajmljivanje/neto pozajm ­
ljivanje (B.9) postaje pozitivnije.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 461
 
Veza s izdacima države za finalnu potrošnju (P.3)  
20.105. Uspostavljanje veze izme đu izdataka op će države i njihovih komponenata s izdacima države za finalnu potrošnju 
(P.3) važno je za korisnike fiskalnih i ostalih makroekonomskih statisti čkih podataka.  
20.106. Izdaci za finalnu potrošnju op će države jednaki su ukupnom državnom  outputu  (P.1) uve ćanom za izdatke za 
proizvode koji se nabavljaju za ku ćanstvo putem tržišnih proizvo đača (tj. socijalni transferi u naturi — D.632), 
umanjenom za prodaju robe i usluga (P.11 + P.12 + P.131).  
20.107. Državni  output  — tržišni  output , investicije u kapital za vlastiti ra čun i netržišni  output  — jednak je zbroju 
državnih troškova proizvodnje (naknada zaposlenicima, intermedijarne potrošnje, potrošnje fiksnog kapitala i 
pla ćenih poreza na proizvode umanjenih za primljene subvencije na proizvodnju), uve ćan za neto poslovni višak 
(B.2n) koji su stvorila državna tržišna poduze ća. 
20.108. Stoga se sljede ćim izra čunom dobivaju izdaci za finalnu potrošnju korištenjem odabranih stavki državnih 
izdataka i prihoda, kao i neto poslovnog viška (B.2n):  
naknade zaposlenicima (D.1)  
uve ćano za  intermedijarna potrošnja (P.2)  
uve ćano za  potrošnja fiksnog kapitala (P.51c1)  
uve ćano za  ostali porezi na proizvode, dani (D.29 U)  
umanjeno za  ostale subvencije na proizvodnju, dane(D.39 R)  
uve ćano za  poslovni višak, neto (B.2n)  
jednako je  output  (P.1)  
i: 
output  
umanjeno za  prodaja robe i usluga (P.11 + P.12 + P.131)  
uve ćano za  socijalni transferi u naturi preko tržišnih proizvo đača (D.632)  
jednako je  izdaci za finalnu potrošnju (P.3)  
Izdaci države prema funkciji (COFOG)  
20.109. Klasifikacija transakcija izdataka države prema funkcionalnoj klasifikaciji (COFOG) integralni je dio sustava 
državnih financija: to je važan instrument za analizu izdataka države, a posebno je koristan za me đunarodne 
usporedbe. Ova klasifikacija pokazuje svrhu radi koje se vrše transakcije u vezi s izdacima. Te svrhe razlikuju se 
od administrativnog ure đenja država, npr. administrativna jedinica nadležna za zdravstvene usluge može podu ­
zimati aktivnosti čija je svrha edukativna, kao što je obuka medicinskih stru čnjaka. Potreban je unakrsni prikaz 
državnih transakcija prema njihovoj ekonomskoj prirodi (uobi čajena klasifikacija ESA-e) i prema funkcijama.  
20.110. Klasifikacijom COFOG opisuju se izdaci države prema deset glavnih funkcija koje su navedene niže u tekstu, i 
prema dvjema dodatnim razinama opsežnije detaljnije raš člambe koje nisu ovdje prikazane. Na primjer, druga 
razina potrebna je radi podataka o izdacima za istraživanje i razvoj, kao i radi podataka o državnim izdacima u 
vezi s rizicima i socijalnom potrebom za socijalnom zaštitom.  
20.111. Klasifikacija COFOG u skladu je s razlikovanjem izme đu zajedni čkih netržišnih usluga i individualnih netržišnih 
usluga koje pruža država: prvih šest funkcija odgovaraju kolektivnim uslugama, kao i odre đeni dio ostalih. To 
omogu ćuje izra čun kona čnog izdatka države za kolektivnu potrošnju. Agregat ukupnih izdataka i transakcije u 
vezi s izdacima raš članjene prema funkcijama u skladu su s onima iz statisti čkih podataka ESA-e o javnim 
financijama. Zato ne uklju čuje socijalne transfere u naturi — netržišnu proizvodnju (D.631), koja je ve ć ura ču­
nana u državne troškove proizvodnje.HR 462 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Tablica 20.1. — COFOG, 10 funkcije države  
Oznaka  Funkcija  Vrsta usluge  
01 Op će javne usluge  Kolektivna  
02 Obrana  Kolektivna  
03 Javni red i sigurnost  Kolektivna  
04 Ekonomski poslovi  Kolektivna  
05 Zaštita okoliša  Kolektivna  
06 Unapre đenje stanovanja i zajednica  Kolektivna  
07 Zdravstvo  Uglavnom individualna  
08 Rekreacija, kultura i religija  Uglavnom kolektivna  
09 Obrazovanje  Uglavnom individualna  
10 Socijalna zaštita  Uglavnom individualna  
Izravnavaju će stavke  
Neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje (B.9)  
20.112. Neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje države (B.9) jest razlika izme đu ukupnih prihoda i ukupnih izdataka. 
Ono je jednako izravnavaju ćoj stavki kapitalnog ra čuna (B.8N) u ra čunima ESA-e. Predstavlja iznos koji država 
ima na raspolaganju za uzajmljivanje ili pozajmljivanje kako bi financirala svoje nefinancijske djelatnosti.  
20.113. Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–) je i izravnavaju ća stavka financijskog ra čuna (B.9F u središnjem 
okviru). U na čelu, ono je jednako izravnavaju ćoj stavci kapitalnog ra čuna, iako se u praksi može dogoditi 
statisti čka diskrepancija.  
20.114. Naziv „neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje” neka je vrsta terminološkog pre čaca. Kad je ta varijabla pozitivna 
(što zna či da pokazuje kapacitete financiranja), trebala bi se zvati neto uzajmljivanje (+); kad je negativna (što 
zna či da pokazuje potrebu za pozajmljivanjem), trebala bi se zvati neto pozajmljivanje (–).  
Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera (B.101)  
20.115. Razlika izme đu svih transakcija koje utje ču na neto vrijednost u obra čunskom razdoblju jest izravnavaju ća 
stavka: promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera (B.101).  
20.116. Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera služe kao korisna mjera državnih ra čuna i politika 
jer predstavljaju ste čene ili potrošene resurse u teku ćim državnim djelatnostima.  
20.117. Promjene u neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera jednake su neto uzajmljivanju/neto pozajmljivanju 
uve ćanom za ste čenu nefinancijsku imovinu (P.5 + NP) i umanjenom za potrošnju fiksnog kapitala (P.51c1).  
Neto štednja uve ćana za kapitalne transfere (B.101)  
umanjeno za  neto pove ćanje nefinancijske imovine (P.5 + NP)  
uve ćano za  potrošnja fiksnog kapitala (P.51c1)  
jednako je  neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje (B.9)  
jednako je  transakcije u financijskoj imovini umanjene za pasivu (financiranje)  
Financiranje  
20.118. U financijskom ra čunu države u evidenciji GFS-a bilježe se transakcije u financijskoj aktivi i pasivi kako je 
opisano u poglavlju 5.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 463
 
Transakcije u aktivi  
20.119. Gotovina i depoziti (F.2) odražavaju uglavnom kretanja državnih depozita u bankama, uglavnom u središnjim 
bankama, koja mogu zna čajno varirati od razdoblja do razdoblja, a posebno zbog financijskih aktivnosti. Ostale 
državne jedinice poput lokalne države i fondova socijalnih osiguranja tako đer drže zna čajne depozite na 
bankovnim ra čunima.  
20.120. Vrijednosnicama osim obveznicama (F.3) uglavnom se prikazuje neto kupovina mjenica, zadužnica ili obveznica 
koje izdaju banke, nefinancijska društva ili nerezidenti uklju čuju ći i strane države, kupovina koju ve ćinom 
provode fondovi socijalnog osiguranja bogati aktivom ili drugi fondovi za rezerve. Državna kupovina obveznica 
koje su izdale druge rezidentne državne jedinice pod ovim je naslovom prikazana nekonsolidirana, ali ne i 
konsolidirana, nego je umjesto toga navedena kao otkup duga.  
20.121. Zajmovi (F.4) uklju čuju, pored zajmova drugim državnim jedinicama, uzajmljivanje stranim državama, javnim 
društvima i studentima. Ukidanja zajmova tako đer su prikazana s ulazom koji im je protustavka u izdacima 
kapitalnih transfera. Zajmovi koje odobrava država, a nije vjerojatno da će biti otpla ćeni bilježe se u ESA-i kao 
kapitalni transferi, pa ovdje nisu navedeni.  
20.122. Dionice i ostali vlasni čki udjeli i udjeli u investicijskim fondovima (F.5) prikazuju neto pove ćanje vlasni čkog 
udjela državnih jedinica u društvima. Oni mogu odražavati pove ćanje vlasni čkog udjela u javna društva ili 
ulaganja u portfelje, dohotke od privatizacije ili superdividende. Sastoje se uglavnom od sljede ćeg: 
(a) pove ćanje vlasni čkog udjela (obi čno u obliku gotovine) u odre đena javna društva gdje država djeluje kao 
ulagatelj koji o čekuje da će vratiti uložena financijska sredstva. Takva ulaganja ne smatraju se državnim 
izdacima u nacionalnim ra čunima;  
(b) ulaganja u portfelje, u obliku kupovine dionica koje kotiraju na burzi na tržištu koju vrše državne jedinice 
kao što su fondovi socijalnog osiguranja bogati aktivom, ili druge aktivnosti ulaganja u portfelje;  
(c) neto ulaganje u uzajamne fondove, koji su alternativna investicijska društva. Ovdje se posebno navode 
ulaganja u uzajamne fondove tržišta novca, umjesto pod gotovinom i depozitima, iako su ona zapravo 
bliske zamjene za bankovne depozite;  
(d) privatizacije koje provode posebne agencije za privatizaciju, s obzirom na to da su takvi subjekti klasificirani 
u op ću državu;  
(e) raspodjela viška poslovne dobiti isklju čuju ći vlasni čke dobitke/gubitke koji javna društva raspodjeljuju svojim 
vlasnicima, koja se knjiži kao financijska transakcija isplate vlasni čkog udjela sli čna djelomi čnoj likvidaciji 
poduze ća, a ne kao državni prihod.  
20.123. Transakcije u ostalim ra čunima potraživanja (F.8) obuhva ćaju utjecaj na čela dospije ća primjenjivog u bilježenju 
transakcija ESA-e kad nastane obveza pla ćanja, a ne kad se isplata stvarno izvrši, iako se javni ra čuni i 
prora čunska bilježenja u ve ćini zemalja ve ć dugo temelje na gotovini ( cash-princip ). Utjecaj državne potrebe za 
financiranjem ne proizlazi izravno iz manjka jer se mogu unov čiti državni prihodi, ili namiriti državni rashodi, u 
obra čunskim razdobljima druk čijima od same ekonomske transakcije. Ostala potraživanja uklju čuju potraživanja 
poreza i socijalnih naknada kao i iznose u vezi s transakcijama EU-a (iznose koje je država platila u ime EU-a, ali 
im EU to još nije nadoknadio), trgova čke kredite ili predujmove za izdatke, kao što je vojna oprema ili rijetke 
prilike kad se nadnice ili doprinosi plate mjesec dana unaprijed itd. Iako je, u na čelu, takva aktiva privremene 
prirode, i nužno nestaje nakon odre đenog vremena, tok prijavljen za neki sektor kao što je op ća država obi čno u 
prosjeku iznosi više od nule nakon nekog vremena jer stanje potraživanja ima sklonost rasti s ostatkom 
gospodarstva.  
20.124. U ve ćini zemalja monetarnim zlatom i posebnim pravima vu čenja upravlja središnja banka. Kad njima upravlja 
država, bilježe se u financijskom ra čunu države.  
20.125. Financijske transakcije bilježe se u transakcijskim vrijednostima, tj. vrijednostima u nacionalnoj valuti po kojima 
se financijska aktiva i/ili pasiva u pitanju stvara, likvidira, zamjenjuje ili preuzima izme đu institucionalnih jedinica 
jedino na temelju komercijalnih kriterija.HR 464 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
20.126. Transakcijska vrijednost odnosi se na odre đenu financijsku transakciju i njezinu protutransakciju. U na čelu, 
transakcijsku vrijednost treba razlikovati od vrijednosti koja se temelji na cijeni koja kotira na tržištu, objektivnoj 
tržišnoj cijeni ili bilo kojoj cijeni koja je namijenjena izražavanju op ćenitosti cijena za kategoriju sli čne ili čak 
identi čne financijske aktive i/ili pasive. Vrijednost koju treba nazna čiti u financijskim ra čunima za zajam prodan 
na sekundarnom tržištu jest vrijednost za koju je zajam prodan, a ne nominalna vrijednost, a uskla đenost s 
ravnotežom unosi se u ra čun ostalih promjena u aktivi.  
20.127. Me đutim, u slu čajevima kada je protutransakcija financijskoj transakciji, na primjer, transfer i stoga se financijska 
transakcija obavlja iz drugih razloga, a ne isklju čivo tržišnih, transakcijska vrijednost se ozna čava teku ćom 
tržišnom vrijednoš ću uklju čene financijske aktive i/ili pasive. Stoga se zajam koji je država kupila po njegovoj 
nominalnoj vrijednosti, a ne po njegovoj poštenoj ili ispravljenoj vrijednosti, dijeli na unos kao zajam u 
financijskim ra čunima po poštenoj vrijednosti i kao kapitalni transfer, kako bi se uzeo u obzir transfer bogatstva 
koji je izvršila država.  
20.128. Transakcija vrijednost ne uklju čuje troškove usluge, pristojbe, provizije i sli čna pla ćanja za usluge koje se pružaju 
pri obavljanju transakcija; takve stavke treba bilježiti kao pla ćanja za usluge. Porezi na financijske transakcije 
tako đer su isklju čeni i tretiraju se kao porezi na usluge u okviru poreza na proizvode. Kada financijska 
transakcija podrazumijeva novi nastanak obveza, transakcijska vrijednost jednaka je iznosu nastale obveze bez 
eventualnog pla ćenog predujma kamata. Isto tako, kada se obveza poništi, transakcijska vrijednost i za vjerovnika 
i za dužnika mora odgovarati umanjenju obveze.  
Transakcije s obvezama  
20.129. Transakcije s obvezama bilježe se u vrijednosti po kojoj su obveze izdane ili ispla ćene. Ta vrijednost nije nužno 
nominalna vrijednost. Transakcija s obvezama uklju čuje utjecaj obra čunatih kamata.  
20.130. Ako neka jedinica ponovno kupi obvezu, to se bilježi kao otkup obveze, a ne kao stjecanje aktive. Isto tako, na 
razini podsektora ili sektora, ako državna jedinica kupi obvezu koju je izdala druga jedinica doti čnog podsektora, 
to će biti prikazano u konsolidiranom sustavu kao otkup obveze za taj podsektor.  
20.131. Ugovori o financijskom  leasingu  i javno-privatnim partnerstvima (JPP) kad je aktiva na državnoj bilanci stanja 
podrazumijevaju prepoznavanje duga primatelja ili davatelja  leasinga . Pla ćanje na temelju takvih  leasinga  ili 
ugovora o javno-privatnim partnerstvima nisu izdaci za potpune iznose, nego servisiranje duga: otkup zajma 
i kamatni trošak.  
20.132. Financiranje prikazano kao dugoro čni trgova čki krediti ili ra čuni potraživanja/obveza treba klasificirati kao 
zajmove jer ono uklju čuje pružanje dugoro čnog financiranja u korist stranke primatelja koje se razlikuje od 
blagajni čkih sredstava kojima prodava či kupcima obi čno osiguravaju kratkoro čni trgova čki kredit. Zna čajnim 
odga đanjem dospije ća obveze pla ćanja, izvo đač preuzima financijsku ulogu koja je razli čita od njegove uloge 
proizvo đača. 
20.133. Jednokratni iznosi koji se razmjenjuju na po četku izvantržišnih  swapova  klasificiraju se kao zajmovi (AF.4) kad je 
država primatelj jednokratnog iznosa. Izvantržišni  swapovi  u bilanci stanja dijele se na komponentu zajma i 
uobi čajenu komponentu  swapova  „at-the-money” . 
20.134. Sli čno kao potraživanja, transakcije na ra čunima ostalih obveza odražavaju vremenski utjecaj na čela dospije ća, ali 
na strani obveza: kad nastane izdatak, ali još nije pla ćen, ili kad su isplate izvršene prije bilježenja prihoda. Uz 
trgova čki kredit kad su kratkoro čna, dugovanja uklju čuju i iznose primljene od EU-a koje država još nije isplatila 
krajnjem korisniku, pretplate poreza ili još neispla ćeni povrati poreza.  
Ostali ekonomski tokovi  
20.135. I ra čun ostalih promjena obujma aktive i ra čun revalorizacije GFS-a ESA-e identi čni su ra čunima opisanima u 
poglavlju 6. Sve promjene u aktivi i sve promjene u pasivi koje proizlaze iz doga đaja koji nisu ekonomske 
transakcije bilježe se u jedan od tih ra čuna.  
Ra čun revalorizacije  
20.136. Revalorizacije su iste onima opisanima u poglavlju 6. Izgledno je da će dodatne informacije, kao npr. poja ­ 
šnjavaju će stavke za revalorizacije u vlasni čkom udjelu u javnim društvima u vlasništvu državnih jedinica, biti od 
posebne važnosti, ali i da će ih biti teško izmjeriti jer se ne o čekuje postojanje tržišnih cijena.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 465
 
20.137. Prema ESA-i idealni ulazi u bilancu stanja su u tržišnim cijenama, osim jednog ili dvaju specifi čnih instrumenata, 
a kretanja kamatnih stopa koja se odražavaju na burzovne indekse uzrokuju zna čajne promjene vrijednosti 
dionica kao i neto vrijednosti institucionalnih jedinica. Takve promjene u ESA-i nisu dohodak, te stoga nisu 
državni prihod niti izdatak i ne utje ču na manjak/višak op će države Te promjene bilježe se u ra čun revalorizacije, 
što dovodi do promjena u neto vrijednosti nominalnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka (B.103). Revalorizacije 
zna čajno utje ču na promjene neto financijske vrijednosti države tijekom jednog obra čunskog razdoblja. Osim 
utjecaja aktive i pasive izražene u stranoj valuti, glavni izvori revalorizacija koje utje ču na neto financijsku 
vrijednost su sljede ći: 
(a) državne nekretnine;  
(b) državni vlasni čki udjeli;  
(c) obveze s naslova vrijednosnih papira.  
20.138. Kad se kapitalna injekcija države prema javnom poduze ću smatra kapitalnim transferom, procjena vrijednosti 
kapitala (vlasni čkog udjela države) u javnom poduze ću op ćenito će porasti, s ulazima u ra čunu revalorizacije, a 
ne financijskom ra čunu.  
20.139. Kada se postoje ći zajam ili trgova čki kredit proda drugoj institucionalnoj jedinici, razlika izme đu otkupne cijene i 
cijene transakcije knjiži se na ra čunu revalorizacije prodavatelja i kupca u trenutku transakcije.  
Ra čun ostalih promjena obujma aktive  
20.140. U ra čunu ostalih promjena obujma aktive uklju čeni su tokovi koji nisu ni ekonomske transakcije ni revalori ­
zacije. Na primjer, bilježi se utjecaj promjene klasifikacije jedinica u sektore.  
20.141. Otpisi zajmova koji ne odražavaju otpis duga s eksplicitnim ili implicitnim bilateralnim sporazumom nisu 
transakcije i bilježe se u ra čun ostalih promjena u obujmu aktive, i ne utje ču na neto uzajmljivanje/neto 
pozajmljivanje.  
Bilance stanja  
20.142. U GFS-u ra čunima uop će države koristi se definicija aktive koja je jednaka onoj iz poglavlja 7. Klasifikacija i 
vrijednost aktive i pasive jednake su u ESA-i i GFS-u temeljenom na ESA-i.  
20.143. Zbroj obveza a može se smatrati stanjem duga. Me đutim, definicija duga op će države u kontekstu fiskalnog 
nadzora razlikuje se od ukupnog stanja obveza u ESA-i i GFS-u, kako u smislu opsega ura čunatih obveza, tako u 
smislu valorizacije.  
20.144. Neka je aktiva specifi čnija za državu od druge: naslije đena aktiva, kao što su povijesni spomenici; infrastrukturna 
aktiva, kao što su ceste i ure đaji za komunikaciju; i udjeli u kapitalu javnih poduze ća koja nemaju istovjetna 
privatna društva.  
20.145. Na strani obveza, obveze u vezi s dionicama i dioni čkim kapitalom (AF.5) obi čno se ne će knjižiti za jedinice 
op će države. Me đutim, na agregiranoj razini državnih podsektora, mogu nastati obveze u vezi s dionicama i 
dioni čkim kapitalom ako su subjekti klasificirani u sektor op će države, kao posljedica testa za raspoznavanje 
tržišnih od netržišnih subjekata.  
20.146. Neto vrijednost je izravnavaju ća stavka (B.90) bilance stanja: 
Neto 
vrijednost  = Ukupna aktiva  
umanjeno za  Ukupna pasiva  
20.147. Vlastita sredstva su zbroj neto vrijednosti (B.90) i izdanih vlasni čkih udjela (AF.5). Stoga su u ESA-i vlastita 
sredstva jedinica definirana kao aktiva umanjena za pasivu isklju čuju ći obveze u vezi s vlasni čkim udjelom, dok 
se neto vrijednost definira kao aktiva umanjena za pasivu uklju čuju ći obveze u vezi s vlasni čkim udjelom. Neto 
vrijednost ESA-e nije ista kao vlasni čki udjeli dioni čara poslovnog ra čunovodstva ili neto vrijednost. Pojam neto 
vrijednosti poslovnog ra čunovodstva bliži je pojmu vlastitih sredstava ESA-e.HR 466 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
20.148. Kad se neto vrijednost (B.90) sektora op će države ne može izra čunati — zbog nedostatka podataka za mjerenje 
stanja nefinancijske imovine — prikazuje se financijska neto vrijednost (BF.90), iz koje se vidjeti razlika izme đu 
ukupne financijske aktive i ukupne pasive.  
20.149. ESA vrednuje bilancu stanja po tržišnoj vrijednosti, osim triju specifi čnih instrumenata: gotovina i depoziti 
(AF.2), zajmovi (AF.4) i ostali ra čuni potraživanja/dugovanja (AF.8). Za ta tri instrumenta, vrijednosti koje 
bilježe u bilancama stanja vjerovnika i dužnika su iznosi glavnice koju su dužnici po ugovoru obvezni otplatiti 
vjerovnicima, čak i u slu čajevima kada je zajam odobren uz diskont ili premiju, uklju čuju ći obra čunatu kamatu.  
20.150. Obveze u vezi s vrijednosnicama vrednuju se po tržiš noj vrijednosti. Iako dužnik ima obvezu samo za vrijednost 
glavnice, tržišna vrijednost je zna čajna jer je dužnik dužan platiti niz budu ćih nov čanih tokova, za koje 
trenuta čna vrijednost varira ovisno o tržišnim prinosima, a trži šna vrijednost odražava cijenu koju bi država 
trebala platiti kad bi otkupila instrument kupuju ći ga i vra ćaju ći na tržište.  
20.151. Dionice i dioni čki kapital koji kotiraju na burzi vrednuju se koriste ći posljednju dostupnu kotiranu cijenu pri 
sastavljanju bilance stanja. Dionice i dioni čki kapital bez kotacije mogu se vrednovati usporedbom omjera kao 
što su vlastita sredstva po knjigovodstvenoj vrijednosti s tržišnom vrijednosti vlasni čkog udjela, u sli čnim 
razredima poduze ća koja kotiraju na burzi. Za vrednovanje dionica i dioni čkog kapitala bez kotacije mogu se 
koristiti i drugi pristupi, kao korištenje vlastitih sredstava društva, čime se neto vrijednost postavlja na nulu. Taj 
pristup može se koristiti za javna društva koja se bave posebnim vrstama djelatnosti, kao npr. kad država ima 
udjele u kapitalu središnjih banaka. Me đutim, ne preporu čuje se koristiti vlastita sredstva po knjigovodstvenoj 
vrijednosti, bez prilagodbi, kao niti koristiti nominalnu vrijednost izdanih vlasni čkih udjela.  
Konsolidacija  
20.152. Konsolidacija je metoda prikazivanja ra čuna za skup jedinica kao da one čine jedan jedinstven subjekt (jedinicu, 
sektor ili podsektor). Uklju čuje uklanjanje transakcija i recipro čnih pozicija stanja i povezanih drugih ekonom ­
skih tokova izme đu jedinica koje se konsolidiraju.  
20.153. Konsolidacija je važna za sektor op će države i njegove podsektore. Na primjer, ocjena ukupnog utjecaja državnih 
aktivnosti na ukupno gospodarstvo ili održivost državnih aktivnosti u činkovitija je kad je mjera državnih 
aktivnosti skup konsolidiranih statisti čkih podataka. Kako bi se državne agregate povezalo s ukupnim gospodar ­
stvom kao omjer prihoda ili izdataka u BDP-u, bolje je ukloniti unutarnju preraspodjelu sredstava i uklju čiti 
samo one transakcije koje prelaze granice drugih doma ćih sektora i inozemnih sektora. To je posebno važno za 
sljede će transakcije:  
(a) vlasni čki dohodak kao što su kamate;  
(b) teku će i kapitalne transfere;  
(c) transakcije u financijskoj aktivi i pasivi.  
20.154. Konsolidacija ne utje če na izravnavaju će stavke jer se konsolidirane stavke pojavljuju simetri čno u svakom 
ra čunu. Na primjer, potpora središnje države lokalnoj državnoj jedinci konsolidira se uklanjanjem izdatka sa 
središnje države i prihoda s lokalne države, čime se neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje op će države ne 
mijenja.  
20.155. U na čelu, priroda konsolidacije je uklanjanje svih tokova izme đu konsolidiranih jedinica, ali na umu treba imati i 
prakti čnost. U na čelu, transakcije u ra čunu proizvodnje, poput prodaje ili kupovine robe ili usluga, ne moraju se 
nužno mo ći konsolidirati. Odluka o tome koliko će konsolidacija biti detaljna trebala bi se temeljiti na korisnosti 
konsolidiranih podataka za politiku i relativnoj važnosti razli čitih vrsta transakcija ili stanja.  
20.156. Pri sastavljanju konsolidiranih državnih ra čuna, ESA propisuje da se konsolidiraju sljede će važne transakcije 
(poredane prema važnosti):  
(a) teku ći i kapitalni transferi kao što su potpore središnje države nižim razinama države;  
(b) kamate nastale na me đudržavne udjele u financijskoj aktivi i pasivi;  
(c) transakcije, ostali ekonomski tokovi i stanja financijske aktive i pasive, kao što su zajmovi drugim državama 
ili stjecanje državnih vrijednosnica jedinica za socijalno osiguranje.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 467
 
20.157. Kupovina/prodaja robe i usluga izme đu državnih jedinica ne konsolidira se u ESA-i. Razlog tome je što se u 
ra čunima prodaja prikazuje na temelju  outputa , a ne na temelju smanjenja aktive, pa je teško odlu čiti tko je 
protutransaktor za taj  output . Osim toga, intermedijarna potrošnja i  output  vode se prema dvama razli čitim 
pravilima vrednovanja, bazi čnim cijenama i kupovnim cijenama, što stvara dodatne poteško će. 
20.158. Porezi ili subvencije koje jedne drugima ispla ćuju državne jedinice ili subjekti ne konsolidiraju se. Me đutim, 
porezi ili subvencije na proizvode ne mogu se konsolidirati u sustavu jer u ESA-i za takve transakcije ne postoji 
protutransaktor u sektoru; važni iznosi ne prepoznaju se zasebno kao izdaci ili prihodi, nego se umjesto toga 
uklju čuju u vrijednost intermedijarne potrošnje ili prodaje, ili se iz te vrijednosti isklju čuju. 
20.159. Stjecanja/raspolaganja nefinancijskom aktivom, uklju čuju ći me đudržavne transakcije u vezi sa zemljom, zgra ­
dama i opremom, ne konsolidiraju se jer se ve ć u ra čunu pojavljuju na neto osnovi: neto stjecanje nefinancijske 
aktive. Za te se stavke u nekonsolidiranim i konsolidiranim ra čunima uvijek prikazuju jednaki iznosi.  
20.160. Neke vrste transakcija koje izgledaju kao da su izvršene izme đu dviju državnih jedinica nikad se ne konsolidiraju 
jer se u sustavu preusmjeravaju drugim jedinicama. Na primjer: socijalni doprinosi poslodavca, neovisno o tome 
pla ćaju li se fondovima socijalnog osiguranja ili mirovinskim fondovima, tretiraju se kao da se pla ćaju zapo ­
sleniku kao dio naknade, a da ih zatim zaposlenik pla ća fondu. Porezi koje zadržavaju državne jedinice od 
naknada njihovim zaposlenicima, kao što su porezi PKZ (plativo kad je zara đeno,  pay-as-you-earn - PAYE ), i 
pla ćaju drugim državnim podsektorima tretiraju se kao da ih izravno pla ćaju zaposlenici. Državni poslodavac 
jednostavno prikuplja sredstva za drugu državnu jedinicu.  
20.161. Uz konsolidaciju dolaze i prakti čne poteško će. Na primjer, kad se transakcija koju se konsolidira utvrdi u 
evidenciji jedne jedinice, o čekuje se da će se odgovaraju ća transakcija nalaziti u ra čunima druge strane; ali 
ona ondje ne mora biti prikazana jer je mogu će da je bilježena u nekom drugom razdoblju, da ima razli čitu 
vrijednost, ili da je klasificirana kao druga vrsta transakcije zbog razlika u ra čunovodstvenim praksama. Te 
poteško će svojstvene su četverostrukom sustavu bilježenja koji se koristi u ESA-i, ali mogu će je da su o čitije 
kad je rije č o me đudržavnim transakcijama.  
RA ČUNOVODSTVENA PITANJA U VEZI S OP ĆOM DRŽAVOM  
20.162. Na čela nacionalnih ra čuna primjenjuju se na sektor op će države kao i na druge gospodarske sektore. Me đutim, 
zbog gospodarske prirode aktivnosti državnih jedinica ili zbog prakti čnih razmatranja, u ovom se odjeljku 
navode dodatna pravila.  
20.163. Sli čno tome, na čela nacionalnih ra čuna na isti se na čin primjenjuju na mjerenje državnih prihoda i državnih 
izdataka. Me đutim, ta na čela, posebno uklju čuju ći obra čunsko na čelo ( accrual principle ) primjenjuju se uzimaju ći u 
obzir da se kreditna sposobnost i ograni čenja države u pogledu likvidnosti temeljno razlikuju od drugih mjera. 
Ako se izdaci bilježe u državnim ra čunima kad nastanu za svaku državnu jedinicu, neovisno o velikim zastojima 
u isplati, prihod bi trebalo bilježiti u ra čune jedino kad postoje o čekivanja i odre đena sigurnost da će se 
relevantni nov čani tokovi u činkovito provesti.  
20.164. Pri klasificiranju transakcije, nacionalne ra čunovo đe ne ograni čava raspore đivanje transakcije u javne državne 
ra čune ili u knjigovodstvo nekog društva.  
Na primjer, velika isplata državi koja se sastoji od pri čuva društva ili od prodaje aktive koja se naziva „dividen ­
dom” u javnim ra čunima kategorizira se kao superdividenda i knjiži kao financijska transakcija u nacionalnim 
ra čunima — to je isplata vlasni čkih udjela. Prijavljivanje stvarnog stanja gospodarstva kada se razlikuje od pravne 
forme temeljno je ra čunovodstveno na čelo za postizanje dosljednosti, i za osiguravanje da transakcije sli čne vrste 
imaju sli čan u činak na makroekonomske ra čune, neovisno o pravnom ure đenju. To je posebno važno za 
transakcije u vezi s op ćom državom.  
Prihodi od poreza  
Priroda prihoda od poreza  
20.165. Porezi su obvezna nepovratna pla ćanja, u gotovini ili u naturi, koja institucionalne jedinice upla ćuju op ćoj državi 
ili me đunarodnim tijelima koja ostvaruju svoja suverena prava i druge ovlasti. Oni obi čno čine glavni dio 
državnih prihoda. Porezi se u sustavu promatraju kao transakcije jer ih se smatra interakcijama izme đu jedinica 
koje se provode na temelju zajedni čkog sporazuma. Porezi se opisuju kao nepovratni jer država zasebnoj jedinci 
koja pla ća u razmjeni zauzvrat ne nudi ništa razmjerno toj uplati.HR 468 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
20.166. Me đutim, postoje slu čajevi kad država zasebnoj jedinici nudi nešto zauzvrat, u obliku izravnog odobrenja 
dozvole ili ovlaštenja. U tom slu čaju, uplata je dio obveznog postupka kojim se osigurava zakonski ispravno 
prepoznavanje vlasništva i provo đenje aktivnosti. Da bi se to pla ćanje kategoriziralo kao porez, ili kao državna 
prodaja usluge ili aktive, potrebna su dodatna pravila. Ta pravila odre đena su u poglavlju 4.  
Porezni krediti  
20.167. Porezna olakšica može biti u obliku odbitka, izuze ća ili smanjenja — koja se oduzima od porezne osnovice — 
ili poreznog kredita — koji se oduzima izravno od porezne obveze koju bi ina če imalo ku ćanstvo ili društvo. 
Porezni krediti mogu biti plativi, u smislu da se bilo koji iznos kredita koji nadmašuje poreznu obvezu pla ća 
korisniku. Suprotno tome, neki su porezni krediti neplativi, i opisuju se kao „propali”. Oni su ograni čeni na 
veli činu porezne obveze.  
20.168. U nacionalnim ra čunima, oslobo đenje od poreza koje je dio poreznog sustava bilježi se kao smanjenje porezne 
obveze i stoga kao smanjenje državnih prihoda od poreza. To je slu čaj s poreznim odbitcima, izuze ćima i 
smanjenjima jer oni izravno ulaze u izra čun porezne obveze. To će biti slu čaj i s neplativim poreznim kreditima, 
s obzirom na to da je njihova vrijednost za poreznog obveznika ograni čena na veli činu njihove porezne obveze. 
Suprotno tome, to ne vrijedi za plative porezne kredite, koji prema svojoj definiciji mogu imati u činak i na 
porezne obveznike, i na osobe koje nisu porezni obveznici. S obzirom na to da su plativi, plativi porezni krediti 
klasificiraju se kao izdaci i kao takvi se bilježe sa svojim ukupnim iznosom. Stoga će državni prihodi od poreza 
biti obvezni, bez smanjenja za odobrene plative porezne kredita, a državni izdaci uklju čivat će sve odobrene 
plative porezne kredite. To nema utjecaj na neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje op će države, ali ima i na 
porezno optere ćenje i na državne izdatke, kao i na odgovaraju će omjere u BDP-u. Prikaz statisti čkih podataka 
dozvoljava derivaciju poreznih kredita na neto osnovi.  
Iznosi koji se bilježe  
20.169. Odgovaraju će bilježenje prihoda od poreza nužno je za mjerenje državnih aktivnosti i rezultata. Iznosi koji se 
bilježe trebali bi odgovarati iznosima koje bi vjerojatno stvarno naplatila država: to podrazumijeva da prijavljene 
iznose za koje se smatra da su nenaplativi ne bi trebalo knjižiti kao prihode.  
Nenaplativi iznosi  
20.170. U svakom slu čaju trebalo bi knjižiti samo iznose za koje se stvarno o čekuje da će ih država naplatiti. Nenaplativi 
porezi ne bi trebali biti uklju čeni u neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje op će države, a op ćenito ne ni u 
ukupne prihode. Sukladno navedenom, u činak poreza i socijalnih doprinosa registriranih u sustavu na obra čun ­
skom na čelu ( accrual priniple ) na neto uzajmljivanje/pozajmljivanje op će države ekvivalentan je tijekom razumnog 
roka odgovaraju ćim iznosima koji su stvarno zaprimljeni. Pravila bilježenja poreza i socijalnih doprinosa obja ­ 
šnjena su u poglavlju 4.  
Vrijeme bilježenja  
Bilježenje dospije ća 
20.171. Bilježenje prema obra čunskom na čelu ( accrual principle ) bilježi tokove u vrijeme kada je ekonomska vrijednost 
nastala, transformirana”, razmijenjena, transferirana ili nestala. Razlikuje se od bilježenja prema na čelu gotovine 
(cash basis ) i, u na čelu, od bilježenja stavki prema dospije ću roka pla ćanja ( due–for payment ), definiranog kao 
bilježenje po isteku zadnjeg roka do kojeg se može izvršiti uplata bez pla ćanja dodatnih naknada ili kazni. Bilo 
koje razdoblje izme đu trenutka dospije ća neke uplate i trenutka kad se ona zaista izvrši uzima se u obzir 
bilježenjem potraživanja ili obveza u financijskim ra čunima. Bilježenje ESA-e temelji se na obra čunskom na čelu 
(accrual principle ). Za neke transakcije kao što su isplate dividendi ili neki specifi čni transferi koristi se na čelo 
dospije ća roka za pla ćanje ( due-for payment ). 
Bilježenje dospije ća poreza  
20.172. Za državu je posebno teško bilježiti prihode i potraživanja u vrijeme kad se dogode, s obzirom na to da država 
često bilježi ulaze poput poreza prema na čelu gotovine ( cash basis ). Pri izra čunu obra čunatih poreza ( accrual 
principle ) na temelju razreza poreza koji se mora platiti postoji rizik od preuveli čavanja prihoda od poreza, 
klju čnog agregata javnih financija.  
20.173. Razdoblje izme đu trenutka bilježenja transakcije kao dospjele u nefinancijskim izvještajima i trenutka kad se 
stvarno izvrši pla ćanje premosti se bilježenjem ra čuna potraživanja u financijskom ra čunu u ra čunima jedne 
stranke i ra čuna dugovanja u ra čunima druge. U slu čaju kad se državi isplati pretplata koja obuhva ća dva 
obra čunska razdoblja ili više, ra čun dugovanja, odnosno vrsta pozajmljivanja, knjiži se u financijskom ra čunu 
države za iznose koje treba platiti u budu ćnosti. Ta obveza poništava se pri bilježenju iznosa dospjelih za 
pla ćanje te transakcije u budu ćnosti. Me đutim, bilježenje takve obveze provodi se jedino kad država ima pravnu 
ili konstruktivnu obvezu platiti isplatitelju povrat za pretpla ćene iznose ako se oporezivi doga đaj ne dogodi.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 469
 
20.174. U skladu s bilježenjem dospije ća, poreze bi trebalo bilježiti kad se dogode aktivnosti, transakcije ili drugi doga đaji 
kojima nastaje obveza pla ćanja poreza — drugim rije čima, kad se dogode oporezivi doga đaji — a ne u vrijeme 
dospije ća uplata ili stvarnog izvršenja tih uplata. To je vrijeme obi čno vrijeme zarade prihoda ili odvijanja 
transakcije (poput kupovine robe i usluga) kojom nastaje obveza, u mjeri u kojoj se porezna obveza može 
pouzdano izmjeriti. Razli čita institucionalna ure đenja za oporezivanje (npr. prema tome postoje li ili ne ocjene 
kao što su porezne liste) u praksi mogu dovesti do razli čitih na čina bilježenja u skladu sa svojstvima poreza. 
Stoga se vremenski prilago đena metoda ( time-adjusted cash method ) u trenutku pla ćanja smatra prihvatljivom 
zamjenom za obra čunsko na čelo, a posebno kad ne postoje pouzdane ocjene ili kad se ne mogu pouzdano 
procijeniti iznosi koji vjerojatno ne će biti napla ćeni. 
20.175. U praksi, kad se porezi temelje na ocjenama, dopuštena je odre đena fleksibilnost u vezi s vremenom bilježenja 
kad se prije vremena ocjenjivanja ne može provesti pouzdano mjerenje. To čnije, za poreze na dohodak, 
poreznim sustavima može se zahtijevati sastavljanje porezne liste ili drugi oblik ocjene poreza prije nego što 
se pouzdano doznaju iznosi dospjelog poreza, uzimaju ći u obzir promjene poreznih stopa i kona čnih namira. 
Taj trenutak, koji može biti onaj u kojem porez po činje utjecati na ekonomsko ponašanje ku ćanstava, prihva ­
tljivo je vrijeme bilježenja. To ne mora nužno biti obra čunsko razdoblje u kojem je isplata primljena.  
Kamate  
20.176. Kamate su izdaci koje stvara dužnik za korištenje financijskih sredstava druge jedinice. Pod uvjetima financijskog 
instrumenta oko kojeg su se sporazumjeli, kamata (D.41) je iznos koji je dužnik obvezan pla ćati vjerovniku 
tijekom odre đenog vremenskog razdoblja bez smanjivanja iznosa nepodmirene glavnice.  
20.177. Kamate se klasificiraju u vlasni čki dohodak (D.4). Za razliku od dividendi (D.421), kamate (D.41) jam če nositelju/ 
davatelju fiksni, unaprijed odre đeni dohodak (ili u skladu s dogovorenom referencom u slu čaju promjenjive stope 
kamate). Kamate su obi čno me đu ve ćim stavkama potrošnje op će države budu ći da su države na tržištu često 
strukturalni zajmoprimci.  
20.178. U sustavu, kamate se bilježe na obra čunskom principu ( accrual principle) , tj. kamate se bilježe kao kamate koje se 
neprestano akumuliraju tijekom vremena u korist vjerovnika na iznos nepla ćene glavnice.  
20.179. Postoje dva na čina za utvr đivanje vrijednosti diskontirane vrijednosnice za vrijeme njezina roka trajanja kad se 
prevladavaju ća kamatna stopa razlikuje od stope koja je prevladavala za vrijeme nastanka vrijednosnice. 
Pristupom sa strane dužnika zauzima se gledište jedinice koja izdaje vrijednosnicu, a pristupom sa strane 
vjerovnika gledište jedinice koja je u posjedu vrijednosnice. Prema pristupu sa strane dužnika, kamatna stopa 
dogovorena na po četku koristi se za vrijeme trajanja vrijednosnice. Prema pristupu sa strane vjerovnika, teku ća 
kamatna stopa koristi se za vrednovanje kamate izme đu bilo koja dva trenutka u vremenu trajanja vrijednosnice.  
20.180. Obra čunate kamate bilježe se prema pristupu sa strane dužnika, to jest: na temelju prevladavaju će stope ili 
prinosa u trenutku stvaranja financijskog instrumenta. Stoga izdaci za kamate koje treba knjižiti prema dužni ­ 
čkim instrumentima s fiksnom stopom ne variraju s vremenom u skladu s tržišnim fluktuacijama, unato č 
fluktuacijama tržišne vrijednosti vrijednosnica i tome što, u skladu s time, variraju i oportunitetni troškovi u 
vezi s tim dugom. Na taj na čin izdacima za kamate izbjegava se volatilnost pristupa sa strane vjerovnika. 
Ponovna kupovina vrijednosnica na tržištu uz premiju ili popust u odnosu na nepla ćenu glavnicu ne dovodi 
do unosa prihoda ili izdataka u vrijeme kupovine ili kasnije. Umjesto toga, sve premije ili popusti u vezi s 
ponovnom kupovinom odražavaju dogovor bilježen u financijskim ra čunima o vlasni čkom dobitku ili gubitku 
koji je prethodno obra čunat i u to vrijeme zabilježen u ra čunu revalorizacije.  
20.181. Opetovano bilježenje kamata kao dospije ća utje če, npr. na vrijednosnicu, tako da se naplata obra čunate kamate 
bilježi od trenutka izdavanja vrijednosnice, a da se ne čeka trenutak prvog kuponskog pla ćanja ( često tijekom 
sljede će godine, kako je obi čno slu čaj s vrijednosnicama s godišnjim kuponskim pla ćanjem). To tako đer zna či da 
se obra čunata kamata na vrijednosnice po činje pojavljivati kao obveza čim se izdana kamata ponovno uloži u 
financijsku imovinu na koju se kamata obra čunava. Kao posljedica toga, stanje obra čunane glavnice kamate 
uvijek treba dodati vrijednosti glavnice temeljnog instrumenta, te, nakon toga, svako pla ćanje kamate smanjuje 
obvezu dužnika. To temeljno na čelo obuhva ća sve financijske instrumente koji uklju čuju kamate.  
20.182. U mnogim zemljama državne obveznice ili nov čanice izdaju se u zamjenjivim tranšama, kroz nekoliko godina, 
pod istim uvjetima koji se odnose na nominalnu kamatnu stopu. S obzirom na variranje tržišnih prinosa zbog 
prodaje tranši, svaka tranša zapravo se prodaje uz premiju ili diskont. Stoga se kamatna stopa dogovorena u 
trenutku izdavanja obveznice koristi za izra čun kamate, koja će se razlikovati za svaku tranšu i odražavati 
razli čite amortizacije doti čnih premija ili diskonta, na na čin sli čan amortizacijama diskonta na obveznice bez 
kupona.HR 470 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
20.183. Cijena pri izdavanju obveznica i zadužnica koji se izdaju u zamjenjivim tranšama i imaju kupone uklju čuje iznos 
za kupone obra čunate do datuma izdavanja, koji se zapravo „prodaju” nakon izdavanja. Ti prodani kuponi nisu 
ni državni prihod u trenutku prodaje ni premije. Umjesto toga smatraju se financijskim predujmom.  
Diskontirane obveznice i obveznice bez kupona (zero-coupon bonds)  
20.184. Obveznice bez kupona ( zero-coupon bonds ) su instrumenti kod kojih dužnik nema obvezu vršiti nikakva pla ćanja 
vjerovniku do otkupa obveznice. Iznos pozajmljene glavnice manji je od vrijednosti obveznice koju će dužnik 
isplatiti. Obveza dužnika otpla ćuje se jednom isplatom u trenutku dospije ća, čime se pokriva i iznos glavnice i 
kamata dospjela tijekom trajanja instrumenta. Razlika izme đu iznosa koji se ispla ćuje po isteku ugovora i iznosa 
posu đenog na po četku jest kamata, i ona se raspodjeljuje duž obra čunskih razdoblja izme đu sklapanja i isteka 
ugovora. Kamata koja se obra čunava u svakom razdoblju tretira se kao da ju je platio dužnik te je ponovo 
uložena kao dodatni iznos iste obveze. Izdaci za kamate i pove ćanja obveze bilježe se istodobno u svakom 
obra čunskom razdoblju.  
20.185. Postupno pove ćanje tržišne vrijednosti obveznice koje se može pripisati akumulaciji nastalih i reinvestiranih 
kamata odražava rast neotpla ćene glavnice – to jest, veli čine aktive.  
20.186. Isto se na čelo primjenjuje na obveznice izdane uz popust ili premiju.  
U tom slu čaju, izdatak za kamatu koji treba bilježiti je iznos obra čunane kamate s kuponom kako je odre đeno 
ugovorom uve ćan za iznos koji se obra čunava u svakom razdoblju, a može se pripisati razlici izme đu otkupne 
cijene i cijene pri izdavanju.  
Vrijednosnice vezane uz indeks (Index-linked securities ) 
20.187. Vrijednosnice vezane uz indeks ( index-linked securities)  su financijski instrumenti, obi čno dugoro čne obveznice, za 
koje su iznosi povremenih isplata i/ili glavnice povezani s indeksom cijene ili nekim drugim indeksom. Sve 
dodatne isplate vjerovnicima nastale zbog promjena indeksa smatraju se kamatom, uklju čuju ći i rast glavnice, i 
treba ih knjižiti kao da se stalno obra čunavaju. Ako je vrijednost glavnice povezana s indeksom, razlika izme đu 
kona čne otkupne cijene i cijene pri izdavanju tretira se kao kamata koja se obra čunava tijekom vijeka trajanja 
imovine, uz sve kamate koje dospijevaju u tom razdoblju.  
Financijske izvedenice (Financial derivatives)  
20.188. Poravnanja  swap  transakcija u ESA-i se ne smatraju vlasni čkim dohotkom. Poravnanja u vezi s financijskim 
izvedenicama ( financial derivatives)  su financijske transakcije koje treba knjižiti u vrijeme stvarne razmjene financij ­
skog instrumenta.  
Sudske odluke  
20.189. Kad sud odlu či da se mora platiti naknada ili poništiti transakcija, na temelju prethodnih doga đaja ili u vezi s 
njima, vrijeme bilježenja izdatka ili prihoda ono je kad su podnositelji zahtjeva dobili automatsko i neosporivo 
pravo na odre đeni iznos koji se može zasebno utvrditi, i kad nije vjerojatno da će podnositelji odustati od 
zahtjeva za isplatu duga. Kad sud samo postavi na čelo za naknadu, ili kad se zahtjevi moraju ponovo pregledati 
radi prihvatljivosti i kako bi administrativne službe utvrdile iznos, izdaci ili prihodi bilježe se čim se vrijednost 
obveze pouzdano utvrdi.  
Izdaci za vojsku (Military expenditure)  
20.190. Sustavi vojnog naoružanja koji obuhva ćaju vozila i ostalu opremu kao što su bojni brodovi, podmornice, vojni 
zrakoplovi, tenkovi, nosa či raketa i minobaca či itd. neprestano se koriste u proizvodnji obrambenih usluga. 
Smatraju se fiksnom imovinom, kao onom koja se u civilnoj proizvodnji stalno koristi duže od godine dana. 
Stjecanje te imovine knjiži se kao bruto investicija u fiksni kapital, tj. kao kapitalni izdatak. Oružje za jedno ­
kratnu uporabu, kao municija, projektili, rakete i bombe tretiraju se kao vojne zalihe. Me đutim, neke vrste 
balisti čkih projektila smatraju se trajnom opremom za odvra ćanje neprijatelja, pri čemu ispunjavaju op će kriterije 
za klasifikaciju u fiksnu imovinu.  
20.191. Vrijeme bilježenja stjecanja imovine jest vrijeme transfera vlasništva nad imovinom. U slu čaju dugoro čnih 
ugovora koji uklju čuju složene sustave, vrijeme bilježenja transfera imovine trebalo bi biti nakon stvarne 
dostave imovine, a ne vrijeme nov čane isplate. Ako neki dugoro čni ugovori uz to obuhva ćaju pružanje 
usluga, državni izdaci trebali bi se knjižiti u vrijeme pružanja tih usluga, odvojeno od pružanja imovine.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 471
 
20.192. Ako se vojna oprema izdaje kao  leasing , tu se transakciju nužno knjiži kao financijski  leasing , a ne operativni  
leasing . To zna či da bilježenje stjecanja vojne imovine odgovara nastanku pripisanog zajma za državnog prima ­
telja  leasinga . Posljedica toga je da se državne isplate bilježe kao servisiranje duga, dio kao otplata zajma, a drugi 
dio kao kamata.  
Odnosi države s javnim poduze ćima  
Ulaganja u dioni čki kapital u javnim poduze ćima i raspodjela zarade  
20.193. Državne su jedinice blisko povezane s javnim poduze ćima i kvazi-poduze ćima koja posjeduju. Unato č toj bliskoj 
povezanosti, tokovi izme đu državne jedinice i poduze ća ili kvazi-poduze ća koje ono nadzire koji su povezani s 
ulaganjima u vlasni čki kapital obra đuju se na isti na čin kao i tokovi izme đu bilo kojeg poduze ća i njegova 
vlasnika: ulaganja investitora u vlasni čki kapital jedinice u koju se ulaže; raspodjela zarade jedinice u koju se 
uložilo investitoru.  
Ulaganja u dioni čki kapital  
20.194. Do ulaganja u dioni čki kapital dolazi kad gospodarski subjekti u zamjenu za budu će dividende ili druge vrste 
povrata poduze ćima na raspolaganje daju sredstva. Uloženi se iznos naziva vlasni čkim kapitalom i dio je vlastitih 
sredstava poduze ća, pri čemu poduze će ima veliku slobodu pri odabiru na čina na koji će ih upotrijebiti. Vlasnici 
u zamjenu primaju dionice ili neki drugi oblik vlasni čkog kapitala. To predstavlja vlasni čka prava u poduze ćima 
ili kvazi-društvima i imateljima daju pravo na:  
(a) udjel u svim dividendama (ili isplate iz dohotka kvazi-društava) koje se ispla ćuju prema odluci poduze ća, no 
ne daju pravo na fiksni ili unaprijed odre đeni dohodak; i  
(b) udjel u neto aktivi poduze ća u slu čaju njegove likvidacije  
i stoga su dionice financijska aktiva.  
20.195. Važno je razlikovati povla čenje vlasni čkih udjela od strane poduze ća njegovu vlasniku i povrat ulaganja u 
vlasni čki kapital, a posebno dohodak u obliku dividendi. Samo se redovne raspodjele poduzetni čkog dohotka 
bilježe kao dividende poduze ća ili isplate iz dohotka kvazi-društava. Velike i neredovite uplate vlasniku bilježe se 
kao povla čenje vlasni čkih udjela.  
20.196. Potrebno je utvrditi kada su uplate države u javna poduze ća izdatak države ili stjecanje aktive i time predstavljaju 
financijsku transakciju, i obrnuto, kad su raspodjele dohotka javnih poduze ća državi državni prihod ili financijska 
transakcija.  
Dokapitalizacija (Capital injections)  
Subvencije i dokapitalizacija  
20.197. Subvencije su teku ći transferi koje proizvo đačima obi čno redovno daje država ili koje ponekad daje inozemstvo, 
i koje su osmišljene kako bi utjecale na razine proizvodnje, cijene po kojima se njihov  output  prodaje ili naknadu 
faktora proizvodnje.  
20.198. Velike i neredovite uplate javnim poduze ćima koje se često nazivaju „dokapitalizacijom” nisu subvencije. To su 
doga đaji usmjereni na kapitalizaciju i rekapitalizaciju poduze ća korisnika koji su potonjem dugoro čno dani na 
raspolaganje. U skladu s „testom dokapitalizacije”, takve su dokapitalizacije ili kapitalni transferi ili stjecanje 
dioni čkog kapitala, ili oboje. Postoje dva slu čaja kako slijedi.  
(a) Uplata kojom se pokrivaju akumulirani, izvanredni ili budu ći gubici ili koja je namijenjena svrhama javne 
politike knjiži se kao kapitalni transfer. Izvanredni su gubici veliki gubici ubilježeni u jednom ra čunovod ­
stvenom razdoblju poslovnih izvještaja poduze ća, koji obi čno proizlaze iz negativne revalorizacije imovine u 
bilanci stanja, tako da poduze ću prijete financijski problemi (negativna vlastita sredstva, gubitak solventnosti 
itd.).  
(b) Uplata u kojoj država djeluje kao dioni čar jer opravdano o čekuje dostatnu stopu povrata u obliku dividendi 
ili vlasni čkih dobitaka smatra se stjecanjem dioni čkog kapitala. Poduze će mora imati veliku slobodu pri 
odabiru na čina upotrebe osiguranih sredstava. Sudjelovanje privatnih ulaga ča u ulaganju kapitala, pri čemu su 
uvjeti za privatne i državne ulaga če sli čni, dokazuje da će uplata vjerojatno biti stjecanje vlasni čkog kapitala.HR 472 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
20.199. U mnogim je slu čajevima svrha uplate državnih jedinica javnim poduze ćima nadokna đivanje prošlih ili budu ćih 
gubitaka. Državne se uplate obra đuju kao stjecanje vlasni čkih udjela samo ako postoje dostatni dokazi budu će 
profitabilnosti poduze ća i njegove sposobnosti da pla ća dividende.  
20.200 S obzirom na to da dokapitalizacije pove ćavaju vlastita sredstva jedinice u koju su uloženi, vjerojatno je i da 
dovode do pove ćanja udjela investitora u vlasni čkom kapitalu jedinice u koju je uložio. To se automatski dogodi 
u poduze ćima koja su u stopostotnom javnom vlasništvu i čiji su vlasni čki udjeli jednaki vrijednosti njihovih 
sredstava. Takvo pove ćanje vlasni čkog kapitala ne upotrebljava se kao kriterij pri prosudbi prirode dokapitali ­
zacije; umjesto toga dovodi do unosa u ra čunu revalorizacije kada se dokapitalizacija knjiži kao kapitalni transfer 
i do unosa u financijskim ra čunima kad se ulaganje knjiži kao pove ćanje vlasni čkog kapitala.  
Pravila koja se upotrebljavaju u posebnim okolnostima  
20.201. Dokapitalizacije izvršene u kontekstu privatizacije, kada se o čekuje da će do privatizacije do ći za manje od 
godinu dana, bilježe se kao transakcija vlasni čkog kapitala za iznos koji ne premašuje prihod ste čen privatiza ­
cijom, pri čemu ostatak podliježe testu dokapitalizacije. Nakon toge se smatra da prihodom ste čenim privati ­
zacijom otpla ćuje dokapitalizacija.  
20.202. Dokapitalizacija se može izvršiti otpustom ili preuzimanjem duga. Ra čunovodstvena pravila koja se primjenjuju 
na te doga đaje dovode do uplate koja je kapitalni transfer, osim u slu čaju privatizacije kada predstavljaju stjecanje 
kapitala čija je vrijednost u okviru iznosa prihoda ste čenog privatizacijom.  
20.203. Osiguravanjem nefinancijske imovine ulaganje kapitala u naturi ne utje če na neto uzajmljivanje/neto pozajm ­
ljivanje. Kad se o čekuje da će ulaganje ostvariti dostatnu stopu povrata, obra đuje se kao promjena strukture 
(K.61), pri čemu se osigurana aktiva u bilancu stanja poduze ća unosi putem ra čuna ostalih promjena obujma 
aktive. Kada se ne o čekuje da će ulaganje ostvariti dostatnu stopu povrata, kapitalni transfer (investicijska 
potpora, D.92) knjiži se zajedno s usporednim unosom smanjenja nefinancijske imovine.  
Fiskalni poslovi  
20.204. Fiskalne poslove provodi država, a financiraju se iz prora čuna u skladu s uobi čajenim prora čunskim postupcima. 
Me đutim, neki poslovi državnih jedinica mogu uklju čivati posredovanje subjekata koje ne obuhva ća pravni okvir 
države, uklju čuju ći javna poduze ća. Iako ne će biti prijavljeni u prora čunu i možda izbjegnu uobi čajene postupke 
nadzora, potrebno ih je uknjižiti u državne prihode i izdatke. ESA prepoznaje da je država glavni sudionik u 
poslu i da javno poduze će djeluje kao zastupnik.  
Raspodjela dohodaka javnih poduze ća 
Dividende nasuprot povla čenju vlasni čkih udjela  
20.205. Zarada od ulaganja u vlasni čki kapital javnih poduze ća može se knjižiti kao distributivna transakcija, što su 
obi čno dividende, ili kao financijska transakcija. Dividende su vlasni čki dohodak. Poduzetni čki dohodak podu ­
ze ća izvor je koji je na raspolaganju za raspodjelu dividendi. Stoga izvori iz kojih se dividende pla ćaju ne 
uklju čuju prihode ste čene prodajom aktive niti raspodjelu revalorizacijskog dobitka. Dividende koje se financiraju 
iz tih izvora ili se temelje na njima bilježe se kao povla čenje vlasni čkih udjela. Ista se osnovna na čela primjenjuju 
na isplate iz dohotka kvazi-društava.  
20.206. Velike i neredovite uplate ili uplate koje premašuju godišnji poduzetni čki dohodak nazivaju se superdividendama. 
One se financiraju iz akumuliranih pri čuva ili prodaje aktive te se bilježe kao povla čenje vlasni čkih udjela koje je 
jednako razlici izme đu uplate i poduzetni čkog dohotka za odgovaraju će ra čunovodstveno razdoblje. U nedo ­
statku mjerila poduzetni čkog dohotka u tom se svojstvu upotrebljava poslovna dobit prikazana u poslovnim 
izvještajima.  
20.207. Predujam dividendi knjiži se kao vlasni čki dohodak (D.42) u mjeri u kojoj ga je mogu će povezati s obra čunatim 
dohotkom poduze ća. U praksi moraju biti ispunjena dva uvjeta:  
(a) poduze će koje izvršava tu uplatu javno objavljuje kratkoro čne poslovne izvještaje, a uplata se temelji na 
barem dva tromjese čja; 
(b) privremeno bi pla ćanje trebalo bi biti u istom omjeru kao i dividende koje su pla ćene prethodnih godina, u 
skladu s uobi čajenom stopom povrata dioni čaru te s kretanjem rasta poduze ća.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 473
 
Ako ti uvjeti nisu ispunjeni, privremeno se pla ćanje bilježi kao financijski predujam, koji je do utvr đivanja 
godišnjeg rezultata razvrstan u ostale ra čune potraživanja/dugovanja (F.8), s obzirom na to da je potrebno 
provesti test superdividendi kojim se predujam dividendi uspore đuje s godišnjim poduzetni čkim prihodom.  
Porezi nasuprot povla čenje vlasni čkih udjela  
20.208. Porezi imaju pravnu osnovu i pod nadzorom su zakonodavnog postupka. Te transakcije, koje se temelje na 
uzajamnom sporazumu, predstavljaju glavni prihod države.  
20.209. Me đutim, ponekad se može dogoditi da transakcija koja je u pravnim dokumentima opisana kao porez nije tako 
ubilježena u ESA-u. Primjer toga neizravna je privatizacija. Ako javno holding poduze će proda svoj vlasni čki 
udjel u drugom javnom poduze ću i dio prihoda dozna či državi kao porez, ili podliježe porezu proizašlom iz 
privatizacije i naknadno ostvarenih dobitaka s naslova poreza na kapitalnu dobit, uplata se knjiži kao financijska 
transakcija.  
Privatizacija i nacionalizacija  
Privatizacija  
20.210. Privatizacija uglavnom obuhva ća prodaju, od strane države, dionica ili drugih vlasni čkih udjela u javnom 
poduze ću. Prihod od privatizacije nije državni prihod ve ć financijska transakcija bilježena u financijskom 
ra čunu, bez u činka na državni manjak/višak s obzirom na to da taj doga đaj ne utje če neto vrijednost i 
predstavlja reklasifikaciju aktive (AF.5 prema AF.2) u državnoj bilanci stanja. Ako se umjesto čitavog društva 
izravno prodaje nefinancijska aktiva, poput zgrada i zemljišta, ta se prodaja u kapitalnom ra čunu knjiži kao 
smanjenje fiksne imovine ili neproizvedene nefinancijske imovine, osim ako je obavljena u okviru koporativnog 
restrukturiranja.  
20.211. Me đutim, svaku kupovinu usluga za ostvarenje tog postupka treba knjižiti kao intermedijarnu državnu potrošnju 
i njezino saldiranje ne treba izdvajati iz prihoda od privatizacije. Stoga se prihodi od privatizacije u financijskim 
ra čunima bilježe bruto.  
Neizravne privatizacije  
20.212. Privatizaciju je mogu će provesti u složenijem institucionalnom ure đenju. Na primjer, javno holding društvo ili 
neko drugo društvo koje je pod državnim nadzorom može prodati aktivu javnog društva, a sav prihod ili njegov 
dio proslje đuje se državi. U svakom slu čaju, isplata prihoda državi od takve prodaje aktive knjiži se kao 
financijska transakcija, bez obzira na to kako je to prikazano u poslovnim knjigama državne jedinice ili 
njezina društva k ćeri, uz istodobno smanjenje dioni čkog i drugog vlasni čkog udjela koje odgovara djelomi čnom 
smanjenju aktive tog holding društva. Svi prihodi od privatizacije koje holding zadrži su državni prihodi od 
privatizacije ubrani od ulaganja kapitala, što podliježe testu dokapitalizacije radi utvr đivanja prirode uplate.  
20.213. Može se tako đer dogoditi da javno holding društvo ili neko drugo javno društvo nastupa kao „agencija za 
restrukturiranje”. U takvim okolnostima, prihodi od prodaje ne smiju se isplatiti državi nego ih zadržava agencija 
za restrukturiranje kako bi dokapitalizirala druga poduze ća. Kad jedinica za restrukturiranje, bez obzira na to koji 
je njezin pravni status, nastupa kao izravni zastupnik države, njezina glavna funkcija je restrukturirati i izmijeniti 
vlasni čki status javnih poduze ća i financijska sredstva usmjeriti iz jedne jedinice u drugu. Jedinica se obi čno 
klasificira u sektor op će države. Me đutim, ako je jedinica za restrukturiranje holding društvo koje pod nadzorom 
ima skupinu društava k ćeri i samo je manji dio njezinih aktivnosti posve ćen usmjeravanju financijskih sredstava 
na prethodno opisan na čin u ime države i za potrebe javne politike, tad se javno holding društvo, ovisno o 
njegovoj glavnoj djelatnosti, klasificira u neki od korporativnih sektora, a transakcije koje su izvršene u ime 
države preusmjerava država.  
Nacionalizacija  
20.214. Nacionalizacija je državno preuzimanje nadzora nad odre đenom aktivom ili nad čitavim društvom, obi čno 
stjecanjem ve ćinskog ili potpunog udjela u društvu.  
20.215. Nacionalizacija obi čno ima oblik kupovine dionica: država kupuje sve ili dio dionica društva po tržišnoj cijeni ili 
po cijeni koja je dovoljno blizu tržišnoj, uzimaju ći u obzir tržišnu praksu prema kojoj se vrednuju društva iz iste 
djelatnosti. Transakcija se temelji na uzajamnoj suglasnosti, iako bivši vlasnik nema puno mogu ćnosti za 
odbijanje ponude ili pregovaranje o cijeni. Kupovina dionica je financijska transakcija koja se knjiži u financij ­
skom ra čunu.  
20.216. Država iznimno može vlasništvo nad društvom ste ći oduzimanjem ili pljenidbom: promjena vlasništva nad 
aktivom nije rezultat transakcije koja se temelji na uzajamnoj suglasnosti. Vlasnici uplatu ne dobivaju ili ona 
nije pravedan odraz vrijednosti imovine. Razlika izme đu tržišne vrijednosti ste čene imovine i sve predvi đene 
naknade bilježe se kao nenakna đena zapljena u ra čunu ostalih promjena obujma aktive.HR 474 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Transakcije sa središnjom bankom  
20.217. U praksi se mogu uo čiti dvije vrste isplata središnje banke državi:  
(a) redovne isplate, obi čno u obliku dividendi, koje se temelje na teku ćoj aktivnosti središnje banke (kao što je 
upravljanje pri čuvama stranih valuta). Te isplate bilježe se kao dividende sve dok ne premašuju mjeru neto 
operativnog dohotka, koji se sadrži od neto vlasni čkog dohotka, neto troškova i svih transfera. Iznose ve će 
od tog zbroja treba knjižiti kao smanjenje vlasni čkog udjela;  
(b) iznimne isplate nakon prodaje ili revalorizacije rezervne aktive. Te isplate bilježe se kao isplate vlasni čkog 
udjela. Logika za to je što vrijednost takve aktive utje če na vrijednost obveze središnje banke u vezi s 
vlasni čkim udjelima i državnog vlasni čkog kapitala. Stoga vlasni čki dobici na pri čuvnu aktivu središnje 
banke imaju protustavku u vlasni čkom kapitalu države putem obveze središnje banke u vezi s vlasni čkim 
udjelima.  
Isplate središnje države središnjoj banci bilježe se na sli čan na čin kao za ostala javna društva. To čnije, velike 
isplate podliježu „testu dokapitalizacije” kako bi se utvrdila priroda tih isplata.  
Restrukturiranje, spajanja i preklasifikacije  
20.218. Kad se javno društvo restrukturira, financijska aktiva i pasiva može se pojaviti ili nestati, u čemu se odražavaju 
novi financijski odnosi. Te promjene bilježe se kao promjene u klasifikaciji u sektore i promjene strukture u 
ra čunu ostalih promjena obujma aktive. Primjer takvog restrukturiranja je dijeljenje društva na dvije ili više 
institucionalnih jedinica te nastaju nova financijska aktiva i pasiva.  
20.219. Kupovina dionica i ostalih vlasni čkih udjela nekog društva u sklopu spajanja poduze ća, s druge strane, knjiži se 
kao financijska transakcija izme đu društva koje ih je kupilo i prethodnog vlasnika.  
20.220. Sve promjene u klasifikaciji aktive i pasive koje nisu povezane s restrukturiranjem ili s promjenama klasifikacije u 
sektore, kao što su monetizacija ili demonetizacija zlata, bilježe se kao promjena klasifikacije aktive ili pasive u 
ra čun ostalih promjena obujma aktive.  
Dužni čki poslovi  
20.221. Dužni čki poslovi mogu biti posebno zna čajne za sektor op će države, s obzirom na to da državi često služe kao 
sredstvo osiguravanja gospodarske pomo ći ostalim jedinicama. Bilježenje tih poslova obuhva ćeno je poglavljem 
5. Op će na čelo za svaki otpis ili preuzimanje duga koji jedna jedinica uz obostranu suglasnost u čini drugoj 
jedinici je da treba priznati postojanje dobrovoljnog transfera bogatstva izme đu dvije jedinice. To zna či da 
protustavka preuzimanja obaveze ili poništenje potraživanja predstavljaju transfer kapitala. Toka novca obi čno 
nema te se ovo može ozna čiti kao transfer kapitala u naturi.  
Preuzimanje duga, brisanje duga i otpis duga (Debt assumptions, debt cancellation, and debt write-offs)  
Preuzimanje i brisanje duga  
20.222. Do preuzimanja duga dolazi kad neka jedinica preuzima odgovornost za nepodmirenu obavezu druge jedinice 
prema vjerovniku. To se često doga đa kad država jam či za dug druge jedinice, a jamstvo je unov čeno ili 
aktivirano.  
20.223. Kad država preuzme neki dug, protustavka preuzimanja nove obveze države je kapitalni transfer u korist dužnika 
koji ne ispunjava svoje obveze. Slu čaj financijske aktive koja se knjiži kao protustavka treba pažljivo ispitati. 
Dvije su razli čite situacije.  
(a) postoje ća financijska aktiva stje če se od tre će stranke, kao u slu čaju jamstva za osiguranje izvoza. Država 
tako kao protustavku preuzimanja svoje nove obveze knjiži preuzimanje financijske aktive koja je jednaka 
sadašnjoj vrijednosti iznosa o čekivanog primitka. je taj iznos jednak preuzetoj obvezi, dodatni unosi nisu 
potrebni. Ako iznos čija se naplata o čekuje manji od preuzete obveze, država knjiži kapitalni transfer za 
razliku izme đu nastale obveze i ste čene aktive.  
(b) država jednostavno knjiži potraživanje od društva korisnika, što je u ve ćini slu čajeva javno društvo u 
teško ćama. Uglavnom, s obzirom na to da se vrijednost tog potraživanja zasniva na pretpostavci, takvo 
se potraživanje ne knjiži. Eventualna budu ća korisnikova otplata knjižit će se kao državni prihod.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 475
 
20.224. Pla ćanja dugova u ime drugih sli čna su preuzimanjima dugova, ali jedinica koja izvršava pla ćanja, dug ne 
preuzima u cijelosti. Bilježene transakcije su sli čne. 
20.225. Brisanje duga (ili opraštanje duga) je prestanak ili smanjenje potraživanja na temelju sporazuma izme đu vjerov ­
nika i dužnika. Vjerovnik knjiži kapitalni transfer u obliku pla ćanja brisanog iznosa, a druga jedinica knjiži 
transfer kapitala kao primitak. U slu čaju kad se država odri če potraživanja, kao što je slu čaj sa studentskim 
zajmovima i posudbama poljoprivrednicima, često se pretpostavlja postojanje uzajamne suglasnosti i kad ona 
nije službeno postignuta.  
20.226. Preuzimanja duga i brisanja duga od kojih korist ima nadzirani subjekt dovode do pove ćanja vrijednosti 
vlasni čkog udjela u jedinici u koju se ulaže, što se odražava u ra čunima revalorizacije. Ako državni dug 
preuzme druga država, prva država knjiži prihod od transfera kapitala, novi dug državnoj jedinici koja je dug 
preuzela, ili oboje.  
20.227. Preuzimanja duga i brisanja duga koja se provode u okviru privatizacije se, za iznos koji ne premašuje prihod od 
privatizacije, bilježe kao transakcije vlasni čkim udjelom, a ostatak predstavlja kapitalni transfer, kako bi se 
zajam čila ra čunovodstvena neutralnost na čina na koji se provodi privatizacija. Privatizacija mora biti provedena 
u roku od godine dana.  
20.228. Kad države dužnici ponude unaprijed otplatiti dug u vrijednosti koja je manja od glavne vrijednosti koja 
uklju čuje zatezne kamate, taj doga đaj dovodi do unosa u kapitalni ra čun koji utje če na državno neto uzajm ­
ljivanje/neto pozajmljivanje, s obzirom na to da se pretpostavlja potpora vjerovnika. Kad prijevremeni iskup 
zna či i pla ćanje kazne ili naknade zajmodavcu koja je predvi đena ugovorom, taj iznos knjiži se kao dohodak 
zajmodavca. Ako se radi o vrijednosnim papirima, u ra čun revalorizacije se o otkupu na tržištu unosi napomena, 
osim ako je nositelju vrijednosnih papira naložen prijevremeni iskup.  
20.229. Razlika u vrijednosti u slu čaju prodaje potraživanja države prema drugim državama tre ćoj stranci vodi do unosa 
kapitalnog transfera u kapitalnim ra čunima, i utje če na državni deficit jer narav podrazumijeva izvornu namjeru 
da se prenese korist, a prodaja je na čin provedbe restrukturiranja duga.  
20.230. Kao rezultat toga, državni izdaci za kapitalni transfer su prihod dužnika, uzimaju ći u obzir da je on pravi 
korisnik transakcije, a u ra čune sektora inozemstva unosi se unos koji odgovara državnim vjerovni čkim izda ­
cima. Glavnica za prodavatelja je transakcijska vrijednost odloženog zahtjeva. Vrijednost zahtjeva unosi se u 
ra čune novog vjerovnika i dužnika, tj. u bilancu stanja banke i ra čune inozemstva — za stanje me đunarodnih 
ulaganja, po smanjenoj vrijednosti.  
20.231. Rje đe, kad popust dogovoren s tre ćom strankom ili s dužnikom koji nudi otkup svog duga odražava samo 
promjene u tržišnim kamatnim stopama, a ne i promjenu kreditne sposobnosti, može se pretpostaviti da državni 
kreditor nastupa kao obi čni investitor. Razlika se unosi u ra čune revalorizacije neto, bez svih kazni ili naknada. 
Jedan mogu ći test je provjera je li ponovno ispla ćeni iznos mogao premašiti glavnicu.  
Preuzimanje duga koje uklju čuje transfer nefinancijske aktive  
20.232. Ako država želi olakšati teret duga nekog javnog društva, ona može, osim duga koji preuzima državna jedinica, 
preuzeti i nefinancijsku aktivu kao npr. javnu prometnu infrastrukturu. Za to preuzimanje duga koje uklju čuje 
transfer nefinancijske aktive državnoj jedinici smatra da se temelji na obostranoj suglasnosti, i ono ima isti utjecaj 
kao preuzimanje duga na državno neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje: iznos kapitalnog transfera koji treba 
knjižiti u korist društva jednak je iznosu preuzetog duga. Pove ćanje nefinancijske aktive ima negativan u činak na 
neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–).  
Otpisi ili smanjenja dugova  
20.233. Otpisi dugova su smanjenja iznosa koji se duguje bilanci stanja vjerovnika, obi čno kad vjerovnik zaklju či da 
dužni čka obveza ima malu ili nikakvu vrijednost jer dug ne će biti otpla ćen; kad je dužnik bankrotirao, nestao ili 
ga se ne može realno goniti za povrate kojima bi se opravdali razli čiti nastali troškovi. Smanjenja dugova odnose 
se na smanjenje vrijednosti koju nosi aktiva u bilanci stanja vjerovnika.  
20.234. Smanjenja i otpisi dugova su unutarnje ra čunovodstvene aktivnosti vjerovnika i često se ne smatraju transak ­
cijama jer se ne provode na temelju obostrane suglasnosti. Me đutim, smanjenja i otpisi dugova ne dovode do 
poništenja zahtjeva protiv dužnika pa bi zbog toga moglo često do ći do ukidanja smanjenja dugova, ili, nešto 
manje često, do ukidanja otpisa.HR 476 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
20.235. Smanjenja dugova ne dovode nužno do unosa u bilancu stanja vjerovnika jer vrijednost koju nosi dug ve ć 
odražava tržišnu vrijednost instrumenta ili je jednaka nominalnoj vrijednosti u slu čaju zajmova, osim ako se 
tržišna vrijednost ne zamijeni smanjenom knjigovodstvenom vrijednosti (u slu čaju kad se smanjenje unosi u 
ra čune revalorizacije). Suprotno tome, otpisi dugova vode do uklanjanja aktive iz bilance stanja vjerovnika 
druk čijom promjenom obujma za postoje ći iznos — vrijednosti glavnice za zajam, tržišne vrijednosti za 
vrijednosnice, osim u slu čaju kad otpis odražava brisanje duga. Stoga, za razliku od preuzimanja ili brisanja 
duga, smanjenje i otpis nemaju u činak na državno neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje.  
Ostalo restrukturiranje dugova  
20.236. Restrukturiranje duga je sporazum o izmjeni uvjeta za servisiranje postoje ćeg duga, obi čno radi povoljnijih uvjeta 
za dužnika. Smatra se da je dužni čki instrument koji se restrukturira poništen i da ga je zamijenio novi dužni čki 
instrument s novim uvjetima. U slu čaju razlike u vrijednosti izme đu poništenog i novog dužni čkog instrumenta, 
radi se o vrsti poništenja duga i nužan je kapitalni transfer koji odgovara toj razlici.  
20.237.  Swap  duga ( debt-for-equity ) za vlasni čke udjele nastaje kad vjerovnik pristane zamijeniti dug vlasni čkim vrijedno ­
snicama. Na primjer, država se može složiti s javnim društvom u njezinom vlasništvu da prihvati pove ćanje svog 
vlasni čkog udjela u javnim društvima umjesto postoje ćeg zajma. U tom slu čaju taj bi doga đaj trebao podlijegati 
testu dokapitalizacije. Sve razlike u vrijednosti dužni čkog instrumenta koji se poništava i prepoznatog vlasni čkog 
udjela jest kapitalni transfer sa nje bilježenjem unosa u ra čunima revalorizacije.  
20.238. Neisplate duga nastaju kad dužnik propusti otplatu kamate ili glavnice. Dužni čki instrument obi čno se ne 
mijenja, ali podatak o iznosu neispla ćenih dugova može biti važan.  
Otkup duga po vrijednosti iznad tržišne  
20.239. Stjecanje duga po vrijednosti iznad tržišne vrijednosti na po četku naziva se povlaštenim zajmom, a kasnije 
otkupom lošeg duga. Oboje služi za prijenos koristi pa je nužno knjižiti taj izdatak kao kapitalni transfer.  
20.240. Otkup lošeg duga nastaje kad vjerovnik izjedna či dužni čki instrument s financijskom aktivom koja ima jednak ili 
ve ći priljev servisiranja duga. Čak i nakon transfera otkupljenih loših instrumenata zasebnom subjektu, bruto 
pozicije ipak treba knjižiti tretiraju ći novi subjekt kao pomo ćnu jedinicu i uskla đuju ći je s jedinicom koja vrši 
otkup. Ako je pomo ćna jedinica nerezidentna, ona se tretira kao subjekt posebne namjene, a državne transakcije 
s tom jedinicom trebale bi se tretirati kako je opisano u odjeljku „Prikaz statisti čkih podataka o državnim 
financijama”.  
20.241. Dug koji se izdaje po povlaštenim uvjetima. Ne postoji precizna definicija povlaštenih dugova, ali op ćenito je 
prihva ćeno da oni nastaju kad jedinice sektora op će države odobravaju zajam drugim jedinicama tako da je 
ugovorna kamatna stopa namjerno odre đena kao manja od tržišne kamatne stope koja bi se primjenjivala u 
suprotnome. Stupanj povlaštenosti može se pove ćati razdobljima po čeka, u čestalosti isplata i razdoblje dospije ća 
koji odgovaraju dužniku. S obzirom na to da uvjeti povlaštenog zajma odgovaraju dužniku više nego što bi u 
suprotnom to omogu ćili tržišni uvjeti, povlašteni zajmovi zapravo uklju čuju transfer dužniku od vjerovnika.  
20.242. Povlašteni zajmovi bilježe se po nominalnoj vrijednosti kao i drugi zajmovi, ali kapitalni transfer knjiži se kao 
podsjetna stavka u to čki izvora zajma koja je jednaka razlici izme đu ugovorne vrijednosti duga i njegove 
trenuta čne vrijednosti, uz korištenje odgovaraju će tržišne stope popusta. Ne postoji jedinstvena tržišna 
kamatna stopa koja bi se trebala koristiti za mjerenje tog kapitalnog transfera. Odgovaraju ća komercijalna 
referentna kamatna stopa koju objavljuje OECD može se primijeniti kad zajam izdaje jedna od država članica 
OECD-a.  
Otkup loše imovine i sanacija  
20.243. Sanacija je naziv koji se odnosi na spas od financijske nevolje. Često se koristi kad državna jedinica pruža 
kratkoro čnu financijsku pomo ć nekom društvu kako bi mu pomoglo da prebrodi razdoblje financijskih teško ća 
ili trajnije ulaganje financijskih resursa kako bi potaknula ponovnu kapitalizaciju tog društva. Sanacija financij ­
skih institucija često se naziva otkupom loše imovine. Sanacija često uklju čuje medijski popra ćene jednokratne 
transakcije s velikim vrijednostima, i zbog toga ga je jednostavno utvrditi.  
20.244. Intervencije op će države mogu biti razli čite. Primjeri intervencija su sljede ći: 
(a) država može jam čiti da će pomo ći poduze ću s odre đenim obvezama;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 477
 
(b) država može osigurati financiranje vlasni čkim udjelima po iznimno povoljnim uvjetima;  
(c) država može otkupiti aktivu od poduze ća kojem pomaže po cijeni ve ćoj od prave tržišne vrijednosti te 
aktive;  
(d) država može stvoriti subjekt posebne namjene ili drugu vrstu javnog tijela kako bi financirala ili vodila 
prodaju aktive i pasive poduze ća kojem se pomaže.  
20.245. Državna jamstva tijekom sanacije obra đuju se kao jednokratna jamstva subjektima s financijskim poteško ćama. 
Jedan je primjer situacija gdje subjekt ne može ispuniti svoje obveze ili ih teško ispunjava jer ima ograni čene 
sposobnosti stvaranja novca ili je zbog izvanrednih okolnosti njegova mogu ćnost trgovanja aktivom vrlo 
ograni čena. To će obi čno na po četku dovesti do bilježenja kapitalnog transfera, kao pri unov čenju jamstva, 
za čitav iznos odobrenog jamstva ili, u slu čaju kad je dostupna pouzdana procjena, za čitav iznos o čekivanog 
unov čenja, što je jednako o čekivanom gubitku za državu. Vidjeti i stavak 20.256.  
20.246. Ako država kupi aktivu od poduze ća kojem pomaže, pla ćeni iznos obi čno će biti ve ći od prave tržišne cijene te 
aktive. Kupovina se knjiži po stvarnoj tržišnoj cijeni, a kapitalni transfer knjiži se za razliku izme đu tržišne cijene 
i ukupnog pla ćenog iznosa.  
20.247. Tijekom sanacije države često kupuju zajmove od financijskih institucija po njihovoj nominalnoj, umjesto po 
tržišnoj vrijednosti. Iako se zajmovi bilježe po nominalnim cijenama, transakcija se dijeli bilježenjem kapitalnog 
transfera i unosa u ra čune za revalorizaciju. Ako postoje pouzdane informacije da su neki zajmovi nenaplativi, u 
potpunosti ili za gotovo čitav njihov iznos, ili ako ne postoje pouzdane informacije o o čekivanom gubitku, ti 
zajmovi obra čunavaju se po nultoj vrijednosti i knjiži se kapitalni transfer za njihovu prijašnju nominalnu 
vrijednost.  
20.248. Ako država stvori javnu institucionalnu jedinicu čija je jedina zada ća preuzeti upravljanje spašavanjem, tu bi 
jedinicu trebalo klasificirati u sektor op će države. Ako je namijenjeno da nova jedinica bude trajna, a spašavanje 
samo njezina privremena zada ća, ona se klasificira kao državna jedinica ili javno društvo prema op ćim pravilima 
opisanima gore u odjeljku o agencijama za restrukturiranje. Jedinice koje kupuju financijsku aktivu od financij ­
skih poduze ća u teškom stanju i namjeravaju je prodati na uredan na čin ne mogu se smatrati financijskim 
posrednicima, jer se time ne dovode u rizi čnu situaciju. One se klasificiraju u sektor op će države.  
Jamstva za dug  
20.249. Jamstvo za dug je aranžman prema kojem jamac pristaje platiti vjerovniku ako dužnik ne ispuni obvezu. Za 
op ću državu, davanje jamstva je na čin podrške gospodarskoj djelatnosti bez potrebe za izravnim nov čanim 
izdacima. Jamstva zna čajno utje ču na ponašanje gospodarskih subjekata mijenjanjem uvjeta za pozajamljivanje i 
uzajamljivanje na financijskim tržištima.  
20.250. U svakom jamstvu sudjeluju tri stanke: zajmodavac, zajmoprimac i jamac. Obi čno se stanja i tokovi kreditnog 
odnosa bilježe izme đu zajmodavca i zajmoprimca, a nakon unov čenja stanja i tokovi u vezi s jamstvenim 
odnosom bilježe se izme đu zajmodavca i jamca. Stoga aktivacija jamstava uklju čuje bilježenje tokova i promjena 
u bilancama stanja dužnika, vjerovnika i jamca.  
20.251. Postoje tri glavne vrste jamstava:  
i. jamstva koja zadovoljavaju definiciju financijskih izvedenica ( financial derivatives ); 
ii. standardizirana jamstva; i  
iii. jednokratna jamstva ( one-off guarantees ) 
Jamstva-izvedenice  
20.252. Jamstva koja zadovoljavaju definiciju financijskih izvedenica ona su kojima se aktivno trguje na financijskim 
tržištima, kao što su zadani kreditni  swapovi . Izvedenica se temelji na riziku od povrede referentnog instrumenta i 
op ćenito zapravo nije povezana s pojedina čnim zajmom ili obveznicom.HR 478 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
20.253. Pri po četku takvog jamstva kupac izvršava uplatu financijskoj ustanovi koja stvara izvedenicu. To se knjiži kao 
transakcija s financijskom izvedenicom. Promjene vrijednosti izvedenice bilježe se kao revalorizacije. U slu čaju 
povrede referentnog instrumenta jamac pla ća kupcu za njegov teoretski gubitak referentne obveznice. To se 
knjiži i kao transakcija s financijskom izvedenicom.  
Standardizirana jamstva  
20.254. Standardizirana jamstva obuhva ćaju sli čne vrste kreditnog rizika za velik broj slu čajeva. Nije mogu će to čno 
procijeniti rizik od povrede bilo kojeg zajma, ali mogu će je koliko zajmova od ve ćeg broja ne će biti otpla ćeno. 
Kako se tretiraju standardizirana jamstva objašnjeno je u poglavlju 5.  
Jednokratna jamstva  
20.255. Jednokratna jamstva postoje gdje su uvjeti zajma ili vrijednosnice tako specifi čni da nikako nije mogu će to čno 
izra čunati stupanj rizika povezan s tim zajmom. Op ćenito se izdavanje jednokratnog jamstva smatra se izvan ­
rednom situacijom i ne knjiži se kao financijska aktiva/pasiva u bilanci stanja jamca.  
20.256. U posebnim slu čajevima, jednokratna jamstva koja država izdaje društvima u odre đenim unaprijed definiranim 
situacijama financijskih teško ća (npr. kad to društvo ima negativna vlastita sredstva), koje upu ćuju na veliku 
vjerojatnost za unov čenje, tretiraju se kao da se takva jamstva unov čavaju na po četku (vidjeti i stavak 20.245.).  
20.257. Aktivacija jednokratnog jamstva tretira se jednako kao preuzimanje duga. Izvorni dug se likvidira i stvara se novi 
dug izme đu jamca i vjerovnika. Preuzimanje duga podrazumijeva bilježenje kapitalnog transfera u korist dužnika 
koji je izvršio povredu. Kapitalni transfer poravnava se financijskom transakcijom, a financijska obveza prebacuje 
s doti čnog društva na državu.  
20.258. Aktivacija jamstva može, ali i ne mora zahtijevati jednokratnu otplatu duga. Na čelo dospije ća za vrijeme 
bilježenja nalaže da bi ukupni iznos preuzetog duga trebalo knjižiti u vrijeme aktivacije jamstva i preuzimanja 
duga. Jamac je novi dužnik, a otplate glavnice koje je izvršio i dospije ća kamate na preuzeti dug trebali bi se 
knjižiti kad se ti tokovi dogode. Stoga, kad unov čenje jamstva uklju čuje isklju čivo poravnanje servisiranja duga 
dospjelog nakon obra čunskog razdoblja, kao što je slu čaj s unov čenjem gotovine, kapitalni transfer knjiži se za 
namirene iznose. Me đutim, kad se uspostavi obrazac od tri uzastopna djelomi čna unov čenja za koji se o čekuje 
da će se ponavljati, knjiži se preuzimanje duga.  
20.259. Kad izvorni dužnik nadoknadi dug jamcu, a bilježen je izdatak na prošla unov čenja jamstva, jamac knjiži prihod. 
Me đutim, taj prihod treba testirati testom za superdividende kad jamac upravlja dužnikom; svaki višak nadok ­
nade povrh poduzetni čkog prihoda knjiži se kao isplata vlasni čkog udjela.  
Sekuritizacija (Securitisation)  
Definicija  
20.260. Sekuritizacija se sastoji od izdavanja vrijednosnica na temelju nov čanih tokova za koje se o čekuje da će ih 
stvoriti aktiva, ili ostalih dotoka prihoda. Vrijednosnice koje ovise o nov čanim tokovima od aktive zovu se 
„vrijednosni papiri pokriveni aktivom”.  
20.261. Kod sekuritizacije inicijator vlasni čka prava nad aktivom ili pravo na primanje odre đenih budu ćih tokova prenosi 
na sekuritizacijsku jedinicu, koja inicijatoru zauzvrat pla ća odre đeni iznos iz vlastitih izvora financiranja. Takva 
sekuritizacijska jedinica često se naziva subjektom posebne namjene. Sekuritizacijska jedinica svoje financiranje 
ostvaruje izdavanjem vrijednosnih papira koriste ći aktivu ili prava na budu će tokove koje je kao zalog prenio 
inicijator. Klju čno je pitanje kod bilježenja pla ćanja koje sekuritizacijska jedinica vrši inicijatoru predstavlja li 
transfer aktive prodaju postoje će imovine sekuritizacijskoj jedinici ili je to sredstvo za zaduživanje uz korištenje 
budu ćih tokova prihoda kao zaloga.  
Kriteriji za priznavanje prodaje  
20.262. Da bi sekuritizacija bila priznata kao prodaja, u državnoj bilanci stanja mora postojati utrživa aktiva te mora 
postojati potpuna promjena vlasništva u korist sekuritizacijske jedinice što se dokazuje transferom rizika i koristi 
povezanih s aktivom.  
20.263. Stoga sekuritizacija budu ćih tokova prihoda koji nisu priznati kao dobit od gospodarske imovine, poput budu ćih 
tantijema od nafte, predstavlja posudbu od inicijatora.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 479
 
20.264. Kad sekuritizacija uklju čuje tokove koji se povezuju s financijskom i nefinancijskom aktivom, da bi prodaja bila 
priznata, rizici i koristi povezani s vlasništvom nad aktivom moraju biti preneseni.  
20.265. Zadrži li država pravo sudjelovanja u sekuritizaciji pomo ću održavanja odgo đene kupovne cijene, što predstavlja 
pravo na višak tokova iznad izvorne vrijednosti sekuritizacije, ili pomo ću prava vlasništva nad zadnjom tranšom 
koju je izdala sekuritizacijska jedinica, ili pomo ću drugih sredstava, prodaje nije bilo, a doga đaj predstavlja 
inicijatorovu posudbu.  
20.266. Ako država kao inicijator jam či otplatu svih dugova koje je stvorila sekuritizacijska jedinica u vezi s aktivom, tad 
rizici povezani s aktivom nisu preneseni. Do prodaje nije došlo, a doga đaj se smatra posudbom inicijatora. 
Jamstva su mogu ća u raznim oblicima, kao što su ugovori o osiguranju, financijske izvedenice ili klauzule o 
zamjeni aktive.  
20.267. Ako se utvrdi da ugovor o sekuritizaciji uklju čuje pravu prodaju utržive aktive, treba ispitati sektorsku klasifi ­
kaciju sekuritizacijske jedinice. Kriteriji za utvr đivanje je li sekuritizacijska jedinica institucionalna jedinica te ima 
li funkciju financijskog posredovanja, odre đeni su u odjeljku „Definiranje sektora op će države”. Ako je sekuri ­
tizacijska jedinica klasificirana u državni sektor, sekuritizacija predstavlja posudbu države. Ako je sekuritizacijska 
jedinica klasificirana kao financijski posrednik (S.125), tad se izdavanje vrijednosnica prijavljuje kao prodaja 
aktive koja nema nikakav utjecaj na državni dug, a koja utje če na državni deficit, ako se tokovi sekuritiziraju na 
nefinancijsku imovinu.  
20.268. Ako država osigura naknadu, u obliku novca nakon doga đaja, ili druga sredstva poput jamstava te time otkloni 
rizik od transfera, sekuritizacija koja se izvorno smatrala prodajom se od tog trenutka klasificira kao posudba, uz 
sljede će transakcije: nastanak pasive i stjecanje aktive izdacima kapitalnog transfera u slu čaju da vrijednost pasive 
premašuje vrijednost aktive.  
Bilježenje tokova  
20.269. Kad se sekuritizacijski čin knjiži kao posudba, tokovi novca koji su proslije đeni sekuritizacijskoj jedinici prvo se 
bilježe u ra čunima države, a istodobno i kao otplata duga, kako kamata tako i glavnice.  
20.270. Kad tokovi novca ugase prethodnu amortizaciju nastalog duga, ostatak obaveze skida se s državne bilance stanja 
još jednom promjenom opsega.  
20.271. Nakon potpunog gašenja nastalog duga, svi preostali tokovi novca proslije đenog sekuritizacijskoj jedinici u 
skladu s ugovorom o sekuritizaciji bilježe se kao izdaci inicijatora.  
Ostala pitanja  
Mirovinske obveze  
20.27. Tretman mirovinskih programa opisan je u poglavlju 17., što uklju čuje i dopunsku tablicu uz glavne nacionalne 
ra čune ESA-e, u koje treba bilježiti sve obveze iz mirovinskih programa, uklju čuju ći i mirovinske obveze 
proizašle iz programa socijalnog osiguranja. Mirovinska prava iz programa utvr đenih naknada povezanih sa 
zaposlenjem koji se ne financiraju, a sponzorira ih država, treba bilježiti samo u tim dopunskim ra čunima.  
Pla ćanje paušalnih iznosa  
20.273. Jedinice mogu povremeno državi platiti jednokratni iznos u zamjenu za preuzimanje nekih njihovih mirovinskih 
obveza. Takve velike jednokratne transakcije odvijaju se izme đu države i druge jedinice, obi čno nekog javnog 
društva i često su povezane s promjenom statusa tog društva ili njegovom privatizacijom. Država uglavnom 
preuzima obveze u zamjenu za nov čanu isplatu koja pokriva o čekivani deficit proizašao iz transfera.  
20.274. Na čelno, s obzirom na to da se radi o ravnopravnoj razmjeni novca za nastajanje obveze koja predstavlja 
dugovanje, ta transakcija ne bi smjela utjecati na mjerenje neto vrijednosti i financijske neto vrijednosti, te ne bi 
trebala mijenjati državno neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje. Me đutim, mirovinska obveza se u bilanci stanja 
jedinica koje bilo transferiraju ili koje preuzimaju obveze ne može prikazati kao obveza. Na primjer, kad se 
prenose na državu, mirovinske obveze mogu se udružiti s programom socijalne sigurnosti za koji se ne priznaju 
nikakve obveze.HR 480 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
20.275. U tom se kontekstu takvu jednokratnu uplatu treba smatrati pretplatom socijalnih doprinosa. S obzirom na 
razne aranžmane uo čene u praksi, te kako bi se izbjeglo reme ćenje izra čunavanja nekih agregata kao što su 
troškovi rada i obvezni nameti, jednokratni iznos knjiži se kao financijski predujam (F.8.), preduplata raznih 
teku ćih transfera (D.75.) koji će u budu ćnosti biti bilježeni razmjerno s povezanim mirovinskim pla ćanjima. 
Zbog toga jednokratne uplate nemaju nikakav utjecaj na neto uzajmljivanje/neto pozajmljivanje op će države u 
godini transfera obveza.  
Javno-privatna partnerstva  
Opseg JPP-a  
20.276. Javno-privatna partnerstva (dalje u tekstu „JPP”) su složeni dugoro čni ugovori izme đu dviju jedinica od kojih je 
jedna obi čno društvo (ili skupina poduze ća, privatnih ili javnih) nazvano subjekt ili partner, a drugi je obi čno 
državna jedinica nazvana davatelj koncesije. Javno-privatna partnerstva uklju čuju znatnu kapitalnu potrošnju 
kako bi društvo stvorilo ili obnovilo fiksnu imovinu, te poslovalo i njom upravljalo u svrhu proizvodnje i 
pružanja usluga bilo državnoj jedinici ili ukupnoj javnosti u ime te javne jedinice.  
20.277. Po isteku ugovora davatelj koncesije obi čno stje če pravno vlasništvo nad fiksnom imovinom. Fiksna imovina je u 
ve ćini slu čajeva svojstvena za neke glavne javne službe poput škola ili sveu čilišta, bolnica i zatvora. To tako đer 
može biti infrastrukturna imovina, jer mnogi veliki projekti koji se poduzimaju putem JPP-a uklju čuju pružanje 
usluga prijevoza, komunikacijskih usluga, komunalnih i drugih usluga koje se obi čno nazivaju infrastrukturnim 
uslugama.  
20.278. Op ćenit opis koji uklju čuje naj češ će ra čunovodstvene probleme bio bi sljede ći: društvo je suglasno da će preuzeti 
kompleks fiksne aktive i da će tu aktivu zajedno s drugim proizvodnim čimbenicima koristiti za proizvodnju 
usluga. Te se usluge državi mogu pružati bilo kao doprinos vlastitoj proizvodnji, kao što su usluge održavanja 
vozila, ili kao usluge koje se besplatno pružaju javnosti poput obrazovnih, s tim da u tom slu čaju država za 
vrijeme trajanja ugovora periodi čki izvršava pla ćanja, a društvo o čekuje da će iz navedenih pla ćanja pokriti svoje 
troškove i ostvariti odgovaraju ću dobit od svojih ulaganja.  
20.279. Prema ovako definiranim ugovorima o JPP-u, davatelj koncesije subjektu pla ća naknade za „dostupnost” i 
„potražnju” te oni kao takvi predstavljaju dogovor o nabavi. Za razliku od drugih dugoro čnih ugovora o 
pružanju usluga, ovako se stvara namjenska aktiva. Stoga ugovor o JPP-u podrazumijeva da država kupuje 
usluge koje partner proizvodi stvaranjem aktive. Mogu će su mnoge ina čice ugovora o JPP-u koje se odnose 
na raspolaganje aktivom po isteku ugovora, na potreban rad i održavanje aktive za vrijeme trajanja ugovora, 
cijenu, kakvo ću i opseg proizvedenih usluga itd.  
20.280. Kad društvo usluge prodaje izravno javnosti, na primjer kroz cestarine, takav ugovor se prije smatra koncesijom, 
nego JPP-om. Cijenu rutinski ure đuje država te se ona zadaje ne razini za koju društvo o čekuje da će mu 
omogu ćiti pokrivanje troškova i odgovaraju ću zaradu od ulaganja. Po isteku trajanja ugovora država može ste ći 
vlasništvo i radni nadzor nad aktivom, po mogu ćnosti bez pla ćanja.  
20.281. U ugovoru o JPP-u društvo preuzima fiksnu aktivu i zakonski je vlasnik aktive za vrijeme trajanja ugovora, u 
nekim slu čajevima uz potporu države. Ugovorom se često zahtijeva da aktiva dizajnom, kvalitetom i kapacitetom 
odgovara uvjetima koje je odredila država, da se ona za pružanje usluga odre đenih ugovorom koristi na na čin 
koji je odredila država te da bude održavana u skladu sa standardima koje je utvrdila država.  
20.282. Nadalje, aktiva obi čno ima vijek služenja koji je mnogo duži nego vremensko trajanje ugovora, tako da država 
može imati nadzor nad aktivom, snositi rizike i primati naknade tijekom velikog dijela vijeka služenja aktive. 
Stoga je često teško odrediti snosi li društvo ili država glavninu rizika i ubire li glavninu naknada.  
Ekonomsko vlasništvo i dodjela aktive  
20.283. Kao i kod najma, ekonomski vlasnik aktive u JPP-u se utvr đuje tako da se ocijeni koja jedinica snosi ve ćinu rizika 
i koja jedinica će prema o čekivanjima primiti ve ćinu naknada od aktive. Aktiva se dodjeljuje toj jedinici, što je 
bruto investicija u fiksni kapital. Ocjenjuju se sljede ći glavni elementi rizika i naknada:  
(a) rizik u vezi s gradnjom, koji uklju čuje premašivanje troškova, mogu ćnost dodatnih troškova proizašlih iz 
kašnjenja s dostavom, neispunjavanje specifikacija ili gra đevinskih propisa, i rizika u vezi s okolišem i ostalih 
rizika koji zahtijevaju isplate tre ćim strankama;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 481
 
(b) rizik u vezi s raspoloživosti, koji uklju čuje mogu ćnost dodatnih troškova poput održavanja i financiranja, i 
nastajanje sankcija jer obujam ili kvaliteta usluge ne ispunjavaju standarde utvr đene ugovorom;  
(c) rizik u vezi s potražnjom, koji uklju čuje mogu ćnost da je potražnja za uslugama ve ća ili manja od o čekivane;  
(d) rizik u vezi s preostalom vrijednosti i zastarijevanjem, koji uklju čuje rizik da će aktiva po isteku ugovora 
vrijediti manje nego što se o čekivalo, i stupanj u kojem država ima opciju ste ći tu aktivu;  
(e) postojanje financiranja ili davanja jamstava, ili povoljnih odredbi o prekidu, posebno za doga đaje prekidanja 
na inicijativu subjekta.  
20.284. Rizici i koristi vrijede za subjekt ako je u činkovito prenesen rizik u vezi s gradnjom, i bilo rizik u vezi s 
potražnjom, bilo rizik u vezi s raspoloživosti. Ve ćinsko financiranje, jamstva koja obuhva ćaju ve ćinu financiranih 
troškova, ili odredbe o prekidu kojima je u slu čaju prekida na inicijativu subjekta propisana ve ćinska refundacija 
financijeru dovode do neuspjeha u transferu svakog od tih rizika.  
20.285. Osim toga, zbog posebnosti ugovora o JPP-u, koji uklju čuju složenu aktivu, i kad ocjena rizika i koristi nije 
zaklju čna, bitno je znati koja jedinica ima presudni utjecaj na narav aktive i kako su utvr đeni uvjeti usluga 
proizvedenih tom aktivom, a posebno:  
(a) stupanj u kojem država utvr đuje dizajn, kvalitetu, veli činu i održavanje aktive;  
(b) stupanj u kojem država ima mogu ćnost utvrditi proizvedene usluge, jedinice kojima se te usluge pružaju i 
cijene proizvedenih usluga.  
20.286. Odredbe svakog JPP-a ocijenit će se kako bi se odlu čilo koja je jedinica ekonomski vlasnik. Zbog složenosti i 
raznolikosti JPP-ova, treba uzeti u obzir sve činjenice i okolnosti svakog ugovora, i tako odabrati ra čunovod ­
stveni tretman koji najbolje odražava ekonomske odnose u podlozi.  
Ra čunovodstvena pitanja  
20.287. Ako se za društvo ocijeni da je ekonomski vlasnik i ako država dobije pravno i ekonomsko vlasništvo po isteku 
ugovora bez izri čite isplate, što je često slu čaj, knjiži se transakcija za državno stjecanje aktive. Jedan je op ći 
pristup da država postupno pove ćava financijska potraživanja i da društvo postupno obra čuna odgovaraju ću 
obvezu takvu da vrijednost tih dviju stavki bude jednaka o čekivanoj preostaloj vrijednosti aktive po isteku 
ugovornog razdoblja. Za provedbu tog pristupa potrebno je prilagoditi postoje će monetarne transakcije ili 
sastaviti nove transakcije na pretpostavkama o o čekivanim vrijednostima aktive i kamatnim stopama. To podra ­
zumijeva podjelu isplata JPP-a, kad aktiva JPP-a nije u državnoj bilanci stanja, na komponentu koja predstavlja 
stjecanje financijske imovine.  
20.288. Alternativni pristup je knjižiti promjenu pravnog i ekonomskog vlasništva na kraju kapitalnog transfera u naturi. 
Pristup s kapitalnim transferom ne odražava ekonomsku stvarnost u podlozi, nego ograni čenost podataka, 
nesigurnost u pogledu o čekivane preostale vrijednosti aktive, i ugovorne odredbe kojima se objema strankama 
omogu ćuju razne opcije čine odabir ovog pristupa najrazumnijim.  
20.289. Još jedan važan problem nastaje kad se ocijeni da je država ekonomski vlasnik aktive, ali ona ne izvrši izri čitu 
isplatu na po četku ugovora. Mora se izraditi transakcija kako bi se ispunilo stjecanje aktive. Obi čno se predlaže 
da se stjecanje izvrši s pripisanim financijskim  leasingom  zbog sli čnosti s pravim financijskim  leasingom . Me đutim, 
ho će li se primijeniti ta opcija ovisi o posebnim ugovornim odredbama, o tome kako se one protuma če, i 
mogu ćim drugim čimbenicima. Na primjer, može se pripisati zajam, a stvarne isplate države društvu, ako 
postoje, mogu se reorganizirati tako da dio svake isplate predstavlja otplatu zajma. Ako ne postoje stvarne 
isplate države društvu, tada se mogu izraditi nemonetarne transakcije za isplate zajma. Ostale državne isplate za 
aktivu mogle bi biti pretplata operativnog  leasinga  ako je pripisan operativni  leasing  ili nematerijalna imovina za 
pravo društva na pristup imovini radi proizvodnje usluga.HR 482 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
20.290. Još jedan važan problem ti če se mjerenja proizvodnje. Koje god se odluke donesu o tome koja je jedinica 
ekonomski vlasnik aktive tijekom ugovornog razdoblja i kako država kona čno stje če tu aktivu, treba uzeti u 
obzir da se proizvodnja ispravno mjeri. Ponovo, postoje razli čite opcije, i smislenost njihova odabira ovisi o 
to čnoj situaciji i o raspoloživosti podataka. Poteško će nastaju kad se ocijeni da je država ekonomski vlasnik 
aktive, ali se društvo njome koristi za proizvodnju usluga. Bilo bi dobro prikazati vrijednost usluga u vezi s 
kapitalom kao trošak proizvodnje nastao za društvo, ali za to može biti potrebno pripisati operativni  leasing , što 
bi pak moglo zahtijevati preraspodjelu stvarnih transakcija ili izradu nemonetarnih transakcija za utvr đivanje 
otplata  leasinga . Druga je opcija prikazati trošak usluga u vezi s kapitalom u ra čunu proizvodnje sektora op će 
države, ali klasificirati državni  output  na isti na čin kao i  output  društva, tako da se ukupni  output  gospodarstva 
ispravno klasificira.  
Transakcije s me đunarodnim i nadnacionalnim organizacijama  
20.291. Transakcije koje se izvrše izme đu rezidentnih jedinica i me đunarodnih ili nadnacionalnih organizacija klasificiraju 
se u sektor inozemstva.  
20.292. Primjer takvih transakcija je izme đu nedržavnih rezidenata i institucija Europske unije, gdje se oni smatraju 
glavnim strankama transakcije iako državne jedinice imaju ulogu posredni čkih agencija u usmjeravanju sredstava. 
Bilježenje glavnih transakcija obavlja se izravno izme đu dviju stranaka i ne utje če na sektor države. Uloga države 
knjiži se kao financijska transakcija (F.89).  
20.293. Bilježenje posebnih transakcija izme đu nacionalnih rezidenata i institucija Europske unije opisano je dolje za 
razli čite kategorije:  
(a) porezi: neki porezi na proizvode, kao što su uvozne carine i trošarine, plativi su institucijama Europske unije 
ili drugih nadnacionalnih organizacija. Oni čine tri kategorije:  
(1) izravno plative poreze koji se bilježe izravno, kao što je u prošlosti bila pristojba Europske zajednice za 
ugljen i čelik za subjekte koji se bave rudarstvom te proizvodnjom željeza i čelika;  
(2) poreze koje napla ćuju nacionalne vlade koje djeluju u ime institucija Europske unije ili drugih nadnacio ­
nalnih organizacija, ali gdje se smatra da porez izravno pla ćaju rezidentni proizvo đači. Primjeri su nameti 
na uvezene poljoprivredne proizvode, iznosi nov čane kompenzacije nametnuti na izvoz i uvoz, nameti 
na proizvodnju še ćera i porez na izoglukozu, porezi zajedni čke odgovornosti za mlijeko i žitarice i 
posebne pristojbe koje se napla ćuju na temelju integriranih tarifa Europskih zajednica. Te stavke bilježe 
se izravno od proizvo đača nadnacionalnim organizacijama, a posredovanje države knjiži se kao 
financijska transakcija.  
(3) potraživanja poreza na dodanu vrijednost u svakoj državi članici. Ona se bilježe kao potraživanja 
nacionalnih vlada, a iznosi koje države članice pla ćaju Europskoj uniji bilježe se kao teku ći transfer 
(D.76).Vrijeme bilježenja transfera od države je rok isplate;  
(b) subvencije: sve subvencije koje nadnacionalne organizacije izravno pla ćaju rezidentnim proizvo đačima bilježe 
se kao izravno plative od strane nadnacionalne organizacije, a ne rezidentne državne jedinice. Subvencije 
plative rezidentnim proizvo đačima koje se usmjeravaju posredovanjem državnih jedinica sli čno se bilježe 
izme đu glavnih stranaka, ali se stvaraju i unosi u ostalim ra čunima potraživanja/obveza (F.89) u državnim 
financijskim ra čunima;  
(c) razni teku ći transferi: doprinosi prora čunu Europske unije od država članica za tre ću i četvrtu vrstu isplate 
čija je namjena dati Europskoj uniji njezine vlastite resurse. Tre ći izvor ra čuna se primjenom paušalne stope 
na osnovu poreza na dodanu vrijednost svake države članice. Četvrti izvor temelji se na bruto nacionalnom 
dohotku svake države članice. Takve isplate klasificiraju se kao obvezni transferi država Europskoj uniji. 
Klasificiraju se kao razni teku ći transferi i bilježe u trenutku dospije ća za pla ćanje;  
(d) teku ća me đunarodna suradnja: ve ćina ostalih teku ćih transfera, u gotovini ili u naturi, izme đu države i 
nerezidentnih jedinica, uklju čuju ći me đunarodne organizacije, klasificira se kao teku ća me đunarodna sura ­
dnja. To uklju čuje trenuta čnu pomo ć zemljama u razvoju, nadnice plative u čiteljima, savjetnicima i ostalim 
državnim agentima koji djeluju u inozemstvu itd. Jedno svojstvo teku će me đunarodne suradnje jest da se 
sastoji od dobrovoljnih transfera;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 483
 
(e) kapitalni transferi: investicijske potpore, u gotovini ili u naturi, i ostali kapitalni transferi, posebno kao 
protutransakcije brisanja ili preuzimanja duga, mogu biti plative ili potražive od me đunarodne ili nadnacio ­
nalne organizacije;  
(f) financijske transakcije: neke financijske transakcije, i to obi čno zajmovi, mogu se knjižiti kad ih odobre 
me đunarodne organizacije poput Svjetske banke i Me đunarodnog monetarnog fonda. Državna ulaganja u 
kapital me đunarodnih i nadnacionalnih organizacija osim Me đunarodnog monetarnog fonda klasificiraju se 
kao ostali vlasni čki udjeli (F.519), osim ako postoji mogu ćnost otplate, u kojem slu čaju se klasificiraju kao 
teku ća me đunarodna suradnja.  
20.294. Institucije Europske unije izvršavaju zna čajne teku će i kapitalne transfere putem strukturnih fondova kao što je 
Europski socijalni fond, Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond. Kona čni korisnici tih transfera 
mogu biti državne ili nedržavne jedinice.  
20.295. Potpore koje se pla ćaju iz strukturnih fondova često uklju čuju sufinanciranje, gdje Europska unija zajedni čki 
financira državno ulaganje. Može postojati mješavina predujmova, privremenih i kona čnih isplata, koja se može 
usmjeriti kroz barem jednu državnu jedinicu. Rezidentne državne jedinice mogu unaprijed vršiti isplate primitaka 
koji se o čekuju od Europske unije.  
20.296. Kad su korisnici nedržavne jedinice, sve isplate gotovinskih primitaka Europske unije koje država izvrši unaprijed 
bilježe se kao financijske transakcije u ostalim ra čunima potraživanja/obveza. Druga strana te financijske tran ­
sakcije je Europska unija ako je dostignuta to čka dospije ća, u suprotnom, ona je korisnik. Stanje ra čuna 
obveza/potraživanja izravnava se kad se isplati gotovina.  
20.297. Vrijeme bilježenja sufinanciranih državnih transfera izdataka vrijeme je izdavanja odobrenja Europske unije.  
20.298. Postoje okolnosti kad državni predujmovi premašuju dopušten iznos nakon što se on utvrdi u postupku 
odobrenja. Ako je korisnik u stanju ponovno platiti višak, njegove ostale obveze prema državi prestaju. Ako 
korisnik ne može izvršiti otplatu, knjiži se kapitalni transfer od države kojim se poništava ra čun ostalih obveza.  
20.299. Kad su korisnici državne jedinice, državni prihod pomi če se unaprijed kako bi odgovarao vremenu izdatka, što je 
otklon od op ćih pravila o vremenu bilježenja za takve transfere. Postoji li zna čajan vremenski razmak izme đu 
državnog izdatka i primitka gotovine, može se knjižiti prihod kad se podnese zahtjev Europskoj uniji; to se 
primjenjuje jedino u sljede ćim slu čajevima: kad nisu dostupni pouzdani podaci o vremenu pla ćanja izdatka; kad 
su iznosi veliki; kad je vremenski razmak izme đu izdatka i podnošenja zahtjeva malen.  
20.300. Sve isplate koje Europska unija unaprijed izvrši državnim jedinicama kao kona čnim korisnicama na po četku 
višegodišnjih programa bilježe se kao financijski predujmovi.  
Razvojna pomo ć 
20.301. Države pružaju drugim zemljama pomo ć pozajmljivanjem financijskih sredstava po kamatnoj stopi koja je 
namjerno niža od tržišne kamatne stope za zajam usporedivog rizika (koncesijski zajmovi kako su opisani u 
odjeljcima „Ra čunovodstvena pitanja u vezi s op ćom državom” i „Dužni čke djelatnosti”), ili potpora u gotovini i 
u naturi.  
20.302. Bilježenje me đunarodne pomo ći putem potpora u naturi, kao što je dostava zaliha hrane, često je komplicirano. 
Cijene robe ili usluga koje se dostavljaju u naturi, kao što su zalihe hrane, u zemlji primateljici mogu se 
razlikovati od cijena iste robe ili usluga u zemlji darivateljici. Op će je na čelo da bi se vrijednost donacije 
primatelju trebala smatrati jednakom trošku pružanja pomo ći primatelju. Iz toga slijedi da bi se cijene u 
zemlji darivateljici trebale koristiti kao osnova za izra čun vrijednosti donacije. Uz samu robu i usluge, trebalo 
bi uklju čiti sve dodatne troškove koji se mogu pripisati dostavi robe ili usluga, kao što je prijevoz u stranu 
zemlju, dostava u toj zemlji, naknada državnim zaposlenicima zemlje donatorice da pripreme pošiljke i nadgle ­
daju njihovu dostavu, osiguranje itd.HR 484 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
JAVNI SEKTOR  
20.303. Javni se sektor sastoji od op će države i javnih društava. Elementi koji čine javni sektor ve ć su prisutni u 
klasifikaciji sektora, pa se preslagivanjem elemenata klasifikacije sektora mogu sastaviti ra čuni javnog sektora. 
To se čini tako da se sastave podsektori sektora op će države i javni podsektori nefinancijskih i financijskih 
društava.  
Nefinancijska 
društva  Financijska društva  Op ća država  NPUSK  Ku ćanstva  
Javni  Javni  Javni  Privatni  Privatni  
Privatni  Privatni  
20.304. Javna financijska društva mogu se dalje podijeliti na središnju banku i ostale javne financijske institucije, koje se 
dalje mogu podijeliti na podsektore financijskih institucija prema potrebi.  
Tablica 20.2. — Javni sektor i njegovi podsektori  
Op ća država  Javna društva  
Središnja 
država  Savezna 
država  Lokalna 
država  Fondovi 
socijalne 
sigurnosti  Javna 
nefinancijska 
društva  Javna financijska društva  
Središnja 
banka  Ostale javne 
financijske 
institucije  
20.305. Ra čuni javnog sektora mogu se izraditi u skladu s okvirom ESA-e i slijeda ra čuna. I konsolidirana i nekonso ­
lidirana verzija u na čelu su korisne u analizi. Alternativni na čini prikazivanja, kao što su konsolidirani i 
nekonsolidirani ekvivalenti prikazu statisti čkih podataka o državnim financijama opisanom ranije u ovom 
poglavlju, tako đer su korisni.  
20.306. Sve institucionalne jedinice uklju čene u javni sektor rezidentne su jedinice koje nadzire država, bilo izravno ili 
neizravno preko jedinica javnog sektora. Nadzor nad nekim subjektom definira se kao sposobnost odre đivanja 
op će politike ili programa tog subjekta. To je detaljnije opisano niže u tekstu.  
20.307. Razlika izme đu jedinice javnog sektora koja je dio op će države ili javnog društva odre đuje se testom za 
raspoznavanje tržišnih od netržišnih subjekata, kako je opisano u poglavlju 3. i gore u tekstu. Netržišne jedinice 
javnog sektora klasificiraju se u op ću državu, a tržišne jedinice javnog sektora klasificiraju se kao javna društva. 
Jedina iznimka za to op ćenito pravilo su financijske institucije koje bilo nadziru financijski sektor, bilo mu služe, 
koje se klasificiraju kao javna financijska društva neovisno o tome jesu li tržišne ili netržišne.  
20.308. Pravni oblik tijela nije kriterij za njegovu klasifikaciju u sektore. Na primjer, neka pravno osnovana društva iz 
javnog sektora mogu biti netržišne jedinice, zbog čega se klasificiraju u op ću državu, a ne kao javna društva.  
Nadzor javnog sektora  
20.309. Nadzor rezidentne jedinice javnog sektora definira se kao sposobnost odre đivanja op će politike ili programa te 
jedinice. To se može činiti putem izravnih prava jedne jedinice javnog sektora ili skupnih prava mnogih jedinica. 
Treba razmotriti sljede će pokazatelje nadzora:  
(a) prava na imenovanje, ulaganje veta protiv ili uklanjanja ve ćine službenika, upravnog odbora itd. Prava na 
imenovanje, uklanjanje ili ulaganje veta protiv upravnog odbora subjekta dovoljna su za utvr đivanje nadzora. 
Ta prava može izravno držati jedna jedinica javnog sektora, ili neizravno agregat jedinica državnog sektora. 
Ako prvi skup imenovanja nadzire javni sektor, ali naknadne zamjene ne podliježu tom nadzoru, tad subjekt 
ostaje u javnom sektoru do trenutka kad ve ćina direktora ne budu imenovani pod nadzorom;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 485
 
(b) pravo na imenovanje, ulaganje veta protiv ili uklanjanje klju čnog osoblja. Ako utjecajni članovi odbora, kao 
što su glavni izvršni direktor, predsjednik i financijski direktor, u činkovito utvrde nadzor op će politike, onda 
se ovlastima za imenovanje, ulaganje veta protiv i uklanjanje tih članova daje ve ća važnost;  
(c) prava na imenovanje, ulaganje veta protiv ili uklanjanje ve ćine imenovanja klju čnih odbora tog subjekta. Ako 
se klju čni čimbenici op će politike, kao što su pla ća višeg osoblja, platežna i poslovna strategija delegiraju 
pododborima, tada su prava za imenovanje, uklanjanje ili ulaganje veta protiv direktora u tim pododborima 
determinante nadzora;  
(d) vlasništvo nad ve ćinom glasa čkih prava. Time se obi čno utvr đuje nadzor kad se odluke donose prema na čelu 
„jedna dionica, jedan glas”. Dionice se mogu držati izravno ili neizravno, ako su udjeli u posjedu združenih 
jedinica javnog sektora. Ako se odluke ne donose prema na čelu „jedna dionica, jedan glas”, situaciju treba 
analizirati kako bi se utvrdilo ima li javni sektor glasa čku ve ćinu; 
(e) prava u okviru posebnih dionica i opcija. Zlatne ili posebne dionice neko ć su bile česta pojava u privati ­
ziranim poduze ćima, a pojavljuju se i u nekim subjektima posebne namjene. U nekim slu čajevima one 
jedinicama javnog sektora daju preostala prava na zaštitu interesa; takva prava mogu biti trajna ili vremenski 
ograni čena. Postojanje takvih dionica nije samo po sebi pokazatelj nadzora, ali treba ga pažljivo analizirati, i 
posebnu pažnju obratiti na okolnosti gdje se poziva na te ovlasti. Ako te ovlasti utje ču na trenuta čnu op ću 
politiku subjekta, one će biti bitne za donošenje odluke o klasifikaciji. U drugim slu čajevima one će biti 
rezervne ovlasti kojima se mogu dodijeliti prava na nadzor op će politike u kriznim stanjima itd., i smatraju 
se nevažnima ako ne utje ču na postoje ću politiku, iako će obi čno odmah uzrokovati preklasifikaciju ako se 
ikad iskoriste. Sli čna je situacija postojanje mogu ćnosti kupovine dionica za jedinice javnog sektora u nekim 
okolnostima, i potrebno je ocijeniti utje ču li ovlasti za provedbu te opcije na op ću politiku subjekta.  
(f) prava na nadzor putem ugovornih sporazuma. Ako neki subjekt svu prodaju vrši jednom subjektu javnog 
sektora, ili skupini subjekata javnog sektora, postoji mogu ćnost prevladavaju ćeg utjecaja koji se može 
smatrati nadzorom. Prisutnost drugih kupaca, ili mogu ćnost za to, pokazatelj je da subjektom ne upravljaju 
jedinice javnog sektora. Ako subjekt može samo ograni čeno poslovati s kupcima iz nejavnog sektora zbog 
utjecaja javnog sektora, to je pokazatelj nadzora koji vrši javni sektor;  
(g) prava na nadzor iz sporazuma/dozvole za posu đivanje. Zajmodavci često uspostavljaju nadzor kao uvjet za 
izdavanje zajmova. Ako javni sektor uspostavi nadzor putem uzajmljivanja, ili kako bi se zaštitio od izlaganja 
riziku na temelju jamstva, a taj je nadzor ve ći nego nadzor banke kojem se jedinice privatnog sektora obi čno 
izlažu, to je pokazatelj nadzora. Ako subjekt zatraži od javnog sektora dozvolu za posu đivanje, to je 
pokazatelj nadzora;  
(h) nadzor putem posebnih regulacija. Kad su regulacije tako rigorozne da zapravo upravljaju op ćom politikom 
poslovanja, to je oblik nadzora. Javna tijela mogu u nekim slu čajevima biti vrlo uklju čena putem regulacije, 
posebno u podru čjima kao što su monopoli i privatizirane komunalne usluge s elementom javnih službi. 
Mogu će je da uklju čivanje putem regulacije postoji u važnim podru čjima, kao što je odre đivanje cijena, a da 
subjekt ne preuzme nadzor nad op ćom politikom. Odabir ulaska u visoko reguliranu okolinu i poslovanja u 
takvoj okolini može biti pokazatelj da subjekt ne podliježe nadzoru;  
(i) ostalo. Nadzor se može uspostaviti iz zakonskih ovlasti ili prava iz ustava nekog subjekta, npr. na ograni ­ 
čavanje aktivnosti, ciljeva i vidova poslovanja, odobravanje prora čuna ili spre čavanje promjena u ustavu 
subjekta, likvidaciju subjekta, odobravanje dividendi ili prekid odnosa s javnim sektorom. Subjekt koji u 
potpunosti ili gotovo u potpunosti financira javni sektor smatra se da je pod nadzorom ako je nadzor nad 
tim tokom financijskih sredstava dovoljno ograni čavaju ći da upravlja op ćom politikom u tom podru čju. 
20.310. Svaki slu čaj klasifikacije treba razmotriti zasebno, i neki od ovih pokazatelja nisu nužno bitni za odre đene 
slu čajeve. Neki pokazatelji, kao što su to čke (a), (c) i (d) u stavku 20.309., sami su po sebi dovoljni za utvr đivanje 
nadzora. U ostalim slu čajevima, nekoliko zasebnih pokazatelja upu ćivati na nadzor ako su prisutni istodobno.  
Središnje banke  
20.311. Za središnje banke op ćenito se pretpostavlja da su javna financijska društva, čak i u slu čaju kad država nije 
njihov jedini ni ve ćinski zakonski vlasnik. One se smatraju javnim institucijama, jer država ima ekonomsko 
vlasništvo ili ih nadzire na neki drugi na čin.HR 486 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
20.312. Središnja banka je financijski posrednik čija djelatnost podliježe odre đenim pravnim odredbama, i koja je pod 
op ćim nadzorom države koja predstavlja nacionalni interes, iako središnja banka uživa visoki stupanj autonomije 
ili nezavisnosti u vezi s obavljanjem svoje glavne djelatnosti (posebno monetarne politike). Ovdje je klju čno 
pitanje utvr đivanje glavne funkcije i djelatnosti središnje banke — upravljanje nacionalnom rezervnom aktivom, 
izdavanje nacionalne valute i provo đenje monetarne politike — a ne njezina pravnog statusa. Država često ima 
službeno pravo na prihod od likvidacija.  
20.313. Zbog takvog interesa za korist ili zbog uloge države, vlasništvo države nad vlasni čkim udjelima u središnjoj 
banci — ili barem nad rezervnom aktivom kojom upravlja središnja banka — prepoznaje se u nacionalnim 
ra čunima kao ekonomsko vlasništvo čak i u slu čajevima kad ne postoji pravno vlasništvo.  
Javna kvazi-društva  
20.314. Javna kvazi-društva nemaju pravna svojstva nezavisnih poduze ća, ali se ponašaju dovoljno druk čije nego njihovi 
vlasnici, a više kao subjekti u sektorima nefinancijskih ili financijskih društava, da bi se smatrala institucionalnim 
jedinicama.  
20.315. Djelatnosti kvazi-društva moraju biti prikazane zasebno, uz dovoljno podataka da se omogu ći sastavljanje 
potpunog skupa ra čuna (vidjeti to čku (f) stavka 2.13.), i kvazi-društva moraju biti tržišne jedinice.  
Subjekti posebne namjene i nerezidenti  
20.316. Subjekti javnog sektora mogu osnovati ili koristiti subjekte posebne namjene (SPN-i) ili društva posebne 
namjene. Takve jedinice često nemaju zaposlenike niti nefinancijsku aktivu, i fizi čki su prisutne samo na 
razini „plo če s natpisom” koja ozna čava mjesto njihove registracije. One mogu biti rezidenti nekog drugog 
podru čja. 
20.317. Jedinice posebne namjene koje osniva javni sektor moraju se istražiti kako bi se utvrdilo imaju li ovlasti za 
nezavisno djelovanje, je li im djelovanje ograni čeno, i snose li rizike i koristi povezane s aktivom i pasivom koja 
je u njihovom vlasništvu. Ne ispunjavaju li te kriterije, ne smatraju se zasebnim institucionalnim jedinicama i, 
ako su rezidentne, konsolidiraju se u jedinicu javnog sektora koja ih je stvorila. Ako su nerezidentne, smatraju se 
dijelom inozemstva i sve transakcije koje izvrše preusmjeravaju se preko jedinice javnog sektora koja ih je 
stvorila.  
20.318. Nerezidentni me đunarodni zajedni čki pothvati izme đu država, u slu čajevima kad nijedna stranka ne nadzire 
doti čni subjekt, razdjeljuju se državama kao uvjetno rezidentne jedinice.  
Zajedni čki pothvati  
20.319. Jedinice javnog i privatnog sektora mogu u ći u zajedni čki pothvat čime se osniva institucionalna jedinica. Ta 
jedinica može sklapati ugovore u vlastito ime i prikupljati financijska sredstva za vlastite potrebe. Jedinica se 
smješta u javni ili privatni sektor ovisno o tome koja je strana nadzire.  
20.320. U praksi, nad ve ćinom zajedni čkih pothvata postoji zajedni čki nadzor. Ako se jedinica klasificira kao netržišna, 
po dogovoru se klasificira u op ću državu jer se ponaša kao državna jedinica. Ako se jedinica klasificira kao 
tržišni proizvo đač i nadzor nad njom je ravnomjerno podijeljen, da se jedinica dijeli napola, pa se jedna polovina 
smješta u javni sektora, a druga u privatni.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 487
 
POGLAVLJE 21.  
POVEZNICE IZME ĐU POSLOVNIH RA ČUNA I NACIONALNIH RA ČUNA TE MJERENJE POSLOVNE 
AKTIVNOSTI  
21.01 Poslovni izvještaji predstavljaju, uz statisti čka istraživanja, glavni izvor informacija o poslovnoj aktivnosti u nacio ­
nalnim ra čunima. Nacionalno ra čunovodstvo dijeli s poslovnim ra čunovodstvom brojne zna čajke, od kojih su 
najzamjetnije sljede će: 
(a) bilježenje transakcija u ra čunima, tj. u tablicama s dva stupca;  
(b) monetarno vrednovanje;  
(c) uporaba izravnavaju ćih stavaka;  
(d) bilježenje transakcija kako nastaju; i  
(e) unutarnja uskla đenost sustava ra čuna.  
Me đutim, nacionalno ra čunovodstvo razlikuje se u brojnim to čkama jer ima druk čiji cilj. Svrha je nacionalnog 
ra čunovodstva u okviru uskla đenog okvira opisati sve aktivnosti neke zemlje, a ne samo aktivnosti poduze ća ili 
skupine poduze ća. Taj cilj postizanja uskla đene slike svih subjekata u gospodarstvu i njihovog odnosa s inozem ­
stvom dovodi do ograni čenja koja ne utje ču na poslovno ra čunovodstvo.  
21.02 Nacionalno ra čunovodstvo ima me đunarodne standarde koji su jednaki u svakoj zemlji u svijetu. Razvoj i primjena 
poslovnog ra čunovodstva razlikuju se ovisno o pojedinoj zemlji. Me đutim, poslovno ra čunovodstvo razvija se u 
smjeru primjene zajedni čkih me đunarodnih standarda. Uskla đivanje na me đunarodnoj razini zapo čelo je 29. lipnja 
1973. osnivanjem Odbora za me đunarodne ra čunovodstvene standarde (IASC) čija je misija razviti osnovne 
ra čunovodstvene standarde, odnosno me đunarodne ra čunovodstvene standarde (MRS) te kasnije me đunarodne 
standarde financijskog izvještavanja (MSFI) koji bi se mogli primjenjivati u cijelom svijetu. U Europskoj uniji 
konsolidirana izvješ ća društava EU-a izra đuju se od 2005. u skladu s referentnim okvirom MSFI-ja.  
21.03 Detaljne smjernice o sadržaju poslovnih ra čuna i na činu povezivanja poslovnih ra čuna s nacionalnim ra čunima 
nalaze se u specijaliziranim priru čnicima. U ovom se poglavlju daju odgovori na naj češ ća pitanja o izradi nacio ­
nalnih ra čuna na temelju poslovnih ra čuna te rješavaju posebna pitanja u vezi s mjerenjem poslovne djelatnosti.  
NEKA POSEBNA PRAVILA I METODE POSLOVNOG RA ČUNOVODSTVA  
21.04 Kako bi se prikupile informacije iz poslovnih ra čuna, nacionalni ra čunovo đe trebali bi razumjeti me đunarodne 
ra čunovodstvene standarde za privatna društva i državna tijela. Standarde za privatna društva izra đuju i primjenjuje 
Odbor za me đunarodne ra čunovodstvene standarde (IASB), a za državna tijela Odbor za me đunarodne ra čunovod ­
stvene standarde za javni sektor (IPSASB). U sljede ćim stavcima utvr đuju se op ća na čela poslovnog ra čunovodstva.  
Vrijeme bilježenja  
21.05 U poslovnim se ra čunima prikazuju transakcije kada nastanu te neovisno o pla ćanju prouzro čuju nastanak 
potraživanja i obveza. To je bilježenje prema obra čunskom na čelu, za razliku od bilježenja u trenutku pla ćanja 
(platnom principu). Nacionalni ra čuni tako đer se izra đuju prema obra čunskom na čelu. 
Dvostruko i četverostruko bilježenje  
21.06 U poslovnim ra čunima svaka se transakcija poduze ća bilježi najmanje na dva razli čita ra čuna, jednom na dugovnoj 
i jednom na potražnoj strani za isti iznos. Taj sustav dvostrukog bilježenja omogu ćuje provjeru uskla đenosti 
ra čuna.  
U nacionalnim se ra čunima za ve ćinu transakcija može upotrebljavati i sustav četverostrukog bilježenja. Svaka 
uklju čena institucionalna jedinica prikazuje transakciju dva puta, na primjer, jednom kao nefinancijsku transakciju 
u ra čunima proizvodnje, dohotka i kapitalnom ra čunu, a jednom kao financijsku transakciju povezanu s promje ­
nama financijske aktive i pasive.  
Vrednovanje  
21.07 U poslovnim ra čunima i nacionalnim ra čunima transakcije se bilježe po cijeni koju su dogovorili transaktori.HR 488 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Aktiva i pasiva op ćenito se vrednuju prema svojoj izvornoj ili nabavnoj vrijednosti u financijskim izvještajima 
poslovnih subjekata, u mogu ćoj kombinaciji s drugim cijenama, npr. tržišnim cijenama za zalihe. Financijske 
instrumente treba vrednovati po tržišnoj vrijednosti kako bi se odra žavale cijene zabilježene na tržištima kori ­ 
štenjem posebnih tehnika vrednovanja ako je potrebno.  
U nacionalnim ra čunima aktiva i pasiva bilježi se po teku ćim vrijednostima u trenutku na koji se bilanca stanja 
odnosi, a ne pri prvotnom vrednovanju, nabavnoj vrijednosti.  
Ra čun dobiti i gubitka i bilanca stanja  
21.08 Za poslovne ra čune izra đuju se dva financijska izvještaja: ra čun dobiti i gubitka i bilanca stanja. U ra čunu dobiti i 
gubitka prikazuju se transakcije u vezi s prihodima i troškovima, a u bilanci stanja aktive i pasive. Ti izvještaji 
prikazuju salda ra čuna i transakcije na agregatnoj razini. Izvještaji su prikazani u obliku ra čuna. Oba izvještaja jako 
su me đusobno povezana. Saldo u ra čunu dobiti i gubitka je dobit ili gubitak poduze ća. Ta dobit ili gubitak 
uklju čuje se i u bilancu stanja.  
21.09 Transakcijski ra čuni čiji je saldo uklju čen u ra čun dobiti i gubitka ra čuni su tokova. Njihov je cilj prikazati ukupne 
prihode i rashode tijekom financijske godine.  
21.10 Bilance stanja su ra čuni stanja. Prikazuju vrijednost aktive i pasive na kraju financijske godine.  
NACIONALNI RA ČUNI I POSLOVNI RA ČUNI: PRAKTI ČNA PITANJA  
21.11 Kako bi nacionalni ra čunovo đe mogli upotrebljavati poslovne ra čune na višoj razini, a ne samo u izoliranim 
slu čajevima, moraju se ispuniti brojni uvjeti.  
Prvi uvjet je pristup poslovnim ra čunima. Obi čno je objava poslovnih izvještaja obvezna za velika poduze ća. Baze 
podataka tih izvještaja uspostavljaju privatna ili javna tijela. Važno je da im nacionalni ra čunovo đe mogu pristupiti. 
Za velika je poduze ća na čelno mogu će dobiti izvještaje izravno od njih.  
Drugi je uvjet minimalni stupanj standardizacije ra čunovodstvenih dokumenata koje objavljuju poduze ća jer je to 
nužni preduvjet za ra čunalnu obradu. Visoki stupanj standardizacije često je povezan s postojanjem tijela koje 
prikuplja izvještaje poduze ća u standardiziranom obliku. Prikupljanje se može organizirati dobrovoljno, kao u 
slu čaju tijela koje vodi centar za financijske izvještaje koji provodi analize za svoje članove, ili može biti zakonom 
obvezno, kao u slu čaju kada je tijelo koje prikuplja izvještaje porezna uprava. U oba slu čaja nacionalni ra čunovo đe 
trebaju zatražiti pristup bazama podataka, poštuju ći važe će politike povjerljivosti podataka.  
21.12 Poslovni ra čuni mogu se upotrebljavati kada izvještaji nisu sastavljeni u standardiziranom obliku. U mnogim 
zemljama u sektorima gospodarstva prevladava mali broj velikih poduze ća pa se izvještaji tih velikih poduze ća 
mogu upotrebljavati za nacionalne ra čune. Korisne informacije mogu se na ći i u napomenama uz ra čune, kao što 
su dodatne informacije ili smjernice za tuma čenje bilježenja u tim ra čunima.  
21.13 Ankete o poslovanju poduze ća drugi su veliki izvor podataka za nacionalne ra čune o poslovnim djelatnostima. 
Tim se anketama osiguravaju zadovoljavaju ći rezultati ako su postavljena pitanja u skladu s bilježenjima i 
konceptima poslovnih ra čuna. Poduze će ne će dostaviti pouzdane informacije koje se ne temelje na njegovom 
vlastitom unutarnjem informacijskom sustavu. Statisti čka istraživanja o poslovanju poduze ća na čelno su potrebna, 
čak i u najboljem slu čaju kada nacionalni ra čunovo đe mogu pristupiti ra čunovodstvenim bazama podataka jer 
informacije u tim bazama podataka često nisu dovoljno detaljne kako bi zadovoljile potrebe nacionalnih ra čuno ­
vo đa. 
21.14 Zbog globalizacije upotreba poslovnih ra čuna u izradi nacionalnih ra čuna postaje složenija. Poslovni ra čuni moraju 
se izraditi na nacionalnoj osnovi kako bi bili korisni, a to nije slu čaj kada poduze ća imaju društva k ćeri u 
inozemstvu. Kada poduze će posluje izvan nacionalnog državnog podru čja, prilagodbe su potrebne za izradu 
nacionalne slike temeljene na poslovnim ra čunima poduze ća. Poduze ća moraju bazama poslovnih izvještaja 
dostaviti ili izvještaje na nacionalnoj osnovi ili prilagodbe za prikazivanje izvještaja poduze ća na nacionalnoj 
osnovi. Kada porezna uprava prikuplja izvještaje poduze ća, obi čno traži da se podaci dostave na nacionalnoj 
osnovi kako bi se mogao izra čunati porez na dobit i to je najpovoljniji na čin uporabe u nacionalnim ra čunima.  
21.15 Drugi prakti čni uvjet je da financijska godina treba odgovarati referentnom razdoblju nacionalnih ra čuna. Za 
godišnje izvještaje to je na čelno kalendarska godina te je tako poželjno, kako bi se poslovni izvještaji upotrijebili 
na najbolji na čin, da ve ćina tih poduze ća zapo čne svoju financijsku godinu 1. sije čnja. Poduze ća mogu odabrati 
druge datume za po četak financijske godine. Za aktivnosti koje odgovaraju tokovima u nacionalnim ra čunima, 
često je prihvatljivo ponovno izraditi ra čune na temelju kalendarske godine kombiniranjem udjela dviju uzastopnih 
financijskih godina, ali za bilance stanja ta metoda daje manje zadovoljavaju će rezultate, posebno za stavke koje 
podlije ću brzim fluktuacijama tijekom godine. Velika poduze ća četo izra đuju tromjese čne izvještaje, ali ih se rijetko 
sustavno prikuplja.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 489
 
PRIJELAZ S POSLOVNIH IZVJEŠTAJA NA NACIONALNE RA ČUNE: PRIMJER NEFINANCIJSKIH PODUZE ĆA 
21.16 Uporaba podataka iz poslovnih izvještaja nefinancijskih poduze ća za izradu nacionalnih ra čuna zahtijeva nekoliko 
prilagodbi. Te se prilagodbe mogu razvrstati u tri kategorije: konceptualne prilagodbe, prilagodbe koje omogu ćuju 
uskla đenost s ra čunima drugih sektora i prilagodbe radi postizanja potpunog obuhvata.  
Konceptualne prilagodbe  
21.17 Konceptualne su prilagodbe potrebne jer se poslovni izvještaji ne temelje na to čno istim konceptima kao nacio ­
nalni ra čuni i jer se metode vrednovanja mogu razlikovati kada su ti koncepti me đusobno blizu. Primjeri su 
konceptualnih prilagodba za izra čun outputa  sljede ći: 
(a) prilagodba za prijelaz na bazi čnu cijenu. Promet poduze ća na čelno ne uklju čuje PDV, ali često uklju čuje poreze 
na proizvode. Nasuprot tome, subvencije na proizvode rijetko su uklju čene u promet. Stoga je potrebno 
napraviti prilagodbu podataka iz poslovnih izvještaja odbijanjem tih poreza na proizvode i dodavanjem tih 
subvencija na proizvode kako bi se dobila procjena  outputa  po bazi čnoj cijeni;  
(b) premije osiguranja. Premije osiguranja koje pla ćaju poduze ća dio su njihovih rashoda, ali ih je u nacionalnim 
ra čunima potrebno raš članiti na tri elementa: neto premije, uslugu osiguranja i dodatke na premiju. Samo je 
dio koji odgovara usluzi intermedijarna potrošnja, a ispravak se provodi odbijanjem neto premija i dodataka na 
premiju od bruto pla ćanja.  
Prilagodbe za postizanje uskla đenosti s ra čunima drugih sektora  
21.18 Za nacionalne je ra čune potrebno da izvještaji poduze ća budu u skladu s izvještajima poduze ća i jedinica u drugim 
institucionalnim sektorima. Tako porezi i subvencije koji se vrednuju na temelju izvještaja poduze ća moraju biti u 
skladu s onima koje je primila ili platila op ća država. U praksi se to ne poštuje i potrebno je pravilo kako bi se 
postigla uskla đenost. Obi čno su informacije op će države pouzdanije od informacija poduze ća, zato se podaci iz 
poslovnih izvještaja prilago đavaju.  
Primjeri prilagodba radi iscrpnosti  
21.19 Izostanak statisti čkih podataka, izuze će od poreza i socijalnih davanja te utaja primjeri su prilagodba statisti čkih 
podataka poduze ća radi postizanja potpunog obuhvata.  
Primjeri su posebnih prilagodba sljede ći: 
(a) utaja u vezi s prodanim  outputom  i prodaja roba za preprodaju. Poduze ća mogu prikazati nižu cijenu prodaje 
kako bi izbjegla pla ćanje poreza; ta se preniska cijena prilago đava na temelju informacija poreznih tijela;  
(b) dohodak u naturi naknada je zaposleniku u obliku roba i usluga nabavljenih bez naknade. Kada se taj  output  i 
dohodak ne prikazuju u poslovnim izvještajima, prilagodba se provodi na bilježenim vrijednostima radi 
uporabe u nacionalnim ra čunima. Kada zaposlenici ne pla ćaju najamninu za stanovanje, procjena odgovaraju će 
najamnine za nekretninu uklju čuje se u  output  i dohodak zaposlenika kada ve ć nisu uklju čeni u poslovne 
izvještaje;  
(c) napojnice. Kada zaposlenici prime napojnice od klijenata poduze ća, one se moraju smatrati dijelom prometa te 
stoga  outputom . Napojnice koje nisu prikazane kao  output  i dohodak zaposlenika u poslovnim izvještajima 
procjenjuju se te se  output  i dohodak prilago đavaju za nacionalne ra čune.  
POSEBNA PITANJA  
Vlasni čki dobici/gubici  
21.20 Vlasni čki dobici i gubici predstavljaju jednu od glavnih poteško ća u prijelazu s poslovnih izvještaja na nacionalne 
ra čune, uglavnom zbog prirode informacija dostupnih u poslovnim izvještajima. Na primjer, intermedijarna potro ­ 
šnja sirovina ne može biti izravna kupovina, nego povla čenje iz zaliha. U nacionalnim se ra čunima povla čenje iz 
zaliha vrednuje po teku ćoj tržišnoj cijeni, dok se u poslovnim izvještajima povla čenje iz zaliha vrednuje po 
nabavnim troškovima, tj. po cijeni dobra kada je kupljeno. Razliku izme đu dviju cijena čini vlasni čki dobitak/ 
gubitak u nacionalnim ra čunima.  
21.21 Uklanjanje vlasni čkih dobitaka/gubitaka u zalihama nije jednostavno te zahtijeva prikupljanje brojnih dodatnih 
ra čunovodstvenih informacija i uporabu mnogih pretpostavki. Prikupljene informacije moraju se odnositi na 
prirodu proizvoda u zalihama i promjenu cijena tijekom godine. Budu ći da se raspoložive informacije o prirodi 
proizvoda obi čno odnose na prodaju i kupovinu umjesto na sama stanja zaliha, potrebno je temeljiti procjene na 
modelima čiju je relevantnost teško provjeriti. Me đutim, unato č nepreciznosti, taj je postupak cijena koju treba 
platiti za mogu ćnost uporabe podataka iz poslovnog ra čunovodstva.HR 490 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
21.22 Vrednovanje aktive po tržišnoj vrijednosti omogu ćuje bolju sliku bilance stanje od vrednovanja po nabavnim 
troškovima, ali se tako dobiva više podataka o vlasni čkim dobicima/gubicima.  
Globalizacija  
21.23 Globalizacija otežava uporabu poslovnih izvještaja kada poduze ća imaju poslovni nastan u inozemstvu. Poslovanje 
izvan nacionalnih granica mora se isklju čiti iz izvještaja kako bi se upotrebljavali za nacionalne ra čune. To je 
isklju čivanje teško, osim u najboljem slu čaju kada se poreznim propisima od poduze ća zahtijeva objava izvještaja o 
poslovanju koje se obavlja isklju čivo nacionalnom državnom podru čju. Postojanje multinacionalnih grupacija 
predstavlja problem u vezi s vrednovanje jer se razmjene izme đu društava k ćeri mogu izvršiti na temelju cijena 
koje se ne primjenjuju na otvorenom tržištu, nego se odre đuju radi smanjenja ukupnog poreznog optere ćenja. 
Nacionalni ra čunovo đe provode prilagodbe kako bi cijene transakcija unutar grupacije uskladili s tržišnim cije ­
nama. U praksi je to iznimno teško zbog nedostatka informacija i usporedivog slobodnog tržišta za visoko 
specijalizirane proizvode. Prilagodbe se mogu napraviti samo u posebnim slu čajevima na temelju analize koju 
potvrde stru čnjaci iz predmetnog podru čja. 
21.24 Globalizacija zahtijeva ponovno uvo đenje bilježenog uvoza i izvoza na temelju promjene vlasništva dobra umjesto 
promjene fizi čke lokacije. Tako su poslovni izvještaji primjereniji nacionalnim ra čunima jer se i poslovni izvještaji 
temelje na promjeni vlasništva dobra umjesto na fizi čkoj promjeni lokacije. Kada se poduze će odlu či za preradu u 
poduze ću izvan nacionalnoga gospodarskog podru čja, poslovni izvještaji mogu se smatrati izvorom podataka za 
nacionalne ra čune. Iako to pomaže, ostaju još mnogi problemi u vezi s mjerenjem prilikom procjene multinacio ­
nalnih poduze ća u nacionalnim ra čunima.  
Spajanja i pripajanja  
21.25 Preoblikovanje poduze ća dovodi do nastanka ili nestanka financijske aktiva i pasive. Kada poduze će prestane 
postojati kao neovisni pravni subjekt jer ga je preuzelo jedno ili više poduze ća, cjelokupna financijska aktiva/pasiva 
uklju čuju ći dionice i druge vlasni čke udjele koji su postojali izme đu tog poduze ća i poduze ća koje ga je preuzelo 
nestaje iz sustava nacionalnih ra čuna. Taj se nestanak prikazuje kao promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi 
ra čuna ostalih promjena obujma aktive.  
21.26 Me đutim, kupnja dionica i drugih vlasni čkih udjela poduze ća u okviru spajanja prikazuje se kao financijska 
transakcija izme đu poduze ća koje ih kupuje i prethodnog vlasnika. Zamjena postoje ćih dionica dionicama podu ­
ze ća preuzimatelja ili novog poduze ća prikazuje se kao otkup dionica koje prati izdavanja novih dionica. 
Financijska aktiva/pasiva koja je postojala izme đu preuzetog poduze ća i tre ćih stranaka ostaje nepromijenjena i 
prenosi se na poduze će/a preuzimatelja.  
21.27 Kada se društvo pravno razdijeli na dvije ili više institucionalnih jedinica, nova financijska aktiva i pasiva (nastanak 
financijske aktive) prikazuju se kao promjene sektorske klasifikacije i strukture.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 491
 
POGLAVLJE 22.  
SATELITSKI RA ČUNI  
UVOD  
22.01. Ovim je poglavljem obuhva ćen op ći uvod u satelitske ra čune. U njemu se opisuje i razmatra na čin na koji 
središnji okvir može služiti kao blok sastavnica kojima se zadovoljavaju mnoge važne specifi čne potrebe za 
podacima.  
22.02. Satelitski ra čuni razra đuju ili izmjenjuju tablice i ra čune u središnjem okviru radi zadovoljavanja specifi čnih 
potreba za podacima.  
22.03. Središnji okvir sastoji se od sljede ćeg: 
(a) integriranih ekonomskih ra čuna (ra čuna institucionalnog sektora) koji pružaju pregled svih ekonomskih 
tokova i stanja;  
(b) input-output  okvira koji pruža pregled ponude i uporabe roba i usluga u smislu teku ćih cijena i obujma;  
(c) tablica koje povezuju informacije o djelatnosti u  input-output  okviru s ra čunima institucionalnog sektora;  
(d) tablica izdataka po funkciji države, ku ćanstava i poduze ća; 
(e) tablica za stanovništvo i zaposlenost.  
Ra čuni i tablice mogu biti na godišnjoj ili tromjese čnoj osnovi, te na nacionalnoj ili regionalnoj osnovi.  
22.04. Satelitski ra čuni mogu zadovoljiti specifi čne potrebe za podacima pružanjem više pojedinosti, preraspodjelom 
koncepata iz središnjeg okvira ili pružanjem dopunskih informacija, kao što su nemonetarni tokovi i stanja. 
Mogu odstupati od središnjih koncepata. Mijenjanjem tih koncepata može se poboljšati povezanost s konceptima 
ekonomske teorije kao što su teorija blagostanja ili troškovi transakcija, s administrativnim konceptima kao što 
je oporezivi dohodak ili dobiti na poslovnim ra čunima, i politi čkim konceptima kao što su strateške djelatnosti, 
gospodarstvo znanja i poslovna ulaganja korištena u nacionalnoj ili europskoj gospodarskoj politici. U tim 
slu čajevima satelitski sustav sadrži tablicu koja pokazuje povezanost svojih glavnih zbrojeva s onima iz središnjeg 
okvira.  
22.05. Satelitski ra čuni mogu biti u rasponu od jednostavnih tablica do proširene skupine ra čuna. Satelitski ra čunu 
mogu se izra đivati i objavljivati na godišnjoj ili tromjese čnoj osnovi. Neke je satelitske ra čune prikladnije 
izra đivati s dužim razmacima, na primjer jednom svakih pet godina.  
22.06. Satelitski ra čuni mogu imati razli čita obilježja:  
(a) poveznice s funkcijama, kao što je slu čaj kod funkcionalnih satelitskih ra čuna;  
(b) poveznice s djelatnostima ili proizvodima, jedna vrsta posebnih sektorskih ra čuna;  
(c) poveznice s institucionalnim sektorima, druga vrsta posebnih sektorskih ra čuna;  
(d) proširenje s fizi čkim ili drugim nemonetarnim podacima;  
(e) dodatne pojedinosti;  
(f) uporaba dopunskih koncepata;  
(g) izmjena nekih osnovnih koncepata;  
(h) uporaba modeliranja ili uklju čivanje eksperimentalnih rezultata.  
Na odre đeni satelitski ra čun može se odnositi jedno ili više obilježja iz to čaka (a) do (h). To je prikazano u 
tablici 22.1.HR 492 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Tablica 22.1. — Pregled satelitskih ra čuna i njihovih osnovnih obilježja  
Osam obilježja satelitskih ra čuna 
Posebni sektorski 
ra čuni 
Funkcio ­
nalni 
ra čuni Povez ­
nice s 
djelatno ­
stima ili 
proizvo ­
dima  Povez ­
nice s 
institu ­
ciona ­
lnim 
sekto ­
rima  Uklju či­
vanje 
nemone ­
tarnih 
podataka  Dodatne 
pojedi ­
nosti  Dopuns ­
ki 
koncepti  Razli čiti 
temeljni 
koncepti  Eksperi ­
mentalni 
rezultati 
i više 
koristi 
od 
modeli ­
ranja  Dio 
EU-ovog 
progra ­
ma 
dostave  
1. Satelitski ra čuni opisani u ovom poglavlju  
Poljoprivreda  X  X  X  X  
Zaštita okoliša  X  X  X  X  X  X  X  X  
Zdravstvo  X  X  X  X  X  X  
Proizvodnja ku ćanstava  X  X  X  X  X  
Rad i MDR  X  X  X  X  
Produktivnost i rast  X  X  X  X  X  X  X  
Istraživanje i razvoj  X  X  X  X  X  X  
Socijalna zaštita  X  X  X  X  
Turizam  X  X  X  X  X  
2. Satelitski ra čuni opisani u drugim poglavljima  
Bilanca pla ćanja  X  X  X  
Državne financije  X  X  X  X  
Monetarna i financijska 
statistika, te ra čun 
nov čanog toka  X X  X  X  
Dopunska tablica za 
mirovinu  X X  X  X  X  X  
3. Primjeri drugih satelitskih ra čuna s me đunarodnim smjernicama, ili u EU-ovom programu dostave podataka  
Korporativna aktivnost  X  X  
Neformalni sektor  X  X  
Neprofitne ustanove  X  X  X  
Javni sektor  X  X  
Tablice poreznih prihoda  X  X  X  
22.07. U ovome se poglavlju razmatraju obilježja satelitskih ra čuna, a sljede ćih devet razli čitih satelitskih ra čuna ukratko 
se opisuje:  
(a) ra čuni poljoprivrede;  
(b) ra čuni okoliša;  
(c) ra čuni zdravstva;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 493
 
(d) ra čuni proizvodnje ku ćanstava;  
(e) ra čuni radne snage i socioekonomske matrice nacionalnog ra čunovodstva;  
(f) ra čuni produktivnosti i rasta;  
(g) ra čuni istraživanja i razvoja;  
(h) ra čuni socijalne zaštite;  
(i) ra čuni turizma.  
U ostalim su poglavljima navedeni opisi drugih satelitskih ra čuna, kao što je bilanca pla ćanja, statistika državnih 
financija, monetarna i financijska statistika i dopunska tablica za mirovinu.  
U Sustavu nacionalnih ra čuna (SNA) iz 2008. opširno je opisano nekoliko satelitskih ra čuna koji su ograni čeno 
pokriveni u Europskom sustavu ra čuna (ESA) iz 2010. Primjeri slijede:  
(a) poglavlje 21., SNA 2008., Ra čuni korporativne aktivnosti;  
(b) poglavlje 22., SNA 2008., Ra čuni javnog sektora;  
(c) poglavlje 23., SNA 2008., Ra čuni neprofitnih ustanova; i  
(d) poglavlje 25., SNA 2008., Ra čuni neformalnog sektora.  
Za me đunarodnu usporedbu razine i sastava poreza, nacionalna statistika poreznih prihoda izvješ ćuje se OECD- 
u, IMF-u i Eurostat-u. Koncepti i podaci u potpunosti su povezani s onima u nacionalnim ra čunima. Statistika 
poreznih prihoda primjer je satelita nacionalnih ra čuna.  
Radi se o primjerima dobro uspostavljenih satelitskih ra čuna jer podliježu me đunarodnim smjernicama ili su ve ć 
dio me đunarodnog programa dostave podataka. Satelitski ra čuni razvijeni u razli čitim zemljama pokazuju 
važnost i korisnost satelitskih ra čuna, a primjeri su:  
(a) ra čuni kulturnih i kreativnih sektora koji pokazuju gospodarsku važnost kulturnih i kreativnih sektora;  
(b) ra čuni obrazovanja koji pokazuju gospodarsku važnost ponude, uporabe i financiranja obrazovanja;  
(c) ra čuni energije koji pokazuju gospodarsku važnost raznih vrsta energije i njihovu povezanost s uvozima, 
izvozima i porezima i subvencijama države;  
(d) ra čuni ribarstva i šumarstva koji pokazuju njihovu gospodarsku važnost na nacionalnoj i regionalnoj razini;  
(e) ra čuni informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) koji pokazuju ponudu i uporabu glavnih proizvoda 
IKT-a i njihove proizvo đače; 
(f) ra čun preraspodjele po javnim izdacima koji pokazuje koje dohodovne skupine koriste javne izdatke za 
obrazovanje, zdravstvenu zaštitu, kulturu i stanovanje;  
(g) ra čuni stambenog fonda koji pokazuju gospodarsku važnost stambenog fonda na nacionalnoj i regionalnoj 
razini;  
(h) ra čuni povezani sa sigurnoš ću koji pokazuju javne i privatne izdatke za sigurnost;  
(i) ra čuni povezani sa sportom koji pokazuju gospodarsku važnost sporta;  
(j) ra čuni povezani s vodom koji pokazuju interakciju izme đu fizi čkog vodnog sustava i gospodarstva na 
nacionalnoj i razini rije čnog sliva.  
22.08. Glavna skupina satelitskih ra čuna ima funkcionalni pristup. Razne funkcionalne klasifikacije opisane su u ovom 
poglavlju.HR 494 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
22.09. Širok raspon satelitskih ra čuna pokazuje da nacionalni ra čuni služe kao referentni okvir za razli čite statistike. 
Tako đer pokazuju prednosti i ograni čenja središnjeg okvira. Primjenom koncepata, klasifikacija i prezentiranja 
kao što su tablice ponude i uporabe središnjeg okvira na širok raspon tema, pokazuje se fleksibilnost i važnost 
pristupa satelitskih ra čuna za te teme. Istodobno, dodavanja, preraspodjele i izmjene koncepata pokazuju 
ograni čenja središnjeg okvira u odnosu na prou čavanje tih tema. Na primjer, ra čuni okoliša proširuju središnji 
okvir tako da uzimaju u obzir vanjske utjecaje na okoliš, a ra čuni proizvodnje ku ćanstava proširuju granicu 
proizvodnje tako da uklju čuje nepla ćene usluge ku ćanstava. Na taj na čin pokazuju da koncepti središnjeg okvira 
koji se odnose na proizvodnju, dohodak i potrošnju nisu potpune mjere blagostanja.  
22.10. Glavne prednosti satelitskih ra čuna uklju čuju sljede će: 
(a) temelje se na nizu jasnih definicija;  
(b) primjenjuju sustavni ra čunovodstveni pristup. Primjeri su raš člamba cjeline u razne dimenzije, kao što je 
ponuda i uporaba roba i usluga po proizvodu i po djelatnosti; tko proizvodi, tko pla ća i tko koristi uslugu; 
sustavno ra čunovodstvo stanja i toka; i dosljedno ra čunovodstvo u monetarnom i nemonetarnom smislu. Za 
pristup sustavnog ra čunovodstva svojstvena je dosljednost i uskla đenost. Svojstvena je i mogu ćnost ra čuno ­
vodstvene analize na temelju razgradnje, gdje se promjena cjeline objašnjava promjenama u dijelovima, 
promjena vrijednosti objašnjava se promjenama u koli čini i cijeni, a promjene u stanjima objašnjavaju se 
pripadaju ćim tokovima i konstantnim omjerima korištenima u  input-output  analizi. Takve ra čunovodstvene 
analize mogu se nadopuniti modeliranjem u kojemu se gospodarsko ponašanje uzima u obzir;  
(c) povezanost s osnovnim nacionalnim ra čunovodstvenim konceptima. Primjeri su koncepti specifi čnih stanja i 
tokova kao što je proizvodnja, naknade zaposlenicima, porezi, socijalne naknade i investicije u imovinu, 
koncepti u klasifikacijama po djelatnosti i institucionalnom sektoru, kao što su poljoprivredna i prera điva čka 
industrija ili sektor države, te glavne izravnavaju će stavke kao što je dodana vrijednost, doma ći proizvod, 
raspoloživi dohodak i neto vrijednost. Takvi temeljni nacionalni ra čunovodstveni koncepti čvrsto su uspo ­
stavljeni diljem svijeta, vremenski su stabilni, a njihovo je mjerenje relativno otporno na politi čki pritisak;  
(d) povezanost sa statistikom nacionalnih ra čuna; trenutno raspoloživi, vremenski usporedivi, izra đeni u skladu 
sa zajedni čkim me đunarodnim standardima, a mjere satelitskih ra čuna stavljaju u kontekst nacionalnog 
gospodarstva i njegovih glavnih sastavnica, kao što je odnos s gospodarskim rastom i javnim financijama.  
Funkcionalne klasifikacije  
22.11. Funkcionalne klasifikacije razvrstavaju izdatke po sektoru i prema namjeni. Pokazuju ponašanje potroša ča, 
države, neprofitnih ustanova i proizvo đača. 
22.12. Četiri razli čite funkcionalne klasifikacije u ESA-i su sljede će: 
(a) klasifikacija osobne potrošnje prema namjeni (COICOP);  
(b) klasifikacija funkcija države (COFOG);  
(c) klasifikacija namjena neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima (COPNI);  
(d) klasifikacija izdataka proizvo đača prema namjeni (COPP).  
22.13. U COICOP-u se razlikuje 14 glavnih kategorija:  
(a) hrana i bezalkoholna pi ća; 
(b) alkoholna pi ća, duhan i narkotici;  
(c) odje ća i obu ća;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 495
 
(d) stanovanje, voda, elektri čna energija, plin i ostala goriva;  
(e) poku ćstvo, oprema za ku ću i redovito održavanje ku ćanstava;  
(f) zdravstvo;  
(g) prijevoz;  
(h) komunikacije;  
(i) rekreacija i kultura;  
(j) obrazovanje;  
(k) restorani i hoteli;  
(l) raznovrsna roba i usluge;  
(m) izdaci za individualnu potrošnju neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima (NPUSK); i  
(n) izdaci op će države za individualnu potrošnju.  
U prvih 12 kategorija zbraja se ukupni izdatak za individualnu potrošnju ku ćanstava. Posljednja dva utvr đuju 
izdatak za individualnu potrošnju neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima (NPUSK-ovi) i sektora op će 
države, tj. njihovih socijalnih transfera u naturi. Svih 14 stavki zajedno predstavlja stvarnu kona čnu potrošnju 
ku ćanstava.  
22.14. Izdaci za individualnu potrošnju NPUSK-ova i op će države raš članjuju se u pet zajedni čkih potkategorija koje 
odražavaju glavna pitanja politike: stanovanje, zdravstvo, rekreacija i kultura, obrazovanje i socijalna zaštita. 
Postoje i COICOP funkcije za izdatke za individualnu potrošnju ku ćanstava; socijalna zaštita je potkategorija 
kategorije 12, raznovrsna roba i usluge. Zbog toga COICOP za svaku od navedenih pet zajedni čkih potkategorija 
tako đer prikazuje ulogu privatnih ku ćanstava, države i neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima. Na primjer, 
može opisati ulogu države u osiguravanju stanovanja, zdravstva i obrazovanja.  
22.15. COICOP ima i druge važne namjene kao što je uporaba potkategorija za prikazivanje izdataka ku ćanstava za 
trajna potrošna dobra. Ankete o potrošnji ku ćanstava često koriste shemu klasifikacije temeljenu na COICOP-u 
radi prikupljanja podataka o izdacima ku ćanstava. Potom se to može prenijeti na proizvode za tablicu ponude i 
uporabe.  
22.16. Klasifikacija državnih izdataka po funkcijama (COFOG) važan je alat za opisivanje i analizu državnih financija. 
Razlikuje se 10 glavnih kategorija:  
(a) op će javne usluge;  
(b) obrana;  
(c) javni red i sigurnost;  
(d) gospodarski poslovi;  
(e) zaštita okoliša;  
(f) sadržaji stanovanja i zajednice;  
(g) zdravstvo;  
(h) rekreacija, kultura i religija;  
(i) obrazovanje; i  
(j) socijalna zaštita.HR 496 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Klasifikacija se može upotrijebiti za razvrstavanje izdataka za individualnu i kolektivnu potrošnju države. Me đu­
tim, služi i za prikazivanje uloge drugih vrsta izdataka kao što su subvencije, investicijske potpore i socijalna 
pomo ć u gotovini radi ostvarivanja politi čkih svrha.  
22.17. Za opisivanje i analizu izdataka privatnih neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima koristi se COPNI. 
Razlikuje se devet glavnih kategorija:  
(a) stanovanje;  
(b) zdravstvo;  
(c) rekreacija i kultura;  
(d) obrazovanje;  
(e) socijalna zaštita;  
(f) religija;  
(g) politi čke stranke, sindikalne i strukovne organizacije;  
(h) zaštita okoliša; i  
(i) ostale usluge, d.n.  
22.18. Za opisivanje i analizu ponašanja proizvo đača može se koristiti COPP. Razlikuje se šest glavnih kategorija:  
(a) izdaci za infrastrukturu;  
(b) izdaci za istraživanje i razvoj;  
(c) izdaci za zaštitu okoliša;  
(d) izdaci za marketing;  
(e) izdaci za razvoj ljudskih potencijala;  
(f) izdaci za teku će proizvodne programe, upravu i upravljanje.  
U kombinaciji s informacijama po transakciji, COPP može pružiti informacije o vanjskom ugovaratelju poslovnih 
usluga („outsourcing”), tj. zamjeni pomo ćnih aktivnosti kupnjom od drugih proizvo đača odgovaraju ćih usluga, 
kao što su čišćenje, dostava hrane i pi ća, prijevoz i istraživanje.  
22.19. COFOG i COPP prikazuju izdatke države i proizvo đača za zaštitu okoliša. Te se informacije koriste za opisivanje 
i analizu interakcije izme đu gospodarskog rasta i okoliša.  
22.20. Neki izdaci, kao što su izdaci za finalnu potrošnju i intermedijarnu potrošnju, mogu se razvrstati po funkciji i 
skupini proizvoda. Klasifikacija proizvoda pokazuje koji su proizvodi uklju čeni i pruža opis razli čitih proiz ­
vodnih procesa i njihove povezanosti s ponudom i uporabom proizvoda. To je u suprotnosti s funkcionalnim 
klasifikacijama kako slijedi:  
(a) izdaci za razli čite proizvode mogu služiti jednoj funkciji;  
(b) izdaci za jedan proizvod mogu služiti razli čitim funkcijama;  
(c) neki izdaci nisu transakcije proizvodima, ali mogu biti vrlo važni za funkcionalnu klasifikaciju, npr. subven ­
cije i socijalne naknade u gotovini za razvrstavanje izdataka op će države.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 497
 
GLAVNA OBILJEŽJA SATELITSKIH RA ČUNA  
Funkcionalni satelitski ra čuni 
22.21 Funkcionalni satelitski ra čuni usredoto čeni su na opisivanje i analizu gospodarstva u odnosu na funkciju, kao što 
je okoliš, zdravstvo, te istraživanje i razvoj. Za svaku funkciju pružaju sustavni ra čunovodstveni okvir. Ne 
pružaju pregled nacionalnog gospodarstva, ve ć se usredoto čuju na ono što je važno za funkciju. U tu svrhu 
prikazuju pojedinosti koje nisu vidljive u zbirnom središnjem okviru, preure đuju informacije, dodaju informacije 
o nemonetarnim tokovima i stanjima, isklju čuju ono što je nevažno za odabranu funkciju i definiraju funkcio ­
nalne zbrojeve kao klju čne koncepte.  
22.22. Središnji je okvir uglavnom institucionalne prirode. Funkcionalni satelitski ra čun može kombinirati funkcionalni 
pristup s analizom djelatnosti i proizvoda. Takav kombinirani pristup koristan je za mnoga podru čja, kao što su 
kultura, sport, obrazovanje, zdravstvo, socijalna zaštita, turizam, zaštita okoliša, istraživanje i razvoj (R&D), 
pomo ć za razvoj, prijevoz, sigurnost i stanovanje. Ve ćina podru čja odnosi se na usluge; op ćenito pokrivaju 
niz aktivnosti i u mnogim slu čajevima podudaraju se s predmetima koji su povezani s pitanjima gospodarskog 
rasta ili socijalne skrbi.  
22.23. Klju čni koncept u funkcionalnim satelitskim ra čunima su državni izdaci za funkcije kako je prikazano u tablici 
22.2. Taj je klju čni koncept koristan i za definiranje pokrivanja funkcionalnog satelitskog ra čuna.  
22.24. Pri analizi uporaba funkcije nužno dolazi do postavljanja pitanja kao što je „Koliko se sredstava posve ćuje 
obrazovanju, prijevozu, turizmu, zaštiti okoliša i obradi podataka?”. Da bi se moglo odgovoriti na ta pitanja, 
treba donijeti odluke o sljede ćem: 
(a) koji su proizvodi važni za predmetno podru čje. Državni izdaci uklju čuju sve teku će uporabe takvih proiz ­
voda i ulaganja u njih;  
(b) za koje se djelatnosti bilježi imovina;  
(c) koji su transferi važni za to podru čje. 
Tablica 22.2. — Državni izdaci za funkciju ili proizvod  
Godišnja serija podataka  
Stvarna krajnja potrošnja odabranih proizvoda  
Tržišni proizvodi  
Netržišni proizvodi  
Individualna  
Zajedni čka 
Intermedijarna potrošnja  
Stvarna  
Interna  
Bruto investicije u imovinu  
U odabranim proizvodima  
Ostalo  
Odabrani teku ći transferi  
Odabrani kapitalni transferi  
Uporabe stambenih jedinica koje financira inozemstvo  
Nacionalni izdatakHR 498 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 499
 Tablica 22.3. — Ponuda karakteristi čnih i povezanih proizvoda  
Output  po djelatnosti  
Ukupno  Uvozi  Ukupna 
ponuda u 
bazi čnim 
cijenama  Trgova čke i 
transportne 
marže  Porezi na 
proizvode  Subvencije 
na proizvode  Ukupna 
ponuda u 
nabavnim 
cijenama  Karakteristi čni proizvo đači Ostali proizvo đači 
Osnovni 
proizvod  Sporedni 
Proizvod  Pomo ćni Ukupno  Osnovni  Sporedni  Pomo ćni 
Karakteristi čni proizvodi  
1. 
2. 
… 
Povezani proizvodi  
1. 
2. 
… 
Ostali proizvodi  
Ukupno
HR 500 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 22.4. — Uporaba karakteristi čnih i povezanih proizvoda  
Output  po djelatnosti  
Ukupno  Izvozi  Finalna potrošnja  
Ukupno  Bruto 
investicije 
u kapital  Ukupna 
uporaba u 
nabavnim 
cijenama  Karakteristi čni proizvo đači Ostali proizvo đači Ku ćanstva  Država  NPUSK  
Osnovni 
proizvod  Sporednini 
proizvod  Pomo ćni Ukupno  Osnovni  Sporedni  Pomo ćni Zajedni čka Individualna  
Karakteristi čni proizvodi  
1. 
2. 
… 
Povezani proizvodi  
1. 
2. 
… 
Ostali proizvodi  
Ukupno  
Naknade zaposlenicima  
Ostali neto porezi na proizvodnju  
Potrošnja fiksnog kapitala  
Specifi čni proizvodi (karakteri ­
sti čni ili povezani)  
Ostalo  
Poslovni višak, neto  
Ukupno  
Dodatne informacije  
Inputi  rada  
Bruto investicije u dugotrajnu 
imovinu  
Specifi čni proizvodi  
Ostalo  
Stanje dugotrajne imovine, neto  
Specifi čni proizvodi  
Ostalo
 22.25. Ovisno o podru čju, struktura satelitskog ra čuna naglašava sljede će: 
(a) detaljnu analizu proizvodnje i uporaba specifi čnih roba i usluga, kao što je istraživanje i razvoj, IKT ili 
prijevoz;  
(b) detaljnu analizu transfera, kao što su oni za socijalnu zaštitu;  
(c) proizvodnju, uporabu i transfere jednako, na primjer za obrazovanje i zdravstvo;  
(d) uporabe kao takve, na podru čjima kao što su turizam i zaštita okoliša;  
(e) financiranje socijalne zaštite i zdravstva od strane države i neprofitnih ustanova.  
22.26. Mogu se razlikovati dvije vrste proizvoda: karakteristi čni proizvodi i povezani proizvodi. Prva kategorija obuh ­
va ća proizvode koji su tipi čni za podru čje koje se prou čava. Za takve proizvode satelitski ra čun može pokazati 
kako se proizvodi proizvode, koje vrste proizvo đača su uklju čene, koje vrste rada i dugotrajne imovine koriste i 
učinkovitost proizvodnih procesa. Na primjer, za zdravstvo, karakteristi čni proizvodi su zdravstvene usluge, 
usluge javne uprave, obrazovanje i usluge istraživanja i razvoja u zdravstvu.  
22.27. Povezani proizvodi bitni su za funkciju iako nisu tipi čni, bilo zbog svoje naravi ili toga što su razvrstani u šire 
kategorije proizvoda. Na primjer, za zdravstvo, prijevoz pacijenata je povezana usluga. Drugi primjeri povezanih 
proizvoda su farmaceutski proizvodi i ostala medicinska roba, kao što su nao čale. Za takve proizvode satelitski 
ra čun ne pokazuje obilježja proizvodnje. Jasna granica izme đu karakteristi čnih i povezanih proizvoda ovisi o 
gospodarskoj organizaciji u zemlji i namjeni satelitskog ra čuna.  
22.28. Neke se usluge mogu pojaviti u dva ili više satelitskih ra čuna. Na primjer, istraživanje u zdravstvenim uslugama u 
ustanovama višeg obrazovanja proizvod je koji je važan za satelitske ra čune istraživanja i razvoja, kao i one 
obrazovanja i zdravstva. To tako đer zna či da se nacionalni izdatak za razne funkcije može djelomi čno preklapati; 
jednostavno zbrajanje takvih izdataka radi dobivanja ukupnog iznosa kao postotka BDP-a može zna čiti 
dvostruko brojanje.  
22.29. Koncepti u satelitskom ra čunu mogu odstupati od onih u središnjem okviru. Na primjer, dobrovoljni rad može 
biti uklju čen u satelitske ra čune obrazovanja i zdravstva. Za satelitski ra čun prijevoza, pomo ćne prijevozne 
usluge mogu se zasebno prikazati. Za satelitski ra čun pomo ći za razvoj, uzimaju se u obzir zajmovi dani po 
preferencijalnim uvjetima. Naknade ili troškovi koji proizlaze iz kamatnih stopa ni žih od tržišnih bilježi se kao 
implicitni transferi.  
22.30 Za satelitske ra čune socijalne zaštite i pomo ći za razvoj, specifi čni transferi najvažniji su elementi nacionalnog 
izdatka. Na drugim podru čjima, kao što je obrazovanje i zdravstvo, velik dio transfera, ve ćina kojih je u naturi, 
na čin je na koji korisnici financiraju akvizicije. To zna či da su ve ć uklju čeni u izdatak za finalnu potrošnju, 
intermedijarnu potrošnju i investicije u imovinu i da ih nije potrebno dvaput bilježiti. Me đutim, to se ne odnosi 
na sve transfere, npr. subvencije studentima mogu poslužiti za financiranje raznih izdataka osim naknada za 
nastavu ili školske knjige; taj preostali dio stoga treba bilježiti kao transfer u satelitskom ra čunu.  
22.31. Funkcionalni satelitski ra čun može pružiti pregled korisnika ili uživatelja prava. Klasifikacija korisnika i uživatelja 
prava može se temeljiti na klasifikaciji institucionalnih sektora i vrsta proizvo đača, npr. tržišnih proizvo đača, 
netržišnih proizvo đača, države kao kolektivnog potroša ča, ku ćanstava kao potroša ča i inozemstva. Mogu se 
razlikovati razne potkategorije, npr. po djelatnosti i institucionalnom podsektoru.  
22.32. Kod mnogih satelitskih ra čuna, ku ćanstva i pojedinci su najvažnija vrsta korisnika i uživatelja prava. Da bi bili 
korisni za socijalnu politiku i analizu, potrebna je daljnja raš člamba ku ćanstava. Mogu se upotrijebiti razni 
kriteriji ovisno o razli čitim namjenama, kao što je dohodak, dob, spol, lokacija itd. Za politiku i analizu, 
potrebno je znati predmetni broj ljudi u svakoj kategoriji radi izra čunavanja prosje čne potrošnje ili transfera, 
ili broj ljudi koji ne uživaju pravo.  
Posebni sektorski ra čuni 
22.33. Posebni sektorski ra čuni pružaju pregled usredoto čen na jednu djelatnost ili proizvod, regrupiranje raznih 
djelatnosti ili proizvoda, jedan podsektor ili regrupiranje raznih podsektora. Mogu se razlikovati tri vrste 
posebnih sektorskih ra čuna:  
(a) oni povezani s djelatnostima ili proizvodima;  
(b) oni povezani s institucionalnim sektorima;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 501
 
(c) oni koji kombiniraju oba pristupa.  
Primjeri posebnih sektorskih ra čuna povezanih s djelatnostima ili proizvodima su ra čuni poljoprivrede, ra čuni 
šumarstva i ribarstva, ra čuni turizma, ra čuni IKT-a, ra čuni energije, ra čuni prijevoza, ra čuni stambenih zgrada i 
ra čuni za kreativni sektor.  
Primjeri posebnih sektorskih ra čuna povezanih s institucionalnim sektorima su statistika državnih financija, 
monetarna i financijska statistika, bilanca pla ćanja, ra čuni javnog sektora, ra čuni neprofitnih ustanova, ra čuni 
ku ćanstava i ra čuni korporativne aktivnosti. Statistika poreznog prihoda može se smatrati tablicama koje 
nadopunjuju statistiku državnih financija.  
22.34. Posebni sektorski ra čuni mogu se tako đer usredoto čiti na integriranu analizu gospodarskih aktivnosti unutar 
jednog ili više institucionalnih sektora. Na primjer, ra čuni za podsektore nefinancijskih društava mogu se 
uspostaviti grupiranjem prema osnovnoj gospodarskoj aktivnosti. Analiza može pokrivati cjelokupan gospo ­
darski proces, od proizvodnje do akumulacije. Može se izvršiti sustavno na prili čno zbirnoj razini standardne 
klasifikacije po djelatnosti. Tako đer se može izvršiti za odabrane djelatnosti od posebnog interesa za zemlju. 
Sli čne analize mogu se izvršiti za aktivnosti proizvodnje ku ćanstava, barem do to čke u kojoj se izra čunava 
poduzetni čki dohodak. Može biti korisno i naglasiti aktivnosti koje igraju glavnu ulogu u vanjskim transakcijama 
gospodarstva. Te klju čne aktivnosti mogu uklju čivati naftni sektor, bankarstvo, rudarske aktivnosti, aktivnosti 
povezane sa specifi čnim kulturama, prehrambenim proizvodima i pi ćima poput kave, cvije ća, vina i whiskeya, te 
s turizmom. Mogu igrati vitalnu ulogu u nacionalnom gospodarstvu, uzimaju ći u obzir važan dio izvoza, 
zaposlenosti, devizne aktive i državnih resursa. Klju čni sektori mogu uklju čivati i sektore kojima je potrebno 
posvetiti posebnu pozornost sa stajališta socijalne ekonomske politike. Primjeri toga su poljoprivredne aktivnosti 
koje primaju subvencije i drugi transferi iz središnje, lokalne ili europske države, ili koje su zašti ćene znatnim 
uvoznim carinama.  
22.35. Prvi korak pri uspostavi posebnih sektorskih ra čuna je definiranje klju čnih aktivnosti i njihovih pripadaju ćih 
proizvoda. Za to može biti potrebno povezivanje stavki Me đunarodne standardne industrijske klasifikacije (eng.  
International Standard Industrial Classification  - ISIC) ili odgovaraju će nacionalne klasifikacije. Proširenje klju čnog 
sektora ovisi o gospodarskim okolnostima i zahtjevima u vezi s politikom i analizom.  
22.36. Uspostavljen je ra čun roba i usluga za klju čne proizvode koji pokazuje izvore i uporabe tih proizvoda. Izra đeni 
su ra čun proizvodnje i ra čun stvaranja dohotka za klju čne djelatnosti. Za klju čne djelatnosti i proizvode koriste 
se detaljne klasifikacije za potpuno razumijevanje gospodarskog procesa i povezanih postupaka vrednovanja na 
tom podru čju. U na čelu postoji kombinacija tržišnih i propisanih, administrativnih cijena, i kompleksan sustav 
poreza i subvencija.  
22.37. Klju čni proizvodi i klju čne djelatnosti mogu se analizirati u kontekstu tablice ponude i uporabe kako je 
prikazano u tablicama 22.5. i 22.6. Klju čne djelatnosti detaljno su prikazane u stupcima, a druge djelatnosti 
mogu biti i agregirane. U redovima su na sli čan na čin detaljno prikazani klju čni proizvodi, a drugi proizvodi 
agregirani. Na dnu tablice uporabe, redovi pokazuju  inpute  rada, bruto investicije u dugotrajnu imovinu i stanja 
dugotrajne aktive. Kad klju čnu aktivnost obavljaju vrlo heterogene vrste proizvo đača, kao što su mali poljopri ­
vrednici i velike plantaže u vlasništvu i pod upravljanjem društava, razlikuju se dvije skupine proizvo đača jer 
imaju razli čite troškovne strukture i razli čito se ponašaju.  
22.38. Za klju čni sektor sastavlja se skupina ra čuna. U tu svrhu treba ograni čiti klju čni sektor. U slu čaju naftnih i 
rudarskih aktivnosti klju čni se sektor uglavnom sastoji od ograni čenog broja velikih društava. Obuhva ćene su sve 
transakcije potonjih, čak i kad obavljaju sporedne aktivnosti. Razlikovanje društava koja su javna, onih koja su 
inozemno kontrolirana i onih koja su privatna tako đer može biti temeljno kad se radi o klju čnom sektoru. Same 
poslovne ra čune treba pažljivo prou čiti za svako veliko obuhva ćeno društvo radi izvršavanja integrirane analize. 
Dio rudarskih aktivnosti mogu izvršavati mala društva ili neinkorporirana poduze ća. Te jedinice moraju biti 
uklju čene u klju čni sektor, čak i ako je neophodno pouzdati se na djelomi čne informacije proizašle iz statisti čkih 
istraživanja ili administrativnih podataka.  
22.39. Država u mnogim slu čajevima igra važnu ulogu u vezi s klju čnim aktivnostima, bilo putem primitaka poreza i 
vlasni čkih dohodaka ili putem regulatorne aktivnosti i subvencija. Sukladno tome, važno je detaljno prou čavanje 
transakcija izme đu klju čnog sektora i op će države. Klasifikacija transakcija može se proširiti radi prepoznavanja 
onih tokova koji su povezani s klju čnom aktivnoš ću, uklju čuju ći odgovaraju će poreze na proizvode. Takve 
tokove primaju, uz sam op ći prora čun, razne državne agencije, kao što su ministarstva za posebne namjene, 
sveu čilišta, fondovi i posebni ra čuni. Radi analize može biti korisno nazna čiti na koji na čin država koristi takva 
sredstva. To iziskuje analizu po namjeni ovog dijela državnog izdatka.HR 502 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 503
 Tablica 22.5. — Tablica ponude za klju čne djelatnosti i proizvode  
Output  po djelatnosti  
Ostali 
proizvo đači Ukupno  Uvoz  Ukupna ponuda u 
bazi čnim cijenama  Trgova čke i 
transportne marže  Porezi na proizvode  Subvencije na 
proizvode (—)  Ukupna ponuda u 
nabavnim cijenama  Klju čne djelatnosti  
1 2 …  Ukupno  
Klju čni proizvodi  
1. 
2. 
… 
Ostali proizvodi  
Ukupno
HR 504 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 22.6. — Tablica uporabe za klju čne djelatnosti i proizvode  
Troškovi proizvodnje po djelatnosti  
Ukupno  Izvozi  Finalna 
potrošnja  Ukupno  Bruto 
investicije 
u 
imovinu  Ukupna 
uporaba u 
nabavnim 
cijenama  Klju čne 
djelatnosti  Ostali proizvo đači Ku ćanstva  Država  NPUSK  
1 2  …  Ukupno  Zajedni čka Individualna  
Karakteristi čni proizvodi  
1. 
2. 
… 
Ostali proizvodi  
Ukupno  
Naknade zaposlenicima  
Ostali neto porezi na proizvodnju  
Potrošnja fiksnog kapitala  
Poslovni višak, neto  
Ukupno  
Dodatne informacije  
Inputi  rada  
Bruto investicije u dugotrajnu imovinu  
Stanje dugotrajne aktive, neto
 22.40. Kad se klju čne aktivnosti temelje na prirodnim neobnovljivim izvorima kao što su ispodpovršinsko bogatstvo, u 
ra čunima klju čnog sektora bilježe se promjene u tim resursima kroz nova otkri ća i iscrpljivanje, u ra čunima 
ostalih promjena aktive, a vlasni čke dobitke i gubitke na njih u ra čunu revalorizacije. Ti su podaci klju čni za 
procjenu ekonomskih rezultata gospodarstva. U širem smislu, ra čuni klju čnog sektora mogu se proširiti na 
ra čune okoliša.  
22.41. Ra čuni klju čnog sektora mogu se predstaviti u okviru integriranih ekonomskih ra čuna. Uvodi se stupac ili 
skupina stupaca za klju čne sektore, a ostali se stupci preimenuju gdje je to potrebno, kao što su „ostala 
nefinancijska društva” ili „ostala ku ćanstva”. Na taj na čin je mogu će vidjeti reprezentativne udjele klju čnog 
sektora i drugih sektora u transakcijama i izravnavaju ćim stavkama. To čan oblik takve tablice ovisi o pred ­
viđenim ciljevima. Još jedan korak može se sastojati u pokazivanju u dodatnim tablicama odnosa „od koga 
kome” izme đu klju čnog sektora i ostalih sektora, uklju čuju ći inozemstvo.  
Obuhva ćanje nemonetarnih podataka  
22.42. Važno obilježje mnogih satelitskih ra čuna je obuhva ćanje nemonetarnih podataka, kao što su podaci o emisijama 
CO  2 po djelatnosti u ra čunima okoliša ili broj lije čenja po vrsti zdravstvene skrbi u ra čunima zdravstva. 
Povezanost takvih nemonetarnih podataka s monetarnim podacima može pružiti klju čne omjere, kao što su 
emisije CO  2 po milijardama eura dodane vrijednosti ili troškova po lije čenju. U tablici 22.7. naveden je širok 
raspon primjera.  
Dodatne pojedinosti i dopunski koncepti  
22.43. Druga dva važna obilježja satelitskih ra čuna su dodatne pojedinosti i dopunski koncepti. Širok raspon primjera 
naveden je u tablicama 22.8. i 22.9.  
Tablica 22.7. — Primjeri nemonetarnih podataka u satelitima  
Satelit  Primjer nemonetarnih podataka  Omjer monetarnih i nemonetarnih podataka?  
Ra čuni obrazovanja  Broj u čenika i studenata  Troškovi i naknade po u čeniku/stu ­
dentu  
Broj u čitelja  Naknade zaposlenicima po u čitelju  
Ra čuni okoliša  Tone nafte  Cijena nafte po barelu  
Emisija CO  2 po djelatnosti  Emisija CO  2 po djelatnosti po mlrd. 
eura dodane vrijednosti  
Državne financije  Zaposlenost u državnom sektoru  Naknade zaposlenicima po zaposleniku  
Broj socijalnih naknada  Prosje čna socijalna naknada  
Ra čuni zdravstva  Broj lije čenja/pacijenata po vrsti 
zdravstvene skrbi  Troškovi po lije čenju/pacijentu  
Ra čuni proizvodnje ku ćan ­
stava  Utrošak vremena u proizvodnji 
ku ćanstava  Oportunitetni trošak utroška vremena  
Ra čuni rada  Zaposlenost (odra đeni sati/ekvivalent 
punog radnog vremena) po djelatnosti  Naknade zaposlenicima po odra đenom 
satu/ekvivalentu punog radnog vremena  
Broj radnih mjesta  
Ra čuni produktivnosti i rasta  Inputi rada po djelatnosti  Produktivnost rada po djelatnosti  
Ra čuni istraživanja i razvoja  Broj odobrenih patenata  
Zaposlenost u sektoru istraživanja i 
razvoja  Naknade zaposlenicima po zaposleniku  
Ra čuni sigurnosti  Broj zatvorenika  Troškovi po zatvoreniku  
Ra čuni socijalne zaštite  Broj socijalnih naknada, npr. korisnika 
mirovine  Prosje čna socijalna naknada po (vrsti) 
programa  
Ra čuni turizma  Broj turista  Izdatak po turistuHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 505
 
Tablica 22.8. — Primjeri dodatnih pojedinosti u raznim satelitima  
Satelit  Dodatne pojedinosti  
Ra čuni poljoprivrede  Više pojedinosti o proizvodnji raznih poljoprivrednih proizvoda  
Ra čuni okoliša  Puno više pojedinosti o vrijednosti stanja i tokova prirodnih resursa  
Više pojedinosti o izdacima za zaštitu okoliša  
Ra čuni zdravstva  Detaljna raš člamba usluga zdravstvene zaštite  
Ra čuni proizvodnje ku ćan ­
stava  Proizvodnja ku ćanstava raš članjena po osnovnoj funkciji (npr. stanovanje, 
prehrana, skrb)  
Ra čuni osobnog dohotka i 
bogatstva  Informacije o raspodjeli osobnog dohotka i bogatstva  
Ra čuni rada i MDR  Naknade zaposlenicima i zaposlenost po dobi, spolu i razini obrazovanja  
Ra čuni socijalne zaštite  Prihodi i rashodi po pojedina čnom programu socijalne zaštite i skupini programa  
Tablice poreznih prihoda  Porezni prihod raš članjen u puno podrobniju klasifikaciju  
Tablica 22.9. — Primjeri dopunskih koncepata u raznim satelitima  
Satelit  Dopunski koncepti  
Ra čuni poljoprivrede  Tri pokazatelja poljoprivrednog dohotka  
Ra čuni okoliša  Porezi za zaštitu okoliša  
Državne financije  Državni prihodi i rashodi  
Neslužbeni sektorski ra čuni Neformalni sektor  
Ra čuni produktivnosti i rasta  Ukupna produktivnost sektora  
Ra čuni socijalne zaštite  Ukupni izdaci za potporu za starije  
Tablice poreznih prihoda  Ukupni porezni prihodi prema razli čitim alternativnim definicijama  
Razli čiti temeljni koncepti  
22.44. Uporaba razli čitih temeljnih koncepata nije uobi čajena kod satelitskih ra čuna. Relativno manje odstupanje je to 
da se za razne satelitske ra čune neke usluge ne smatraju pomo ćnima, npr. za satelitski ra čun prijevoza, usluga 
prijevoza ne smatra se pomo ćnom. Me đutim, za neke satelitske ra čune mogu se tražiti važne promjene u 
temeljnim konceptima, npr. u ra čunu okoliša doma ći proizvod može se prilagoditi u skladu s iscrpljivanjem 
prirodnih resursa. Primjeri su navedeni u tablici 22.10.  
Uporaba modeliranja i uklju čivanje eksperimentalnih rezultata . 
22.45. Neki satelitski ra čuni mogu uklju čivati eksperimentalne rezultate ili mogu koristiti modeliranje; iznosi u satelit ­
skom ra čunu manje su pouzdani od onih u glavnim ra čunima. Me đutim, sastavljanje glavnih ra čuna tako đer 
uklju čuje uporabu ekonometrijskih ili matemati čkih modela i uklju čivanje eksperimentalnih rezultata. To, dakle, 
nije osnovna razlika izme đu okvira glavnih ra čuna i satelitskih ra čuna. Ta pitanja prikazuju primjeri iz tablice 
22.11.  
Tablica 22.10. — Primjeri razli čitih temeljnih koncepata u satelitima  
Satelit  Razli čiti temeljni koncept  
Ra čuni okoliša  Prilagodba doma ćeg proizvoda u skladu s iscrpljenjem, obrambenim izdatkom 
države i propadanjem  
Ra čuni zdravstva  Zdravstvena zaštita na radu nije pomo ćna uslugaHR 506 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Satelit  Razli čiti temeljni koncept  
Ra čuni proizvodnje ku ćan ­
stava  Nepla ćene usluge ku ćanstava i dobrovoljne usluge unutar su granice proizvodnje  
Prošireni ra čuni Ra čuni koji uklju čuju znatno šire koncepte proizvodnje i investicije u imovinu 
(npr. ljudski kapital i trajna potrošna dobra)  
Dopunska tablica za miro ­
vinu  Definirana davanja iz mirovinskog sustava financirana izvan fondova smatraju se 
pasivom i aktivom  
Ra čuni prijevoza  Usluge prijevoza nisu pomo ćna usluga  
Tablica 22.11. — Primjeri uporabe ekonometrijskih ili matemati čkih modela u sastavljanju središnjeg 
okvira i satelita  
Središnji okvir  Procjena vrijednosti financijske ili ne-proizvedene aktive kao neto sadašnje 
vrijednosti o čekivanih budu ćih prihoda i rashoda  
Ispravljanje anketa o ku ćanstvima zbog izostanka odgovora korištenjem regre ­
sijske analize  
Procjena neto stanja dugotrajne imovine i potrošnje fiksnog kapitala primjenom 
metode stalne inventarizacije, o čekivanog gospodarskog vijeka i matemati čkih 
funkcija amortizacije  
Procjena vrijednosti usluge stanovanja vlasnika nekretnine primjenom podataka o 
stanovima, tržišnim najamninama i regresijske analize  
Procjena sezonskih korekcija primjenom matemati čkog modela  
Procjena hedoni čkih promjena cijena primjenom matemati čkog modela  
Sateliti  
Ra čuni okoliša  Procjena vrijednosti iscrpljivanja i propadanja  
Ra čuni proizvodnje ku ćan ­
stava  Procjena vrijednosti nepla ćenih ku ćanskih usluga  
Ra čuni neformalnog sektora  Eksperimentalne procjene vrijednosti raznih vrsta neformalnih aktivnosti  
Ra čuni produktivnosti i rasta  Procjena opsega  inputa  kapitala primjenom funkcija u činkovitosti kroz vrijeme za 
svaku vrstu imovine  
Dopunska tablica za miro ­
vinu  Procjena prava na mirovinu primjenom raznih vrsta aktuarskih pretpostavki o 
demografiji, diskontnoj stopi i rastu pla ća 
Tablica eksperimentalnih rezultata na temelju smatranja izdatka za istraživanje i razvoj ulaganjem u imovinu  
Planiranje i izrada satelitskih ra čuna  
22.46. Planiranje i izrada satelitskog ra čuna sastoji se od četiri koraka:  
(a) definiranje namjena, uporaba i zahtjeva;  
(b) odabir bitnog iz nacionalnih ra čuna;  
(c) odabir bitnih dopunskih informacija, npr. iz raznih specifi čnih statistika ili administrativnih izvora podataka;  
(d) kombiniranje obiju skupina koncepata i iznosa u jednu skupinu tablica i ra čuna.  
22.47. Pri prvoj izradi i sastavljanju satelitskih ra čuna često se otkriju neo čekivani rezultati tijekom četiriju koraka. Zbog 
toga je sastavljanje satelitskih ra čuna teku ći posao. Tek je nakon iskustva sa sastavljanjem i korištenjem satelita i 
nakon uvo đenja izmjena tamo gdje su potrebne mogu će eksperimentalnu skupinu tablica pretvoriti u zreli 
statisti čki proizvod.  
22.48. Pri odabiru bitnog iz nacionalnih ra čuna mogu se razlikovati tri aspekta: me đunarodni nacionalni ra čunovod ­
stveni koncepti, operativni koncepti korišteni u statistici nacionalnih ra čuna zemlje, i pouzdanost statistike 
nacionalnih ra čuna.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 507
 
22.49. Pri planiranju i izradi satelitskog ra čuna često se otkriju zna čajke primjenom koncepata središnjeg okvira za 
namjenu. Iz to čke gledišta namjene, one mogu biti korisne ali i neo čekivana ograni čenja. Na primjer, pri prvom 
planiranju i izradi ra čuna istraživanja i razvoja mogu se otkriti poteško će kao što su preklapanje s istraživanjem i 
razvojem za softver i zdravstvenu zaštitu ili uloga multinacionalnih poduze ća u uvozu i izvozu istraživanja i 
razvoja.  
22.50. Sli čan postupak primjenjuje se na operativne koncepte korištene u izradi statistike nacionalnih ra čuna. Može se 
ispostaviti da nedostaju neizostavne pojedinosti zbog prekomjerno zbirne razine sastavljanja ili objavljivanja, ili 
zbog činjenice da univerzalni koncepti možda nisu strogo primijenjeni. Na primjer, aktivnosti istraživanja i 
razvoja nekih velikih multinacionalnih poduze ća mogu biti uklju čene u djelatnost njihovih glavnih aktivnosti a 
ne u djelatnost usluga istraživanja i razvoja.  
22.51. Pouzdanost dijelova statistike nacionalnih ra čuna može predstavljati poteško ću. Statistika nacionalnih ra čuna 
sastavljena je i objavljena ne uzimaju ći u obzir namjenu satelitskog ra čuna. Odabirom odgovaraju ćih iznosa iz 
statistike službenih nacionalnih ra čuna često se ispostavi da veli čina, sastav ili razvoj s vremenom nisu prihva ­
tljivi za namjenu. Zbog toga treba provjeriti teku će izvore podataka i metode sastavljanja i obogatiti ih dodatnim 
izvorima podataka ili unaprije đenim metodama izrade.  
22.52. U slu čaju odabira odgovaraju ćih informacija iz izvora koji nisu nacionalni ra čuni, ve ć, na primjer, druga službena 
statistika ili izvori administrativnih podataka do ći će do sli čnih poteško ća u smislu koncepata i iznosa: koncepti 
koji se službeno koriste mogu otkriti neo čekivane nedostatke u smislu specifi čne namjene satelita, stvarni 
koncepti mogu se razlikovati od službenih koncepata, a pouzdanost, pojedinosti, vremensko odre đenje i u česta ­
lost mogu predstavljati poteško će. Sve te poteško će treba riješiti, bilo dodatnim procjenama radi nadilaženja 
razlike u konceptima, razvrstavanjem tokova u nemonetarnom smislu po djelatnosti ili sektoru, ili prilagodbom 
koncepata korištenih u satelitskom ra čunu.  
22.53. Za kombiniranje informacija o nacionalnim ra čunima i ostalih informacija u jednu skupinu tablica ili ra čuna 
potreban je dodatan rad: treba riješiti propuste, preklapanja i numeri čke nedosljednosti i procijeniti prihvatljivost 
rezultata. Rezultat će po mogu ćnosti biti u potpunosti uravnotežena skupina tablica. Me đutim, može biti 
neophodno pokazati odstupanja izme đu izvora podataka i alternativnih pristupa.  
22.54. Pretvaranje dosljednog satelitskog ra čuna u proizvod za korisnike podataka može uklju čivati dodatne korake. 
Može se uvesti tablica za pregled klju čnih pokazatelja za odre đeni niz godina. Ti klju čni pokazatelji mogu se 
usredoto čiti na opisivanje veli čine, sastavnica i kretanja predmetnog pitanja, ili mogu prikazivati povezanost s 
nacionalnim gospodarstvom i njegovim glavnim sastavnicama. Mogu se dodati dodatne pojedinosti ili klasifika ­
cije bitne za politi čke i analiti čke namjene. Mogu se ispustiti pojedinosti s malo dodane vrijednosti ili čije je 
prikupljanje relativno skupo. Napori se tako đer mogu usredoto čiti na smanjenje složenosti tablica, pove ćanje 
jednostavnosti i transparentnosti za korisnike podataka i uklju čivanje standardnih knjigovodstvenih raš člambi u 
zasebnu tablicu.  
DEVET SPECIFI ČNIH SATELITSKIH RA ČUNA  
22.55 U ostatku ovog poglavlja ukratko se razmatraju sljede ći satelitski ra čuni: 
(a) ra čuni poljoprivrede;  
(b) ra čuni okoliša;  
(c) ra čuni zdravstva;  
(d) ra čuni proizvodnje ku ćanstava;  
(e) ra čuni rada i MDR;  
(f) ra čuni produktivnosti i rasta;  
(g) ra čuni istraživanja i razvoja;  
(h) ra čuni socijalne zaštite;  
(i) satelitski ra čuni turizma.HR 508 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ra čuni poljoprivrede  
22.56. Primjer ra čuna poljoprivrede je ekonomski ra čun za poljoprivredu (ERP) (  1 ). Namijenjen je opisivanju poljopri ­
vredne proizvodnje i razvoja poljoprivrednog dohotka. Te se informacije koriste za analiziranje gospodarske 
situacije poljoprivrede države članice i nadzor i procjenu zajedni čke poljoprivredne politike u Europskoj uniji.  
22.57. ERP se sastoji od ra čuna proizvodnje, ra čuna stvaranja dohotka, ra čuna poduzetni čkog dohotka i kapitalnog 
ra čuna za poljoprivrednu proizvodnju. Ra čun proizvodnje sadrži detaljnu raš člambu koja pokazuje  ouput  za niz 
poljoprivrednih proizvoda, kao i za nepoljoprivredne sporedne djelatnosti; tako đer je predstavljena znatna 
koli čina pojedinosti za intermedijarnu potrošnju i investicije u imovinu. Podaci za ra čun proizvodnje i bruto 
investicije u dugotrajnu imovinu navedeni su i u teku ćim cijenama i po koli čini. Osim toga, tri pokazatelja 
poljoprivrednog dohotka prikazana su kako slijedi:  
(a) indeks stvarnog dohotka faktora u poljoprivredi po godišnjoj jedinici rada, koja se smatra ekvivalentom 
punog radnog vremena;  
(b) indeks stvarnog neto poljoprivrednog poduzetni čkog dohotka po godišnjoj jedinici nepla ćenog rada, koja se 
smatra ekvivalentom punog radnog vremena;  
(c) neto poljoprivredni poduzetni čki dohodak.  
Realni indeksi i promjene vrijednosti pokazatelja dohotka dobivaju se deflacijom odgovaraju ćih nominalnih 
podataka implicitnim indeksom cijena BDP-a.  
22.58. Poljoprivredna djelatnost u ERP-u vrlo je sli čna poljoprivrednoj djelatnosti u središnjem okviru. Me đutim, postoje 
razlike. Na primjer, izostavljene su jedinice koje se bave proizvodnjom sjemena za istraživanje ili certifikaciju ili 
jedinice kojima poljoprivredna djelatnost predstavlja samo slobodnu aktivnost. No, ve ćina poljoprivrednih 
djelatnosti jedinica čija osnovna djelatnost nije poljoprivredna obuhva ćena je poljoprivrednom djelatnoš ću. 
22.59. ERP se usredoto čuje na proizvodni proces i dohodak koji stvara. Me đutim, satelitski ra čun poljoprivrede ne mora 
se u na čelu u potpunosti podudarati s ERP-om. Poljoprivredni ra čuni tako đer bi mogli uklju čivati tablicu ponude 
i uporabe koja pruža sustavni pregled ponude i uporabe poljoprivrednih proizvoda. Na taj na čin bile bi 
osigurane informacije o ulozi uvoza, uklju čuju ći ulogu uvoznih carina, o kretanjima u potražnji za poljopri ­
vrednim proizvodima kao što su izvozi i krajnja potrošnja ku ćanstava, kao i o ulozi povezanih poreza i 
subvencija. Poljoprivredni ra čuni bi se tako đer mogli proširiti uklju čivanjem sporednih nepoljoprivrednih djelat ­
nosti, kao što su one za slobodne aktivnosti. Na taj na čin se mogu utvrditi trendovi i zamjenski mehanizmi. 
Interakcija s državom može se eksplicitno pokazati dodavanjem tablice koja pokazuje sav dohodak i kapitalne 
transfere lokalne, središnje ili europske vlade poljoprivrednoj industriji; to može uklju čivati i poseban na čin 
obrade u poreznom sustavu. Poljoprivredni ra čuni mogu se tako đer izraditi kao poseban sektorski ra čun i 
uklju čivati cijeli niz ra čuna, uklju čuju ći bilance i financijska izvješ ća, za poljoprivrednike i društva koja se 
bave poljoprivredom.  
Ra čuni okoliša  
22.60. U me đunarodnim smjernicama o ra čunima okoliša (Sustav okolišno-gospodarskog ra čunovodstva, SEEA, 
2003.) (  2 ) prikazan je razra đeni okvir ra čunovodstva za opisivanje i analizu okoliša i njegovih interakcija s 
gospodarstvom. Ra čuni okoliša satelitski su ra čun nacionalnih ra čuna. To zna či da se koriste iste klasifikacije 
i koncepti; izmjene se uvode samo gdje je to potrebno radi ra čuna okoliša.  
22.61. Integrirana skupina ra čuna za informacije o gospodarstvu i okolišu omogu ćava analizu doprinosa okoliša 
gospodarstvu i u činka gospodarstva na okoliš. Zadovoljava potrebe kreatora politike osiguravanjem pokazatelja 
i opisne statistike radi nadzora interakcije izme đu okoliša i gospodarstva. Može služiti i kao instrument za 
strateško planiranje i analizu politike radi identificiranja planova razvoja ve će održivosti. Na primjer, kreatori 
politike koji odre đuju razvoj djelatnosti koje opširno iskorištavaju okolišne resurse bilo kao  inpute  ili odljeve 
moraju biti svjesni dugoro čnih u činaka na okoliš. Kreatori politike koji postavljaju okolišne standarde tako đer 
moraju biti svjesni vjerojatnih posljedica po gospodarstvo, npr. djelatnosti za koje je vjerojatno da će biti 
pogo đene i koje su posljedice po zaposlenost i kupovnu mo ć. Alternativne okolišne strategije mogu se usporediti 
uzimanjem u obzir gospodarskih posljedica.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 509  
( 1 ) Uredba (EZ) br. 138/2004 Europskog parlamenta i Vije ća od 5. prosinca 2003. o ekonomskim ra čunima poljoprivrede na podru čju 
Zajednice (SL L 33, 5.2.2004., str. 1.).  
( 2 ) Priru čnik se izdaje pod zajedni čkom odgovornosti Ujedinjenih naroda, Europske komisije, Me đunarodnog monetarnog fonda, OECD-a i 
Svjetske banke.
 22.62. U središnjem okviru razmatraju se razni aspekti ra čunovodstva okoliša. To čnije, mnogi troškovi i kapitalne 
stavke ra čunovodstva u vezi s prirodnim bogatstvom utvr đuju se zasebno u klasifikacijama i ra čunima koji se 
bave stanjima i drugim koli činskim promjenama aktive. Na primjer, klasifikacija neproizvedene aktive pokazuje 
zasebne stavke za ispodpovršinsku imovinu kao što su podzemne rezerve nafte, mineralni resursi, neogra đeno 
prirodno bogatstvo i vodeno bogatstvo. Takve zna čajke omogu ćavaju uporabu središnjeg okvira kao polazne 
to čke za ra čunovodstvo okoliša. Me đutim, nekoliko sastavnica središnjeg okvira, posebno one u ra čunu za ostale 
koli činske promjene, dodatno su raš članjene i ponovno razvrstane u satelitskom ra čunu, a drugi sastavnice su 
dodane.  
22.63. Iz to čke gledišta okoliša, dva su glavna nedostatka središnjeg okvira i njegovih klju čnih agregata kao što je BDP, 
investicije u imovinu i štednja. Prvo, iscrpljivanje i oskudnost prirodnih resursa ima ograni čeno pokrivanje, a ti 
čimbenici mogu ugroziti održivu produktivnost gospodarstva. Drugo, središnji okvir ne pokriva propadanje 
kvalitete okoliša i posljedice na ljudsko zdravlje i dobrobit.  
22.64. U središnjem okviru razmatra se samo proizvedena aktiva u izra čunu neto dodane vrijednosti. Cijena njihove 
uporabe odražava se u intermedijarnoj potrošnji i potrošnji fiksnog kapitala. Neproizvedeno prirodno bogatstvo 
- kao što su zemljište, rezerve ruda i šuma - uklju čeni su u granicu aktive do mjere do koje su pod u činkovitom 
kontrolom institucionalnih jedinica. Me đutim, u troškovima proizvodnje ne uzima se u obzir njihova uporaba. 
To zna či ili da cijena proizvoda ne odražava takve troškove ili, u slu čaju troškova iscrpljivanja, da su takvi 
troškovi uklju čeni s drugim neidentificiranim elementima u preostalom izra čunu poslovnog viška. Na temelju 
ra čuna okoliša mogu će je izri čito prepoznati i procijeniti takve troškove.  
22.65. Okvir ra čunovodstva okoliša SEEA 2003. sastoji se od pet kategorija:  
(a) ra čuni fizi čkog i hibridnog toka;  
(b) gospodarski ra čuni za okolišne transakcije;  
(c) ra čuni prirodnih dobara u fizi čkom i monetarnom smislu  
(d) ra čuni za obrambene izdatke i iscrpljivanje;  
(e) modificiraju ći agregati iz središnjeg okvira radi uzimanja iscrpljivanja u obzir.  
22.66. U ra čunima fizi čkog i hibridnog toka bilježe se četiri razli čite vrste tokova:  
(a) prirodno bogatstvo: rude, energetski resursi, voda, tlo i biološki resursi. Trenuta čno se prodaju na tržištima, 
ulaze u gospodarsku sferu, a mogu se okarakterizirati kao proizvodi;  
(b) inputi  ekosustava: kisik nužan za sagorijevanje i voda kroz padaline ili prirodne vodene tokove i ostali 
prirodni  inputi  poput hranjivih tvari i uglji čnog dioksida koji je potreban biljkama za rast; to isklju čuje 
vodu, hranjive tvari ili kisik koje gospodarstvo isporu čuje kao produkte.  
(c) produkti: roba i usluge koji se proizvode i koriste unutar gospodarske sfere, uklju čuju ći tokove roba i usluga 
izme đu nacionalnog gospodarstva i inozemstva. To uklju čuje obra đena prirodna dobra, prirodne resurse koji 
se kupuju ili prodaju, poput ulja, drva i vode, te otpadni materijal od gospodarske vrijednosti;  
(d) ostaci: slu čajni ili neželjeni  outputi  iz gospodarstva koji imaju nultu ili negativnu vrijednost za jedinicu u kojoj 
su nastali. Ostaci obuhva ćaju kruti, teku ći ili plinoviti otpad. Mogu se reciklirati ili ponovno upotrijebiti, ili 
ispustiti u okoliš. Ostaci mogu imati pozitivnu vrijednost za jedinicu osim one u kojoj su nastali. Na primjer, 
ku ćni otpad prikupljen za recikliranje nema vrijednost za ku ćanstvo, ali može imati odre đenu vrijednost za 
subjekta koji reciklira otpad. Otpadni materijali koji imaju vrijednost koju jedinica u kojoj nastaje može 
ostvariti smatraju se produktima, a ne ostacima.  
22.67. Fizi čki tokovi mjere se u jedinicama koli čine koje odražavaju fizi čka obilježja predmetnog materijala, energije ili 
ostataka. Fizi čki tok može se mjeriti u alternativnim jedinicama ovisno o fizi čkom obilježju koje se uzima u 
obzir. Prikladnost odre đene jedinice ovisi o namjeni i predvi đenoj svrsi ra čuna toka. Za izra čun fizi čkog toka,HR 510 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
masa i koli čina naj češ će su korištena fizi čka obilježja. U slu čaju tokova energije, džuli ili tone ekvivalenta nafte 
naj češ će su korištena jedinica. Jedinice koli čine u ra čunima fizi čkog toka razlikuju se od koli čina korištenih u 
središnjem okviru. Na primjer, u središnjem okviru, vrijednost ra čunala nije u njegovoj masi ve ć u ponderiranoj 
mješavini obilježja koja želi korisnik, kao što je brzina ra čunanja.  
22.68. Ra čuni fizi čkog toka mogu se predstaviti kao tablice ponude i uporabe. To je prikazano u tablicama 22.12. 
i 22.13.  
22.69. Ra čuni hibridnog toka prikaz su jednostruke matrice koji sadrži i nacionalne ra čune u monetarnom smislu i 
ra čune fizi čkog toka. Važna vrsta hibridnih ra čuna su tablice ponude i uporabe; sadrže kombinaciju informacija 
iz tablica fizi čke ponude i uporabe i onih iz tablica ponude i uporabe u monetarnom smislu.  
22.70. Informacije iz ra čuna hibridnog toka mogu se povezati s temama vezanima uz okoliš koje se bave odre đenim 
problemima okoliša, kao što je efekt „staklenika”, ošte ćenje ozonskog omota ča i acidifikacija. Za to su potrebni 
pretvorbeni faktori kojima se iznosi za specifi čne tvari pretvaraju u agregirane pokazatelje za teme vezane uz 
okoliš. Time se može do ći do tablice u kojoj je prikazan pregled doprinosa potrošnje i proizvodnje raznih 
djelatnosti razli čitim temama vezanima uz okoliš i BDP-u, kao što je prikazano u tablici 22.14.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 511
 HR 512 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 22.12. — Tablica fizi čke ponude i uporabe  
Tablica fizi čke ponude  
(Milijuni tona)  
Djelatnosti  Potrošnja  Kapital  Inozemstvo  Nacionalno 
okruženje
 
Ukupna ponuda materijala  Poljoprivreda, ribarstvo i rudarstvo  
Proizvodnja, elektri čna energija i 
gra đevinarstvo  
Usluge  
Ukupne djelatnosti  
Prijevoz za vlastiti ra čun 
Ostala potrošnja  
Ukupna potrošnja  
Ulaganje u imovinu, 
promjena zaliha, skladištenje otpada  
Uvozi proizvoda  
Prirodni resursi i inputi 
ekosustava od nerezidenata na 
nacionalnom teritoriju  
Ostaci od nerezidenata u inoz.  
Prekograni čni priljevi iz inoz. 
od strane medija okoliša 
I1 I2  I3  I  C1  C2  C  CF  M2  M1  M1  M3  E  
Proizvodi  P1 Životinjski ili biljni 
proizvodi  66,000  49,000  1,000  116,000  16,000  132,000  
P2 Kamen, šljunak i 
gra đevni materijal  112,000  163,000  275,000  13,000  288,000  
P3 Energija  65,000  59,000  124,000  95,000  219,000  
P4 Metali, strojevi itd.  10,000  10,000  10,000  20,000  
P5 Plastika i plasti čni 
proizvodi  2,000  2,000  2,000  4,000  
P6 Drvo, papir itd.  7,000  7,000  14,000  1,000  15,000  
P7 Ostala roba  9,000  1,000  10,000  13,000  23,000  
Svi proizvodi  250,000  299,000  2,000  551,000  150,000  701,000
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 513
 (Milijuni tona)  
Djelatnosti  Potrošnja  Kapital  Inozemstvo  Nacionalno 
okruženje
 
Ukupna ponuda materijala  Poljoprivreda, ribarstvo i rudarstvo  
Proizvodnja, elektri čna energija i 
gra đevinarstvo  
Usluge  
Ukupne djelatnosti  
Prijevoz za vlastiti ra čun 
Ostala potrošnja  
Ukupna potrošnja  
Ulaganje u imovinu, 
promjena zaliha, skladištenje otpada  
Uvozi proizvoda  
Prirodni resursi i inputi 
ekosustava od nerezidenata na 
nacionalnom teritoriju  
Ostaci od nerezidenata u inoz.  
Prekograni čni priljevi iz inoz. 
od strane medija okoliša 
I1 I2  I3  I  C1  C2  C  CF  M2  M1  M1  M3  E  
Ostaci  U državnom podru čju 
R1 CO  2 19,020  111,398  29,930  160,348  16,908  25,080  41,988  0,990  4,172  207,498  
R2 N  2O 0,007  0,042  0,012  0,061  0,003  0,004  0,007  0,001  0,069  
R3 CH  4 0,073  0,452  0,125  0,650  0,004  0,020  0,024  0,477  0,001  1,152  
R4 NO  X 0,061  0,275  0,151  0,487  0,084  0,026  0,110  0,025  0,117  0,739  
R5 SO  2 0,023  0,139  0,030  0,192  0,003  0,001  0,004  0,001  0,087  0,284  
R6 NH  3 0,020  0,123  0,038  0,181  0,007  0,007  0,019  0,207  
R7 Ostalo u zrak  0,010  0,061  0,015  0,086  0,012  0,012  0,002  0,100  
R8 P  0,070  0,020  0,004  0,094  0,011  0,011  0,003  0,001  0,014  0,123  
R9 N  0,590  0,210  0,098  0,898  0,117  0,117  0,024  0,006  0,323  1,368  
R10  Ostalo u vodu  0,030  0,021  0,006  0,057  0,021  0,021  0,001  0,001  0,003  0,083  
R11  Rudarski otpad  7,233  2,320  9,553  9,553  
R12  Ostali kruti otpad  8,103  71,619  22,929  102,651  0,100  5,060  5,160  71,100  1,548  7,656  188,115
HR 514 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 (Milijuni tona)  
Djelatnosti  Potrošnja  Kapital  Inozemstvo  Nacionalno 
okruženje
 
Ukupna ponuda materijala  Poljoprivreda, ribarstvo i rudarstvo  
Proizvodnja, elektri čna energija i 
gra đevinarstvo  
Usluge  
Ukupne djelatnosti  
Prijevoz za vlastiti ra čun 
Ostala potrošnja  
Ukupna potrošnja  
Ulaganje u imovinu, 
promjena zaliha, skladištenje otpada  
Uvozi proizvoda  
Prirodni resursi i inputi 
ekosustava od nerezidenata na 
nacionalnom teritoriju  
Ostaci od nerezidenata u inoz.  
Prekograni čni priljevi iz inoz. 
od strane medija okoliša 
I1 I2  I3  I  C1  C2  C  CF  M2  M1  M1  M3  E  
Ukupno u nacionalni teritorij  35,240  186,680  53,338  275,258  17,102  30,359  47,461  72,595  5,756  8,221  409,291  
U podru čje inoz.  
U zrak  
R1 CO  2 4,569  4,569  0,739  0,739  5,308  
R4 NO  X 0,010  0,010  0,004  0,004  0,014  
R5 SO  2 0,008  0,008  0,002  0,002  0,010  
Ukupno u teritorij inoz.  4,587  4,587  0,745  0,745  5,332  
Ukupno ostaci  35,240  186,680  57,925  279,845  17,847  30,359  48,206  72,595  5,756  8,221  414,623  
Ukupna ponuda materijala  285,240  485,680  59,925  830,845  17,847  30,359  48,206  72,595  150,000  5,756  8,221  1 115,623  
Neto pove ćanje po potrošnji (trajna 
potrošna dobra)  Neto 
pove ćanje 
u kapitalu  Neto izvoz 
proizvoda  Neto 
ekstrakcija 
od nerezi ­
denata  Neto ostaci 
od rezide ­
nata u 
inoz.  Neto 
prekogra ­
ni čni 
odljev 
ostataka 
od medija 
okoliša  Neto naku ­
pljanje osta ­
taka u 
nacionalnom 
okruženju  Neto bilanca  
Neto nakupljanje svih materijala (uporaba 
manje ponuda)  1,153  15,641  16,794  72,215  – 49,000  3,000  – 0,424  – 4,302  372,717  411,000  
Izvor : SEEAland skup podataka.
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 515
 Tablica 22.13. — Tablica fizi čke ponude i uporabe (nastavak)  
Fizi čka tablica uporabe  
(Milijuni tona)  
Djelatnosti  Potrošnja  Kapital  Inozemstvo  Nacionalno 
okruženje
 
Ukupna ponuda materijala  Poljoprivreda, ribarstvo 
i rudarstvo  
Proizvodnja, elektri čna 
energija i gra đevinarstvo  
Usluge  
Ukupne djelatnosti  
Prijevoz za vlastiti ra čun 
Ostala potrošnja  
Ukupna potrošnja  
Ulaganje u imovinu, promjena 
zaliha, skladištenje otpada  
Izvozi  
Resursi i inputi ekosustava 
koje koriste nerezidenti na 
nacionalnom teritoriju  
Ostaci od nerezidenata 
u inoz.  
Prekograni čni odljevi 
u inoz. od strane medija okoliša 
I1 I2  I3  I  C1  C2  C  CF  X2  X1  X1  X3  E
 Proizvodi P1 Životinjski ili biljni 
proizvodi  23,000  60,000  4,000  87,000  16,000  16,000  3,000  26,000  132,000  
P2 Kamen, šljunak i 
gra đevni materijal  12,000  148,000  2,000  162,000  2,000  2,000  114,000  10,000  288,000  
P3 Energija  34,000  101,000  20,000  155,000  7,000  10,000  17,000  47,000  219,000  
P4 Metali, strojevi itd.  11,000  11,000  1,000  1,000  1,000  7,000  20,000  
P5 Plastika i plasti čni 
proizvodi  2,000  2,000  2,000  4,000  
P6 Drvo, papir itd.  7,000  4,000  11,000  1,000  1,000  3,000  15,000  
P7 Ostala roba  5,000  8,000  1,000  14,000  2,000  2,000  1,000  6,000  23,000  
Svi proizvodi  74,000  337,000  31,000  442,000  8,000  31,000  39,000  119,000  101,000  701,000
HR 516 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 (Milijuni tona)  
Djelatnosti  Potrošnja  Kapital  Inozemstvo  Nacionalno 
okruženje
 
Ukupna ponuda materijala  Poljoprivreda, ribarstvo 
i rudarstvo  
Proizvodnja, elektri čna 
energija i gra đevinarstvo  
Usluge  
Ukupne djelatnosti  
Prijevoz za vlastiti ra čun 
Ostala potrošnja  
Ukupna potrošnja  
Ulaganje u imovinu, promjena 
zaliha, skladištenje otpada  
Izvozi  
Resursi i inputi ekosustava 
koje koriste nerezidenti na 
nacionalnom teritoriju  
Ostaci od nerezidenata 
u inoz.  
Prekograni čni odljevi 
u inoz. od strane medija okoliša 
I1 I2  I3  I  C1  C2  C  CF  X2  X1  X1  X3  E
 Nacionalni prirodni resursi Nacionalni prirodni resursi  
N1 Nafta  38,000  38,000  38,000  
N2 Plin  27,000  27,000  27,000  
N3 Ostalo  118,000  55,000  173,000  173,000  
N4 Drvo  7,000  1,000  8,000  1,000  1,000  9,000  
N5 Riba  1,000  1,000  1,000  2,000  
N6 Ostalo  2,000  2,000  2,000  
N7 Voda  1,000  6,000  7,000  7,000  
Ukupni nacionalni prirodni 
resursi  192,000  64,000  256,000  1,000  1,000  1,000  258,000  
Prirodni resursi u inozemstvu  
N5 Riba  4,000  4,000  4,000  
N7 Voda  1,000  1,000  1,000  1,000  2,000  
Ukupni prirodni resursi u 
inozemstvu  4,000  1,000  1,000  1,000  1,000  6,000  
Ukupni prirodni resursi  196,000  65,000  261,000  2,000  2,000  1,000  264,000
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 517
 (Milijuni tona)  
Djelatnosti  Potrošnja  Kapital  Inozemstvo  Nacionalno 
okruženje
 
Ukupna ponuda materijala  Poljoprivreda, ribarstvo 
i rudarstvo  
Proizvodnja, elektri čna 
energija i gra đevinarstvo  
Usluge  
Ukupne djelatnosti  
Prijevoz za vlastiti ra čun 
Ostala potrošnja  
Ukupna potrošnja  
Ulaganje u imovinu, promjena 
zaliha, skladištenje otpada  
Izvozi  
Resursi i inputi ekosustava 
koje koriste nerezidenti na 
nacionalnom teritoriju  
Ostaci od nerezidenata 
u inoz.  
Prekograni čni odljevi 
u inoz. od strane medija okoliša 
I1 I2  I3  I  C1  C2  C  CF  X2  X1  X1  X3  E  
Inputi 
ekosustava  Inputi nacionalnih 
ekosustava  15,000  81,000  22,000  118,000  10,000  13,000  23,000  2,000  143,000  
Inputi ekosustava 
inozemstva  3,000  3,000  1,000  1,000  4,000  
Ukupni inputi ekosustava  15,000  81,000  25,000  121,000  11,000  13,000  24,000  2,000  147,000
 Ostaci Iz nacionalnog teritorija  
R1 CO  2 207,498  207,498  
R2 N  2O 0,069  0,069  
R3 CH  4 1,152  1,152  
R4 NO  X 0,669  0,070  0,739  
R5 SO  2 0,196  0,088  0,284  
R6 NH  3 0,099  0,108  0,207  
R7 Ostalo iz zraka  0,002  0,098  0,100  
R8 P  0,020  0,020  0,010  0,093  0,123  
R9 N  0,115  0,115  0,543  0,710  1,368  
R10  Ostalo iz vode  0,010  0,010  0,002  0,071  0,083  
R11  Rudarski otpad  9,553  9,553  
R12  Ostali kruti otpad  0,240  2,680  3,780  6,700  25,810  2,398  153,207  188,115
HR 518 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 (Milijuni tona)  
Djelatnosti  Potrošnja  Kapital  Inozemstvo  Nacionalno 
okruženje
 
Ukupna ponuda materijala  Poljoprivreda, ribarstvo 
i rudarstvo  
Proizvodnja, elektri čna 
energija i gra đevinarstvo  
Usluge  
Ukupne djelatnosti  
Prijevoz za vlastiti ra čun 
Ostala potrošnja  
Ukupna potrošnja  
Ulaganje u imovinu, promjena 
zaliha, skladištenje otpada  
Izvozi  
Resursi i inputi ekosustava 
koje koriste nerezidenti na 
nacionalnom teritoriju  
Ostaci od nerezidenata 
u inoz.  
Prekograni čni odljevi 
u inoz. od strane medija okoliša 
I1 I2  I3  I  C1  C2  C  CF  X2  X1  X1  X3  E  
Ukupno iz nacionalnog 
teritorija  0,240  2,680  3,925  6,845  25,810  3,919  372,717  409,291  
Iz teritorija inozemstva  
R1 CO  2 5,308  5,308  
R4 NO  X 0,014  0,014  
R5 SO  2 0,010  0,010  
Ukupno iz teritorija 
inozemstva  5,332  5,332  
Ukupno  0,240  2,680  3,925  6,845  25,810  5,332  3,919  372,717  414,623  
Ukupna uporaba materijala  285,240  485,680  59,925  830,845  19,000  46,000  65,000  144,810  101,000  3,000  5,332  3,919  372,717  1 526,623
 
Tablica 22.14 — Neto doprinos potrošnje i proizvodnje BDP-u i šest tema u vezi s okolišem u 
Nizozemskoj, 1993.  
Postotak  
Gospodar ­
stvo  Okoliš  
Efekt 
staklenika  Ošte ćenje 
ozonskog 
omota ča Acidifikacija  Eutrofikacija  Kruti otpad  
Ukupno  100  100  100  100  100  
Potrošnja  19  2  15  9  31  
Djelatnost  79  97  85  91  66  
Kapital i ostali izvori  2  1  —  —  3  
Potrošnja  100  100  100  100  100  100  
Vlastiti prijevoz  8  38  —  88  21  1  
Ostala potrošnja  92  62  100  12  79  99  
Proizvodnja  100  100  100  100  100  100  
Poljoprivreda, lov, šumarstvo, 
ribarstvo  3 15  2  47  91  7  
Rudarstvo i va đenje kamena  3  2  —  1  —  1  
Proizvodnja  
Naftna industrija  1  7  —  11  —  
Kemijska industrija  2  14  27  6  2  16  
Metalni proizvodi i strojevi  3  2  9  1  —  2  
Ostala proizvodnja  12  12  20  7  6  25  
Komunalne usluge  2  26  —  9  1  2  
Prijevoz i skladištenje  6  8  6  12  1  5  
Ostale usluge  68  14  36  6  – 1  42  
Izvor : de Haan (1997).  
Napomena : crtica (—) zna či da je vrijednost nula.  
22.71. Gospodarski ra čuni za okolišne transakcije sastoje se od ra čuna zaštite okoliša i ra čuna za druge transakcije 
povezane s okolišem, kao što su porezi, subvencije, investicijske potpore, vlasni čki dohodak i stjecanje prava na 
emisiju i vlasni čkih prava.  
22.72. Za opisivanje zaštite okoliša vrlo je koristan funkcionalni pristup u kombinaciji s vrstom aktivnosti i analizom 
proizvoda. Zaštita okoliša pokriva širok raspon gospodarskih aktivnosti i proizvoda. Primjeri su ulaganja u čiste 
tehnologije, obnova okoliša nakon one čišćenja, recikliranje, proizvodnja ekoloških dobara i usluga, o čuvanje i 
upravljanje prirodnim dobrima i resursima. Nacionalni agregat izdatka za zaštitu okoliša može se definirati tako 
da uklju čuje pomo ćne usluge i povezane proizvode.  
22.73. U ra čunima okoliša razlikuju se tri razli čite vrste prirodnih dobara: prirodni resursi; zemlja uklju čuju ći pridru ­ 
ženu vodenu površinu; i ekosustavi. Neka od tih prirodnih dobara nisu bilježena u središnjem okviru. To se 
odnosi na prirodna dobra nad kojima nije mogu će utvrditi vlasni čka prava. Uklju čuju elemente okoliša kao što je 
zrak, velika vodna tijela i ekosustave koji su toliko rasprostranjeni ili izvan mogu ćnosti kontrole da nije mogu će 
realizirati u činkovita vlasni čka prava. Sli čno tome, resursi čije je postojanje jasno utvr đeno istraživanjem i 
razvojem, kao što su spekulativna ležišta nafte, ili koji su trenuta čno nepristupa čni, kao što su udaljene 
šume, ne smatraju se aktivom u središnjem okviru. Isto vrijedi za resurse koji su geološki utvr đeni ili kojima 
je lako pristupiti no koji ne donose teku ću gospodarsku korist jer ih još nije mogu će isplativo iskoristiti.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 519
 
22.74. Ra čuni okoliša u fizi čkom i monetarnom smislu opisuju stanja raznih prirodnih dobara i njihovih promjena. 
Dok se za neka dobra takav ra čun može sastaviti u monetarnom smislu, za neka druga mogu ći su samo fizi čki 
ra čuni. Za dobra ekosustava, nije vjerojatno da je dostupno dovoljno informacija za sastavljanje stanja ili 
promjena tijekom godine na potpuno isti na čin kao za druga prirodna dobra. U slu čaju tih dobara, korisnije 
je usredoto čiti se na mjerenje promjena u kakvo ći, ve ćina kojih se odnosi na razgradnju, npr. acidifikaciju zemlje 
i vode i osutost drva.  
22.75. Zbrojevi u središnjem okviru mogu se izmijeniti tako da bolje uzimaju u obzir probleme okoliša. Naj češ će se 
preporu čaju tri osnovne vrste prilagodbi: za iscrpljivanje, za obrambene izdatke države, i za razgradnju.  
22.76. Iz to čke gledišta okoliša, prilagodba radi iscrpljivanja potrebna je jer BDP i njegova stopa rasta ne ostavljaju 
mogu ćnost za iscrpljivanje raznih prirodnih dobara, kao što je nafta i nekultivirana riba i šume. Nije jasno kako 
uzeti u obzir iscrpljivanje, a dostupno je mnogo razli čitih mogu ćnosti. Jedna krajnja mogu ćnost je smatrati 
cjelokupnu uporabu takvih neproizvedenih prirodnih dobara kao iscrpljivanje a ne kao dohodak od proizvodnje. 
Druga krajnja mogu ćnost je smatrati sve prihode od prodaje takvih dobara dohotkom koji doprinosi ku ćanskom 
dohotku. Sve druge mogu ćnosti dijele uporabu dobara na komponentu za iscrpljivanje i komponentu za 
dohodak. Razli čita na čela i razli čite pretpostavke za životni vijek i diskontne stope daju razli čite iznose za 
prilagodbu za iscrpljivanje.  
22.77. Troškovi za zaštitu okoliša ne sastoje se samo od izdataka za zaštitu okoliša. Na upravi može biti odgovornost 
utvr đivanja i nadzora ribolovnih kvota ili izdataka za zdravstvo povezanih s atmosferskim one čišćenjem ili 
nuklearnom katastrofom. Prilagodba države radi sanacijskih izdataka preporu čuje se da bi izbjeglo njihovo 
pove ćavanje BDP-a: namijenjeni su smanjenju ili poništavanju negativnih vanjskih u činaka proizvodnje ili potro ­ 
šnje koja uop će nije bilježena u BDP-u. U smislu neto doma ćeg proizvoda, rješenje može biti bilježenje svih 
sanacijskih izdataka države kao investicije u imovinu i istodobno kao potrošnja kapitala. Me đutim, u smislu 
uobi čajeno korištenog BDP-a, to ne čini nikakvu razliku.  
22.78. Doma ći proizvod, štednja i ostali klju čni agregati mogu se prilagoditi radi razgradnje, na primjer radi u činka 
one čišćenja u zraku i vodi. Me đutim, obuhvatiti u činke propadanja teže je, manje sigurno i kontroverznije od 
uvo đenja prilagodbi u ra čunima bilo za propadanje ili sanacijske izdatke. Na primjer, kako uzeti u obzir štetu po 
ljudsko zdravlje ili činjenicu da biljke ili životinje sporije rastu, manje se razmnožavaju i umiru ranije zbog 
one čišćenja okoliša? Treba li katastrofe bilježiti kao rezultat ljudske gospodarske aktivnosti i stoga ih oduzeti od 
BDP-a?  
Ra čuni zdravstva  
22.79. Ra čuni zdravstva (vidjeti OECD, Sustav ra čuna zdravstva, 2000.) me đunarodni su okvir za zdravstvene podatke 
namijenjen za potrebe analize i politike, nacionalne ali i europske i me đunarodne. Okvir je izra đen za zemlje sa 
širokim rasponom razli čitih modela organiziranja nacionalnih zdravstvenih sustava. Okvir je važan alat za 
nadzor sustava zdravstvene zaštite koji se brzo mijenjaju i postaju sve složeniji. Mjeri i predstavlja strukturalne 
promjene, kao što su prebacivanja s bolni čke na izvanbolni čku skrb i pojava multifunkcionalnih pružatelja skrbi.  
22.80. Ra čuni zdravstva pružaju odgovore na tri osnovna pitanja:  
(a) Koje vrste usluga i robe se kupuju za potrebe zdravstva?  
(b) Tko pruža te usluge i robu?  
(c) Koji su izvori financiranja?  
22.81. Robe i usluge zdravstva podijeljene su po funkcijama. Razlikuju se tri kategorije: usluge i roba za osobnu 
zdravstvenu zaštitu; usluge za kolektivnu zdravstvenu zaštitu; i funkcije povezane sa zdravstvom.  
22.82. Najvažnije vrste usluga i roba za osobnu zdravstvenu zaštitu su: usluge kurativne skrbi; usluge rehabilitacijske 
skrbi; usluge dugoro čne sestrinske skrbi; pomo ćne usluge uz zdravstvenu skrb; i medicinska roba koja se izdaje 
izvanbolni čkim pacijentima. Kod tih osobnih usluga korisna je potpodjela po na činu proizvodnje: bolni čka skrb, 
dnevna skrb, izvanbolni čka skrb i ku ćna skrb. Važne su i druge dimenzije za razvrstavanje osobnih usluga 
zdravstvene zaštite, na primjer, dob, spol i razina primanja za najvažnije kategorije zdravstvenih usluga ili po 
glavnim skupinama bolesti, što je korisno za prou čavanje troška bolesti.HR 520 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
22.83. U usporedbi sa središnjim okvirom, granica proizvodnje proteže se u dva smjera:  
(a) zdravstvena skrb na radu, kao što su zdravstveni pregledi zaposlenika ili hitne zdravstvene usluge na ili izvan 
radnog mjesta ne bilježi se kao pomo ćne usluge;  
(b) gotovinski prijenosi ku ćanstvima za ku ćnu skrb o bolesnicima i osobama s invaliditetom smatraju se 
pla ćenom proizvodnjom ku ćanstava zdravstvene skrbi; me đutim, sva takva skrb koja nije povezana s 
gotovinskim transferima ipak je isklju čena.  
22.84. Razlikuju se dvije vrste kolektivnih usluga zdravstvene zaštite:  
(a) usluga prevencije i javnog zdravstva;  
(b) upravljanje u zdravstvu i zdravstveno osiguranje.  
22.85. Razlikuje se sedam vrsta funkcija povezanih sa zdravstvom:  
(a) investicije u imovinu ustanova koje pružaju zdravstvenu zaštitu;  
(b) obrazovanje i osposobljavanje zdravstvenog osoblja;  
(c) istraživanje i razvoj u zdravstvu;  
(d) kontrola hrane, higijene i vode za pi će; 
(e) zdravlje okoliša;  
(f) administriranje i pružanje socijalnih usluga u naturi kao pomo ć bolesnim i osobama s invalidnostima; i  
(g) administracija i pružanje nov čanih naknada povezanih sa zdravstvom.  
22.86. Za pružatelje zdravstvene zaštite razvijena je detaljna klasifikacija po djelatnostima; u tu je svrhu prilago đena i 
izmijenjena Me đunarodna standardna industrijska klasifikacija.  
22.87. U osnovi, financiranje zdravstvene zaštite može se bilježiti sa dva razli čita stajališta. Prvo, izdatak za zdravstvo 
raš članjuje se na složeni niz dogovora o pla ćanju tre ćih osoba plus izravna pla ćanja ku ćanstava ili drugih 
izravnih ulaga ča, na primjer, zdravstvena zaštita koju osigurava država. Drugo, traži se najve ći teret financiranja 
koji snosi izvor financiranja. To podrazumijeva da se izvori financiranja intermedijarnih izvora financiranja prate 
natrag do njihova izvora. Dodatni transferi kao što su me đu-državni transferi, porezni odbici, subvencije 
pružateljima i financiranje od strane inozemstva uklju čeni su radi dobivanja potpune slike.  
22.88. Jednostavne pregledne tablice koje pokazuju važnost zdravstva u nacionalnom gospodarstvu mogu se izvesti iz 
ra čuna zdravstva, kao što je prikazano u tablici 22.15.  
Tablica 22.15. — Klju čna statistika o zdravstvu  
% BDP  % promjene 
vrijednosti  % promjene 
koli čine % promjene cijene  
godi ­
na t  godin ­
a t + 
1 godin ­
a t + 
2 godi ­
na t  godi ­
na t 
+ 1 godi ­
na t 
+ 2 godi ­
na t  godi ­
na t 
+ 1 godi ­
na t 
+ 2 godi ­
na t  godi ­
na t 
+ 1 godi ­
na t 
+ 2 
Izdaci za usluge zdravstvene 
zaštite  
Izdaci za osobnu zdravstvenu 
zaštitu  
kurativna skrb  
rehabilitacijska skrb  
dugoro čna sestrinska skrb  
pomo ćne usluge u zdravstvu 
Medicinska roba  
Izdaci za kolektivnu zdravstvenu 
zaštituHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 521
 
% BDP  % promjene 
vrijednosti  % promjene 
koli čine % promjene cijene  
godi ­
na t  godin ­
a t + 
1 godin ­
a t + 
2 godi ­
na t  godi ­
na t 
+ 1 godi ­
na t 
+ 2 godi ­
na t  godi ­
na t 
+ 1 godi ­
na t 
+ 2 godi ­
na t  godi ­
na t 
+ 1 godi ­
na t 
+ 2 
Ukupno  
rast stanovništva  
izdatak po stanovniku  
Izvori financiranja  
Država i socijalna zaštita  
Privatno zdravstveno osiguranje  
Ostalo  
Ukupno  
BDP  100  100  100  
rast stanovništva  
BDP po stanovniku  
% ukupnog 
nacionalnog 
iznosa  % promjene 
koli čine % promjene 
stope pla ća 
Zaposlenost u djelatnosti zdrav ­
stvene zaštite  
Ra čuni proizvodnje ku ćanstava  
22.89. U središnjem okviru, aktivnosti ku ćanstava kao što su usluge stanovanja vlasnika nekretnine; proizvodnja 
poljoprivredne proizvodnje za vlastitu potrošnju; izgradnja nekretnina za vlastiti ra čun; bilježe se kao proizvo ­
dnja. Me đutim, dvije najvažnije vrste ku ćanskih aktivnosti, nepla ćene usluge članova ku ćanstva potrošene unutar 
istog ku ćanstva, i dobrovoljne usluge, ne bilježe se kao proizvodnja. Čak i u kontekstu satelitskog ra čuna, pitanja 
nepla ćenih i dobrovoljnih usluga ku ćanstava izazivaju velike poteško će u smislu koncepta i mjerenja. To 
podru čje se istražuje. Svrha satelitskog ra čuna za proizvodnju ku ćanstava (  1 ) je pružiti potpunu sliku proizvodnje 
ku ćanstava; prikazati dohodak, potrošnju i štednju razli čitih vrsta ku ćanstava; te interakcije s ostatkom gospodar ­
stva.  
Glavna pitanja koja se obra đuju se sljede ća: 
(a) Koje se usluge pružaju?  
(b) Tko pruža usluge?  
(c) Koja je vrijednost usluga?  
(d) Koji su  inputi  kapitala i što se doga đa s produktivnoš ću? 
(e) Koje su implikacije u odnosu na veli činu i raspodjelu dohotka, potrošnju i štednju po razli čitim vrstama 
ku ćanstava i kroz životni vijek?  
(f) Postoje li pomaci izme đu pla ćenih i nepla ćenih usluga ku ćanstava zbog strukturnih gospodarskih i socijalnih 
kretanja, u činaka poslovnog ciklusa ili državne politike kao što su pitanja oporezivanja ili subvencije za 
pla ćeni dje čji doplatak?HR 522 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8  
( 1 ) Vidjeti npr. Eurostat, Proizvodnja i potrošnja ku ćanstava — Prijedlog metodologije satelitskih ra čuna ku ćanstava, 2003.; J. Varjonen i K. 
Aalto, Proizvodnja i potrošnja ku ćanstava u Finskoj — Satelitski ra čun ku ćanstva, Statistika Finske i Nacionalni potroša čki istraživa čki 
centar, 2006.; S. Holloway, S. Short, S. Tamplin, Satelitski ra čun ku ćanstva, ONS London, 2002.; J.S. Landefeld i S.H. McCulla, 
Ra čunovodstvo za netržišnu ku ćansku proizvodnju unutar okvira nacionalnih ra čuna, Pregled dohotka i bogatstva, 2000.
 22.90. Ra čuni proizvodnje ku ćanstava mogu biti od posebnog interesa za analizu dugoro čnih gospodarskih kretanja i 
za me đunarodnu usporedbu razina proizvodnje, dohotka i potrošnje. Najvažniji izvori podataka korišteni za 
izradu ra čuna proizvodnje ku ćanstava su ankete o potrošnji ku ćanstava i ankete utroška vremena, a godišnje 
zbrojeve iz tih izvora narušavaju pogreške u uzorkovanju čime je onemogu ćen izra čun to čnih godišnjih stopa 
rasta. Stoga se ra čuni proizvodnje ku ćanstava izra đuju na redovitoj, no ne na godišnjoj osnovi, na primjer svakih 
pet godina i povezuju se s opsežnom anketom utroška vremena.  
22.91. Proizvodnja ku ćanstva uklju čuje samo usluge koje se mogu dodijeliti osobi osim one koja ih koristi, a to je 
poznato kao na čelo tre će osobe. Zbog toga su osobna briga za sebe, studiranje, spavanje i slobodne aktivnosti 
isklju čene.  
22.92. Za proizvodnju ku ćanstava, mogu se razlikovati razli čite osnovne funkcije: stanovanje, prehrana, odje ća, briga za 
djecu, odrasle i ljubimce, dobrovoljni rad koji je po definiciji utrošen u drugom ku ćanstvu. Za svaku od tih 
osnovnih funkcija mogu se definirati glavne ili karakteristi čne aktivnosti. Na taj je na čin omogu ćena dodjela 
izdataka ili utroška vremena na takve aktivnosti tim osnovnim funkcijama. Me đutim, neke aktivnosti, poput 
odlaska u kupovinu, putovanja i vo đenja ku ćanstva odnose se na razli čite funkcije. Zbog toga je izdatak ili 
utrošak vremena za te aktivnosti podijeljen izme đu tih funkcija.  
22.93. U središnjem okviru izdatak za trajna potrošna dobra dio je kona čnog izdatka za potrošnju. Me đutim, u 
ra čunima proizvodnje ku ćanstava, izdaci kao što su izdaci za vozila, hladnjake i opremu za gradnju i popravak, 
bilježe se kao investicije u imovinu. Dohodak od imovine takve aktive  inputi  su u proizvodnji ku ćanstava.  
22.94.  Output  i dodana vrijednost proizvodnje ku ćanstava može se vrednovati primjenom metode  inputa  ili metode  
outputa . Metoda  outputa  odnosi se na vrednovanje proizvodnje ku ćanstava po tržišnim cijenama, tj. po cijeni 
zabilježenoj za sli čne usluge koje se prodaju na tržištu. Za metodu  inputa , vrednovanje  output a kao zbroja 
troškova, klju čan je izbor metode vrednovanja za  inpute  rada. Mogu ćnosti uklju čuju vrednovanje pla ća uklju ču­
jući ili isklju čuju ći doprinose za socijalnu zaštitu, i razli čite izbore referentne skupine - prosje čne pla će svih 
radnika, pla će specijalisti čkih radnika ili pla će doma ćina. 
22.95. Važno pitanje za ra čune proizvodnje ku ćanstava su koli čina i sastav proizvodnje ku ćanstava i povezanost sa 
središnjim okvirom. To je prikazano u obliku tablice uporabe, kao što je tablica 22.16.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 523
 HR 524 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 22.16. – Tablica uporabe za ku ćansku proizvodnju  
Troškovi proizvodnje  
Ostali 
proizvo ­ 
đači Ukupno  Izvozi  Finalna potrošnja  
Ukupno  Bruto 
investicije 
u imovinu  Ukupna 
uporaba u 
nabavnim 
cijenama  Proizvodnja ku ćanstava po funkciji  HH  Država  
Stanovanje  Prehrana  Odje ća Skrb, djeca  Skrb, odra ­
sli Skrb, 
ostalo  Dobro ­
voljci  Ukupno  Zajedni čka Individualna  
Proizvodi  
SNA  
Konceptualne razlike  
Ukupno  
Naknade zaposlenicima  
SNA  
Konceptualne razlike  
Ostali neto porezi na proiz ­
vodnju  
Potrošnja fiksnog kapitala  
SNA  
Konceptualne razlike  
Poslovni višak, neto  
Ukupno  
SNA  
Konceptualne razlike  
Dodatne informacije  
Inputi  rada  
SNA  
Konceptualne razlike 
Bruto investicije u dugo ­
trajnu imovinu  
SNA  
Konceptualne razlike  
Stanje dugotrajne imovine, 
neto  
SNA  
Konceptualne razlike
 Ra čuni rada i MDR  
22.96. U mnogim se zemljama prikuplja široki raspon podataka o tržištu rada. Popisi stanovništva i ustanova, ankete 
ku ćanstava i poduze ća o radnoj snazi, satima rada, zaradi i troškovima rada, kao i registri stanovništva, poreza i 
socijalne zaštite pružaju podatke za redovito pra ćenje i analizu kretanja na tržištu rada. Iako je dostupna velika 
koli čina takvih statisti čkih informacija, one ne pružaju potpunu i pouzdanu sliku tržišta rada. Glavne poteško će 
sa mjerenjem su sljede će: 
(a) kontradiktorni rezultati izme đu razli čitih izvora podataka;  
(b) mnogi razli čiti koncepti bez jasne povezanosti;  
(c) nepotpuno pokrivanje;  
(d) ograni čenja u opisivanju dinamike tržišta rada;  
(e) nedostatak povezanosti izme đu statistike tržišta rada i nacionalnih ra čuna, demografskih podataka i druge 
socijalne i gospodarske statistike kao što je obrazovanje i socijalna zaštita.  
Sustav ra čuna rada može riješiti takve poteško će kombiniranjem svih informacija na tržištu rada i pokazivanjem 
poveznica s najvažnijim konceptima i klasifikacijama tržišta rada u nacionalnim ra čunima, kao što su koncepti 
naknade zaposlenicima i klasifikacija po djelatnosti. Snažna povezanost s nacionalnim ra čunima poboljšava 
izradu i nacionalnih ra čuna i ra čuna rada i korisna je u opisivanju odnosa izme đu tržišta rada i ostatka 
gospodarstva.  
22.97. Jednostavni sustav ra čuna rada prikazan je u tablici 22.17. Koristi ra čunovodstvene identitete izme đu naknada 
zaposlenicima, sati rada, broja radnih mjesta, zaposlenih osoba i aktivne i potencijalne radne snage. Sustav je 
jednostavan jer prikazuje ograni čenu raš člambu po socioekonomskim karakteristikama kao što su spol, ali ne i 
dob ili razina obrazovanja, i jednostavnu raš člambu po samo tri djelatnosti, bez prekograni čnih radnika.  
22.98. Socioekonomska matrica nacionalnog ra čunovodstva (MDR) je matri čni prikaz koji pokazuje poveznice izme đu 
tablice ponude i uporabe i ra čuna institucionalnog sektora. MDR u pravilu pruža dodatne informacije o razini i 
strukturi zaposlenosti preko potpodjele naknada zaposlenicima i miješanog dohotka prema vrsti zaposlene 
osobe. Ova se potpodjela primjenjuje i na korištenje radne snage prema djelatnosti, što pokazuju tablice 
uporabe i na ponudu radne snage prema socioekonomskim podskupinama, što pokazuje ra čun alokacije 
primarnog dohotka za podsektore sektora ku ćanstva. Na taj se na čin sustavno prikazuje ponuda i uporaba 
pla ćenog rada. MDR se smatra proširenim sustavom ra čuna rada u obliku matrice. Kao i ra čuni rada i nacionalni 
ra čuni, MDR pokazuje zbrojeve i omogu ćava analizu samo u smislu zbrojeva i prosjeka. Zbog toga preferirani 
modeli za mnoge socioekonomske analize koriste proširenu mikro bazu podataka s informacijama o socioeko ­
nomskim karakteristikama po osobi i ku ćanstvu.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 525
 HR 526 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 22.17. — Jednostavni sustav ra čuna rada  
Odra đeni sati po djelatnostima  Radna mjesta, zaposlene osobe i radna snaga  
Poljoprivreda  Proizvodnja  Usluge  Ukupno 
odra đenih sati  Sati po radnom 
mjestu  Broj radnih 
mjesta  Broj drugih 
poslova  Zaposlene 
osobe  Nezapo ­
slene 
osobe  Aktivna radna 
snaga  Neaktivna 
radna snaga  Potencijalna 
radna snaga  
(1) (2)  (3)  (4) = 1 + 2 + 3  (5)  (6) = 4/5  (7)  (8) = 6 - 7  (9)  (10) = 8 + 9  (11)  (12) = 10 + 11  
Zaposlenici  
Muškarci  
Žene  
Samozaposleni  
Muškarci  
Žene  
Ukupno  
Zaposlenici  
Muškarci  
Žene  
Naknade zaposlenicima/ 
mješoviti dohodak  
Samozaposleni  
Muškarci  
Žene  
Ukupno  
Zaposlenici  
Muškarci  
Žene  
Naknada po odra đenom 
satu  
Samozaposleni  
Muškarci  
Žene  
Ukupno
 Ra čuni produktivnosti i rasta  
22.99. Važna namjena nacionalnih ra čuna jest opisati, nadzirati i analizirati rast produktivnosti (za prošireni pregled 
analize produktivnosti, vidjeti OECD, Priru čnik OECD-a - Mjerenje produktivnosti: Mjerenje agregatnog rasta i 
rasta produktivnosti na razini djelatnosti, 2001.) Mjerenje i analiza rasta produktivnosti koristi se za razumije ­
vanje važnih promjena u strukturi djelatnosti i porasta životnog standarda tijekom prošlog stolje ća u mnogim 
zemljama. Mjerenje i analiza rasta produktivnosti tako đer se koristi za kreiranje politika koje poti ču rast produk ­
tivnosti i pove ćavaju prosperitet, uzimaju ći pritom u obzir druga politi čka razmatranja kao što su vlasni čki udjeli 
i pitanja okoliša.  
22.100. Gospodarski rast u smislu nacionalnih ra čuna je rast volumena BDP-a koji se potom može raš članiti u sastavnice 
uklju čuju ći promjene u produktivnosti rada, produktivnosti po jedinici rada i promjene u opsegu rada. Ista se 
raš člamba može primijeniti na promjenu u opsegu dodane vrijednosti po djelatnosti. Taj jednostavni pristup 
osigurava okvir za nadzor i analizu gospodarskog rasta po djelatnosti. Homogenije brojke o  inputima  rada 
dobivene primjenom ne samo broja zaposlenih ve ć i ekvivalenata punog radnog vremena ili radnih sati i 
razlikovanje razli čitih kvaliteta rada rezultirat će podrobnijim iznosima produktivnosti rada.  
22.101. Ovaj jednostavni pristup isklju čuje ulogu drugih  inputa , kao što je dohodak od imovine i intermedijarni proiz ­
vodi. To može dovesti u zabludu. Na primjer, produktivnost rada može se prividno znatno pove ćati zbog puno 
ve ćeg intenziteta kapitala no može se pove ćati i zbog dobitaka od u činkovitosti uz korištenje iste koli čine 
kapitala. Ako se uzmu u obzir i drugi  inputi , može se mjeriti multifaktorska produktivnost a izvori produk ­
tivnosti bolje razumjeti. Mjerenje multifaktorske produktivnosti zna či raš članjivanje promjene u obujmu  output a 
na promjene u razli čitim obujmovima svih inputa plus ostatak: rast multifaktorske produktivnosti. Rast multi ­
faktorske produktivnosti odražava sve što nije objašnjeno raznim  inputima , npr. ulogu drugih  inputa . Me đutim, 
može odražavati i pogreške u mjerenju u  outputima  ili inputima . 
22.102. Opseg  inputa  dugotrajne imovine iz stanja dugotrajne imovine može se mjeriti na razne na čine. Potrebno je 
donijeti tri klju čne odluke:  
(a) oblik funkcije u činkovitosti kroz vrijeme ili u činkovitosti po cijeni za svaku vrstu aktive; uobi čajene mogu ć­
nosti su pravocrtni, geometrijski ili hiperboli čki; 
(b) priroda pondera korištenih za zbrajanje kroz više vrsta aktive: ponderi korisni čkog troška ili tržišne cijene;  
(c) formula indeksnog broja po kojoj se odvija to zbrajanje. Mogu ćnosti su bazni ponderirani indeksni broj kao 
što je Laspeyres ili miješano ponderirani indeksni broj kao što je Fisher ili Törnqvist.  
22.103. Mjerenje multifaktorske produktivnosti pomaže identificirati izravne doprinose rada, kapitala, intermedijarnih  
inputa  i promjene multifaktorske produktivnosti na rast. Koristi se za pregledavanje prošlih uzoraka rasta i za 
procjenu potencijala za budu ći gospodarski rast. Me đutim, za analizu i politiku, sljede će treba uzeti u obzir pri 
tuma čenju mjera multifaktorske produktivnosti.  
(a) Ne pretvaraju se sve tehni čke promjene u rast multifaktorske produktivnosti. Ugra đeni tehnološki napredak 
može se objasniti koli činom imovine i intermedijarnih  inputa . Ugra đeni tehnološki napredak predstavlja 
napretke u dizajnu i kvaliteti novih godišta dugotrajne imovine, a intermedijarni  inputi  i njihovi u činci 
dodjeljuju se odnosnim faktorima sve dok se faktor pla ća sukladno tome. Suprotno tome, neugra đeni 
tehnološki napredak smatra se „neprocjenjivim”, na primjer, u obliku op ćeg znanja, nacrta, mrežnih 
učinaka ili prelijevanja iz drugih faktora proizvodnje uklju čuju ći bolje upravljanje i organizacijsku promjenu. 
Takva tehni čka promjena po definiciji završava u ostatku, tj. rastu multifaktorske produktivnosti.  
(b) Rast multifaktorske produktivnosti ne mora nužno biti prouzro čen tehnološkim napretkom: ostatak može 
pokupiti i druge ne-tehnološke faktore. To uklju čuje troškove prilagodbe, skalu prinosa, u činke poslovnog 
ciklusa, čiste promjene u u činkovitosti i pogreške pri mjerenju.  
(c) Rast multifaktorske produktivnosti je stati čka mjera koja ne uspijeva izri čito izmjeriti u činke povratnih 
informacija izme đu promjene produktivnosti i kapitala, npr. dodatni  output  po osobi može dovesti do 
dodatnih ušteda i ulaganja i do ve ćeg omjera kapitala i rada. Zbog toga može razumjeti kona čnu važnost 
promjene produktivnosti na poticanje rasta  output a.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 527
 
(d) Mjerenje multifaktorske produktivnosti pomaže identificirati relativnu važnost razli čitih izvora rasta produk ­
tivnosti. Me đutim, moraju je nadopuniti institucionalne, povijesne i analize slu čajeva radi ispitivanja temeljnih 
uzroka rasta, inovacije i promjene produktivnosti.  
22.104. Za bolje mjerenje, analizu i nadzor rasta i produktivnosti diljem svijeta razvijeni su Ra čuni rasta i produktivnosti 
KLEMS-a. Klju čni cilj je kretati se ispod zbirne razine gospodarstva i ispitivati rezultate produktivnosti pojedi ­
na čnih djelatnosti i njihovih doprinosa gospodarskom rastu. Radi otkrivanja izuzetne heterogenosti u  outputu  i 
rastu produktivnosti kroz djelatnosti, razlikuju se mnoge razli čite djelatnosti, a u Europskoj uniji EU-KLEMS 
razlikuje ih sedamdeset dvije. Ra čuni uklju čuju koli čine i cijene  output a, kapitala (K), rada (L), energije (E), 
materijala (M) i  inpute  usluga (S) na razini djelatnosti. Mjere  outputa  i produktivnosti osigurane su u smislu 
stopa rasta i relativnih razina. U izradi su dodatne mjere za stvaranje znanja kao što su istraživanje i razvoj, 
patenti, ugra đeni tehnološki napredak, ostale inovacijske aktivnosti i suradnja. Takve se mjere izra đuju za 
pojedina čne države članice i povezuju s bazama podataka KLEMS-a u inozemstvu.  
22.105. Ra čuni se sastoje od triju neovisnih modula: analiti čkog modula i dva statisti čka modula.  
22.106. Analiti čki modul osigurava istraživa čku bazu podataka za uporabu akademskog svijeta i kreatora politike. Koristi 
tehnike „najbolje prakse” u izra čunu rasta, usredoto čuje se na me đunarodnu usporedivost, i usmjerava na 
postizanje potpune pokrivenosti u smislu broja zemalja, djelatnosti i varijabli. Tako đer može usvojiti alternativne 
ili pionirske pretpostavke u pogledu statisti čkih konvencija, na primjer, kako se ophoditi prema proizvodima 
IKT-a, ne-tržišnim uslugama i mjerenjima dohotka od imovine.  
22.107. Statisti čki moduli baze podataka razvijaju se usporedno s analiti čkim modulom. Uklju čuju podatke koji su 
uglavnom u skladu s onima koje objavljuju nacionalni statisti čki instituti. Njegove metode odgovaraju onima 
u središnjem okviru nacionalnih ra čuna, npr. tablice ponude i uporabe koriste se kao uskla đuju ći okvir za 
analizu produktivnosti i primjenjuju se lan čani indeksi. Statisti čki modul uklju čuje ne samo podatke nacionalnih 
ra čuna ve ć i dodatne informacije, kao što je statistika zaposlenosti za koli činu (osoba i radnih sati) i kvalitetu 
(raspodjela koli čina po dobi, spolu i razini obrazovanja)  inputa  rada po djelatnosti.  
Ra čuni istraživanja i razvoja  
22.108. U središnjem okviru, izdaci za istraživanje i razvoj smatraju se intermedijarnom potrošnjom, tj. teku ćim izdacima 
koji koriste proizvodnji samo za teku će razdoblje. To je suprotno prirodi istraživanja i razvoja čiji je cilj 
unaprijediti proizvodnju za budu ća razdoblja. Radi rješavanja konceptualnih i prakti čnih pitanja bilježenja 
istraživanja i razvoja kao investicije u imovinu, države članice sastavit će satelitske tablice istraživanja i 
razvoja u kojima se istraživanje i razvoj prepoznaje kao investicije u kapital. Time se državama članicama 
omogu ćuje razvijanje čvrstih i usporedivih metoda i procjena. U drugom stadiju, nakon što je postignuta 
dovoljno visoka razina pouzdanosti i usporedivosti, istraživanje i razvoj kapitalizira se u glavne ra čune država 
članica.  
22.109. Osim ove dodatne eksperimentalne tablice, može se izraditi niz ra čuna istraživanja i razvoja. Svrha takvih ra čuna 
istraživanja i razvoja jest pokazati ulogu istraživanja i razvoja u nacionalnom gospodarstvu. Odgovorena pitanja 
uklju čuju sljede će: 
(a) Tko proizvodi istraživanje i razvoj?  
(b) Tko financira istraživanje i razvoj?  
(c) Tko koristi istraživanje i razvoj?  
(d) Koja je vrijednost aktive istraživanja i razvoja u usporedbi s raznom drugom imovinom?  
(e) Koje su posljedice po produktivnost i gospodarski rast?  
Tablica ponude i uporabe pruža pregled subjekata koji proizvode i koriste istraživanje i razvoj, a to je prikazano 
u tablicama 22.18. i 22.19.HR 528 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 529
 Tablica 22.18. — Ponuda istraživanja i razvoja  
Proizvodnja 
kemijskih 
proizvoda  Proizvodnja IKT 
hardvera  Djelatnost 
istraživanja i 
razvoja  Sveu čilišno 
obrazovanje  Javna 
uprava  Ostale 
djelatnosti  Ukupno  Uvozi  Ukupna 
ponuda u 
bazi čnim 
cijenama  Trgova čke i 
transportne 
marže  Porezi na 
proizvode  Subvencije na 
proizvode 
(—) Ukupna 
ponuda u 
nabavnim 
cijenama  
Tržišno istraživanje i razvoj  
Istraživanje i razvoj za vlastiti 
ra čun 
Netržišno istraživanje i razvoj  
Ostali proizvodi  
Ukupno  
Tablica 22.19. — Uporaba istraživanja i razvoja  
Troškovi proizvodnje po djelatnosti  
Izvozi  Ulaganje  Ukupna uporaba 
u nabavnim 
cijenama  Proizvodnja kemijskih 
proizvoda  Proizvodnja IKT 
hardvera  Djelatnost 
istraživanja 
i razvoja  Sveu čilišno 
obrazovanje  Javna 
uprava  Ostale djelatnosti  Ukupno  
Tržišno istraživanje i razvoj  
Istraživanje i razvoj za vlastiti 
ra čun 
Netržišno istraživanje i razvoj  
Ostali proizvodi  
Ukupno  
Naknade zaposlenicima  
Ostali neto porezi na proizvo ­
dnju  
Potrošnja fiksnog kapitala  
Istraživanje i razvoj  
Ostalo  
Poslovni višak, neto  
Ukupno  
Dodatne informacije  
Inputi  rada  
Bruto investicije u dugotrajnu 
imovinu  
Istraživanje i razvoj  
Ostalo  
Stanje dugotrajne imovine, neto  
Istraživanje i razvoj  
Ostalo
 Ra čuni socijalne zaštite  
22.110. Socijalna zaštita i njezina interakcija s pitanjima kao što su starenje, zdravstvena zaštita i socijalna isklju čenost 
važno je pitanje za nacionalnu i europsku gospodarsku i socijalnu politiku. Za pra ćenje, prognozu, analizu i 
raspravljanje o pitanjima socijalne zaštite potrebne su podrobne, usporedive i ažurne informacije o organizaciji, 
trenutnom stanju i kretanjima u socijalnoj zaštiti u državama članicama i izvan njih.  
22.111. Naknade za socijalno osiguranje prijenosi su ku ćanstvima ili pojedincima, u gotovini ili u naturi s ciljem 
njihovog oslobo đenja od niza rizika ili potreba. Rizici ili potrebe socijalne zaštite odnose se na funkcije: 
invalidnost, bolest/zdravstvena zaštita, starije osobe, nadživjele osobe, obitelj/djeca, nezaposlenost, stanovanje i 
socijalna isklju čenost koje nisu drugdje razvrstane. U na čelu, obrazovanje nije uklju čeno kao rizik osim ako je 
podrška siromašnim obiteljima s djecom.  
22.112. Naknade za socijalno osiguranje provode se kroz program socijalne zaštite. Njima upravljaju i organiziraju ih 
javna ili privatna tijela, kao što su fondovi socijalne zaštite, državne agencije, osiguravaju ća društva, javni ili 
privatni poslodavci i privatne ustanove za socijalnu skrb i pomo ć. Programi se nužno ne odnose na odre đene 
ustanove, propise ili zakone; iako je to često slu čaj. Svi programi koji se isklju čivo temelje na pojedina čnim 
dogovorima ili kad postoje istovremeni uzajamni dogovori ne smatraju se socijalnom zaštitom.  
22.113. Ako uzajamni dogovor za zaposlenika nije istovremen, izdatak se razvrstava kao socijalna zaštita. To se odnosi 
na starosne i mirovine za nadživjele osobe koje pla ća poslodavac i besplatno stanovanje koje su pruža umirov ­
ljenim zaposlenicima. Nastavak pla ćanja pla ća i nadnica, tijekom zaposlenikove nemogu ćnosti rada zbog bolo ­
vanja, porodiljnog dopusta, invalidnosti, viška radne snage i sli čno, smatra se naknadom za socijalnu zaštitu koju 
pla ća poslodavac.  
22.114. programi koje kontrolira država su oni kod kojih država donosi sve glavne odluke o razini naknada, uvjetima 
pod kojima se pla ćaju i na činima na koji se programi financiraju. Socijalna zaštita koju kontrolira država obi čno 
se utvr đuje zakonima ili propisima. Uklju čuje programe koji pružaju socijalnu zaštitu državnim službenicima po 
istim linijama kao ona koja se pruža op ćem stanovništvu na temelju programa koje kontrolira država. Me đutim, 
isklju čuje programe koje država može uspostaviti na temelju svoje uloge poslodavca bez protustavki koje 
kontrolira država u privatnom sektoru.  
22.115. Primjeri programa koje kontrolira država su sljede ći: 
(a) programi bez doprinosa koje je uspostavila država radi ispunjavanja svoje op će socijalne odgovornosti, kao 
što je program potpore dohotku za siromašne ili program davanja za najamninu;  
(b) programi kojima upravljaju fondovi socijalne zaštite;  
(c) programi izvorno uspostavljeni u privatnom sektoru za koje država kasnije preuzima odgovornost.  
22.116. Primjeri programa koje ne kontrolira država su sljede ći: 
(a) programi koje vode neprofitne ustanove, kao što su društva uzajamne koristi, prijateljska društva i ustanove 
kojima suupravljaju socijalni partneri;  
(b) programi kojima upravljaju komercijalna osiguravaju ća poduze ća; 
(c) ne-autonomni programi kojima upravljaju poslodavci; to pokriva i financirane programe kad postoje zasebne 
pri čuve u bilanci kojima se pokriva obveza pla ćanja naknada u budu ćnosti, i programe, financirane izvan 
fondova, bez takvih zasebnih pri čuva.  
22.117. Koriste ći informacije o odre đenim pojedina čnim programima, ra čuni za socijalnu zaštitu pružaju višedimenzio ­
nalni pregled socijalne zaštite, kako je opisano u Europskom sustavu integrirane statistike socijalne zaštite 
(ESSPROS), (Eurostat, 2008.). Ra čuni opisuju razmjer i sastav naknada za socijalnu zaštitu, njihovo financiranje 
i uklju čene administrativne troškove. Naknade za socijalnu zaštitu razvrstane su po funkcijama kao što su bolest 
i starost, po vrstama kao što su u gotovini ili u naturi, i prema tome je li provjerena podobnost za naknadu. 
Temeljni programi razvrstani su prema tome kontrolira ih država ili ne, i prema tome jesu li osnovni ili dodatni 
programi.HR 530 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
22.118. Za svaki pojedina čni program socijalne zaštite osigurane su informacije o prihodima i rashodima i cijeli niz 
kvalitativnih informacija, kao što je opseg, financiranje, povijest i važne promjene kroz vrijeme.  
22.119. Standardne informacije o raznim pojedina čnim programima socijalne zaštite poznate su kao glavni sustav 
socijalne zaštite i nadopunjene su raznim modulima. Mogu ći moduli su sljede ći: 
(a) modul koji pokriva broj korisnika mirovine;  
(b) modul o neto naknadama za socijalnu zaštitu. To pokriva utjecaj poreza i socijalnih doprinosa koje na 
naknade pla ćaju korisnici i razmjer do kojeg se socijalne naknade osiguravaju u obliku popusta na porez ili 
smanjenja poreza.  
22.120. Koncepti i klasifikacije u ra čunima za socijalnu zaštitu usko su povezani s onima u središnjem okviru. Glavna 
razlika izme đu naknada za socijalnu zaštitu i socijalnih naknada u središnjem okviru je u tome što potonje 
pokrivaju i izdatke za obrazovanje; druga razlika je u tome što naknade za socijalnu zaštitu mogu uklju čivati 
kapitalne transfere sa socijalnom svrhom. Jednostavna pregledna tablica kako je navedeno u tablici 22.20. 
pokazuje te poveznice i istodobno pruža pregled veli čine i sastava naknada za socijalnu zaštitu u zemljiHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 531
 HR 532 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 22.20. — Pregled naknada za socijalnu zaštitu odnosno socijalnih naknada po socijalnom riziku/potrebi i transakciji  
Bolest  Invalidnost  Starost  Slijednici  Djeca/obitelj  Zaposlenost/ 
nezaposlenost  Stanovanje  Socijalna 
isklju čenost 
d.n. Ukupne 
naknade za 
socijalnu 
zaštitu  Obrazovanje  Nacionalni ra čuni soci ­
jalnih naknada  
Programi koje kontrolira država  
Naknade za socijalnu zaštitu  
u gotovini  
u naturi  
Naknade za socijalnu pomo ć 
u gotovini  
u naturi putem tržišnih proiz ­
vo đača 
u naturi kao ostali netržišni  
output  
Ostale naknade za socijalnu zaštitu 
(npr. kapitalni transferi države)  Prazno po definiciji  
Ukupne naknade za socijalnu 
zaštitu koje kontrolira država  
programi koje ne kontrolira 
država  
Davanja iz mirovinskog sustava 
(financirana)  
Ostale naknade za privatno socijalno 
osiguranje  
Socijalne naknade zaposlenicima 
financirane izvan fondova (uklju ču­
jući one od strane države)  
Naknade socijalne pomo ći NPUSK-a 
u naturi  
Ostale naknade za socijalnu zaštitu  Prazno po definiciji  
Ukupne ostale naknade za soci ­
jalnu zaštitu  
Ukupne naknade za socijalnu 
zaštitu
 22.121. Uska povezanost statistike standardnih nacionalnih ra čuna sa statistikom socijalne zaštite pruža mogu ćnost za 
obje vrste statistike. Iz to čke gledišta statistike socijalne zaštite, mogu se povezati sa službenom statistikom o 
nacionalnom gospodarstvu kao što je gospodarski rast i javne financije. Statistika nacionalnih ra čuna raš članjena 
po programima socijalne zaštite može poslužiti i za provjeru potpunosti i pouzdanosti statistike socijalne zaštite. 
Postupci izrade obiju statistika tako đer se mogu povezati i na taj se na čin može uštedjeti na troškovima izrade, 
pove ćati pouzdanost te se mogu osigurati nove mogu ćnosti, kao što je jednaka pravodobnost statistike socijalne 
zaštite i statistike nacionalnih ra čuna (  1 ). Sli čne se prednosti odnose na nacionalne ra čune. Ra čune socijalne 
zaštite relativno je lako izvesti iz sektorskih ra čuna i tablice državnih izdataka po funkcijama COFOG a koriste se 
za kreiranje gospodarske i socijalne politike. Osim toga, služe za provjeru pouzdanosti i potpunosti iznosa 
standardnih nacionalnih ra čuna, kao što su socijalne naknade i doprinosi.  
22.122. OECD tako đer izdaje podatke o socijalnim izdacima po pojedina čnom programu, u Bazi podataka socijalnih 
izdataka (SOCX). Prikuplja podatke za zemlje koje nisu članice Europske unije, dok Eurostat OECD-u pruža 
podatke o izdacima za socijalnu zaštitu za države članice. Specifi čno svojstvo OECD-ovog rada na socijalnim 
izdacima je njegova usredoto čenost na me đunarodnu usporedbu neto socijalnih izdataka; to uklju čuje prilagodbu 
radi utjecaja na ku ćansku potrošnju razlika u porezima na proizvodnju i uvoz.  
Satelitski ra čuni turizma  
22.123. Satelitski ra čun turizma (  2 ) pruža pregled ponude i uporabe roba i usluga za razli čite vrste turizma i njihove 
važnosti za doma ću zaposlenost, bilancu pla ćanja, državne financije i osobni i poslovni dohodak.  
22.124. „Turizam” obuhva ća aktivnosti osoba koje putuju i borave u mjestima izvan njihovog uobi čajenog okruženja na 
manje od jedne godine i osnovna svrha kojih nije zapošljavanje kod rezidentnog subjekta u mjestu koje se 
posje ćuje. Takve aktivnosti obuhva ćaju sve što posjetitelji rade za putovanje ili tijekom putovanja. „Turizam” nije 
ograni čen na tipi čne turisti čke aktivnosti kao što je razgledavanje, sun čanje i posje ćivanje mjesta. Putovanje u 
svrhu vo đenja poslovanja i radi obrazovanja i osposobljavanja može isto bio dio turizma.  
22.125. Potražnja koju stvara turizam pokriva raznu robu i usluge u kojima usluge prijevoza, smještaja i prehrane imaju 
važnu ulogu. Radi postizanja me đunarodne usporedivosti, proizvodi svojstveni za turizam definiraju se kao 
proizvodi koji, bez posjetitelja, u ve ćini zemalja vjerojatno ne bi postojali u zna čajnim koli činama ili oni za 
koje bi razina potrošnje vjerojatno bila znatno smanjena, i za koje se čini da je vjerojatno mogu će dobiti 
statisti čke informacije. Proizvodi povezani s turizmom rezidualna su kategorija, uklju čuju ći one koji su identi ­
ficirani kao specifi čni za turizam u odre đenoj zemlji no za koje taj pridjev nije priznat na svjetskoj osnovi.  
22.126. Neke od usluga za potrebe turizma, kao što je smještaj u drugim domovima ili prijevoz u pojedina čnim 
motornim vozilima, mogu se proizvesti u zna čajnim koli činama za vlastiti ra čun. Me đutim, u središnjem 
okviru, za razliku od usluga stanovanja za vlastiti ra čun, usluge prijevoza proizvedene unutar ku ćanstava za 
vlastitu korist ne smatraju se proizvodnjom. Preporu čuje se poštovati to pravilo u satelitskom ra čunu turizma. 
Me đutim, zemlje u kojima se ostvaruje zna čajna koli čina usluga prijevoza za vlastiti ra čun mogu ih prikazati 
zasebno u satelitskom ra čunu turizma.  
22.127. Klju čna mjera za opisivanje potražnje za turizmom je potrošnja posjetitelja po ku ćanstvima, državi, neprofitnim 
ustanovama koje služe ku ćanstvima i poduze ćima. Sastoji se od sljede ćeg: 
(a) izdatak krajnje potrošnje posjetitelja u gotovini;  
(b) izdatak krajnje potrošnje posjetitelja u naturi, kao što su usluge stanovanja za vlastiti ra čun; 
(c) turisti čki socijalni transferi u naturi kao što su pojedina čne netržišne usluge koje apsorbiraju posjetitelji, 
uklju čuju ći zdravstvene usluge toplica i netržišne usluge muzeja;  
(d) turisti čki poslovni troškovi. To uklju čuje turisti čke troškove razvrstane kao intermedijarna potrošnja i ne 
uklju čuje druge troškove koji se odnose na zaposlenike na poslovnim putovanjima koje pla ćaju poduze ća, 
kao što su pla ćanja za obroke koji se smatraju pla ćanjem u naturi. Zbog toga turisti čki poslovni troškovi ne 
predstavljaju ukupnu potrošnju posjetitelja na poslovnim putovanjima;HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 533  
( 1 ) Vremenski raspored diseminacije prema ESSPROS-u definiran je u Uredbi (EZ) br. 458/2007 Europskog parlamenta i Vije ća od 
25. travnja 2007. o Europskom sustavu integrirane statistike socijalne zaštite (ESSPROS) (SL L 113, 30.4.2007., str. 3.).  
( 2 ) Vidjeti Eurostat, OECD, UNSD, UNWTO, Satelitski ra čun turizma: Preporu čeni metodološki okvir, 2008.
 (e) osim toga, radi naglašavanja gospodarske važnosti radnji koje su poduzela javna tijela radi stvaranja 
povoljnog okruženja za razvoj turizma, predlaže se specifi čno mjerenje zbirne vrijednosti kolektivne turi ­
sti čke potrošnje. To se odnosi na aktivnosti kao što su promidžba turizma od strane državne jedinice, 
održavanje reda i zaštite i održavanje javnog prostora.  
22.128. Ponuda i uporaba robe i usluga u svrhu turizma, kao i dodana vrijednost i zaposlenost koju stvara turizam mogu 
se prikazati u tablici ponude i uporabe u kojoj se razlu čuju za turizam karakteristi čni proizvodi i djelatnosti i 
proizvodi povezani s turizmom.  
22.129. U svojem satelitskom ra čunu turizma, zemlje mogu odvojiti i tipificirati svoja tržišta na temelju trajanja boravka, 
svrhe posjeta, i svojstava posjetitelja, na primjer, jesu li me đunarodni ili doma ći posjetitelji.HR 534 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 23.  
KLASIFIKACIJE  
UVOD  
23.01. Klasifikacije u sustavu ESA 2010 u potpunosti su u skladu s novim oznakama SNA 2008, NACE Rev. 2, CPA 
2008 (na razinama agregacije korištene u programu prijenosa), COFOG, COICOP, COPNI i COPP. Uveden je samo 
vrlo ograni čen broj dodatnih oznaka.  
23.02. Ra čuni se sastavljaju na temelju malog broja konceptualnih elemenata, posebno sektora, transakcija i klasifikacija 
stavki na koje se odnose transakcije i drugi tokovi, posebno aktiva i pasiva. Za svaki od tih elemenata postoji 
hijerarhijska klasifikacija. Ra čuni se mogu sastavljati uz ve ću ili manju koli činu pojedinosti, korištenjem viših ili 
nižih razina tih hijerarhija.  
23.03. Stavke u ra čunima dijele se na vrste ozna čene jednim ili s dva slova kako slijedi:  
(a) oznake S za sektore;  
(b) oznake P za transakcije proizvoda;  
(c) oznake NP za nefinancijsku neproizvedenu aktivu;  
(d) oznake D za transakcije raspodjele;  
(e) oznake F za transakcije financijske aktive i pasive;  
(f) oznake K za ostale promjene u aktivi;  
(g) oznake B za izravnavaju će stavke i stavke neto vrijednosti;  
(h) oznake L za stavke bilance stanja;  
(i) oznake AN za nefinancijsku aktivu (proizvedenu i neproizvedenu);  
(j) oznake AF za stanja financijske aktivu i pasive.  
23.04. U pogledu proizvodnog pristupa za izra čun BDP-a, tablica prema djelatnostima i  input-output  okvira, upotreb ­
ljavaju se i sljede će europske klasifikacije: NACE Rev. 2 za gospodarske aktivnosti i CPA 2008 za proizvode prema 
gospodarskim aktivnostima. NACE Rev. 2 je europska verzija ISIC Rev. 4. Za pristup izra čunu BDP-a prema 
kategorijama izdataka upotrebljavaju se i CPA 2008, COFOG (klasifikacija izdataka prema namjeni: klasifikacija 
funkcija države) i COICOP (klasifikacija individualne potrošnje prema namjeni); posljednje dvije navedene klasi ­
fikacije utvrdio je UN.  
23.05. Funkcionalne klasifikacije ne obuhva ćaju samo COFOG i COICOP, ve ć i COPNI (klasifikacija neprofitnih ustanova 
koja služe ku ćanstvima, prema namjeni) i COPP (klasifikacija izdataka proizvo đača, prema namjeni). Te se 
klasifikacije koriste za funkcionalnu analizu izdataka društava, država, ku ćanstava i neprofitnih ustanova koje 
služe ku ćanstvima i za funkcionalne satelitske ra čune.  
KLASIFIKACIJA INSTITUCIONALNIH SEKTORA (S)  
S.1 Ukupno gospodarstvo (  1 ) 
S.11  Nefinancijska društva  
S.11001  Javna nefinancijska društva  
S.11002  Nacionalna privatna nefinancijska društva  
S.11003  Inozemno kontrolirana nefinancijska društva  
S.12  Financijska društva  
S.121  Središnja banka (  2 ) (javna)HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 535
 
S.122  Društva koja primaju depozite osim središnje banke (  2 ) 
S.12201  Javna  
S.12202  Nacionalna privatna  
S.12203  Inozemno kontrolirana  
S.123  Nov čani fondovi  
S.12301  Javni  
S.12302  Nacionalni privatni  
S.12303  Inozemno kontrolirana  
S.124  Ne-nov čani investicijski fondovi  
S.12401  Javni  
S.12402  Nacionalni privatni  
S.12403  Inozemno kontrolirana  
S.125  Ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih društava i mirovinskih fondova  
S.12501  Javni  
S.12502  Nacionalni privatni  
S.12503  Inozemno kontrolirana  
S.126  Popratne osiguravaju će djelatnosti  
S.12601  Javne  
S.12602  Nacionalne privatne  
S.12603  Inozemno kontrolirana  
S.127  Društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavci  
S.12701  Javna  
S.12702  Nacionalna privatna  
S.12703  Inozemno kontrolirana  
S.128  Osiguravaju ća društva (  3 ) 
S.12801  Javna  
S.12802  Nacionalna privatna  
S.12803  Inozemno kontrolirana  
S.129  Mirovinski fondovi (  3 ) 
S.12901  Javni  
S.12902  Nacionalni privatni  
S.12903  Inozemno kontrolirana  
S.121 + S.122 + S.123  Monetarne financijske institucije  
S.13  Op ća državaHR 536 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
S.1311  Središnja država (isklju čuju ći fondove socijalne sigurnosti)  
S.1312  Savezna država (isklju čuju ći fondove socijalne sigurnosti)  
S.1313  Lokalna država (isklju čuju ći fondove socijalne sigurnosti)  
S.1314  Fondovi socijalne sigurnosti  
S.14  Ku ćanstva  
S.141  Poslodavci  
S.142  Samozaposlene osobe  
S.143  Zaposlenici  
S.144  Primatelji vlasni čkog dohotka i ostalih transfera  
S.1441  Primatelji vlasni čkog dohotka  
S.1442  Primatelji mirovina  
S.1443  Primatelji ostalih transfera  
S.15  Neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima  
S.15002  Nacionalne privatne  
S.15003  Inozemno kontrolirana  
S.2 Inozemstvo  
S.21  Države članice te institucije i tijela Europske unije  
S.211  Države članice Europske unije  
S.2111  Države članice europodru čja 
S.2112  Države članice izvan europodru čja 
S.212  Institucije i tijela Europske unije  
S.2121  Europska središnja banka (ESB)  
S.2122  Europske institucije i tijela, osim ESB-a  
S.22  Zemlje ne članice i me đunarodne organizacije nerezidenti u Europskoj uniji  
( 1 ) Za sve oznake u sektorima S.11 i S.12, peta znamenka 1/2/3 odnosi se na javno/nacionalno privatno/pod stranim nadzorom. 
( 2 ) Središnja banka (S.121) i društva koja primaju depozite osim središnje banke 2 (S.122) odgovaraju S.12B. 
( 3 ) Osiguravaju ća društva (S.128) i mirovinski fondovi (S.129) odgovaraju S.121.  
KLASIFIKACIJA TRANSAKCIJA I OSTALIH TOKOVA  
Transakcije proizvoda (P)  
P.1 Output  
P.11  Tržišni  output  
P.119  Usluge financijskog posredovanja indirektno mjerene (UFPIM)  
P.12  Output  za vlastitu finalnu potrošnju  
P.13  Netržišni  outputHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 537
 
P.2 Intermedijarna potrošnja  
P.3 Izdaci za finalnu potrošnju  
P.31  Izdaci za individualnu potrošnju  
P.32  Izdaci za zajedni čku potrošnju  
P.4 Stvarna finalna potrošnja  
P.41  Stvarna individualna potrošnja  
P.42  Stvarna zajedni čka potrošnja  
P.5 Bruto investicije u imovinu/P.5n neto investicije u imovinu  
P.51g  Bruto investicije u dugotrajnu imovinu  
P.511  Neto pove ćanje dugotrajne aktive  
P.5111  Pove ćanja nove dugotrajne aktive  
P.5112  Pove ćanja nove dugotrajne aktive  
P.5113  Smanjenja postoje će dugotrajne aktive  
P.512  Troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene nefinancijske aktive  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala (–)  
P.51c1  Potrošnja fiksnog kapitala, poslovni višak (–)  
P.51c2  Potrošnja fiksnog kapitala, bruto mješoviti dohodak (–)  
P.51n  Neto investicije u dugotrajnu imovinu  
P.52  Promjene zaliha  
P.53  Neto pove ćanje dragocjenosti  
P.6 Izvoz roba i usluga  
P.61  Izvoz roba  
P.62  Izvoz usluga  
P.7 Uvoz roba i usluga  
P.71  Uvozi roba  
P.72  Uvoz usluga  
Transakcije neproizvedene nefinancijske aktive (oznake NP)  
Oznake koje se koriste za transakcije neproizvedene nefinancijske aktive mogu se prema potrebi dodatno razraditi 
dodavanjem klasifikacije neproizvedene nefinancijske aktive, AN.2. 
NP Neto pove ćanje neproizvedene nefinancijske aktive  
NP1  Neto pove ćanje prirodnih bogatstva  
NP2  Neto pove ćanje ugovora, najmova i licenci  
NP3  Kupnja umanjena za prodaju  goodwilla  i tržišne aktiveHR 538 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Transakcije raspodjele (D)  
D.1 Naknade zaposlenicima  
D.11  Nadnice i pla će 
D.12  Doprinosi poslodavaca za socijalno osiguranje  
D.121  Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  
D.1211  Stvarni doprinosi poslodavaca za mirovinsko osiguranje  
D.1212  Stvarni doprinosi poslodavaca za nemirovinsko osiguranje  
D.122  Imputirani doprinosi poslodavaca za socijalno osiguranje  
D.1221  Imputirani doprinosi poslodavaca za mirovinsko osiguranje  
D.1222  Imputirani doprinosi poslodavaca za nemirovinsko osiguranje  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  
D.21  Porezi na proizvode  
D.211  Porezi na dodanu vrijednost (PDV)  
D.212  Porezi i pristojbe na uvoz bez PDV-a  
D.2121  Uvozne pristojbe  
D.2122  Porezi na uvoz isklju čuju ći PDV i carine  
D.214  Porezi na proizvode bez PDV-a i uvoznih poreza  
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  
D.3 Subvencije  
D.31  Subvencije na proizvode  
D.311  Subvencije na uvoz  
D.319  Ostale subvencije na proizvode  
D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  
D.4 Vlasni čki dohodak  
D.41  Kamate  
D.42  Raspodijeljena dobit društava  
D.421  Dividende  
D.422  Povla čenje dohotka kvazi-društava  
D.43  Reinvestirana zarada na direktne strane investicije  
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  
D.441  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati ugovarateljima osiguranja  
D.442  Dohodak od ulaganja koji se pla ća iz mirovinskih prava  
D.443  Dohodak od ulaganja koji se može pripisati dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondovaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 539
 
D.4431  Dividende koje se mogu pripisati dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova  
D.4432  Zadržana dobit koja se može pripisati dioni čarima zajedni čkih investicijskih fondova  
D.45  Najamnine  
Teku ći transferi u novcu i u naturi (D.5-D.8).  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo itd.  
D.51  Porezi na dohodak  
D.59  Ostali teku ći porezi  
D.6 Socijalni doprinosi i naknade  
D.61  Neto socijalni doprinosi  
D.611  Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  
D.6111  Stvarni mirovinski doprinosi poslodavaca  
D.6112  Stvarni nemirovinski doprinosi poslodavaca  
D.612  Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca  
D.6121  Imputirani mirovinski doprinosi poslodavaca  
D.6122  Imputirani nemirovinski doprinosi poslodavaca  
D.613  Stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava  
D.6131  Stvarni mirovinski doprinosi ku ćanstava  
D.6132  Stvarni nemirovinski doprinosi ku ćanstava  
D.614  Dodatni socijalni doprinosi ku ćanstava  
D.6141  Dodatni mirovinski doprinosi ku ćanstava  
D.6142  Dodatni nemirovinski doprinosi ku ćanstava  
D.61SC  Naknade za usluge programa socijalnog osiguranja (–) (  1 ) 
D.62  Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi  
D.621  Naknade socijalne sigurnosti u novcu  
D.6211  Mirovinske naknade socijalne sigurnosti u novcu  
D.6212  Nemirovinske naknade socijalne sigurnosti u novcu  
D.622  Ostale naknade socijalne sigurnosti  
D.6221  Ostale mirovinske naknade socijalne sigurnosti  
D.6222  Ostale nemirovinske naknade socijalne sigurnosti  
D.623  Naknade socijalne pomo ći u novcu  
D.63  Socijalni transferi u naturi  
D.631  Socijalni transferi u naturi – netržišna proizvodnja  
D.632  Socijalni transferi u naturi – kupljena tržišna proizvodnjaHR 540 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
D.7 Ostali teku ći transferi  
D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  
D.711  Neto premije neposrednog neživotnog osiguranja  
D.712  Neto premije neživotnog reosiguranja  
D.72  Odštetni zahtjevi s naslova neživotnog osiguranja  
D.721  Odštetni zahtjevi s naslova izravnog neživotnog osiguranja  
D.722  Odštetni zahtjevi s naslova neživotnog reosiguranja  
D.73  Teku ći transferi unutar sektora op će države  
D.74  Teku ća me đunarodna suradnja  
D.75  Razni teku ći transferi  
D.751  Teku ći transferi neprofitnim ustanovama koje služe ku ćanstvima  
D.752  Teku ći transferi izme đu ku ćanstava  
D.759  Ostali razni teku ći transferi  
D.76  Vlastita sredstva EU-a na temelju PDV-a i BNP-a.  
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovinskim pravima  
D.9 Kapitalni transferi  
D.9r  Kapitalni transferi, potraživanja  
D.91r  Porezi na kapital, potraživanja  
D.92r  Investicijske potpore, potraživanja  
D.99r  Ostali kapitalni transferi, potraživanja  
D.9p  Kapitalni transferi, obveze  
D.91p  Porezi na kapital, potraživanja  
D.92p  Investicijske potpore, obveze  
D.99p  Ostali kapitalni transferi, obveze  
( 1 ) Doprinosi poslodavaca navode se u ra čunu stvaranja dohotka i ra čunu raspodjele primarnog dohotka kao obveze poslodavaca i kao 
potraživanja zaposlenika. U ra čunu sekundarne raspodjele dohotka ti su iznosi obveze ku ćanstava i potraživanja onih koja upravljaju 
programima socijalnog osiguranja. Da bi se u svakom slu čaju prikazala potpuno ista vrijednost, odbitak naknade koja predstavlja dio  
outputa  programa i finalne potrošnje ku ćanstava korisnika tako đer je prikazan u ra čunu sekundarne raspodjele dohotka kao zasebni 
unos. Naknade za usluge programa socijalnog osiguranja (D.61SC) stoga je samo stavka prilagodbe te nije distribucijska transakc ija 
sama po sebi.  
Transakcije financijske aktive i pasiva (F)  
(Neto pove ćanje financijske aktive/neto pove ćanje pasive)  
F.1 Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
F.11  Monetarno zlato  
F.12  posebna prava vu čenja  
F.2 Gotovina i depoziti  
F.21  GotovinaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 541
 
F.22  Prenosivi depoziti  
F.221  Me đubankovne pozicije  
F.229  Ostali prenosivi depoziti  
F.29  Ostali depoziti  
F.3 Dužni čki vrijednosni papiri  
F.31  Kratkoro čni 
F.32  Dugoro čni 
F.4 Zajmovi (  1 ) 
F.41  Kratkoro čni 
F.42  Dugoro čni 
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investicijskim fondovima/jedinice  
F.51  Vlasni čki udjel  
F.511  Dionice koje kotiraju na burzi  
F.512  Dionice koje ne kotiraju na burzi  
F.519  Ostali vlasni čki udjeli  
F.52  Udjeli u investicijskim fondovima/jedinice  
F.521  Udjeli u nov čanom fondu/jedinice  
F.522  Udjeli u ne-nov čanim investicijskim fondovima/jedinice  
F.6 Pri čuve osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava  
F.61  Tehni čke pri čuve neživotnog osiguranja  
F.62  Životno osiguranje i prava na rentu  
F.63  Prava na mirovinu  
F.64  Potraživanja mirovinskih fondova od upravitelja mirovinskih fondova  
F.65  Prava na nemirovinske fondove  
F.66  Rezervacije za obveze u okviru standardiziranih jamstava  
F.7 Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika  
F.71  Financijske izvedenice  
F.711  Opcije  
F.712  Terminski ugovori  
F.72  Dioni čke opcije zaposlenika  
F.8 Ostali ra čuni potraživanja/obveza  
F.81  Trgova čki krediti i predujmovi  
F.89  Ostali ra čuni potraživanja/obveza, osim trgova čkih kredita i predujmova  
( 1 ) Pojašnjenje stavke: izravna strana ulaganja (dodati oznaku FDI).HR 542 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ostale promjene aktive (K)  
K.1-5  Ukupne promjene obujma  
K.1 Ekonomsko nastajanje aktive  
K.2 Ekonomsko nestajanje neproizvedene aktive  
K.21  Korištenje prirodnih bogatstava  
K.22  Ostali ekonomski nestanak neproizvedene aktive  
K.3 Gubici zbog nepogoda  
K.4 Zapljena bez naknade  
K.5 Ostale promjene u obujmu d.n.k.  
K.6 Promjene u klasifikacijama  
K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i strukturi  
K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i pasive  
K.7 Nominalni vlasni čki dobici i gubici  
K.71  Neutralni vlasni čki dobici i gubici  
K.72  Realni vlasni čki dobici i gubici  
KLASIFIKACIJA IZRAVNAVAJU ĆIH STAVKI I NETO VRIJEDNOSTI (B)  ( 1 ) 
B.1g  Dodana vrijednost, bruto/Bruto doma ći proizvod  
B.2g  Poslovni višak, bruto  
B.3g  Mješoviti dohodak, bruto  
B.4g  Poduzetni čki dohodak, bruto  
B.5g  Bilanca primarnog dohotka, bruto/Nacionalni dohodak, bruto  
B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  
B.7g  Prilago đeni raspoloživi dohodak, bruto  
B.8g  Štednja, bruto  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–)  
B.9N  Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–) nefinancijskih ra čuna 
B.9F  Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (–) financijskih ra čuna 
B.10  Promjene neto vrijednosti  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i kapitalnih transfera (  2 ) ( 3 ) 
B.102  Promjene neto vrijednosti zbog ostalih promjena obujma aktive  
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog nominalnih vlasni čkih dobitaka i gubitakaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 543
 
B.1031  Promjene neto vrijednosti zbog neutralnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka  
B.1032  Promjene neto vrijednosti zbog realnih vlasni čkih dobitaka i gubitaka  
B.11  Saldo ra čuna inozemstva za robu i usluge  
B.12  Saldo teku ćeg ra čuna inozemstva  
B.90  Neto vrijednost  
BF.90  Financijska neto vrijednost  
( 1 ) Sve izravnavaju će stavke mogu se mjeriti kao bruto ili neto potrošnja fiksnog kapitala. Oznaka za bruto izravnavaju će stavke sastoji se 
od oznake za stavku i slova „g”. Isto tako, slovo „n” priloženo uz oznaku ozna čuje neto vrijednost. 
( 2 ) Ovo nije izravnavaju ća stavka u strukturi ra čunovodstvenog sustava. To je ukupna desna strana kapitalnog ra čuna. Me đutim, kao 
zna čajna komponenta promjena neto vrijednosti ozna čava se drugim komponentama potonje. 
( 3 ) Za inozemstvo se to odnosi na promjene neto vrijednosti zbog salda teku ćeg ra čuna inozemstva i kapitalnih transfera.  
KLASIFIKACIJE STAVKI BILANCE STANJA (L ) 
Za jedinstvenu bilancu stanja, kao i za financijski ra čun, jedine neophodne oznake su one koje navode pojedinosti u 
pogledu aktive prema tipu, pomo ću oznaka AN i AF. Me đutim, ra čun se može sastaviti navode ći razine zaliha na po četku 
(LS) i na kraju (LE) odre đenog razdoblja, kao i ukupne razlike me đu njima (LX). Sve tri oznake trebaju biti raš članjene 
prema vrstama aktive. Stavke LX su zbroj stavki oznaka P.5, NP, F i K za predmetne aktive u okviru obuhva ćenog 
razdoblja.  
Pomo ću stavki po četne bilance stanja mogu će je izra čunati iznos neto vrijednosti (B.90). Razlika izme đu te vrijednosti i 
iznosa pod B.90 u završnoj bilanci stanja mora biti jednaka bilanci svih oznaka LX, koje tako đer moraju biti jednake 
vrijednosti pod B.10. 
LS Po četna bilanca stanja  
LX Promjene u bilanci stanja  
LE Završna bilanca stanja  
KLASIFIKACIJA AKTIVE (A)  
Nefinancijska aktiva (AN)  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  
AN.11  Dugotrajna aktiva po vrsti aktive  
AN.111  Stanovi  
AN.112  Ostale zgrade i gra đevinski objekte  
AN.1121  Nestambene zgrade  
AN.1122  Ostali gra đevinski objekti  
AN.1123  Poboljšanje zemljišta  
AN.113  Strojevi i oprema  
AN.1131  Oprema za prijevoz  
AN.1132  Oprema IKT  
AN.1139  Ostali strojevi i oprema  
AN.114  Sustavi naoružanja  
AN.115  Obra đeno prirodno bogatstvo  
AN.1151  Sto čni fond, koji daje povratne proizvodeHR 544 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
AN.1152  Vinogradi, vo ćnjaci i ostale plantaže koje daju povratne proizvode  
(AN.116)  (Troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene nefinancijske aktive) (  1 ) 
AN.117  Proizvodi intelektualnog vlasništva  
AN.1171  Istraživanje i razvoj  
AN.1172  Iskorištavanje minerala  
AN.1173  Ra čunalni programi i baze podataka  
AN.11731  Ra čunalni programi  
AN.11732  Baze podataka  
AN.1174  Zabavni, književni ili umjetni čki originali  
AN.1179  Ostali proizvodi intelektualnog vlasništva  
AN.12  Zalihe prema vrsti zalihe  
AN.121  Sirovine i materijal  
AN.122  Nedovršena proizvodnja  
AN.1221  Nedovršena proizvodnja na obra đenom prirodnom bogatstvu  
AN.1222  Ostala nedovršena proizvodnja  
AN.123  Gotovi proizvodi  
AN.124  Vojni inventari  
AN.125  Roba za preprodaju  
AN.13  Dragocjenosti  
AN.131  Plemenite kovine i drago kamenje  
AN.132  Antikviteti i ostali umjetni čki predmeti  
AN.133  Ostale dragocjenosti  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  
AN.21  Prirodno bogatstvo  
AN.211  Zemljište  
AN.2111  Zemljište na kojem leže zgrade i objekti  
AN.2112  Obradivo zemljište  
AN.2113  Rekreacijska zemljišta i pripadaju će površinske vode  
AN.2119  Ostala zemljišta i pripadaju će površinske vode  
AN.212  Zalihe energije i ruda če 
AN.213  Neobra đeno prirodno bogatstvo  
AN.214  Vodno bogatstvo  
AN.215  Ostalo prirodno bogatstvo  
AN.2151  Radiofrekvencijski spektarHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 545
 
AN.2159  Ostalo  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  
AN.221  Utrživi operativni  leasing  
AN.222  Dozvole za korištenje prirodnih bogatstava  
AN.223  Dozvole za obavljanje posebnih djelatnosti  
AN.224  Pravo na budu ću robu i usluge na isklju čivoj osnovi  
AN.23  Kupnja umanjena za prodaju  goodwill a i tržišne aktive  
( 1 ) Troškovi prijenosa vlasništva neproizvedene aktive (AN.116) smatraju se dijelom investicije u dugotrajnu imovinu, tj. kao stj ecanje 
dugotrajne aktive. Me đutim, kada se stanje zaliha raš člani prema kategorijama, vrijednost tih troškova prijenosa vlasništva uklju čuje se u 
neproizvedenu aktivu na koju se odnose te se stoga ne prikazuju odvojeno kao dio AN.11. U slu čaju prijenosa zemljišta, trošak 
prijenosa vlasništva za cjelokupno zemljište uklju čuje se u poboljšanje zemljišta (AN.1123). Stavka AN.116 uklju čena je u potpuni 
popis prikazan niže isklju čivo za potrebe prikazivanja.  
Financijska aktiva (AF)  
Postoji potpuna podudarnost izme đu oznaka prikazanih niže za transakcije financijskom aktivom i pasivom (oznake F) i 
one za stanje zaliha ili rubrike (oznake AF) za tu aktivu i pasivu. U praksi, me đutim, podaci u okviru bilance stanja mogu 
sadržavati manje pojedinosti i biti izostavljeni nakon prve razine raš člambe, kako je prikazano niže. Kada je potrebno, 
oznake AF mogu se raš članiti u skladu s pojedinostima navedenima za oznake F, kako slijedi: 
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja  
AF.11  Monetarno zlato  
AF.12  Posebna prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  
AF.21  Gotovina  
AF.22  Prenosivi depoziti  
AF.221  Me đubankovne pozicije  
AF.229  Ostali prenosivi depoziti  
AF.29  Ostali depoziti  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
AF.31  Kratkoro čni 
AF.32  Dugoro čni 
AF.4  Zajmovi (  1 ) 
AF.41  Kratkoro čni 
AF.42  Dugoro čni 
AF.5  Vlasni čki udjel i udjeli u investicijskim fondovima/jedinice  
AF.51  Vlasni čki udjeli  
AF.511  Dionice koje kotiraju na burziHR 546 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
AF.512  Dionice koje ne kotiraju na burzi  
AF.519  Ostali vlasni čki udjeli  
AF.52  Udjeli u investicijskim fondovima/jedinice  
AF.521  Udjeli u nov čanom fondu/jedinice  
AF.522  Udjeli u ne-nov čanim investicijskim fondovima/jedinice  
AF.6  Pri čuve osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava  
AF.61  Tehni čke pri čuve neživotnog osiguranja  
AF.62  Životno osiguranje i prava na rentu  
AF.63  Prava na mirovinu  
AF.64  Potraživanja mirovinskih fondova od upravitelja mirovinskih fondova  
AF.65  Prava na nemirovinske fondove  
AF.66  Rezervacije za obveze u okviru standardiziranih jamstava  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika  
AF.71  Financijske izvedenice  
F.711  Opcije  
F.712  Terminski ugovori  
AF.72  Dioni čke opcije zaposlenika  
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveza  
AF.81  Trgova čki krediti i predujmovi  
AF.89  Ostali ra čuni potraživanja/obveza, osim trgova čkih kredita i predujmova  
( 1 ) Pojašnjenje stavke: izravna strana ulaganja (dodati oznaku FDI).  
KLASIFIKACIJA DODATNIH STAVKI  
Prema dogovoru, dodatna oznaka zapo činje s X i povezuje se s oznakom standardizirane stavke nadogra đuju ći se na 
oznaku te stavke.  
Nenaplativi zajmovi  
Sljede će se oznake primjenjuju na stanje i tokove nenaplativih kredita. Budu ći da zajmovi imaju oznake AF.4 i F.4, 
dodatne oznake zapo činju s XAF4 za stanja i XF4 za tokove.  
Oznake za stanja su sljede će: 
XAF4_NNP  Zajmovi: nominalna vrijednost, nenaplativi  
XAF4_MNP  Zajmovi: tržišna vrijednost, nenaplativiHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 547
 
i vezani tokovi: 
XF4_NNP  Zajmovi: nominalna vrijednost, nenaplativi  
XF4_MNP  Zajmovi: tržišna vrijednost, nenaplativi  
U oba niza oznaka, na mjesto ozna čeno donjom crtom prema potrebi se mogu unijeti oznake s više pojedinosti o 
zajmovima, na primjer u bilanci stanja: 
XAF41NNP  Kratkoro čni zajmovi: nominalna vrijednost, nenaplativi  
XAF42MNP  Dugoro čni zajmovi: tržišna vrijednost, nenaplativi  
Usluge u vezi s kapitalom  
Sljede će se oznake primjenjuju na usluge u vezi s kapitalom 
XCS  Usluge u vezi s kapitalom  
XCS  Usluge u vezi s kapitalom – Društva  
P.51c1  Potrošnja fiksnog kapitala u bruto poslovnom višku  
XRC  Povrat na kapital – društva  
XOC  Ostali troškovi kapitala – društva  
XCSU  Usluge u vezi s kapitalom – neinkorporirana poduze ća 
P.51c2  Potrošnja fiksnog kapitala u bruto mješovitom dohotku  
XRU  Povrat na kapital – neinkorporirana poduze ća 
XOU  Ostali troškovi kapitala – neinkorporirana poduze ća 
Tablica mirovina  
Sljede će se oznake primjenjuju na dodatnu tablicu opisanu u poglavlju o mirovinama. Predlažu se razli čite oznake za 
stupce i redove u tablici.  
Stupci  
U stupcu opis slova „W” odgovara „nedržavnom” i brojevi u tim oznakama odnose se na odgovaraju će institucionalne 
sektore.  
(a) Obveze zabilježene u glavnom slijedu ra čuna 
Programi čije osmišljavanje i provedba nisu odgovornost op će države 
XPC1W  Programi utvr đenih doprinosa  
XPB1W  Programi utvr đenih naknada  
XPCB1W  Ukupno  
Programi čije su osmišljavanje i provedba odgovornost op će države 
XPCG  Programi utvr đenih doprinosaHR 548 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Programi utvr đenih naknada za zaposlenike u sektoru op će države 
XPBG12  U sektoru financijskih društava  
XPBG13  U sektoru op će države  
(b) Obveze koje nisu zabilježene u potpunom slijedu ra čuna 
XPBOUT13  U sektoru op će države  
XP1314  Mirovinski programi socijalne sigurnosti  
XPTOT  Ukupni mirovinski programi  
XPTOTNRH  od kojih: nerezidentnih ku ćanstava  
Redovi  
(a) Po četna bilanca stanja 
XAF63LS  Prava na mirovinu  
(b) Transakcije 
XD61p  Posebni doprinosi vezani za mirovinske programe  
XD6111  Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  
XD6121  Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca  
XD6131  Stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava  
XD6141  Dodatni socijalni doprinosi ku ćanstava  
XD619  Ostala (aktuarska) akumulacija prava na mirovinu u fondovima socijalne sigurnosti  
XD62p  Mirovinske naknade  
XD8  Prilagodbe za promjene u mirovinskim pravima  
XD81  Promjena u pravima na mirovinu zbog prijenosa prava  
XD82  Promjena u pravima zbog pregovorima dogovorenih promjena u strukturi programa  
(c) Ostali gospodarski tokovi 
XK7  Revalorizacije  
XK5  Ostale promjene u obujmu  
(d) Završna bilanca stanja 
XAF63LE  Prava na mirovinu  
(e) Vezani pokazatelji 
XP1  Output  
XAFN  Aktiva mirovinskih programa na kraju godineHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 549
 
Trajni proizvodi za široku potrošnju  
Trajni proizvodi za široku potrošnju ozna čavaju se prefiksom X, oznakom DHHCE (izdaci ku ćanstava na trajne proizvode 
za široku potrošnju), jednoznamenkastom oznakom za podskupine i dvije znamenke za stavke. Tako đer su navedene i 
odgovaraju ći brojevi COICOP-a.  
COICOP  Oznake SNA  
XDHHCE1  Namještaj i ku ćanski ure đaji 
05.1.1  XDHHCE11  Namještaj i oprema  
05.1.2  XDHHCE12  Tepisi i druge podne obloge  
05.3.1  XDHHCE13  Ve ći elektri čni ili neelektri čni ku ćanski ure đaji 
05.5.1  XDHHCE14  Ve ći alati i oprema za ku ću i vrt  
XDHHCE2  Oprema za osobni prijevoz  
07.1.1  XDHHCE21  Motorna vozila  
07.1.2  XDHHCE22  Motocikli  
07.1.3  XDHHCE23  Bicikli  
07.1.4  XDHHCE24  Zaprežna vozila  
XDHHCE3  Roba za rekreativne svrhe i zabavu  
08.2.0  XDHHCE31  Oprema za telefoniranje i slanje faksimila  
09.1.1  XDHHCE32  Oprema za prijem, bilježenje i umnožavanje zvuka i slike  
09.1.2  XDHHCE33  Fotografska i kinematografska oprema i opti čki instrumenti  
09.1.3  XDHHCE34  Oprema za obradu podataka  
09.2.1  XDHHCE35  Ve ći trajni proizvodi za vanjsku rekreaciju  
09.2.2  XDHHCE36  Glazbeni instrumenti i ve ći trajni proizvodi za unutarnju rekreaciju  
XDHHCE4  Druga trajna dobra  
12.3.1  XDHHCE41  Nakit, satovi i ru čni satovi  
06.1.3  XDHHCE42  Terapeutske medicinske naprave i oprema  
Izravna strana ulaganja  
Dodatne stavke za izravna strana ulaganja (FDI) mogu se ozna čiti slovom X kao prefiksom uz oznaku F ili AF i sufiks 
FDI, na primjer: 
XF42FDI  za transakcije izravnih stranih ulaganja kod dugoro čnih zajmova  
Potencijalne stavke  
Dodatne oznake za potencijalne stavke ozna čavaju se prefiksom X uz oznaku AF i sufiks CP, na primjer: 
XAF11CP  kada zalog monetarnog zlata može imati utjecaj na njegovu iskoristivost u smislu pri čuveHR 550 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Gotovina i depoziti  
Dodatne stavke za klasifikaciju gotovine i depozita denominiranih u doma ćoj ili stranoj valuti ozna čavaju se prefiksom X 
uz oznake F ili AF i sufiks NC koji ukazuje na gotovinu i depozite u doma ćoj valuti ili oznaku FC s me đunarodnom 
oznakom valute koja ukazuje na gotovinu i depozite u stranoj valuti, na primjer:  
Za transakcije 
XF21NC  nov čanice i kovanice u doma ćoj valuti  
XF22FC  depoziti u stranoj valuti  
Za stanja 
XAF21NC  nov čanice i kovanice u doma ćoj valuti  
XAF22FC  depoziti u stranoj valuti  
Klasifikacija dužni čkih vrijednosnih papira u skladu s njihovim dospije ćem 
Predlaže se klasificirati dužni čke vrijednosne papire prema njihovom dospije ću. To se može ostvariti korištenjem prefiksa 
X i oznake AF uz sufiks koji ukazuje na datum dospije ća, na primjer: 
XAF32Y20  za dužni čke vrijednosne papire u 2020.  
Dužni čki vrijednosni papiri koji kotiraju na burzi i dužni čki vrijednosni papiri koji ne kotiraju na burzi  
Dodatne stavke u pogledu dužni čkih vrijednosnih papira ozna čavaju se prefiksom X uz oznake F ili AF i znamenkom 1 
za one koji kotiraju na burzi i znamenkom 2 za one koji ne kotiraju na burzi, na primjer:  
Za transakcije 
XF321  za transakcije dugoro čnim dužni čkim vrijednosnim papirima koji kotiraju na burzi  
XF322  za transakcije dugoro čnim dužni čkim vrijednosnim papirima koji ne kotiraju na burzi  
Za stanja 
XAF321  za stanja dugoro čnih dužni čkih vrijednosnih papira koji kotiraju na burzi  
XAF322  za stanja dugoro čnih dužni čkih vrijednosnih papira koji ne kotiraju na burzi  
Dugoro čni zajmovi s dospije ćem kra ćim od godine dana i dugoro čni zajmovi osigurani hipotekom  
Dugoro čni zajmovi s dospije ćem kra ćim od godine dana i dugoro čni zajmovi osigurani hipotekom ozna čavaju se 
prefiksom X i oznakama F ili AF i oznakom L1 koja ozna čava dospije će kra će od godine dana te sufiksom LM koji 
ozna čava zajmove osigurane hipotekom, na primjer:  
Za transakcije 
XF42L1  za dugoro čne zajmove s dospije ćem kra ćim od godine dana  
XF42LM  za dugoro čne zajmove osigurane hipotekomHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 551
 
Za stanja 
XAF42L1  za dugoro čne zajmove s dospije ćem kra ćim od godine dana  
XAF42LM  za dugoro čne zajmove osigurane hipotekom  
Investicijski udjeli koji kotiraju na burzi i investicijski udjeli koji ne kotiraju na burzi  
Investicijski udjeli koji kotiraju na burzi i investicijski udjeli koji ne kotiraju na burzi ozna čavaju se prefiksom X i 
oznakom F ili AF i znamenkom 1 za one koji kotiraju na burzi i znamenkom 2 za one koji ne kotiraju na burzi, na 
primjer:  
Za transakcije 
XF5221  za transakcije udjelima u ne-nov čanim investicijskim fondovima koji kotiraju na burzi  
XF5222  za transakcije udjelima u ne-nov čanim investicijskim fondovima koji ne kotiraju na burzi  
Za stanja 
XAF5221  za stanja udjela ne-nov čanih investicijskih fondova koji kotiraju na burzi  
XAF5222  za stanja udjela ne-nov čanih investicijskih fondova koji ne kotiraju na burzi  
Dospjele nepla ćene obveze po kamatama i otplatama  
Dospjele nepla ćene obveze po kamatama i otplatama ozna čavaju se prefiksom X i oznakom AF uz oznaku IA za dospjele 
nepla ćene obveze po kamatama i oznaku PA za dospjele nepla ćene obveze po otplatama, na primjer: 
XAF42IA  za dospjele nepla ćene obveze po kamatama na dugoro čne zajmove; i  
XAF42PA  za dospjele nepla ćene obveze po otplatama na dugoro čne zajmove.  
Osobne i skupne doznake  
Osobne i skupne doznake izme đu rezidentnih i nerezidentnih ku ćanstava ozna čavaju se prefiksom X i oznakom teku ćeg 
transfera te prefiksom PR za osobne doznake i TR za skupne doznake, kako slijedi: 
XD5452PR  za osobne doznake izme đu rezidentnih i nerezidentnih ku ćanstava  
XD5452TR  za skupne doznake izme đu rezidentnih i nerezidentnih ku ćanstava.  
PREGRUPIRANJE I ŠIFRIRANJE DJELATNOSTI (A) I PROIZVODA (P)  
Klasifikacije djelatnosti i proizvoda koje se koriste su NACE Rev. 2 i CPA 2008. Odgovaraju će razine agregiranja za 
Program prijenosa ESA-e su: A*3, A*10, A*21, A*38 i A*64 za gospodarske djelatnosti i P*3, P*10, P*21, P*38 i P*64 za 
proizvode. Iako se ne koriste u okviru Programa prijenosa ESA-e, razine A*88 (NACE Rev.2) i P*88 (CPA) tako đer su 
predstavljene u ovom poglavlju.  
U sljede ćim su tablicama predstavljene nove razine agregiranja.  
A*3  
Šifra  Odjeljci NACE Rev. 2  Opis  
1 A  Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo  
2 B, C, D, E i F  Rudarstvo i va đenje kamena; proizvodnja; opskrba elektri čnom energijom, plinom, 
parom i klimatizacija; opskrba vodom, uklanjanje otpadnih voda, gospodarenje 
otpadom te djelatnosti sanacije okoliša, gra đevinarstvo  
3 G, H, I, J, K, L, M, N, 
O, P, Q, R, S, T i U  UslugeHR 552 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
A*10  
Šifra  Odjeljci NACE Rev. 2  Opis  
1 A  Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo  
2 B, C, D i E  Rudarstvo i va đenje kamena; proizvodnja; opskrba elektri čnom energijom, plinom, 
parom i klimatizacija; opskrba vodom, uklanjanje otpadnih voda, gospodarenje 
otpadom te djelatnosti sanacije okoliša  
2a C  od čega: Prera điva čka industrija  
3 F  Gra đevinarstvo  
4 G, H i I  Trgovina na veliko i malo; popravak motornih vozila i motocikala; prijevoz i skla ­
dištenje; djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i posluživanja hrane  
5 J  Informacije i komunikacije  
6 K  Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja  
7 L  Poslovanje s nekretninama  
8 M i N  Stru čne, znanstvene i tehni čke djelatnosti; administrativne i pomo ćne uslužne djelat ­
nosti  
9 O, P i Q  Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje; obrazovanje; djelatnosti zdrav ­
stvene zaštite i socijalne skrbi  
10 R, S, T i U  Umjetni čke, zabavlja čke i rekreacijske usluge; ostale uslužne djelatnosti; djelatnosti 
ku ćanstava koja zapošljavaju poslugu; djelatnosti privatnih ku ćanstava koja proizvode 
razli čitu robu i obavljaju razli čite usluge za vlastite potrebe; djelatnosti inozemnih 
organizacija i tijela  
A*21  
Šifra  Odjeljci NACE 
Rev. 2  Podjela NACE 
Rev. 2  Opis  
1 A  01-03  Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo  
2 B  05-09  Rudarstvo i va đenje kamena  
3 C  10-33  Prera điva čka industrija  
4 D  35  Opskrba elektri čnom energijom, plinom, parom i klimatizacija  
5 E  36-39  Opskrba vodom, uklanjanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom te djelat ­
nosti sanacije okoliša  
6 F  41-43  Gra đevinarstvo  
7 G  45-47  Trgovina na veliko i malo; popravak motornih vozila i motocikala  
8 H  49-53  Prijevoz i skladištenje  
9 I  55-56  Djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i posluživanja hrane  
10 J  58-63  Informacije i komunikacije  
11 K  64-66  Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja  
12 L  68  Poslovanje s nekretninama  
13 M  69-75  Stru čne, znanstvene i tehni čke djelatnosti  
14 N  77-82  Administrativne i pomo ćne uslužne djelatnosti  
15 O  84  Javna uprava i obrana; obvezna socijalna sigurnostHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 553
 
Šifra  Odjeljci NACE 
Rev. 2  Podjela NACE 
Rev. 2  Opis  
16 P  85  Obrazovanje  
17 Q  86-88  Djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi  
18 R  90-93  Umjetnost, zabava i rekreacija  
19 S  94-96  Ostale uslužne djelatnosti  
20 T  97-98  Djelatnosti ku ćanstava koja zapošljavaju poslugu; djelatnosti privatnih ku ćan ­
stava koja proizvode razli čitu robu i obavljaju razli čite usluge za vlastite 
potrebe  
21 U  99  Djelatnosti inozemnih organizacija i tijela  
A*38  
Šifra  Podjela NACE 
Rev. 2  Opis  
1 01-03  Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo  
2 05-09  Rudarstvo i va đenje kamena  
3 10-12  Proizvodnja prehrambenih proizvoda, pi ća i duhanskih proizvoda  
4 13-15  Proizvodnja tekstilnih proizvoda, odje će i kožnih proizvoda  
5 16-18  Proizvodnja drva i papirnih proizvoda i tiskanje  
6 19  Proizvodnja koksa i rafiniranih naftnih proizvoda  
7 20  Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda  
8 21  Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i pripravaka  
9 22-23  Proizvodnja gumenih i plasti čnih proizvoda i ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda  
10 24-25  Proizvodnja kovina i metalnih proizvoda, osim strojeva i opreme  
11 26  Proizvodnja ra čunala te elektroni čkih i opti čkih proizvoda  
12 27  Proizvodnja elektri čne opreme  
13 28  Proizvodnja strojeva i opreme, koji nisu drugdje klasificirani  
14 29-30  Proizvodnja prijevozne opreme  
15 31-33  Proizvodnja namještaja; ostala proizvodnja; popravak i instalacija strojeva i opreme  
16 35  Opskrba elektri čnom energijom, plinom, parom i klimatizacija  
17 36-39  Opskrba vodom, uklanjanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom te djelatnosti sanacije 
okoliša  
18 41-43  Gra đevinarstvo  
19 45-47  Trgovina na veliko i malo; popravak motornih vozila i motocikala  
20 49-53  Prijevoz i skladištenje  
21 55-56  Djelatnosti pružanja smještaja te pripreme i posluživanja hrane  
22 58-60  Izdava čke, audiovizualne, radijske i televizijske djelatnosti  
23 61  TelekomunikacijeHR 554 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Šifra  Podjela NACE 
Rev. 2  Opis  
24 62-63  Ra čunalno programiranje, savjetovanje i djelatnosti povezane s njima; djelatnosti informira ­
nja 
25 64-66  Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja  
26 68  Poslovanje s nekretninama  
26a od čega: imputirane najamnine nekretnina u kojima stanuju vlasnici  
27 69-71  Pravne i ra čunovodstvene djelatnosti; djelatnosti središnjih ureda; djelatnosti savjetovanja u 
vezi s upravljanjem; arhitektonske i gra đevinske usluge; tehni čka ispitivanja i analize  
28 72  Znanstveno istraživanje i razvoj  
29 73-75  Oglašavanje i istraživanje tržišta; druge stru čne, znanstvene i tehni čke djelatnosti; veteri ­
narske djelatnosti  
30 77-82  Administrativne i pomo ćne uslužne djelatnosti  
31 84  Javna uprava i obrana; obvezna socijalna sigurnost  
32 85  Obrazovanje  
33 86  Djelatnosti zdravstvene zaštite  
34 87-88  Djelatnosti socijalne skrbi  
35 90-93  Umjetnost, zabava i rekreacija  
36 94-96  Ostale uslužne djelatnosti  
37 97-98  Djelatnosti ku ćanstava koja zapošljavaju poslugu; djelatnosti privatnih ku ćanstava koja 
proizvode razli čitu robu i obavljaju razli čite usluge za vlastite potrebe  
38 99  Djelatnosti inozemnih organizacija i tijela  
A*64  
Šifra  Podjela NACE 
Rev. 2  Opis  
1 01  Biljna i sto čarska proizvodnja, lovstvo i uslužne djelatnosti povezane s njima  
2 02  Šumarstvo i sje ča drva  
3 03  Ribarstvo i akvakultura  
4 05-09  Rudarstvo i va đenje kamena  
5 10-12  Proizvodnja prehrambenih proizvoda, pi ća i duhanskih proizvoda  
6 13-15  Proizvodnja tekstilnih proizvoda, odje će i kožnih proizvoda  
7 16  Proizvodnja drva i proizvoda od drva i pluta, osim namještaja; proizvodnja predmeta od 
slame i materijala za pletenje  
8 17  Proizvodnja papira i papirnatih proizvoda  
9 18  Izdavaštvo, tiskanje i reproduciranje snimljenih medija  
10 19  Proizvodnja koksa i rafiniranih naftnih proizvoda  
11 20  Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda  
12 21  Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i pripravaka  
13 22  Proizvodnja gumenih i plasti čnih proizvodaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 555
 
Šifra  Podjela NACE 
Rev. 2  Opis  
14 23  Proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda  
15 24  Proizvodnja kovina  
16 25  Proizvodnja metalnih proizvoda, osim strojeva i opreme  
17 26  Proizvodnja ra čunala te elektroni čkih i opti čkih proizvoda  
18 27  Proizvodnja elektri čne opreme  
19 28  Proizvodnja strojeva i opreme, koji nisu drugdje klasificirani  
20 29  Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica  
21 30  Proizvodnja ostale prijevozne opreme  
22 31-32  Proizvodnja namještaja; druga proizvodnja  
23 33  Popravak i instaliranje strojeva i opreme  
24 35  Opskrba elektri čnom energijom, plinom, parom i klimatizacija  
25 36  Skupljanje, pro čišćavanje i opskrba vodom  
26 37-39  Uklanjanje otpadnih voda; skupljanje otpada, djelatnosti obrade i zbrinjavanja otpada; 
oporaba materijala; djelatnosti sanacije okoliša te ostale djelatnosti gospodarenja otpadom  
27 41-43  Gra đevinarstvo  
28 45  Trgovina na veliko i malo i popravak motornih vozila i motocikala  
29 46  Trgovina na veliko, osim motornim vozilima i motociklima  
30 47  Trgovina na malo, osim motornim vozilima i motociklima  
31 49  Kopneni prijevoz i cjevovodni prijevoz  
32 50  Vodeni prijevoz  
33 51  Zra čni prijevoz  
34 52  Skladištenje i prate će djelatnosti u prijevozu  
35 53  Poštanske i kurirske djelatnosti  
36 55-56  Djelatnosti pružanja smještaja; priprema i posluživanja hrane  
37 58  Izdava čke djelatnosti  
38 59-60  Proizvodnja filmova, videofilmova i televizijskog programa, djelatnosti snimanja zvu čnih 
zapisa i izdavanja glazbenih zapisa; emitiranje programa  
39 61  Telekomunikacije  
40 62-63  Ra čunalno programiranje, savjetovanje i djelatnosti povezane s njima; djelatnosti informira ­
nja 
41 64  Djelatnosti financijskih usluga, osim financiranja osiguranja i mirovina  
42 65  Financiranje osiguranja, reosiguranja i mirovinskih fondova, osim obvezne socijalne sigur ­
nosti  
43 66  Pomo ćne djelatnosti kod financijskih usluga i djelatnosti osiguranja  
44 68  Poslovanje s nekretninama  
44a od čega: imputirane najamnine nekretnina u kojima stanuju vlasnici  
45 69-70  Pravne i ra čunovodstvene djelatnosti; djelatnosti središnjih ureda; djelatnosti savjetovanja u 
vezi s upravljanjem;HR 556 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Šifra  Podjela NACE 
Rev. 2  Opis  
46 71  Arhitektonske i gra đevinske djelatnosti; tehni čka ispitivanja i analize  
47 72  Znanstveno istraživanje i razvoj  
48 73  Promidžba i istraživanje tržišta  
49 74-75  Druge stru čne, znanstvene i tehni čke djelatnosti; veterinarske djelatnosti  
50 77  Djelatnosti iznajmljivanja i davanja u najam ( leasing ) 
51 78  Djelatnosti zapošljavanja  
52 79  Putni čke agencije, organizatori putovanja ( turoperatori ) i ostale djelatnosti povezane s njima  
53 80-82  Djelatnosti vezane uz sigurnost i istražne djelatnosti; usluge u vezi s upravljanjem i održa ­
vanjem zgrada te djelatnosti ure đenja i održavanja krajolika; administrativne uredske djelat ­
nosti, uredska podrška i druga poslovna podrška  
54 84  Javna uprava i obrana; obvezna socijalna sigurnost  
55 85  Obrazovanje  
56 86  Djelatnosti zdravstvene zaštite  
57 87-88  Djelatnosti socijalne skrbi  
58 90-92  Kreativne, umjetni čke i zabavne djelatnosti; Knjižnice, arhivi, muzeji i ostale kulturne 
djelatnosti; djelatnosti kockanja i kla đenja  
59 93  Sportske djelatnosti te zabavne i rekreacijske djelatnosti  
60 94  Djelatnosti članskih organizacija  
61 95  Popravak ra čunala i predmeta za osobnu uporabu i ku ćanstvo  
62 96  Ostale uslužne djelatnosti  
63 97-98  Djelatnosti ku ćanstava koja zapošljavaju poslugu i djelatnosti privatnih ku ćanstava koja 
proizvode razli čitu robu i obavljaju razli čite usluge za vlastite potrebe  
64 99  Djelatnosti inozemnih organizacija i tijela  
A*88  
Šifra  Podjela NACE 
Rev. 2  Opis  
1 01  Biljna i sto čarska proizvodnja, lovstvo i uslužne djelatnosti povezane s njima  
2 02  Šumarstvo i sje ča drva  
3 03  Ribarstvo i akvakultura  
4 05  Va đenje ugljena i lignita  
5 06  Va đenje sirove nafte i prirodnog plina  
6 07  Kopanje metalne ruda če 
7 08  Ostalo va đenje ruda če i kopanje  
8 09  Pomo ćne uslužne djelatnosti u rudarstvu  
9 10  Proizvodnja prehrambenih proizvoda  
10 11  Proizvodnja pi ćaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 557
 
Šifra  Podjela NACE 
Rev. 2  Opis  
11 12  Proizvodnja duhanskih proizvoda  
12 13  Proizvodnja tekstilnih proizvoda  
13 14  Proizvodnja odje će 
14 15  Proizvodnja kože i kožnih proizvoda  
15 16  Proizvodnja drva i proizvoda od drva i pluta, osim namještaja; proizvodnja predmeta od 
slame i materijala za pletenje  
16 17  Proizvodnja papira i papirnatih proizvoda  
17 18  Izdavaštvo, tiskanje i reproduciranje snimljenih medija  
18 19  Proizvodnja koksa i rafiniranih naftnih proizvoda  
19 20  Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda  
20 21  Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i pripravaka  
21 22  Proizvodnja gumenih i plasti čnih proizvoda  
22 23  Proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda  
23 24  Proizvodnja kovina  
24 25  Proizvodnja metalnih proizvoda, osim strojeva i opreme  
25 26  Proizvodnja ra čunala te elektroni čkih i opti čkih proizvoda  
26 27  Proizvodnja elektri čne opreme  
27 28  Proizvodnja strojeva i opreme, koji nisu drugdje klasificirani  
28 29  Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica  
29 30  Proizvodnja ostale prijevozne opreme  
30 31  Proizvodnja namještaja  
31 32  Ostala prera điva čka industrija  
32 33  Popravak i instaliranje strojeva i opreme  
33 35  Opskrba elektri čnom energijom, plinom, parom i klimatizacija  
34 36  Skupljanje, pro čišćavanje i opskrba vodom  
35 37  Uklanjanje otpadnih voda  
36 38  Skupljanje otpada, djelatnosti obrade i zbrinjavanja otpada; oporaba materijala  
37 39  Djelatnosti sanacije okoliša te ostale djelatnosti gospodarenja otpadom  
38 41  Gradnja zgrada  
39 42  Gradnja gra đevina niskogradnje  
40 43  Specijalizirane gra đevinske djelatnosti  
41 45  Trgovina na veliko i malo i popravak motornih vozila i motocikala  
42 46  Trgovina na veliko, osim motornim vozilima i motociklima  
43 47  Trgovina na malo, osim motornim vozilima i motociklimaHR 558 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Šifra  Podjela NACE 
Rev. 2  Opis  
44 49  Kopneni prijevoz i cjevovodni prijevoz  
45 50  Vodeni prijevoz  
46 51  Zra čni prijevoz  
47 52  Skladištenje i prate će djelatnosti u prijevozu  
48 53  Poštanske i kurirske djelatnosti  
49 55  Smještaj  
50 56  Djelatnosti pripreme i posluživanja hrane i pi ća 
51 58  Izdava čke djelatnosti  
52 59  Proizvodnja filmova, videofilmova i televizijskog programa, djelatnosti snimanja zvu čnih 
zapisa i izdavanja glazbenih zapisa  
53 60  Djelatnosti emitiranja programa  
54 61  Telekomunikacije  
55 62  Ra čunalno programiranje, savjetovanje i djelatnosti povezane s njima  
56 63  Djelatnosti usluga informiranja  
57 64  Djelatnosti financijskih usluga, osim financiranja osiguranja i mirovina  
58 65  Financiranje osiguranja, reosiguranja i mirovinskih fondova, osim obvezne socijalne sigur ­
nosti  
59 66  Pomo ćne djelatnosti kod financijskih usluga i djelatnosti osiguranja  
60 68  Poslovanje s nekretninama  
60a od čega: imputirane najamnine nekretnina u kojima stanuju vlasnici  
61 69  Pravne i ra čunovodstvene djelatnosti  
62 70  Djelatnosti središnjih ureda; djelatnosti savjetovanja u vezi s upravljanjem  
63 71  Arhitektonske i gra đevinske djelatnosti; tehni čka ispitivanja i analize  
64 72  Znanstveno istraživanje i razvoj  
65 73  Promidžba i istraživanje tržišta  
66 74  Stru čne, znanstvene i tehni čke djelatnosti  
67 75  Veterinarske djelatnosti  
68 77  Djelatnosti iznajmljivanja i davanja u najam ( leasing ) 
69 78  Djelatnosti zapošljavanja  
70 79  Putni čke agencije, organizatori putovanja (turoperatori) i ostale djelatnosti povezane s njima  
71 80  Djelatnosti vezane uz sigurnost i istražne djelatnosti  
72 81  Usluge u vezi s upravljanjem i održavanjem zgrada te djelatnosti ure đenja i održavanja 
krajolika  
73 82  Administrativne uredske djelatnosti, uredska podrška i druga poslovna podrška  
74 84  Javna uprava i obrana; obvezna socijalna sigurnost  
75 85  Obrazovanje  
76 86  Djelatnosti zdravstvene zaštiteHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 559
 
Šifra  Podjela NACE 
Rev. 2  Opis  
77 87  Djelatnosti socijalne skrbi sa smještajem  
78 88  Djelatnosti socijalne skrbi bez smještaja  
79 90  Kreativne, umjetni čke i zabavne djelatnosti  
80 91  Knjižnice, arhivi, muzeji i ostale kulturne djelatnosti  
81 92  Djelatnosti kockanja i kla đenja  
82 93  Sportske djelatnosti te zabavne i rekreacijske djelatnosti  
83 94  Djelatnosti članskih organizacija  
84 95  Popravak ra čunala i predmeta za osobnu uporabu i ku ćanstvo  
85 96  Ostale uslužne djelatnosti  
86 97  Djelatnosti ku ćanstava koja zapošljavaju poslugu  
87 98  Djelatnosti privatnih ku ćanstava koja proizvode razli čitu robu i obavljaju razli čite usluge za 
vlastite potrebe  
88 99  Djelatnosti inozemnih organizacija i tijela  
P*3  
Šifra  Odjeljci CPA 2008  Opis  
1 A  Poljoprivredni, lovni, šumarski i ribarski proizvodi  
2 B, C, D, E i F  Rudarstvo i va đenje; izra đeni proizvodi; elektri čna energija, plin, gospodarenje vodom 
i otpadom; gra đevinarstvo i gra đevinski radovi  
3 G, H, I, J, K, L, M, N, 
O, P, Q, R, S, T i U  Usluge  
P*10  
Šifra  Odjeljci CPA 2008  Opis  
1 A  Poljoprivredni, lovni, šumarski i ribarski proizvodi  
2 B, C, D i E  Rudarstvo i va đenje; izra đeni proizvodi; elektri čna energija, plin, gospodarenje vodom 
i otpadom; gra đevinarstvo i gra đevinski radovi  
2a C  od čega: izra đeni proizvodi  
3 F  Gra đevinarstvo i gra đevinski radovi  
4 G, H i I  Usluge trgovine na veliko i malo; usluge popravka motornih vozila i motocikala; 
usluge prijevoza i skladištenja; usluge pružanja smještaja te pripreme i usluživanja 
hrane  
5 J  Usluge informiranja i komunikacije  
6 K  Financijske usluge i usluge osiguranja  
7 L  Usluge povezane s nekretninama  
8 M i N  Stru čne, znanstvene i tehni čke usluge; administrativne i pomo ćne uslužne usluge  
9 O, P i Q  Usluge javne uprave i obrane; usluge obvezne socijalne sigurnosti; obrazovanje; 
zdravstvene usluge i socijalni rad  
10 R, S, T i U  Umjetni čke, zabavne i rekreativne usluge, popravak ku ćanskih proizvoda i druge 
uslugeHR 560 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
P*21  
Šifra  Odjeljak CPA 
2008  Podjela CPA 
2008  Opis  
1 A  01-03  Poljoprivredni, lovni, šumarski i riblji proizvodi  
2 B  05-09  Rudarstvo i va đenje kamena  
3 C  10-33  izra đeni proizvodi  
4 D  35  Opskrba elektri čnom energijom, plinom, parom i klimatizacija  
5 E  36-39  Opskrba vodom, uklanjanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom te djelat ­
nosti sanacije okoliša  
6 F  41-43  Gra đevinarstvo i gra đevinski radovi  
7 G  45-47  Usluge trgovine na veliko i malo; usluge popravka motornih vozila i motoci ­
kala  
8 H  49-53  Usluge prijevoza i skladištenja  
9 I  55-56  Usluge pružanja smještaja te pripreme i posluživanja hrane  
10 J  58-63  Usluge informiranja i komunikacije  
11 K  64-66  Financijske usluge i usluge osiguranja  
12 L  68  Usluge povezane s nekretninama  
13 M  69-75  Stru čne, znanstvene i tehni čke usluge  
14 N  77-82  Administrativne i pomo ćne uslužne djelatnosti  
15 O  84  Usluge javne uprave i obrane; usluge obvezne socijalne sigurnosti  
16 P  85  Usluge obrazovanja  
17 Q  86-88  Zdravstvene usluge i socijalni rad  
18 R  90-93  Umjetni čke, zabavne i rekreativne usluge  
19 S  94-96  Ostale usluge  
20 T  97-98  Usluge ku ćanstava koja zapošljavaju poslugu; ostale uslužno-proizvodne djelat ­
nosti ku ćanstava za vlastite potrebe  
21 U  99  Usluge inozemnih organizacija i tijela  
P*38  
Šifra  Podjele CPA 2008  Opis  
1 01-03  Poljoprivredni, lovni, šumarski i ribarski proizvodi  
2 05-09  Rudarstvo i va đenje kamena  
3 10-12  Prehrambeni proizvodi, pi ća i duhanski proizvodi  
4 13-15  Tekstilni proizvodi, odje ća i kožni proizvodi  
5 16-18  Drveni i papirni proizvodi i usluge tiskanja  
6 19  Koks i rafinirani naftni proizvodi  
7 20  Kemikalije i kemijski proizvodiHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 561
 
Šifra  Podjele CPA 2008  Opis  
8 21  Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i pripravaka  
9 22-23  Proizvodnja gumenih i plasti čnih proizvoda i ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda  
10 24-25  Proizvodnja kovina i metalnih proizvoda, osim strojeva i opreme  
11 26  Proizvodnja ra čunala te elektroni čkih i opti čkih proizvoda  
12 27  Elektri čna oprema  
13 28  Strojevi i oprema, koji nisu drugdje klasificirani  
14 29-30  Prijevozna oprema  
15 31-33  Namještaj; ostali proizvodi; usluge popravka i instalacije strojeva i opreme  
16 35  Opskrba elektri čnom energijom, plinom, parom i klimatizacija  
17 36-39  Opskrba vodom, uklanjanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom te djelatnosti sanacije 
okoliša  
18 41-43  Gra đevinarstvo i gra đevinski radovi  
19 45-47  Usluge trgovine na veliko i malo; usluge popravka motornih vozila i motocikala  
20 49-53  Usluge prijevoza i skladištenja  
21 55-56  Usluge pružanja smještaja te pripreme i posluživanja hrane  
22 58-60  Izdava čke, audiovizualne, radijske i televizijske djelatnosti  
23 61  Telekomunikacijske usluge  
24 62-63  Ra čunalno programiranje, savjetovanje i djelatnosti povezane s njima; djelatnosti informira ­
nja 
25 64-66  Financijske usluge i usluge osiguranja  
26 68  Usluge povezane s nekretninama  
26a od čega: imputirane najamnine nekretnina u kojima stanuju vlasnici  
27 69-71  Pravne i ra čunovodstvene usluge; usluge središnjih ureda; usluge savjetovanja u vezi s 
upravljanjem; arhitektonske i gra đevinske usluge; usluge tehni čkih ispitivanja i analize  
28 72  Usluge istraživanja i razvoja  
29 73-75  Usluge oglašavanja i istraživanja tržišta; druge stru čne, znanstvene i tehni čke usluge; veteri ­
narske usluge  
30 77-82  Administrativne i pomo ćne uslužne djelatnosti  
31 84  Usluge javne uprave i obrane; usluge obvezne socijalne sigurnosti  
32 85  Usluge obrazovanja  
33 86  Zdravstvene usluge  
34 87-88  Usluge socijalne skrbi  
35 90-93  Umjetni čke, zabavne i rekreativne usluge  
36 94-96  Ostale usluge  
37 97-98  Usluge ku ćanstava koja zapošljavaju poslugu; ostale uslužno-proizvodne djelatnosti ku ćan ­
stava za vlastite potrebe  
38 99  Usluge inozemnih organizacija i tijelaHR 562 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
P*64  
Šifra  Podjele CPA 2008  Opis  
1 01  Poljoprivredni proizvodi, lov i povezane usluge  
2 02  Šumarski proizvodi, sje ča drve ća i povezane usluge  
3 03  Riba i ostali ribarski proizvodi, usluge povezane s ribarstvom  
4 05-09  Rudarstvo i va đenje kamena  
5 10-12  Prehrambeni proizvodi i pi ća; duhanski proizvodi  
6 13-15  Tekstilni proizvodi; odje ća; koža i kožni proizvodi  
7 16  Drvo i proizvodi od drva i pluta (osim namještaja), predmeti od slame i materijala za 
pletenje  
8 17  Papir i proizvodi od papira  
9 18  Usluge tiskanja materijala i snimanja medija  
10 19  Koks i rafinirani naftni proizvodi  
11 20  Kemikalije i kemijski proizvodi  
12 21  Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i pripravaka  
13 22  Proizvodi od gume i plasti čnih masa  
14 23  Ostali nemetalni mineralni proizvodi  
15 24  Kovine  
16 25  Metalni proizvodi, osim strojeva i opreme  
17 26  Proizvodnja ra čunala te elektroni čkih i opti čkih proizvoda  
18 27  Elektri čna oprema  
19 28  Strojevi i oprema, koji nisu drugdje klasificirani  
20 29  Motorna vozila, prikolice i poluprikolice  
21 30  Proizvodnja ostale prijevozne opreme  
22 31-32  Namještaj; ostali proizvodi koji nisu drugdje klasificirani  
23 33  Popravak i instaliranje strojeva i opreme  
24 35  Opskrba elektri čnom energijom, plinom, parom i klimatizacija  
25 36  Prirodna voda; usluge pro čišćavanja vode i usluge opskrbe vodom  
26 37-39  Uklanjanje otpadnih voda; mulj otpadnih voda; skupljanje otpada, djelatnosti obrade i 
zbrinjavanja otpada; oporaba materijala; djelatnosti sanacije okoliša te ostale djelatnosti 
gospodarenja otpadom  
27 41-43  Gra đevinarstvo i gra đevinski radovi  
28 45  Trgovina na veliko i malo i usluge popravka motornih vozila i motocikala  
29 46  Usluge trgovine na veliko, osim motornim vozilima i motociklima  
30 47  Usluge trgovine na malo, osim motornim vozilima i motociklima  
31 49  Usluge kopnenog prijevoza i cjevovodnog prijevozaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 563
 
Šifra  Podjele CPA 2008  Opis  
32 50  Usluge vodenog prijevoza  
33 51  Usluge zra čnog prijevoza  
34 52  Skladištenje i prate će djelatnosti u prijevozu  
35 53  Poštanske i kurirske usluge  
36 55-56  Usluge pružanja smještaja te pripreme i posluživanja hrane  
37 58  Usluge izdavaštva  
38 59-60  Proizvodnja filmova, usluge produkcije videofilmova i televizijskog programa, djelatnosti 
snimanja zvu čnih zapisa i izdavanja glazbenih zapisa i emitiranje programa  
39 61  Telekomunikacijske usluge  
40 62-63  Ra čunalno programiranje, usluge savjetovanja i usluge povezane s njima; usluge informira ­
nja 
41 64  Financijske usluge, osim osiguranja i mirovinskih fondova  
42 65  Usluge osiguranja, reosiguranja i mirovinskih fondova, osim obvezne socijalne sigurnosti  
43 66  Pomo ćne usluge kod financijskih usluga i usluga osiguranja  
44 68  Usluge povezane s nekretninama  
44a od čega: imputirane najamnine nekretnina u kojima stanuju vlasnici  
45 69-70  Pravne i ra čunovodstvene usluge; usluge središnjih ureda; usluge savjetovanja u vezi s 
upravljanjem  
46 71  Arhitektonske i gra đevinske usluge; usluge tehni čkog ispitivanja i analize  
47 72  Usluge znanstvenog istraživanja i razvoja  
48 73  Usluge promidžbe i istraživanja tržišta  
49 74-75  Druge stru čne, znanstvene i tehni čke usluge; veterinarske usluge  
50 77  Usluge iznajmljivanja i davanja u najam ( leasing ) 
51 78  Usluge zapošljavanja  
52 79  Putni čke agencije, organizatori putovanja ( turoperatori ) i ostale usluge povezane s njima  
53 80-82  Usluge vezane uz sigurnost i istražne djelatnosti; usluge u vezi s upravljanjem i održava ­
njem zgrada te djelatnosti ure đenja i održavanja krajolika; administrativne uredske djelatno ­
sti, uredska podrška i druga poslovna podrška  
54 84  Usluge javne uprave i obrane; usluge obvezne socijalne sigurnosti  
55 85  Usluge obrazovanja  
56 86  Zdravstvene usluge  
57 87-88  Usluge socijalne skrbi sa smještajem; usluge socijalne skrbi bez smještaja  
58 90-92  Kreativne, umjetni čke i zabavne usluge; knjižnice, arhivi, muzeji i ostale kulturne usluge; 
usluge kockanja i kla đenja  
59 93  Sportske usluge i usluge zabave i rekreacije  
60 94  Usluge članskih organizacija  
61 95  Usluge popravka ra čunala i predmeta za osobnu uporabu i ku ćanstvo  
62 96  Ostale osobne uslugeHR 564 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Šifra  Podjele CPA 2008  Opis  
63 97-98  Usluge ku ćanstava koja zapošljavaju poslugu i usluge privatnih ku ćanstava koja proizvode 
razli čitu robu i obavljaju razli čite usluge za vlastite potrebe  
64 99  Usluge inozemnih organizacija i tijela  
P*88  
Šifra  Podjele CPA 2008  Opis  
1 01  Poljoprivredni proizvodi, lov i povezane usluge  
2 02  Šumarski proizvodi, sje ča drve ća i povezane usluge  
3 03  Riba i ostali ribarski proizvodi, usluge povezane s ribarstvom  
4 05  Ugljen i lignit  
5 06  Va đenje sirove nafte i prirodnog plina  
6 07  Metalne ruda če 
7 08  Ostali proizvodi va đenja i kopanja ruda če 
8 09  Pomo ćne usluge u rudarstvu  
9 10  Prehrambeni proizvodi  
10 11  Pi ća 
11 12  Duhanski proizvodi  
12 13  Tekstilni proizvodi  
13 14  Tekstil  
14 15  Koža i kožni proizvodi  
15 16  Drvo i proizvodi od drva i pluta, osim namještaja; predmeti od slame i materijala za 
pletenje  
16 17  Papir i proizvodi od papira  
17 18  Usluge tiskanja materijala i snimanja medija  
18 19  Koks i rafinirani naftni proizvodi  
19 20  Kemikalije i kemijski proizvodi  
20 21  Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i pripravaka  
21 22  Proizvodi od gume i plasti čnih masa  
22 23  Ostali nemetalni mineralni proizvodi  
23 24  Kovine  
24 25  Metalni proizvodi, osim strojeva i opreme  
25 26  Ra čunala, elektroni čki i opti čki proizvodi  
26 27  Elektri čna oprema  
27 28  Strojevi i oprema, koji nisu drugdje klasificirani  
28 29  Motorna vozila, prikolice i poluprikoliceHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 565
 
Šifra  Podjele CPA 2008  Opis  
29 30  Ostala prijevozna oprema  
30 31  Namještaj  
31 32  Ostali proizvodi  
32 33  Usluge popravka i instaliranje strojeva i opreme  
33 35  Elektri čna energija, plin, para i klimatizacija  
34 36  Prirodna voda; usluge pro čišćavanja vode i usluge opskrbe vodom  
35 37  Usluge uklanjanja otpadnih voda; mulj otpadnih voda  
36 38  Skupljanje otpada, usluge obrade i zbrinjavanja otpada; oporaba materijala  
37 39  Djelatnosti sanacije okoliša i ostale djelatnosti gospodarenja otpadom  
38 41  Gra đevine i gra đevinski radovi  
39 42  Gra đevinarstvo i gra đevinski radovi za gradnju gra đevina niskogradnje  
40 43  Posebni gra đevinski radovi  
41 45  Trgovina na veliko i malo i usluge popravka motornih vozila i motocikala  
42 46  Usluge trgovine na veliko, osim motornim vozilima i motociklima  
43 47  Usluge trgovine na malo, osim motornim vozilima i motociklima  
44 49  Usluge kopnenog prijevoza i cjevovodnog prijevoza  
45 50  Usluge vodenog prijevoza  
46 51  Usluge zra čnog prijevoza  
47 52  Skladištenje i prate će djelatnosti u prijevozu  
48 53  Poštanske i kurirske usluge  
49 55  Usluge smještaja  
50 56  Usluge pripreme i posluživanja hrane i pi ća 
51 58  Usluge izdavaštva  
52 59  Usluge proizvodnje filmova, videofilmova i televizijskog programa, usluge snimanja zvu čnih 
zapisa i izdavanja glazbenih zapisa  
53 60  Usluge emitiranja programa  
54 61  Telekomunikacijske usluge  
55 62  Ra čunalno programiranje, usluge savjetovanja i usluge povezane s njima  
56 63  Usluge informiranja  
57 64  Financijske usluge, osim osiguranja i mirovinskih fondova  
58 65  Usluge osiguranja, reosiguranja i mirovinskih fondova, osim obvezne socijalne sigurnosti  
59 66  Pomo ćne usluge kod financijskih usluga i usluga osiguranja  
60 68  Usluge povezane s nekretninama  
60a od čega: imputirane najamnine nekretnina u kojima stanuju vlasniciHR 566 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Šifra  Podjele CPA 2008  Opis  
61 69  Pravne i ra čunovodstvene usluge  
62 70  Usluge središnjih ureda; usluge savjetovanja u vezi s upravljanjem  
63 71  Arhitektonske i gra đevinske usluge; usluge tehni čkog ispitivanja i analize  
64 72  Usluge znanstvenog istraživanja i razvoja  
65 73  Usluge promidžbe i istraživanja tržišta  
66 74  Ostale stru čne, znanstvene i tehni čke usluge  
67 75  Veterinarske usluge  
68 77  Usluge iznajmljivanja i davanja u najam ( leasing ) 
69 78  Usluge zapošljavanja  
70 79  Putni čke agencije, organizatori putovanja ( turoperatori ) i ostale usluge povezane s njima  
71 80  Djelatnosti vezane uz sigurnost i istražne djelatnosti  
72 81  Usluge u vezi s upravljanjem i održavanjem zgrada te djelatnosti ure đenja i održavanja 
krajolika  
73 82  Administrativne uredske usluge, usluge uredske podrške i druga poslovna podrška  
74 84  Usluge javne uprave i obrane; usluge obvezne socijalne sigurnosti  
75 85  Usluge obrazovanja  
76 86  Zdravstvene usluge  
77 87  Usluge socijalne skrbi sa smještajem  
78 88  Djelatnosti socijalne skrbi bez smještaja  
79 90  Kreativne, umjetni čke i zabavne djelatnosti  
80 91  Knjižnice, arhivi, muzeji i druge kulturne usluge  
81 92  Usluge kockanja i kla đenja  
82 93  Sportske usluge i usluge zabave i rekreacije  
83 94  Usluge članskih organizacija  
84 95  Usluge popravka ra čunala i predmeta za osobnu uporabu i ku ćanstvo  
85 96  Ostale osobne usluge  
86 97  Usluge ku ćanstava koja zapošljavaju poslugu  
87 98  Ostale robe i usluge ku ćanstava za vlastite potrebe  
88 99  Usluge inozemnih organizacija i tijela  
KLASIFIKACIJA FUNKCIJA DRŽAVE (COFOG)  
01 Op će javne usluge  
01.1  Izvršni i zakonodavni organi, financijski i fiskalni poslovi, vanjski poslovi  
01.2  Ekonomska pomo ć iz inozemstva  
01.3  Op će uslugeHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 567
 
01.4  Temeljna istraživanja  
01.5  Op će javne usluge u podru čju istraživanja i razvoja  
01.6  Op će javne usluge, d.n.k  
01.7  Transakcije vezane uz javni dug  
01.8  Transferi op će prirode izme đu razli čitih razina uprave  
02 Obrana  
02.1  Vojna obrana  
02.2  Civilna obrana  
02.3  Vojna pomo ć iz inozemstva  
02.4  Istraživanje i razvoj u podru čju obrane  
02.5  Obrana d.n.k.  
03 Javni red i sigurnost  
03.1  Policijske službe  
03.2  Službe protupožarne zaštite  
03.3  Sudovi  
03.4  Zatvori  
03.5  Istraživanje i razvoj u podru čju javnog reda i sigurnosti  
03.6  Javni red i sigurnost d.n.k.  
04 Ekonomski poslovi  
04.1  Op ći gospodarski i komercijalni poslovi, i poslovi vezani uz podru čje rada  
04.2  Poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo i lov  
04.3  Gorivo i energija  
04.4  Rudarstvo, proizvodnja i gra đevinarstvo  
04.5  Prijevoz  
04.6  Komunikacije  
04.7  Druge industrije  
04.8  Istraživanje i razvoj u podru čju ekonomskih poslova  
04.9  Ekonomski poslovi d.n.k.  
05 Zaštita okoliša  
05.1  Gospodarenje otpadom  
05.2  Gospodarenje otpadnim vodama  
05.3  Smanjenje one čišćenja  
05.4  Zaštita bioraznolikosti i krajolika  
05.5  Istraživanje i razvoj u podru čju zaštite okolišaHR 568 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
05.6  Zaštita okoliša d.n.k.  
06 Stambeno zbrinjavanje i ure đenje krajobraza  
06.1  Stambeno zbrinjavanje  
06.2  Razvoj zajednice  
06.3  Vodoopskrba  
06.4  Uli čna rasvjeta  
06.5  Istraživanje i razvoj u podru čju stanovanja i ure đenja krajobraza  
06.6  Stanovanje i ure đenje krajobraza d.n.k.  
07 Zdravlje  
07.1  Medicinski proizvodi, oprema i ure đaji 
07.2  Izvanbolni čke usluge  
07.3  Bolni čke usluge  
07.4  Usluge javnog zdravstva  
07.5  Istraživanje i razvoj u podru čju zdravlja  
07.6  Zdravlje d.n.k.  
08 Rekreacija, kultura i vjeroispovijest  
08.1  Rekreacijske i sportske usluge  
08.2  Kulturne usluge  
08.3  Usluge emitiranja  
08.4  Vjerske i druge usluge u zajednici  
08.5  Istraživanje i razvoj u podru čju rekreacije, kulture i vjeroispovijest  i 
08.6  Rekreacija, kultura i vjera d.n.k.  
09 Obrazovanje  
09.1  Predškolski odgoj i osnovnoškolsko obrazovanje  
09.2  Srednjoškolsko obrazovanje  
09.3  Obrazovanje nakon srednjoškolskog koje nije visoko  
09.4  Visoko obrazovanje  
09.5  Obrazovanje koje se ne može klasificirati prema stupnju  
09.6  Potporne usluge kod obrazovanja  
09.7  Istraživanje i razvoj u podru čju obrazovanja  
09.8  Obrazovanje d.n.k.  
10 Socijalna zaštita  
10.1  Bolest i invaliditet  
10.2  StarostHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 569
 
10.3  Preživjeli uzdržavani članovi obitelji  
10.4  Obitelj i djeca  
10.5  Nezaposlenost  
10.6  Stanovanje  
10.7  Socijalna isklju čenost d.n.k.  
10.8  Istraživanje i razvoj u podru čju socijalne zaštite  
10.9  Socijalna zaštita d.n.k.  
KLASIFIKACIJA OSOBNE POTROŠNJE PREMA NAMJENI (COICOP)  
01-12 Izdaci za individualnu potrošnju ku ćanstava 
01 Hrana i bezalkoholna pi ća 
01.1  Hrana  
01.2  Bezalkoholna pi ća 
02 Alkoholna pi ća, duhan i narkotici  
02.1  Alkoholna pi ća 
02.2  Duhan  
02.3  Narkotici  
03 Odje ća i obu ća 
03.1  Odje ća 
03.2  Obu ća 
04 Stanovanje, voda, elektri čna energija, plin i ostala goriva  
04.1  Stvarne najamnine za stanovanje  
04.2  Stvarne najamnine za stanovanje  
04.3  Održavanje i popravak vezane uz stanovanje  
04.4  Vodoopskrba i razne usluge vezane uz stanovanje  
04.5  Elektri čna energija, plin i ostala goriva  
05 Unutarnja oprema, ku ćanske potrepštine i rutinsko održavanje ku će 
05.1  Namještaj i unutarnja oprema, tepisi i ostale podne obloge  
05.2  Tekstil za ku ćanstvo  
05.3  Ku ćanski ure đaji 
05.4  Staklena roba, stolno posu đe i ku ćanske potrepštine  
05.5  Alati i oprema za ku ću i vrt  
05.6  Robe i usluge za rutinsko održavanje ku ćanstva  
06 ZdravljeHR 570 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
06.1  Medicinski proizvodi, oprema i ure đaji 
06.2  Izvanbolni čke usluge  
06.3  Bolni čke usluge  
07 Prijevoz  
07.1  Kupnja vozila  
07.2  Rukovanje opremom za osobni prijevoz  
07.3  Prijevozne usluge  
08 Komunikacije  
08.1  Poštanske službe  
08.2  Oprema za telefoniranje i slanje faksimila  
08.3  Usluge telefoniranja i slanja faksimila  
09 Rekreacija i kultura  
09.1  Audiovizualna i fotografska oprema i oprema za obradu podataka  
09.2  Ostali ve ći trajni predmeti za rekreaciju i kulturu  
09.3  Drugi rekreativni predmeti i oprema, vrtovi i ku ćni ljubimci  
09.4  Rekreacijske i kulturne usluge  
09.5  Novine, knjige i pribor za pisanje  
09.6  Odmori s paket aranžmanima  
10 Obrazovanje  
10.1  Predškolski odgoj i osnovnoškolsko obrazovanje  
10.2  Srednjoškolsko obrazovanje  
10.3  Obrazovanje nakon srednjoškolskog koje nije visoko  
10.4  Visoko obrazovanje  
10.5  Obrazovanje koje se ne može klasificirati prema stupnju  
11 Restorani i hoteli  
11.1  Ugostiteljske usluge  
11.2  Usluge smještaja  
12 Raznovrsne robe i usluge  
12.1  Osobna njega  
12.2  Prostitucija  
12.3  Osobni predmeti koji nisu drugdje klasificirani  
12.4  Socijalna zaštita  
12.5  Osiguranje  
12.6  Financijske usluge koje nisu drugdje klasificiraneHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 571
 
12.7  Ostale usluge koje nisu drugdje klasificirane  
13 Izdatak za individualnu potrošnju neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima (NPUSK)  
13.1  Stanovanje  
13.2  Zdravlje  
13.3  Rekreacija i kultura  
13.4  Obrazovanje  
13.5  Socijalna zaštita  
13.6  Ostale usluge  
14 Izdatak za individualnu potrošnju op će države  
14.1  Stanovanje  
14.2  Zdravlje  
14.3  Rekreacija i kultura  
14.4  Obrazovanje  
14.5  Socijalna zaštita  
KLASIFIKACIJA IZDATAKA NEPROFITNIH USTANOVA KOJE SLUŽE KU ĆANSTVIMA (COPNI)  
01 Stanovanje  
02. Zdravlje  
02.1  Medicinski proizvodi, oprema i ure đaji 
02.2  Izvanbolni čke usluge  
02.3  Bolni čke usluge  
02.4  Usluge javnog zdravstva  
02.5  Istraživanje i razvoj u podru čju zdravstva  
02.6  Ostale zdravstvene usluge  
03 Rekreacija i kultura  
03.1  Rekreacijske i sportske usluge  
03.2  Kulturne usluge  
04 Obrazovanje  
04.1  Predškolski odgoj i osnovnoškolsko obrazovanje  
04.2  Srednjoškolsko obrazovanje  
04.3  Obrazovanje nakon srednjoškolskog koje nije visoko  
04.4  Visoko obrazovanje  
04.5  Obrazovanje koje se ne može klasificirati prema stupnju  
04.6  Istraživanje i razvoj u podru čju obrazovanjaHR 572 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
04.7  Ostale usluge obrazovanja  
05 Socijalna zaštita  
05.1  Usluge socijalne zaštite  
05.2  Istraživanje i razvoj u podru čju socijalne zaštite  
06 Vjeroispovijest  
07 Politi čke stranke, organizacije u podru čju rada i stru čne organizacije  
07.1  Usluge politi čkih stranaka  
07.2  Usluge organizacija u podru čju rada  
07.3  Usluge stru čnih organizacija  
08 Zaštita okoliša  
08.1  Usluge zaštite okoliša  
08.2  Istraživanje i razvoj u podru čju zaštite okoliša  
09 Usluge d.n.k.  
09.1  Usluge d.n.k. (osim istraživanja i razvoja)  
09.2  Ostale usluge istraživanja i razvoja koje nisu drugdje klasificirane  
KLASIFIKACIJA IZDATAKA PROIZVO ĐAČA PREMA NAMJENI (COPP)  
01 Izdaci za infrastrukturu  
01.1  Izdaci za izgradnju i poboljšanje cesta i zemljišta  
01.2  Izdaci za konstruiranje i vezane tehnološke radove  
01.3  Izdaci za upravljanje podacima  
02 Izdaci za istraživanje i razvoj  
02.1  Izdaci za istraživanje i eksperimentalni razvoj u podru čju prirodnih znanosti i konstruiranja  
02.2  Izdaci za istraživanje i eksperimentalni razvoj u podru čju društvenih i humanisti čkih znanosti  
03 Izdaci za zaštitu okoliša  
03.1  Izdaci za zaštitu okolnog zraka i klime  
03.2  Izdaci za gospodarenje otpadnim vodama  
03.3  Izdaci za gospodarenje otpadom  
03.4  Izdaci za zaštitu tla i podzemnih voda  
03.5  Izdaci za ublažavanje buke i vibracija  
03.6  Izdaci za zaštitu bioraznolikosti i krajolika  
03.7  Izdaci za zaštitu okoliša d.n.k.  
04 Izdaci za plasiranje na tržište  
04.1  Izdaci za u činke izravne prodajeHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 573
 
04.2  Izdaci za oglašavanje  
04.3  Izdaci za plasiranje na tržište d.n.k.  
05 Izdaci za razvoj ljudskih potencijala  
05.1  Izdaci za obrazovanje i osposobljavanje  
05.2  Izdaci za zdravlje  
05.3  Izdaci za socijalne usluge  
06 Izdaci za teku će proizvodne programe, administraciju i upravljanje  
06.1  Izdaci za teku će proizvodne programe  
06.2  Izdaci za vanjski prijevoz  
06.3  Izdaci za zaštitu i sigurnost  
06.4  Izdaci za upravljanje i administracijuHR 574 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
POGLAVLJE 24.  
RA ČUNI  
Tablica 24.1. – Ra čun 0: Ra čun roba i usluga  
Izvori  Uporabe  
P.1 Output  3 604  P.2  Intermedijarna potrošnja  1 883  
P.11  Tržišni  output  3 077  P.3  Izdaci za finalnu potrošnju  1 399  
P.12  Output  za vlastitu finalnu 
potrošnju  147  P.31  Izdaci za individualnu 
potrošnju  1 230  
P.13  Netržišni  output  380  P.32  Izdaci za zajedni čku potro ­ 
šnju  169  
D.21  Porezi na proizvode  141  P.5g  Bruto investicije u imovinu  414  
P.511  Neto pove ćanje dugotrajne 
imovine  359  
D.31  Subvencije na proizvode  – 8  P.5111  Pove ćanja nove dugotrajne 
imovine  358  
P.5112  Pove ćanja postoje će dugo ­
trajne imovine  9 
P.7 Uvoz roba i usluga  499  P.5113  Smanjenja postoje će dugo ­
trajne imovine  – 8 
P.71  Uvoz roba  392  P.512  Troškovi prijenosa vlasni ­ 
štva neproizvedene nefi ­
nancijske imovine  17 
P.72  Uvoz usluga  107  
P.52  Promjene zaliha  28  
P.53  Neto pove ćanje dragocje ­
nosti  10 
P.6 Izvoz roba i usluga  540  
P.61  Izvoz roba  462  
P.62  Izvoz usluga  78  
Tablica 24.2. – Potpun slijed ra čuna ukupnog gospodarstva  
I.: Ra čun proizvodnje  
Uporabe  Izvori  
P.2 Intermedijarna potrošnja  1 883  P.1  Output  3 604  
P.11  Tržišni  output  3 077  
P.12  Output  za vlastitu finalnu 
potrošnju  147  
P.13  Netržišni  output  380  
D.21 – D.31  Porezi umanjeni za 
subvencije na proizvode  133  
B.1*g  Bruto doma ći proizvod  1 854  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  222  
B.1*n  Neto doma ći proizvod  1 632HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 575
 
II.: Ra čun raspodjele i uporabe dohotka  
II.1: Ra čun primarne raspodjele dohotka  
I I . 1 . 1 . R a č u n s t v a r a n j a d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
D.1 Naknade zaposlenicima  1 150  B.1*g  Bruto doma ći proizvod  1 854  
D.11  Nadnice i pla će 950  B.1*n  Neto doma ći proizvod  1 632  
D.12  Doprinosi poslodavaca za socijalno 
osiguranje  200  
D.121  Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca  181  
D.1211  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 168  
D.1212  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  13 
D.122  Imputirani doprinosi poslo ­
davaca za socijalno osigu ­
ranje  19 
D.1221  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 18 
D.1222  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  1 
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  235  
D.21  Porezi na proizvode  141  
D.211  Porezi na dodanu vrijednost 
(PDV)  121  
D.212  Porezi i pristojbe na uvoz 
bez PDV-a  17 
D.2121  Uvozne pristojbe  17  
D.2122  Porezi na uvoz 
isklju čuju ći PDV i 
carine  0 
D.214  Porezi na proizvode 
bez PDV-a i uvoznih 
poreza  3 
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  94  
D.3 Subvencije  – 44  
D.31  Subvencije na proizvode  – 8  
D.311  Subvencije na uvoz  0  
D.319  Ostale subvencije na proiz ­
vode  – 8 
D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  – 36HR 576 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  Izvori  
B.2g  Bruto poslovni višak  452  
B.3g  Bruto mješoviti dohodak  61  
P.51c1  Potrošnja fiksnog kapitala u bruto 
operativnom višku  214  
P.51c2  Potrošnja fiksnog kapitala u bruto 
mješovitom dohotku  8 
B.2n  Neto poslovni višak  238  
B.3n  Neto mješoviti dohodak  53  
I I . 1 . 2 . R a č u n r a s p o d j e l e p r i m a r n o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
D.4 Vlasni čki dohodak  391  B.2g  Bruto poslovni višak  452  
D.41  Kamate  217  B.3g  Bruto mješoviti dohodak  61  
D.42  Raspodijeljena dobit društava  62  B.2n  Neto poslovni višak  238  
D.421  Dividende  54  B.3n  Neto mješoviti dohodak  53  
D.422  Povla čenje dohotka 
kvazi-društava  8 
D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  0 D.1  Naknade zaposlenicima  1 154  
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  47  D.11  Nadnice i pla će 954  
D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati  D.12  Doprinosi poslodavaca za socijalno 
osiguranje  200  
ugovarateljima osiguranja  25  D.121  Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca  181  
D.442  Dohodak od ulaganja koji 
se pla ća iz mirovinskih  D.1211  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 168  
prava  8  D.1212  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  13 
D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati  D.122  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za socijalno 
osiguranje  19 
dioni čarima zajedni čkih 
investicijskih fondova  14 D.1221  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 18 
D.4431  Dividende koje se 
mogu pripisati  D.1222  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  1 
dioni čarima zajedni ­ 
čkih investicijskih 
fondova  6 
D.4432  Zadržana dobit koja 
se može pripisati  D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  235  
dioni čarima zajedni ­ 
čkih investicijskih 
fondova  8 D.21  Porezi na proizvode  141HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 577
 
Uporabe  Izvori  
D.45  Najamnine  65  D.211  Porezi na dodanu vrijednost (PDV)  121  
D.212  Porezi i pristojbe na uvoz bez 
PDV-a  17 
D.2121  Uvozne pristojbe  17  
D.2122  Porezi na uvoz isklju čuju ći PDV i 
carine  0 
D.214  Porezi na proizvode bez PDV-a i 
uvoznih poreza  3 
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  94  
D.3 Subvencije  – 44  
D.31  Subvencije na proizvode  – 8  
D.311  Subvencije na uvoz  0  
D.319  Ostale subvencije na proizvode  – 8  
D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  – 36  
D.4 Vlasni čki dohodak  397  
D.41  Kamate  209  
D.42  Raspodijeljena dobit društava  62  
D.421  Dividende  53  
D.422  Povla čenje dohotka kvazi- 
društava  9 
D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  14 
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  47  
D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati ugovara ­
teljima osiguranja  25 
D.442  Dohodak od ulaganja koji 
se pla ća iz mirovinskih 
prava  8 
D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati dioni ča­
rima zajedni čkih investicij ­
skih fondova  14 
D.4431  Dividende koje se 
mogu pripisati 
dioni čarima zajedni ­ 
čkih investicijskih 
fondova  6 
D.4432  Zadržana dobit koja 
se može pripisati 
dioni čarima zajedni ­ 
čkih investicijskih 
fondova  8 
D.45  Najamnine  65  
B.5*g  Bruto nacionalni dohodak  1 864  
B.5*n  Neto nacionalni dohodak  1 642HR 578 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
II.1.2.1: Ra čun poduzetni čkog dohotka  
Uporabe  Izvori  
D.4 Vlasni čki dohodak  240  B.2g  Bruto poslovni višak  452  
D.41  Kamate  162  B.3g  Bruto mješoviti dohodak  61  
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  47  B.2n  Neto poslovni višak  238  
D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati ugovara ­
teljima osiguranja  25 B.3n  Neto mješoviti dohodak  53  
D.442  Dohodak od ulaganja koji 
se pla ća iz mirovinskih  
prava  8  D.4  Vlasni čki dohodak  245  
D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati  D.41  Kamate  139  
dioni čarima zajedni čkih 
investicijskih fondova  14 D.42  Raspodijeljena dobit društava  35  
D.45  Najamnine  31  D.421  Dividende  35  
D.422  Povla čenje dohotka 
kvazi-društava  0 
D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  11 
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  16  
D.441  Dohodak od 
ulaganja koji se 
može pripisati 
ugovarateljima 
osiguranja  5 
D.442  Dohodak od 
ulaganja koji se pla ća 
iz mirovinskih prava  0 
D.443  Dohodak od 
ulaganja koji se 
može pripisati dioni ­ 
čarima zajedni čkih 
investicijskih 
fondova  11 
D.45  Najamnine  44  
B.4g  Bruto poduzetni čki dohodak  343  
B.4n  Neto poduzetni čki dohodak  174  
II. 1.2.2: Ra čun raspodjele ostalog primarnog dohotka  
Uporabe  Izvori  
D.4 Vlasni čki dohodak  151  B.4g  Bruto poduzetni čki dohodak  343  
D.41  Kamate  55  B.4n  Neto poduzetni čki dohodak  174  
D.42  Raspodijeljena dobit društava  62  
D.421  Dividende  54  D.1  Naknade zaposlenicima  1 154HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 579
 
Uporabe  Izvori  
D.422  Povla čenje dohotka kvazi- 
društava  8 D.11  Nadnice i pla će 954  
D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  0 D.12  Doprinosi poslodavaca za socijalno 
osiguranje  200  
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  D.121  Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca  181  
D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati  D.122  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za socijalno 
osiguranje  19 
ugovarateljima osiguranja  
D.442  Dohodak od ulaganja koji 
se pla ća iz mirovinskih  D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  235  
prava  D.21  Porezi na proizvode  141  
D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati  D.211  Porezi na dodanu vrijed ­
nost (PDV)  121  
dioni čarima zajedni čkih 
investicijskih fondova  D.212  Porezi i pristojbe na uvoz 
bez PDV-a  17 
D.45  Najamnine  34  D.2121  Uvozne pristojbe  17  
D.2122  Porezi na uvoz 
isklju čuju ći PDV i 
carine  0 
D.214  Porezi na proizvode bez 
PDV-a i uvoznih poreza  3 
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  94  
D.3 Subvencije  – 44  
D.31  Subvencije na proizvode  – 8  
D.311  Subvencije na uvoz  0  
D.319  Ostale subvencije na proiz ­
vode  – 8 
D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  – 36  
D.4 Vlasni čki dohodak  152  
D.41  Kamate  70  
D.42  Raspodijeljena dobit društava  27  
D.421  Dividende  18  
D.422  Povla čenje dohotka kvazi- 
društava  9 
D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  3 
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  31HR 580 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  Izvori  
D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati ugovara ­
teljima osiguranja  20 
D.442  Dohodak od ulaganja koji 
se pla ća iz mirovinskih 
prava  8 
D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati dioni ča­
rima zajedni čkih investicij ­
skih fondova  3 
D.45  Najamnine  21  
B.5*g  Bruto nacionalni dohodak  1 864  
B.5*n  Neto nacionalni dohodak  1 642  
II.2: Ra čun sekundarne raspodjele dohotka  
Uporabe  Izvori  
Teku ći transferi  1 212  B.5*g  Bruto nacionalni dohodak  1 864  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogat ­
stvo i sl.  212  B.5*n  Neto nacionalni dohodak  1 642  
D.51  Porezi na dohodak  203  
D.59  Ostali teku ći porezi  9  Teku ći transferi  1 174  
D.61  Neto socijalni doprinosi  333  D.5  Teku ći porezi na dohodak, bogat ­
stvo i sl.  213  
D.611  Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca  181  D.51  Porezi na dohodak  204  
D.6111  Stvarni mirovinski 
doprinosi posloda ­
vaca  168  D.59  Ostali teku ći porezi  9  
D.6112  Stvarni nemirovinski 
doprinosi posloda ­
vaca  13 D.61  Neto socijalni doprinosi  333  
D.612  Imputirani socijalni dopri ­
nosi poslodavaca  19 D.611  Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca  181  
D.6121  Imputirani miro ­
vinski doprinosi 
poslodavaca  18 D.6111  Stvarni mirovinski 
doprinosi posloda ­
vaca  168  
D.6122  Imputirani nemiro ­
vinski doprinosi 
poslodavaca  1 D.6112  Stvarni nemirovinski 
doprinosi posloda ­
vaca  13 
D.613  Stvarni socijalni doprinosi 
ku ćanstava  129  D.612  Imputirani socijalni dopri ­
nosi poslodavaca  19 
D.6131  Stvarni mirovinski 
doprinosi ku ćanstava  115  D.6121  Imputirani miro ­
vinski doprinosi 
poslodavaca  18HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 581
 
Uporabe  Izvori  
D.6132  Stvarni nemirovinski 
doprinosi ku ćanstava  14 D.6122  Imputirani nemiro ­
vinski doprinosi 
poslodavaca  1 
D.614  Dodatni socijalni doprinosi 
ku ćanstava  10 D.613  Stvarni socijalni doprinosi 
ku ćanstava  129  
D.6141  Dodatni mirovinski 
doprinosi ku ćanstava  8 D.6131  Stvarni mirovinski 
doprinosi ku ćanstava  115  
D.6142  Dodatni nemiro ­
vinski doprinosi 
ku ćanstava  2 D.6132  Stvarni nemirovinski 
doprinosi ku ćanstava  14 
D.61SC  Naknade za usluge 
programa socijalnog osigu ­
ranja  – 6 D.614  Dodatni socijalni doprinosi 
ku ćanstava  10 
D.6141  Dodatni mirovinski 
doprinosi ku ćanstava  8 
D.62  Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  384  D.6142  Dodatni nemiro ­
vinski doprinosi 
ku ćanstava  2 
D.621  Naknade socijalne sigur ­
nosti u novcu  53 D.61SC  Naknade za usluge 
programa socijalnog osigu ­
ranja  6 
D.6211  Mirovinske naknade 
socijalne sigurnosti u 
novcu  45 
D.6212  Nemirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja u novcu  8 D.62  Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  384  
D.622  Ostale naknade socijalnog 
osiguranja  279  D.621  Naknade socijalne sigur ­
nosti u novcu  53 
D.6221  Ostale mirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja  250  D.6211  Mirovinske naknade 
socijalne sigurnosti u 
novcu  45 
D.6222  Ostale nemirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja  29 D.6212  Nemirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja u novcu  8 
D.623  Naknade socijalne pomo ći 
u novcu  52 D.622  Ostale naknade socijalnog 
osiguranja  279  
D.6221  Ostale mirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja  250  
D.7 Ostali teku ći transferi  283  D.6222  Ostale nemirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja  29 
D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  56  D.623  Naknade socijalne pomo ći 
u novcu  52 
D.711  Neto premije neposrednog 
neživotnog osiguranja  43 
D.712  Neto premije neživotnog 
reosiguranja  13 D.7  Ostali teku ći transferi  244HR 582 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  Izvori  
D.72  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog osiguranja  48 D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  47  
D.721  Odštetni zahtjevi s naslova 
izravnog neživotnog 
osiguranja  45 D.711  Neto premije neposrednog 
neživotnog osiguranja  44 
D.722  Odštetni zahtjevi s naslova 
neživotnog reosiguranja  3 D.712  Neto premije neživotnog 
reosiguranja  3 
D.73  Teku ći transferi unutar sektora 
države  96 D.72  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog osiguranja  57 
D.74  Teku ća me đunarodna suradnja  22  D.721  Odštetni zahtjevi s naslova 
izravnog neživotnog osigu ­
ranja  42 
D.75  Razni teku ći transferi  52  D.722  Odštetni zahtjevi s naslova 
neživotnog reosiguranja  15 
D.751  Teku ći transferi neprofitnim 
ustanovama koje služe 
ku ćanstvima  36 D.73  Teku ći transferi unutar sektora op će 
države  96 
D.752  Teku ći transferi izme đu 
ku ćanstava  7 D.74  Teku ća me đunarodna suradnja  1  
D.759  Ostali razni teku ći transferi  9  D.75  Razni teku ći transferi  43  
D.76  Vlastita sredstva EU-a na temelju 
PDV-a i BNP-a  9 D.751  Teku ći transferi nepro ­
fitnim ustanovama koje 
služe ku ćanstvima  36 
D.752  Teku ći transferi izme đu 
ku ćanstava  1 
D.759  Ostali razni teku ći transferi  6  
B.6*g  Bruto raspoloživi nacionalni doho ­
dak 1 826  
B.6*n  Neto raspoloživi nacionalni doho ­
dak 1 604  
II.3: Ra čun preraspodjele dohotka u naturi  
Uporabe  Izvori  
D.63  Socijalni transferi u naturi  215  B.6*g  Bruto raspoloživi nacionalni doho ­
dak 1 826  
D.631  Socijalni transferi u naturi – 
netržišna proizvodnja  211  B.6*n  Neto raspoloživi nacionalni doho ­
dak 1 604  
D.632  Socijalni transferi u naturi – 
kupljena tržišna 
proizvodnja  4 
D.63  Socijalni transferi u naturi  215  
D.631  Socijalni transferi u naturi 
– netržišna proizvodnja  211  
D.632  Socijalni transferi u naturi 
– kupljena tržišna 
proizvodnja  4 
B.7*g  Bruto prilago đeni raspoloživi 
nacionalni dohodak  1 826  
B.7*n  Neto prilago đeni raspoloživi nacio ­
nalni dohodak  1 604HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 583
 
II.4: Ra čun uporabe dohotka  
I I . 4 . 1 : R a č u n u p o r a b e r a s p o l o ž i v o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
B.6*g  Bruto raspoloživi nacionalni doho ­
dak 1 826  
P.3 Izdaci za finalnu potrošnju  1 399  B.6*n  Neto raspoloživi nacionalni doho ­
dak 1 604  
P.31  Izdaci za individualnu potrošnju  1 230  
P.32  Izdaci za zajedni čku potrošnju  169  D.8  Prilagodbe za promjene u mirovin ­
skim pravima  11 
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovin ­
skim pravima  11 
B.8*g  Bruto nacionalna štednja  427  
B.8*n  Neto nacionalna štednja  205  
I I . 4 . 2 : R a č u n u p o r a b e p r i l a g o đ e n o g r a s p o l o ž i v o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
B.7g  Bruto prilago đeni raspoloživi 
dohodak  1 826  
P.4 Stvarna finalna potrošnja  1 399  B.7n  Neto prilago đeni raspoloživi doho ­
dak 1 604  
P.41  Stvarna individualna potrošnja  1 230  
P.42  Stvarna zajedni čka potrošnja  169  D.8  Prilagodbe za promjene u mirovin ­
skim pravima  11 
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovin ­
skim pravima  11 
B.8*g  Bruto nacionalna štednja  427  
B.8*n  Neto nacionalna štednja  205  
III.: Ra čuni akumulacije  
III.1: Kapitalni ra čun 
I I I . 1 . 1 : R a č u n p r o m j e n e n e t o v r i j e d n o s t i z b o g š t e d n j e i k a p i t a l n i h t r a n s f e r a  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
štednje i kapitalnih transfera  202  B.8*n  Neto nacionalna štednja  205  
D.9r  Kapitalni transferi, potraživanja  62  
D.91r  Porezi na kapital, potraživanja  2  
D.92r  Investicijske potpore, potraživanja  23  
D.99r  Ostali kapitalni transferi, potraživa ­
nja 37HR 584 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
D.9p  Kapitalni transferi, obveze  – 65  
D.91p  Porezi na kapital, potraživanja  – 2  
D.92p  Investicijske potpore, obveze  – 27  
D.99p  Ostali kapitalni transferi, obveze  – 36  
I I I . 1 . 2 . R a č u n s t j e c a n j a n e f i n a n c i j s k e a k t i v e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
P.5g  Bruto investicije u imovinu  414  B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
štednje i kapitalnih transfera  202  
P.5n  Neto investicije u imovinu  192  
P.51g  Bruto investicije u dugotrajnu 
imovinu  376  
P.511  Neto pove ćanje dugotrajne 
aktive  359  
P.5111  Pove ćanja nove 
dugotrajne aktive  358  
P.5112  Pove ćanja postoje će 
dugotrajne aktive  9 
P.5113  Smanjenja postoje će 
dugotrajne aktive  – 8 
P.512  Troškovi prijenosa vlasni ­ 
štva neproizvedene aktive  17 
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  – 222  
P.52  Promjene zaliha  28  
P.53  Neto pove ćanje dragocjenosti  10  
NP Neto pove ćanje neproizvedene 
aktive  0 
NP.1  Neto pove ćanje prirodnih bogat ­
stava  0 
NP.2  Neto pove ćanje ugovora, najmova i 
licenci  0 
NP.3  Kupnja umanjena za prodaju  
goodwilla  i tržišne aktive  0 
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto 
pozajmljivanje (–)  10 
III.2: Financijski ra čun 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto 
pozajmljivanje (–)  10 
F Neto pove ćanje financijske aktive  436  F  Neto pove ćanje pasive  426HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 585
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
F.1 Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  – 1 F.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  0 
F.11  Monetarno zlato  – 1  F.11  Monetarno zlato  
F.12  Posebna prava vu čenja  0  F.12  Posebna prava vu čenja  0  
F.2 Gotovina i depoziti  89  F.2  Gotovina i depoziti  102  
F.21  Gotovina  33  F.21  Gotovina  35  
F.22  Prenosivi depoziti  26  F.22  Prenosivi depoziti  28  
F.221  Me đubankovne pozi ­
cije – 5 F.221  Me đubankovne pozi ­
cije – 5 
F.229  Ostali prenosivi 
depoziti  31 F.229  Ostali prenosivi 
depoziti  33 
F.29  Ostali depoziti  30  F.29  Ostali depoziti  39  
F.3 Dužni čki vrijednosni papiri  86  F.3  Dužni čki vrijednosni papiri  74  
F.31  Kratkoro čni 27  F.31  Kratkoro čni 24  
F.32  Dugoro čni 59  F.32  Dugoro čni 50  
F.4 Zajmovi  78  F.4  Zajmovi  47  
F.41  Kratkoro čni 22  F.41  Kratkoro čni 11  
F.42  Dugoro čni 56  F.42  Dugoro čni 36  
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  107  F.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  105  
F.51  Vlasni čki udjeli  91  F.51  Vlasni čki udjeli  94  
F.511  Dionice koje kotiraju 
na burzi  77 F.511  Dionice koje kotiraju 
na burzi  84 
F.512  Dionice koje ne 
kotiraju na burzi  7 F.512  Dionice koje ne 
kotiraju na burzi  7 
F.519  Ostali vlasni čki udjeli  7  F.519  Ostali vlasni čki udjeli  3  
F.52  Udjeli/jedinice u investicij ­
skim fondovima  16 F.52  Udjeli/jedinice u investicij ­
skim fondovima  11 
F.521  Udjeli/jedinice u 
nov čanom fondu  7 F.521  Udjeli/jedinice u 
nov čanom fondu  5 
F.522  Udjeli/jedinice u ne- 
nov čanim investicij ­
skim fondovima  9 F.522  Udjeli/jedinice u ne- 
nov čanim investicij ­
skim fondovima  6 
F.6 Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  48 F.6  Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  48 
F.61  Tehni čke pri čuve neži ­
votnog osiguranja  7 F.61  Tehni čke pri čuve neži ­
votnog osiguranja  7 
F.62  Životno osiguranje i prava 
na rentu  22 F.62  Životno osiguranje i prava 
na rentu  22 
F.63  Prava na mirovinu  11  F.63  Prava na mirovinu  11  
F.64  Potraživanja mirovinskih 
fondova od upravitelja 
mirovinskih fondova  3 F.64  Potraživanja mirovinskih 
fondova od upravitelja 
mirovinskih fondova  3HR 586 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
F.65  Prava na nemirovinske 
fondove  2 F.65  Prava na nemirovinske 
fondove  2 
F.66  Rezervacije za obveze u 
okviru standardiziranih 
jamstava  3 F.66  Rezervacije za obveze u 
okviru standardiziranih 
jamstava  3 
F.7 Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  14 F.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  11 
F.71  Financijske izvedenice  12  F.71  Financijske izvedenice  9  
F.711  Opcije  5  F.711  Opcije  4  
F.712  Terminski ugovori  7  F.712  Terminski ugovori  5  
F.72  Dioni čke opcije zaposlenika  2  F.72  Dioni čke opcije zaposle ­
nika  2 
F.8 Ostali ra čuni potraživanja/obveza  15  F.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveza  39  
F.81  Trgova čki krediti i preduj ­
movi  7 F.81  Trgova čki krediti i preduj ­
movi  16 
F.89  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza, osim trgova čkih 
kredita i predujmova  8 F.89  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza, osim trgova čkih 
kredita i predujmova  23 
III.3: Ra čun ostalih promjena aktive  
I I I . 3 . 1 : R a č u n o s t a l i h p r o m j e n a o b u j m a a k t i v e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.1 Ekonomsko nastajanje aktive  33  K.5  Ostale promjene u obujmu d.n.k.  1  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  3 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  30 AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  
AN.21  Prirodna bogatstva  26  AF  Financijska aktiva/pasiva  1  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  4  K.6  Promjene u klasifikacijama  2  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i 
strukturi  2 
K.2 Ekonomsko nestajanje neproizve ­
dene aktive  – 11  AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  
K.21  Korištenje prirodnih bogatstava  – 8  AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  
AN.21  Prirodna bogatstva  – 8  AF  Financijska aktiva/pasiva  2  
K.22  Ostali ekonomski nestanak 
neproizvedene aktive  – 3 K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  0 
AN.21  Prirodna bogatstva i  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  – 1  AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktivaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 587
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  – 2 AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
K.3 Gubici zbog nepogoda  – 11  Ukupne ostale promjene u obujmu  3  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  – 9 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  – 2 AN.11  Dugotrajna aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AN.12  Zalihe  
K.4 Zapljena bez naknade  0  AN.13  Dragocjenosti  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AN.21  Prirodna bogatstva  
AF Financijska aktiva  0  AN.22  Ugovori, najmovi i licence  
K.5 Ostale promjene u obujmu d.n.k.  2  AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktiva  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  1 AF  Financijska aktiva  3  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF Financijska aktiva/pasiva  1  AF.2  Gotovina i depoziti  
K.6 Promjene u klasifikacijama  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i 
strukturi  2 AF.4  Zajmovi  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  2 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  1 
AF Financijska aktiva/pasiva  2  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  
K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  – 2 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  – 2 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AF Financijska aktiva/pasiva  0  
Ukupne ostale promjene u obujmu  13HR 588 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  – 7 
AN.11  Dugotrajna aktiva  – 2  
AN.12  Zalihe  – 3  
AN.13  Dragocjenosti  – 2  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  17 
AN.21  Prirodna bogatstva  9  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  6  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktiva  0 
AF Financijska aktiva  3  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AF.3.  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AF.4  Zajmovi  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  2 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  1 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  0 
B.102  Promjene neto vrijednosti zbog 
ostalih promjena obujma aktive  10 
I I I . 3 . 2 : R a č u n r e v a l o r i z a c i j e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.7 Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (–):  K.7 Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (–):  
AN Nefinancijska aktiva  280  AF  Pasiva  76  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  126  AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AN.11  Dugotrajna aktiva  111  AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AN.12  Zalihe  7  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  42  
AN.13  Dragocjenosti  8  AF.4  Zajmovi  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 589
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  154  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  34 
AN.21  Prirodna bogatstva i  152  AF.  Programi osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  2  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  0 
AF Financijska aktiva  84  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  12 
AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AF.3.  Dužni čki vrijednosni papiri  40  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  32 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  0 
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog 
nominalnih vlasni čkih dobitaka/gu ­
bitaka  288  
III.3.2.1: Ra čun neutralnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.71  Nominalni vlasni čki dobici (–)/ 
gubici (+):  K.71  Nominalni vlasni čki dobici (–)/ 
gubici (+):  
AN Nefinancijska aktiva  198  AF  Pasiva  126  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  121  AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AN.11  Dugotrajna aktiva  111  AF.2  Gotovina i depoziti  30  
AN.12  Zalihe  4  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  26  
AN.13  Dragocjenosti  6  AF.4  Zajmovi  29  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  77 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  28 
AN.21  Prirodna bogatstva  76  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  7HR 590 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.2  Ugovori, najmovi i licence  1  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  6 
AF Financijska aktiva  136  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  16 
AF.2  Gotovina i depoziti  30  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  25  
AF.4  Zajmovi  28  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  26 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  7 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  4 
B.1031  Promjene neto vrijednosti zbog 
neutralnih vlasni čkih dobitaka/gu ­
bitaka  208  
III.3.2.2: Ra čun realnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.72  Nominalni vlasni čki dobici (–)/ 
gubici (+):  K.72  Nominalni vlasni čki dobici (–)/ 
gubici (+):  
AN Nefinancijska aktiva  82  AF  Pasiva  – 50  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  5 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AN.11  Dugotrajna aktiva  0  AF.2  Gotovina i depoziti  – 30  
AN.12  Zalihe  3  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  16  
AN.13  Dragocjenosti  2  AF.4  Zajmovi  – 29  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  77 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  6 
AN.21  Prirodna bogatstva  76  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  – 7 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  1  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  – 6HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 591
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AF Financijska aktiva  – 52  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  – 4 
AF.2  Gotovina i depoziti  – 30  
AF.3.  Dužni čki vrijednosni papiri  15  
AF.4  Zajmovi  – 28  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  6 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  – 7 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  – 4 
B.1032  Promjene neto vrijednosti zbog 
realnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  80 
IV.: Bilance stanja  
IV.1: Po četna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  4 621  AF  Pasiva  7 762  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  2 818  AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AN.11  Dugotrajna aktiva  2 579  AF.2  Gotovina i depoziti  1 471  
AN.12  Zalihe  114  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1 311  
AN.13  Dragocjenosti  125  AF.4  Zajmovi  1 437  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  1 803  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  2 756  
AN.21  Prirodna bogatstva  1 781  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  471  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  22  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  14 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  302  
AF Financijska aktiva  8 231  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  770  
AF.2  Gotovina i depoziti  1 482  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1 263HR 592 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AF.4  Zajmovi  1 384  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  2 614  
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  470  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  21 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  227  
B.90  Neto vrijednost  5 090  
IV.2: Promjene u bilanci stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
Ukupne promjene aktive  Ukupne promjene pasive  
AN Nefinancijska aktiva  482  AF  Pasiva  505  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  294  AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  246  AF.2  Gotovina i depoziti  102  
AN.12  Zalihe  32  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  116  
AN.13  Dragocjenosti  16  AF.4  Zajmovi  47  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  186  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  141  
AN.21  Prirodna bogatstva  178  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  49 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  8  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  11 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  39 
AF Financijska aktiva  523  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  11 
AF.2  Gotovina i depoziti  89  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  126  
AF.4  Zajmovi  78  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  141  
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  49HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 593
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  14 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  15 
B.10  Promjene neto vrijednosti  500  
B.101  Promjene neto vrijednosti 
zbog štednje i kapitalnih 
transfera  202  
B.102  Promjene neto vrijednosti 
zbog ostalih promjena 
obujma aktive  10 
B.103  Promjene neto vrijednosti 
zbog nominalnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  288  
B.1031  Promjene neto 
vrijednosti zbog 
neutralnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  208  
B.1032  Promjene neto 
vrijednosti zbog 
realnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  80 
IV.3: Završna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska imovina  5 101  AF  Pasiva  8 267  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
imovina  3 112  AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AN.11  Dugotrajna imovina  2 825  AF.2  Gotovina i depoziti  1 573  
AN.12  Zalihe  146  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1 427  
AN.13  Dragocjenosti  141  AF.4  Zajmovi  1 484  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska imovina  1 989  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  2 897  
AN.21  Prirodna bogatstva  1 959  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  520  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  30  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  25 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
imovine  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  341  
AF Financijska imovina  8 754  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  781  
AF.2  Gotovina i depoziti  1 571HR 594 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1 389  
AF.4  Zajmovi  1 462  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  2 755  
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  519  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  35 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza  242  
B.90  Neto vrijednost  5 590  
Tablica 24.3. – Potpuni skup ra čuna za nefinancijska društva  
I.: Ra čun proizvodnje  
Uporabe  Izvori  
P.2 Intermedijarna potrošnja  1 477  P.1  Output  2 808  
P.11  Tržišni  output  2 808  
P.12  Output  za vlastitu finalnu 
potrošnju  0 
B.1g  Bruto dodana vrijednost  1 331  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  157  
B.1n  Neto dodana vrijednost  1 174  
II.: Ra čun raspodjele i uporabe dohotka  
II.1: Ra čun primarne raspodjele dohotka  
I I . 1 . 1 . R a č u n s t v a r a n j a d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
D.1 Naknade zaposlenicima  986  B.1g  Bruto dodana vrijednost  1 331  
D.11  Nadnice i pla će 841  B.1n  Neto dodana vrijednost  1 174  
D.12  Doprinosi poslodavaca za socijalno 
osiguranje  145  
D.121  Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca  132  
D.1211  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 122  
D.1212  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  10 
D.122  Imputirani doprinosi poslo ­
davaca za socijalno osigu ­
ranje  13HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 595
 
Uporabe  Izvori  
D.1221  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 12 
D.1222  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  1 
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  88  
D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  – 35  
B.2g  Bruto poslovni višak  292  
P.51c1  Potrošnja fiksnog kapitala u bruto 
operativnom višku  157  
B.2n  Neto poslovni višak  135  
I I . 1 . 2 . R a č u n r a s p o d j e l e p r i m a r n o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
D.4 Vlasni čki dohodak  134  B.2g  Bruto poslovni višak  292  
D.41  Kamate  56  B.2n  Neto poslovni višak  135  
D.42  Raspodijeljena dobit društva  47  
D.421  Dividende  39  D.4  Vlasni čki dohodak  96  
D.422  Povla čenje dohotka kvazi- 
društva  8 D.41  Kamate  33  
D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  0 D.42  Raspodijeljena dobit društva  10  
D.45  Najamnine  31  D.421  Dividende  10  
D.422  Povla čenje dohotka kvazi- 
društava  
D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  4 
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  8  
D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati ugovara ­
teljima osiguranja  5 
D.442  Dohodak od ulaganja koji 
se pla ća iz mirovinskih 
prava  
D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati dioni ča­
rima zajedni čkih 
investicijskih fondova  3 
D.4431  Dividende koje se mogu 
pripisati dioni čarima zajed ­
ni čkih 
investicijskih fondova  1HR 596 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  Izvori  
D.4432  Zadržana dobit koja 
se može pripisati 
dioni čarima zajedni ­ 
čkih 
investicijskih 
fondova  2 
D.45  Najamnine  41  
B.5g  Bruto bilanca primarnog dohotka  254  
B.5n  Neto bilanca primarnog dohotka  97  
II.1.2.1: Ra čun poduzetni čkog dohotka  
Uporabe  Izvori  
D.4 Vlasni čki dohodak  87  B.2g  Bruto poslovni višak  292  
D.41  Kamate  56  B.2n  Neto poslovni višak  135  
D.45  Najamnine  31  
D.4 Vlasni čki dohodak  96  
D.41  Kamate  33  
D.42  Raspodijeljena dobit društva  10  
D.421  Dividende  10  
D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  4 
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  8  
D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati 
ugovarateljima osiguranja  5 
D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati dioni ča­
rima zajedni čkih 
investicijskih fondova  3 
D.45  Najamnine  41  
B.4g  Bruto poduzetni čki dohodak  301  
B.4n  Neto poduzetni čki dohodak  144  
II. 1.2.2: Ra čun raspodjele ostalog primarnog dohotka  
Uporabe  Izvori  
D.4 Vlasni čki dohodak  47  B.4g  Bruto poduzetni čki dohodak  301  
D.42  Raspodijeljena dobit društva  47  B.4n  Neto poduzetni čki dohodak  144  
D.421  Dividende  39  
D.422  Povla čenje dohotka kvazi- 
društava  8 
D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  0 
B.5g  Bruto bilanca primarnog dohotka  254  
B.5n  Neto bilanca primarnog dohotka  97HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 597
 
II.2: Ra čun sekundarne raspodjele dohotka  
Uporabe  Izvori  
Teku ći transferi  98  B.5g  Bruto bilanca primarnog dohotka  254  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogat ­
stvo i sl.  24 B.5n  Neto bilanca primarnog dohotka  97  
D.51  Porezi na dohodak  20  
D.59  Ostali teku ći porezi  4  Teku ći transferi  72  
D.61  Neto socijalni doprinosi  66  
D.62  Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  62 D.611  Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca  31 
D.622  Ostale naknade socijalnog 
osiguranja  62 D.6111  Stvarni mirovinski 
doprinosi posloda ­
vaca  27 
D.6221  Ostale mirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja  49 D.6112  Stvarni nemirovinski 
doprinosi posloda ­
vaca  4 
D.6222  Ostale nemirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja  13 D.612  Imputirani socijalni dopri ­
nosi poslodavaca  12 
D.6121  Imputirani miro ­
vinski doprinosi 
poslodavaca  12 
D.7 Ostali teku ći transferi  12  D.6122  Imputirani nemiro ­
vinski doprinosi 
poslodavaca  0 
D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  8  D.613  Stvarni socijalni doprinosi 
ku ćanstava  25 
D.711  Neto premije neposrednog 
neživotnog osiguranja  8 D.6131  Stvarni mirovinski 
doprinosi ku ćanstava  19 
D.75  Razni teku ći transferi  4  D.6132  Stvarni nemirovinski 
doprinosi ku ćanstava  6 
D.751  Teku ći transferi neprofitnim 
ustanovama koje služe 
ku ćanstvima  1 D.61SC  Naknade za usluge 
programa socijalnog osigu ­
ranja  2 
D.759  Ostali razni teku ći transferi  3  
D.7 Ostali teku ći transferi  6  
D.72  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog osiguranja  6 
D.721  Odštetni zahtjevi s naslova 
izravnog neživotnog osigu ­
ranja  6 
D.75  Razni teku ći transferi  0  
B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  228  
B.6n  Neto raspoloživi dohodak  71HR 598 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
II.4: Ra čun uporabe dohotka  
I I . 4 . 1 : R a č u n u p o r a b e r a s p o l o ž i v o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  228  
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovin ­
skim pravima  0 B.6n  Neto raspoloživi dohodak  71  
B.8g  Bruto štednja  228  
B.8n  Neto štednja  71  
III.: Ra čuni akumulacije  
III.1: Kapitalni ra čun 
I I I . 1 . 1 : R a č u n p r o m j e n e n e t o v r i j e d n o s t i z b o g š t e d n j e i k a p i t a l n i h t r a n s f e r a  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
štednje i kapitalnih transfera  88 B.8n  Neto štednja  71  
D.9r  Kapitalni transferi, potraživanja  33  
D.92r  Investicijske potpore, potraživanja  23  
D.99r  Ostali kapitalni transferi, potraživa ­
nja 10 
D.9p  Kapitalni transferi, obveze  – 16  
D.91p  Porezi na kapital, potraživanja  0  
D.99p  Ostali kapitalni transferi, obveze  – 16  
I I I . 1 . 2 . R a č u n s t j e c a n j a n e f i n a n c i j s k e a k t i v e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
P.5g  Bruto investicije u imovinu  308  B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
štednje i kapitalnih transfera  88 
P.5n  Neto investicije u imovinu  151  
P.51g  Bruto investicije u dugotrajnu 
imovinu  280  
P.511  Neto pove ćanje dugotrajne 
aktive  263  
P.5111  Pove ćanja nove 
dugotrajne aktive  262  
P.5112  Pove ćanja postoje će 
dugotrajne aktive  5 
P.5113  Smanjenja postoje će 
dugotrajne aktive  – 4 
P.512  Troškovi prijenosa vlasni ­ 
štva neproizvedene aktive  17HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 599
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  – 157  
P.52  Promjene zaliha  26  
P.53  Neto pove ćanje dragocjenosti  2  
NP Neto pove ćanje neproizvedene 
aktive  – 7 
NP.1  Neto pove ćanje prirodnih bogat ­
stava  – 6 
NP.2  Neto pove ćanje ugovora, najmova i 
licenci  – 1 
NP.3  Kupnja umanjena za prodaju  
goodwilla  i tržišne 
aktive  0 
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto 
pozajmljivanje (–)  – 56  
III.2: Financijski ra čun 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto 
pozajmljivanje (–)  –56  
F Neto pove ćanje financijske aktive  83  F  Neto pove ćanje pasive  139  
F.2 Gotovina i depoziti  39  F.2  Gotovina i depoziti  
F.21  Gotovina  5  F.21  Gotovina  
F.22  Prenosivi depoziti  30  F.22  Prenosivi depoziti  
F.229  Ostali prenosivi depoziti  30  F.229  Ostali prenosivi depoziti  
F.29  Ostali depoziti  4  F.29  Ostali depoziti  
F.3 Dužni čki vrijednosni papiri  7  F.3  Dužni čki vrijednosni papiri  6  
F.31  Kratkoro čni 10  F.31  Kratkoro čni 2  
F.32  Dugoro čni – 3  F.32  Dugoro čni 4  
F.4 Zajmovi  19  F.4  Zajmovi  21  
F.41  Kratkoro čni 14  F.41  Kratkoro čni 4  
F.42  Dugoro čni 5  F.42  Dugoro čni 17  
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  10 F.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  83 
F.51  Vlasni čki udjel  10  F.51  Vlasni čki udjel  83  
F.511  Dionice koje kotiraju na 
burzi  5 F.511  Dionice koje kotiraju na 
burzi  77 
F.512  Dionice koje ne kotiraju na 
burzi  3 F.512  Dionice koje ne kotiraju na 
burzi  3 
F.519  Ostali vlasni čki udjeli  2  F.519  Ostali vlasni čki udjeli  3HR 600 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
F.52  Udjeli/jedinice u investicijskim 
fondovima  0 F.52  Udjeli/jedinice u investicijskim 
fondovima  
F.521  Udjeli/jedinice u nov čanom 
fondu  0 F.521  Udjeli/jedinice u nov čanom 
fondu  
F.522  Udjeli/jedinice u ne- 
nov čanim investicijskim 
fondovima  0 F.522  Udjeli/jedinice u ne- 
nov čanim investicijskim 
fondovima  
F.6 Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  1 F.6  Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  
F.61  Tehni čke pri čuve neživotnog osigu ­
ranja  1 F.61  Tehni čke pri čuve neživotnog 
osiguranja  
F.62  Životno osiguranje i prava na rentu  0  F.62  Životno osiguranje i prava na rentu  
F.66  Rezervacije za obveze u okviru 
standardiziranih jamstava  0 F.66  Rezervacije za obveze u okviru 
standardiziranih jamstava  
F.7 Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  3 F.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  3 
F.71  Financijske izvedenice  3  F.71  Financijske izvedenice  2  
F.711  Opcije  1  F.711  Opcije  2  
F.712  Terminski ugovori  2  F.712  Terminski ugovori  0  
F.72  Dioni čke opcije zaposlenika  0  F.72  Dioni čke opcije zaposlenika  1  
F.8 Ostali ra čuni potraživanja/obveza  4  F.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveze  26  
F.81  Trgova čki krediti i predujmovi  3  F.81  Trgova čki krediti i predujmovi  6  
F.89  Ostali ra čuni potraživanja/obveza, 
osim 
trgova čkih kredita i predujmova  1 F.89  Ostali ra čuni potraživanja/obveza, 
osim 
trgova čkih kredita i predujmova  20 
III.3: Ra čun ostalih promjena aktive  
I I I . 3 . 1 : R a č u n o s t a l i h p r o m j e n a o b u j m a a k t i v e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.1 Ekonomsko nastajanje aktive  26  K.5  Ostale promjene u obujmu d.n.k.  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AN.1  Proizvedena aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  26 AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  
AN.21  Prirodna bogatstva  22  AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  4  K.6  Promjene u klasifikacijama  0  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i 
strukturi  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 601
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.2 Ekonomsko nestajanje neproizve ­
dene aktive  – 9 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktive  
K.21  Korištenje prirodnih bogatstava  – 6  AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  
AN.21  Prirodna bogatstva  – 6  AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
K.22  Ostali ekonomski nestanak 
neproizvedene aktive  – 3 K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  – 1  AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  – 2 AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
K.3 Gubici zbog nepogoda  – 5  Ukupne ostale promjene u obujmu  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  – 5 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AN.11  Dugotrajna aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AN.12  Zalihe  
K.4 Zapljena bez naknade  – 5  AN.13  Dragocjenosti  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  – 1 AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  – 4 AN.21  Prirodna bogatstva  
AF Financijska aktiva  0  AN.22  Ugovori, najmovi i licence  
K.5 Ostale promjene u obujmu d.n.k.  1  AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  1 AF  Financijska aktiva  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AF.2  Gotovina i depoziti  
K.6 Promjene u klasifikacijama  6  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i 
strukturi  6 AF.4  Zajmovi  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  3 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  1 AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstavaHR 602 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AF Financijska aktiva/pasiva  2  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  
K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AF Financijska aktiva/pasiva  0  
Ukupne ostale promjene u obujmu  14  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  – 2 
AN.11  Dugotrajna aktiva  1  
AN.12  Zalihe  – 3  
AN.13  Dragocjenosti  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  14 
AN.21  Prirodna bogatstva  10  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  4  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 
AF Financijska aktiva  2  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  2 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.102  Promjene neto vrijednosti zbog 
ostalih promjena obujma aktive  14HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 603
 
I I I . 3 . 2 : R a č u n r e v a l o r i z a c i j e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.7 Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (–)  K.7 Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (–)  
AN Nefinancijska aktiva  144  AF  Pasiva  18  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  63 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  58  AF.2  Gotovina i depoziti  
AN.12  Zalihe  4  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1  
AN.13  Dragocjenosti  1  AF.4  Zajmovi  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  81 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  17 
AN.21  Prirodna bogatstva  80  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  1  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AF Financijska aktiva  8  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  3  
AF.4  Zajmovi  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  5 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog 
nominalnih vlasni čkih dobitaka/gu ­
bitaka  134  
III.3.2.1: Ra čun neutralnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.71  Nominalni vlasni čki dobici (–)/ 
gubici (+)  K.71  Nominalni vlasni čki dobici (–)/ 
gubici (+)  
AN Nefinancijska aktiva  101  AF  Pasiva  37  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  60 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenjaHR 604 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.11  Dugotrajna aktiva  58  AF.2  Gotovina i depoziti  1  
AN.12  Zalihe  1  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1  
AN.13  Dragocjenosti  1  AF.4  Zajmovi  18  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  41 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  14 
AN.21  Prirodna bogatstva  40  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  1  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  3 
AF Financijska imovina  18  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  8  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  2  
AF.4  Zajmovi  1  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  3 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  1 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  3 
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog 
neutralnih vlasni čkih dobitaka/gu ­
bitaka  82 
III.3.2.2: Ra čun realnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.72  Nominalni vlasni čki dobici (–)/ 
gubici (+)  K.72  Nominalni vlasni čki dobici (–)/ 
gubici (+)  
AN Nefinancijska aktiva  43  AF  Pasiva  – 19  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  3  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  0 
AN.11  Dugotrajna aktiva  0  AF.2  Gotovina i depoziti  – 1  
AN.12  Zalihe  3  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AN.13  Dragocjenosti  0  AF.4  Zajmovi  – 18  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  40  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  3HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 605
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.21  Prirodna bogatstva  40  AF.6  Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveze  – 3  
AF Financijska aktiva  – 10  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  – 8  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1  
AF.4  Zajmovi  – 1  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  2 
AF.6  Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  – 1 
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveze  – 3  
B.1032  Promjene neto vrijednosti zbog 
realnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  52 
IV.: Bilance stanja  
IV.1: Po četna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  2 151  AF  Pasiva  3 221  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  1 274  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  1 226  AF.2  Gotovina i depoziti  40  
AN.12  Zalihe  43  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  44  
AN.13  Dragocjenosti  5  AF.4  Zajmovi  897  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  877  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  1 987  
AN.21  Prirodna bogatstva  864  AF.6  Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  12 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  13  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  4 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveze  237  
AF Financijska aktiva  982  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenjaHR 606 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AF.2  Gotovina i depoziti  382  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  90  
AF.4  Zajmovi  50  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  280  
AF.6  Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  25 
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  5 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveze  150  
B.90  Neto vrijednost  – 88  
IV.2: Promjene u bilanci stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
Ukupne promjene aktive  Ukupne promjene pasive  
AN Nefinancijska aktiva  301  AF  Pasiva  157  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  195  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  165  AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AN.12  Zalihe  27  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  7  
AN.13  Dragocjenosti  3  AF.4  Zajmovi  21  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  106  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  100  
AN.21  Prirodna bogatstva  101  AF.6  Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  5  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  3 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveze  26  
AF Financijska aktiva  93  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  39  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  10  
AF.4  Zajmovi  19  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  17 
AF.6  Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  1 
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  3 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveze  4HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 607
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
B.10  Promjene neto vrijednosti  237  
B.101  Promjene neto vrijednosti 
zbog štednje i kapitalnih 
transfera  88 
B.102  Promjene neto vrijednosti 
zbog ostalih promjena 
obujma aktive  14 
B.103  Promjene neto vrijednosti 
zbog nominalnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  134  
B.1031  Promjene neto vrijednosti 
zbog neutralnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  82 
B.1032  Promjene neto vrijednosti 
zbog realnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  52 
IV.: Bilance stanja  
IV.3: Završna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  2 452  AF  Pasiva  3 378  
AN.1  Proizvedena nefinancijska aktiva  1 469  AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  1 391  AF.2  Gotovina i depoziti  40  
AN.12  Zalihe  70  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  51  
AN.13  Dragocjenosti  8  AF.4  Zajmovi  918  
AN.2  Neproizvedena nefinancijska aktiva  983  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  2 087  
AN.21  Prirodna bogatstva  965  AF.6  Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  12 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  18  AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  7 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveze  263  
AF Financijska aktiva  1 075  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  421  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  100  
AF.4  Zajmovi  69  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  297  
AF.6  Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  26 
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  8 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveze  154  
B.90  Neto vrijednost  149HR 608 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Tablica 24.4. – Potpuni slijed ra čuna za financijska društva  
I.: Ra čun proizvodnje  
Uporabe  Izvori  
P.2 Intermedijarna potrošnja  52  P.1  Output  146  
P.11  Tržišni  output  146  
P.12  Output  za vlastitu finalnu 
potrošnju  0 
B.1g  Bruto dodana vrijednost  94  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  12  
B.1n  Neto dodana vrijednost  82  
II.: Ra čun raspodjele i uporabe dohotka  
II.1: Ra čun primarne raspodjele dohotka  
I I . 1 . 1 . R a č u n s t v a r a n j a d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
D.1 Naknade zaposlenicima  44  B.1g  Bruto dodana vrijednost  94  
D.11  Nadnice i pla će 29  B.1n  Neto dodana vrijednost  82  
D.12  Doprinosi poslodavaca za socijalno 
osiguranje  5 
D.121  Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca  4 
D.1211  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 4 
D.1212  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  0 
D.122  Imputirani doprinosi poslo ­
davaca za socijalno osigu ­
ranje  1 
D.1221  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 1 
D.1222  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  0 
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  4  
D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  0  
B.2g  Bruto poslovni višak  46  
P.51c1  Potrošnja fiksnog kapitala u bruto 
operativnom višku  12 
B.2n  Neto poslovni višak  34HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 609
 
I I . 1 . 2 . R a č u n r a s p o d j e l e p r i m a r n o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
D.4 Vlasni čki dohodak  168  B.2g  Bruto poslovni višak  46  
D.41  Kamate  106  B.2n  Neto poslovni višak  34  
D.42  Raspodijeljena dobit poduze ća 15  
D.421  Dividende  15  D.4  Vlasni čki dohodak  149  
D.422  Povla čenje dohotka kvazipoduze ća 0  D.41  Kamate  106  
D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  0 D.42  Raspodijeljena dobit društva  25  
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  47  D.421  Dividende  25  
D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati 
ugovarateljima osiguranja  D.422  Povla čenje dohotka kvazi- 
društava  0 
25 D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  7 
D.442  Dohodak od ulaganja koji 
se pla ća iz mirovinskih  D.44  Ostali dohodak od ulaganja  8  
prava  8  D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati  
D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati  ugovarateljima osiguranja  0  
dioni čarima zajedni čkih 
investicijskih fondova  14 D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati  
D.4431  Dividende koje se mogu 
pripisati  dioni čarima zajedni čkih 
investicijskih fondova  8 
dioni čarima zajedni čkih 
investicijskih fondova  6 D.4431  Dividende koje se 
mogu pripisati  
D.4432  Zadržana dobit koja se 
može pripisati  dioni čarima zajedni ­ 
čkih investicijskih 
fondova  3 
dioni čarima zajedni čkih 
investicijskih fondova  8 D.4432  Zadržana dobit koja 
se može pripisati  
D.45  Najamnine  0  dioni čarima zajedni ­ 
čkih investicijskih 
fondova  5 
D.45  Najamnine  3  
B.5g  Bruto bilanca primarnog dohotka  27  
B.5n  Neto bilanca primarnog dohotka  15HR 610 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
II.1.2.1: Ra čun poduzetni čkog dohotka  
Uporabe  Izvori  
D.4 Vlasni čki dohodak  153  B.2g  Bruto poslovni višak  46  
D.41  Kamate  106  B.2n  Neto poslovni višak  34  
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  47  
D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati ugovara ­
teljima osiguranja  25 D.4  Vlasni čki dohodak  149  
D.442  Dohodak od ulaganja koji 
se pla ća iz mirovinskih  D.41  Kamate  106  
prava  8  D.42  Raspodijeljena dobit društva  25  
D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati  D.421  Dividende  25  
dioni čarima zajedni čkih 
investicijskih fondova  14 D.422  Povla čenje dohotka kvazi- 
društava  0 
D.45  Najamnine  0  D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  7 
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  8  
D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati 
ugovarateljima osiguranja  0 
D.442  Dohodak od ulaganja koji 
se pla ća iz 
mirovinskih prava  
D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati dioni ča­
rima zajedni čkih 
investicijskih fondova  8 
D.45  Najamnine  3  
B.4g  Bruto poduzetni čki dohodak  42  
B.4n  Neto poduzetni čki dohodak  30  
II. 1.2.2: Ra čun raspodjele ostalog primarnog dohotka  
Uporabe  Izvori  
D.4 Vlasni čki dohodak  15  B.4g  Bruto poduzetni čki dohodak  42  
D.42  Raspodijeljena dobit društva  15  B.4n  Neto poduzetni čki dohodak  30  
D.421  Dividende  15  
D.422  Povla čenje dohotka kvazi- 
društava  0 
D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  0 
B.5g  Bruto bilanca primarnog dohotka  27  
B.5n  Neto bilanca primarnog dohotka  15HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 611
 
II.2: Ra čun sekundarne raspodjele dohotka  
Uporabe  Izvori  
Teku ći transferi  277  B.5g  Bruto bilanca primarnog dohotka  27  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogat ­
stvo i sl.  10 B.5n  Neto bilanca primarnog dohotka  15  
D.51  Porezi na dohodak  7  
D.59  Ostali teku ći porezi  3  Teku ći transferi  275  
D.61  Neto socijalni doprinosi  212  
D.62  Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  205  D.611  Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca  109  
D.622  Ostale naknade socijalnog 
osiguranja  205  D.6111  Stvarni mirovinski 
doprinosi posloda ­
vaca  104  
D.6221  Ostale mirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja  193  D.6112  Stvarni nemirovinski 
doprinosi posloda ­
vaca  5 
D.6222  Ostale nemirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja  12 D.612  Imputirani socijalni dopri ­
nosi poslodavaca  2 
D.6121  Imputirani miro ­
vinski doprinosi 
poslodavaca  1 
D.7 Ostali teku ći transferi  62  D.6122  Imputirani nemiro ­
vinski doprinosi 
poslodavaca  1 
D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  13  D.613  Stvarni socijalni doprinosi 
ku ćanstava  94 
D.711  Neto premije neposrednog 
neživotnog osiguranja  0 D.6131  Stvarni mirovinski 
doprinosi ku ćanstava  90 
D.712  Neto premije neživotnog 
reosiguranja  13 D.6132  Stvarni nemirovinski 
doprinosi ku ćanstava  4 
D.72  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog osiguranja  48 D.614  Dodatni socijalni doprinosi 
ku ćanstava  10 
D.721  Odštetni zahtjevi s naslova 
izravnog neživotnog osigu ­
ranja  45 D.6141  Dodatni mirovinski 
doprinosi ku ćanstava  8 
D.722  Odštetni zahtjevi s 
naslova neživotnog 
reosiguranja  3 D.6142  Dodatni nemiro ­
vinski doprinosi 
ku ćanstava  2 
D.75  Razni teku ći transferi  1  D.61SC  Naknade za usluge 
programa socijalnog osigu ­
ranja  3HR 612 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  Izvori  
D.751  Teku ći transferi neprofitnim 
ustanovama koje služe 
ku ćanstvima  1 
D.759  Ostali razni teku ći transferi  0  D.7  Ostali teku ći transferi  62  
D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  47  
D.711  Neto premije neposrednog 
neživotnog osiguranja  44 
D.712  Neto premije neživotnog 
reosiguranja  3 
D.72  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog osiguranja  15 
D.722  Odštetni zahtjevi s naslova 
neživotnog reosiguranja  15 
D.75  Razni teku ći transferi  0  
B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  25  
B.6n  Neto raspoloživi dohodak  13  
II.4: Ra čun uporabe dohotka  
I I . 4 . 1 : R a č u n u p o r a b e r a s p o l o ž i v o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  25  
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovin ­
skim pravima  11 B.6n  Neto raspoloživi dohodak  13  
B.8g  Bruto štednja  14  
B.8n  Neto štednja  2  
III.: Ra čuni akumulacije  
III.1: Kapitalni ra čun 
I I I . 1 . 1 : R a č u n p r o m j e n e n e t o v r i j e d n o s t i z b o g š t e d n j e i k a p i t a l n i h t r a n s f e r a  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
štednje i kapitalnih transfera  – 5 B.8n  Neto štednja  2  
D.9r  Kapitalni transferi, potraživanja  0  
D.92r  Investicijske potpore, 
potraživanja  0 
D.99r  Ostali kapitalni transferi, 
potraživanja  
D.9p  Kapitalni transferi, obveze  – 7  
D.91p  Porezi na kapital, potraži ­
vanja  0 
D.99p  Ostali kapitalni transferi, 
obveze  – 7HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 613
 
I I I . 1 . 2 . R a č u n s t j e c a n j a n e f i n a n c i j s k e a k t i v e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
P.5g  Bruto investicije u imovinu  8  B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
štednje i kapitalnih transfera  – 5 
P.5n  Neto investicije u imovinu  – 4  
P.51g  Bruto investicije u dugo ­
trajnu imovinu  8 
P.511  Neto pove ćanje dugotrajne 
aktive  8 
P.5111  Pove ćanja nove dugotrajne 
aktive  8 
P.5112  Pove ćanja postoje će dugo ­
trajne aktive  0 
P.5113  Smanjenja postoje će dugo ­
trajne aktive  0 
P.512  Troškovi prijenosa vlasni ­ 
štva neproizvedene aktive  0 
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  – 12  
P.52  Promjene zaliha  0  
P.53  Neto pove ćanje dragocjenosti  0  
NP Neto pove ćanje neproizvedene 
aktive  0 
NP.1  Neto pove ćanje prirodnih 
bogatstava  0 
NP.2  Neto pove ćanje ugovora, 
najmova i licenci  0 
NP.3  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto 
pozajmljivanje (–)  – 1 
III.2: Financijski ra čun 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto 
pozajmljivanje (–)  –1 
F Neto pove ćanje financijske aktive  172  F  Neto pove ćanje pasive  173  
F.1 Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  – 1 F.1  Monetarno zlato i posebna prava 
vu čenja  0 
F.11  Monetarno zlato  – 1  F.11  Monetarno zlato  0  
F.12  Posebna prava vu čenja  0  F.12  posebna prava vu čenja  0  
F.2 Gotovina i depoziti  10  F.2  Gotovina i depoziti  65HR 614 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
F.21  Gotovina  15  F.21  Gotovina  
F.22  Prenosivi depoziti  – 5  F.22  Prenosivi depoziti  26  
F.221  Me đubankovne pozicije  – 5  F.221  Me đubankovne pozicije  – 5  
F.229  Ostali prenosivi depoziti  0  F.229  Ostali prenosivi depoziti  31  
F.29  Ostali depoziti  0  F.29  Ostali depoziti  39  
F.3 Dužni čki vrijednosni papiri  66  F.3  Dužni čki vrijednosni papiri  30  
F.31  Kratkoro čni 13  F.31  Kratkoro čni 18  
F.32  Dugoro čni 53  F.32  Dugoro čni 12  
F.4 Zajmovi  53  F.4  Zajmovi  0  
F.41  Kratkoro čni 4  F.41  Kratkoro čni 0  
F.42  Dugoro čni 49  F.42  Dugoro čni 0  
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  28 F.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  22 
F.51  Vlasni čki udjeli  25  F.51  Vlasni čki udjeli  11  
F.511  Dionice koje kotiraju na 
burzi  23 F.511  Dionice koje kotiraju na 
burzi  7 
F.512  Dionice koje ne kotiraju na 
burzi  1 F.512  Dionice koje ne kotiraju na 
burzi  4 
F.519  Ostali vlasni čki udjeli  1  F.519  Ostali vlasni čki udjeli  0  
F.52  Udjeli/jedinice u investicij ­
skim fondovima  3 F.52  Udjeli/jedinice u investicij ­
skim fondovima  11 
F.521  Udjeli/jedinice u nov čanom 
fondu  2 F.521  Udjeli/jedinice u nov čanom 
fondu  5 
F.522  Udjeli/jedinice u ne- 
nov čanim investicijskim 
fondovima  1 F.522  Udjeli/jedinice u ne- 
nov čanim investicijskim 
fondovima  6 
F.6 Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  7 F.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  48 
F.61  Tehni čke pri čuve neži ­
votnog osiguranja  2 F.61  Tehni čke pri čuve neži ­
votnog osiguranja  7 
F.62  Životno osiguranje i prava 
na rentu  0 F.62  Životno osiguranje i prava 
na rentu  22 
F.63  Prava na mirovinu  F.63  Prava na mirovinu  11  
F.64  Potraživanja mirovinskih 
fondova od upravitelja 
mirovinskih fondova  3 F.64  Potraživanja mirovinskih 
fondova od upravitelja 
mirovinskih fondova  3 
F.65  Prava na nemirovinske 
fondove  F.65  Prava na nemirovinske 
fondove  2 
F.66  Rezervacije za obveze u 
okviru standardiziranih 
jamstava  2 F.66  Rezervacije za obveze u 
okviru standardiziranih 
jamstava  3HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 615
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
F.7 Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  8 F.7  Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  8 
F.71  Financijske izvedenice  8  F.71  Financijske izvedenice  7  
F.711  Opcije  3  F.711  Opcije  2  
F.712  Terminski ugovori  5  F.712  Terminski ugovori  5  
F.72  Dioni čke opcije zaposlenika  0  F.72  Dioni čke opcije zaposle ­
nika  1 
F.8 Ostali ra čuni potraživanja/obveze  1  F.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveze  0  
F.81  Trgova čki krediti i preduj ­
movi  F.81  Trgova čki krediti i preduj ­
movi  0 
F.89  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza, osim 
trgova čkih kredita i preduj ­
mova  1 F.89  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza, osim 
trgova čkih kredita i 
predujmova  0 
III.3: Ra čun ostalih promjena aktive  
I I I . 3 . 1 : R a č u n o s t a l i h p r o m j e n a o b u j m a a k t i v e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.1 Ekonomsko nastajanje aktive  0  K.5  Ostale promjene u obujmu d.n.k.  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  0  AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  K.6  Promjene u klasifikacijama  0  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i 
strukturi  0 
K.2 Ekonomsko nestajanje neproizve ­
dene aktive  0 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
K.21  Korištenje prirodnih resursa  0  AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  0  AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
K.22  Ostali ekonomski nestanak 
neproizvedene aktive  0 K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktive  0 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktive  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF  Financijska aktiva/pasiva  0HR 616 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.3 Gubici zbog nepogoda  0  Ukupne ostale promjene u obujmu  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AN.11  Dugotrajna aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AN.12  Zalihe  
K.4 Zapljena bez naknade  0  AN.13  Dragocjenosti  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AN.21  Prirodna bogatstva  
AF Financijska aktiva  0  AN.22  Ugovori, najmovi i licence  
K.5 Ostale promjene u obujmu d.n.k.  1  AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AF  Financijska aktiva  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF Financijska aktiva/pasiva  1  AF.2  Gotovina i depoziti  
K.6 Promjene u klasifikacijama  – 2  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i 
strukturi  0 AF.4  Zajmovi  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  
K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  – 2 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  – 2 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AF Financijska imovina/pasiva  0  
Ukupne ostale promjene u obujmu  – 1  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  – 2 
AN.11  Dugotrajna aktiva  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 617
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.12  Zalihe  0  
AN.13  Dragocjenosti  – 2  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  – 2  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 
AF Financijska aktiva  1  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  1 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.102  Promjene neto vrijednosti zbog 
ostalih 
promjena obujma aktive  – 1  
I I I . 3 . 2 : R a č u n r e v a l o r i z a c i j e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.7 Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (–)  K.7 Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (–)  
AN Nefinancijska aktiva  4  AF  Pasiva  51  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  2 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  2  AF.2  Gotovina i depoziti  
AN.12  Zalihe  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  34  
AN.13  Dragocjenosti  0  AF.4  Zajmovi  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  2 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  17 
AN.21  Prirodna bogatstva  1  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstavaHR 618 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  1  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AF Financijska aktiva  57  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  11 
AF.2  Gotovina i depoziti  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  30  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  16 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog 
nominalnih vlasni čkih dobitaka/gu ­
bitaka  10 
III.3.2.1: Ra čun neutralnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.71  Nominalni vlasni čki dobici (–)/ 
gubici (+)  K.71  Nominalni vlasni čki dobici (–)/ 
gubici (+)  
AN Nefinancijska aktiva  3  AF  Pasiva  68  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  2 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  2  AF.2  Gotovina i depoziti  26  
AN.12  Zalihe  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  21  
AN.13  Dragocjenosti  0  AF.4  Zajmovi  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  1 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  14 
AN.21  Prirodna bogatstva  1  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  7 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktiva  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 619
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AF Financijska aktiva  71  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  14 
AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  18  
AF.4  Zajmovi  24  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  14 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  1 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog 
neutralnih vlasni čkih dobitaka/gu ­
bitaka  6 
III.3.2.2: Ra čun realnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.72  Nominalni vlasni čki dobici (–)/ 
gubici (+)  K.72  Nominalni vlasni čki dobici (–)/ 
gubici (+)  
AN Nefinancijska aktiva  1  AF  Pasiva  – 17  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AN.11  Dugotrajna aktiva  0  AF.2  Gotovina i depoziti  – 26  
AN.12  Zalihe  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  13  
AN.13  Dragocjenosti  0  AF.4  Zajmovi  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  1 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  3 
AN.21  Prirodna bogatstva  0  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  – 7 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  1  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AF Financijska aktiva  – 14  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  – 3 
AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  12HR 620 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AF.4  Zajmovi  – 24  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  2 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  – 1 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.1032  Promjene neto vrijednosti zbog 
realnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  4HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 621
 
IV.: Bilance stanja  
IV.1:  Po četna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  93  AF  Pasiva  3 544  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
imovina  67 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  52  AF.2  Gotovina i depoziti  1 281  
AN.12  Zalihe  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1 053  
AN.13  Dragocjenosti  15  AF.4  Zajmovi  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  26 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  765  
AN.21  Prirodna bogatstva  23  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  435  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  3  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  10 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AF Financijska aktiva  3 421  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  690  
AF.2  Gotovina i depoziti  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  950  
AF.4  Zajmovi  1 187  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  551  
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  30 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  13 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.90  Neto vrijednost  – 30  
IV.2:  Promjene u bilanci stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
Ukupne promjene aktive  Ukupne promjene pasive  
AN Nefinancijska aktiva  – 4  AF  Pasiva  224  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  – 4 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  – 2  AF.2  Gotovina i depoziti  65HR 622 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN.12  Zalihe  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  64  
AN.13  Dragocjenosti  – 2  AF.4  Zajmovi  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  39 
AN.21  Prirodna bogatstva  – 1  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  48 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  1  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  8 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AF Financijska aktiva  230  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  10 
AF.2  Gotovina i depoziti  10  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  96  
AF.4  Zajmovi  53  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  44 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  8 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  8 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  1 
B.10  Promjene neto vrijednosti  2  
B.101  Promjene neto vrijednosti 
zbog štednje i kapitalnih 
transfera  – 5 
B.102  Promjene neto vrijednosti 
zbog ostalih promjena 
obujma aktive  – 1 
B.103  Promjene neto vrijednosti 
zbog nominalnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  10 
B.1031  Promjene neto vrijednosti 
zbog neutralnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  6 
B.1032  Promjene neto vrijednosti 
zbog realnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  4HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 623
 
IV.: Bilance stanja  
IV.3:  Završna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  89  AF  Pasiva  3 768  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  63 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  50  AF.2  Gotovina i depoziti  1 346  
AN.12  Zalihe  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1 117  
AN.13  Dragocjenosti  13  AF.4  Zajmovi  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  26 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  804  
AN.21  Prirodna bogatstva  22  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  483  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  4  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  18 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AF Financijska aktiva  3 651  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  700  
AF.2  Gotovina i depoziti  10  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1 046  
AF.4  Zajmovi  1 240  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  595  
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  38 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  21 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  1 
B.90  Neto vrijednost  – 28  
Tablica 24.5 — Potpuni skup ra čuna za op ću državu  
I.: Ra čun proizvodnje  
Uporabe  Izvori  
P.2 Intermedijarna potrošnja  222  P.1  Output  348  
P.11  Tržišni  output  0  
P.12  Output  za vlastitu finalnu 
potrošnju  0HR 624 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  Izvori  
P.13  Netržišni  output  348  
B.1g  Bruto dodana vrijednost  126  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  27  
B.1n  Neto dodana vrijednost  99  
II.: Ra čun raspodjele i uporabe dohotka  
II.1:  Ra čun primarne raspodjele dohotka  
II.1.1. R a č u n s t v a r a n j a d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
D.1 Naknade zaposlenicima  98  B.1g  Bruto dodana vrijednost  126  
D.11  Nadnice i pla će 63  B.1n  Neto dodana vrijednost  99  
D.12  Doprinosi poslodavaca za 
socijalno osiguranje  55 
D.121  Stvarni socijalni doprinosi posloda ­
vaca  51 
D.1211  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 48 
D.1212  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  3 
D.122  Imputirani doprinosi poslodavaca 
za socijalno osiguranje  4 
D.1221  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 4 
D.1222  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  0 
D.29  Ostali porezi na proizvo ­
dnju  1 
D.39  Ostale subvencije za proiz ­
vodnju  0 
B.2g  Bruto poslovni višak  27  
P.51c1  Potrošnja fiksnog kapitala u bruto 
operativnom višku  27 
B.2n  Neto poslovni višak  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 625
 
II.1.2. R a č u n r a s p o d j e l e p r i m a r n o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
D.4 Vlasni čki dohodak  42  B.2g  Bruto poslovni višak  27  
D.41  Kamate  35  B.2n  Neto poslovni višak  0  
D.45  Najamnine  7  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  235  
D.21  Porezi na proizvode  141  
D.211  Porezi na dodanu vrijednost (PDV)  121  
D.212  Porezi i pristojbe na uvoz bez 
PDV-a  17 
D.2121  Uvozne pristojbe  17  
D.2122  Porezi na uvoz isklju čuju ći PDV i 
carine  0 
D.214  Porezi na proizvode bez PDV-a i 
uvoznih poreza  3 
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  94  
D.3 Subvencije  – 44  
D.31  Subvencije na proizvode  – 8  
D.311  Subvencije na uvoz  0  
D.319  Ostale subvencije na proizvode  – 8  
D.39  Ostale subvencije za proizvodnju  – 36  
D.4 Vlasni čki dohodak  22  
D.41  Kamate  14  
D.42  Raspodijeljena dobit 
društva  7 
D.421  Dividende  5  
D.422  Povla čenje dohotka kvazi- 
društva  2 
D.43  Reinvestirana zarada na 
direktne strane investicije  0 
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  1  
D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati 
ugovarateljima osiguranja  0 
D.442  Dohodak od ulaganja koji 
se pla ća iz 
mirovinskih pravaHR 626 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  Izvori  
D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati 
dioni čarima zajedni čkih 
investicijskih fondova  1 
D.4431  Dividende koje se 
mogu pripisati 
dioni čarima zajedni ­ 
čkih investicijskih 
fondova  0 
D.4432  Zadržana dobit koja 
se može pripisati 
dioni čarima zajedni ­ 
čkih investicijskih 
fondova  1 
D.45  Najamnine  0  
B.5g  Bruto bilanca primarnog dohotka  198  
B.5n  Neto bilanca primarnog dohotka  171  
II.2:  Ra čun sekundarne raspodjele dohotka  
Uporabe  Izvori  
Teku ći transferi  248  B.5g  Bruto bilanca primarnog dohotka  198  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogat ­
stvo i sl.  0 B.5n  Neto bilanca primarnog dohotka  171  
D.51  Porezi na dohodak  0  
D.59  Ostali teku ći porezi  0  Teku ći transferi  367  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogat ­
stvo i sl.  213  
D.62  Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  112  D.51  Porezi na dohodak  204  
D.621  Naknade socijalne sigur ­
nosti u novcu  53 D.59  Ostali teku ći porezi  9  
D.6211  Mirovinske naknade 
socijalne sigurnosti u 
novcu  45 
D.6212  Nemirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja u novcu  8 D.61  Neto socijalni doprinosi  50  
D.622  Ostale naknade socijalnog 
osiguranja  7 D.611  Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca  38 
D.6221  Ostale mirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja  5 D.6111  Stvarni mirovinski 
doprinosi posloda ­
vaca  35 
D.6222  Ostale nemirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja  2 D.6112  Stvarni nemirovinski 
doprinosi posloda ­
vaca  3HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 627
 
Uporabe  Izvori  
D.623  Naknade socijalne pomo ći 
u novcu  52 D.612  Imputirani socijalni dopri ­
nosi poslodavaca  4 
D.6121  Imputirani miro ­
vinski doprinosi 
poslodavaca  4 
D.7 Ostali teku ći transferi  136  D.6122  Imputirani nemiro ­
vinski doprinosi 
poslodavaca  0 
D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  4  D.613  Stvarni socijalni doprinosi 
ku ćanstava  9 
D.711  Neto premije neposrednog 
neživotnog osiguranja  4 D.6131  Stvarni mirovinski 
doprinosi ku ćanstava  6 
D.712  Neto premije neživotnog 
reosiguranja  D.6132  Stvarni nemirovinski 
doprinosi ku ćanstava  3 
D.72  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog osiguranja  
D.721  Odštetni zahtjevi s naslova 
izravnog neživotnog osigu ­
ranja  D.7 Ostali teku ći transferi  104  
D.722  Odštetni zahtjevi s naslova 
neživotnog reosiguranja  D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  
D.73  Teku ći transferi unutar 
sektora države  96 D.711  Neto premije neposrednog 
neživotnog osiguranja  
D.74  Teku ća me đunarodna suradnja  22  D.712  Neto premije neživotnog 
reosiguranja  
D.75  Razni teku ći transferi  5  D.72  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog osiguranja  1 
D.751  Teku ći transferi neprofitnim 
ustanovama koje služe 
ku ćanstvima  5 D.721  Odštetni zahtjevi s naslova 
izravnog neživotnog osigu ­
ranja  1 
D.752  Teku ći transferi izme đu 
ku ćanstava  D.722  Odštetni zahtjevi s naslova 
neživotnog reosiguranja  
D.759  Ostali razni teku ći transferi  0  D.73  Teku ći transferi unutar sektora 
države  96 
D.76  Vlastita sredstva EU-a na temelju 
PDV-a i BNP-a.  9 D.74  Teku ća me đunarodna suradnja  1  
D.75  Razni teku ći transferi  6  
D.751  Teku ći transferi nepro ­
fitnim ustanovama koje 
služe ku ćanstvima  
D.752  Teku ći transferi izme đu 
ku ćanstava  
D.759  Ostali razni teku ći transferi  6  
B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  317  
B.6n  Neto raspoloživi dohodak  290HR 628 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
II.3:  Ra čun preraspodjele dohotka u naturi  
Uporabe  Izvori  
D.63  Socijalni transferi u naturi  184  B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  317  
D.631  Socijalni transferi u naturi – 
netržišna proizvodnja  180  B.6n  Neto raspoloživi dohodak  290  
D.632  Socijalni transferi u naturi – 
kupljena tržišna proizvo ­
dnja  4 
B.7g  Bruto prilago đeni raspoloživi dohodak  133  
B.7n  Neto prilago đeni raspoloživi dohodak  106  
II.4:  Ra čun uporabe dohotka  
II.4.1: R a č u n u p o r a b e r a s p o l o ž i v o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  317  
P.3 Izdaci za finalnu potrošnju  352  B.6n  Neto raspoloživi dohodak  290  
P.31  Izdaci za individualnu 
potrošnju  184  
P.32  Izdaci za zajedni čku potro ­ 
šnju  168  
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovin ­
skim pravima  0 
B.8g  Bruto štednja  – 35  
B.8n  Neto štednja  – 62  
II.4.2: R a č u n u p o r a b e p r i l a g o đ e n o g r a s p o l o ž i v o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
B.7g  Bruto prilago đeni raspoloživi 
dohodak  133  
P.4 Stvarna finalna potrošnja  168  B.7n  Neto prilago đeni raspoloživi doho ­
dak 106  
P.41  Stvarna individualna 
potrošnja  
P.42  Stvarna zajedni čka 
potrošnja  168  
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovin ­
skim pravima  0 
B.8g  Bruto štednja  – 35  
B.8n  Neto štednja  – 62HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 629
 
III.: Ra čuni akumulacije  
III.1:  Kapitalni ra čun 
III.1.1: R a č u n p r o m j e n e n e t o v r i j e d n o s t i z b o g š t e d n j e i k a p i t a l n i h t r a n s f e r a  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera  – 90  B.8n  Neto štednja  – 62  
D.9r  Kapitalni transferi, potraživanja  6  
D.91r  Porezi na kapital, potraži ­
vanja  2 
D.92r  Investicijske potpore, 
potraživanja  0 
D.99r  Ostali kapitalni transferi, 
potraživanja  4 
D.9p  Kapitalni transferi, obveze  – 34  
D.91p  Porezi na kapital, potraži ­
vanja  0 
D.92p  Investicijske potpore, 
obveze  – 27  
D.99p  Ostali kapitalni transferi, 
obveze  – 7 
III.1.2. R a č u n s t j e c a n j a n e f i n a n c i j s k e a k t i v a  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
P.5g  Bruto investicije u imovinu  38  B.101  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera  – 90  
P.5n  Neto investicije u imovinu  11  
P.51g  Bruto investicije u dugo ­
trajnu imovinu  35 
P.511  Neto pove ćanje dugotrajne 
imovine  35 
P.5111  Pove ćanja nove 
dugotrajne aktive  38 
P.5112  Pove ćanja postoje će 
dugotrajne aktive  0 
P.5113  Smanjenja postoje će 
dugotrajne aktive  – 3 
P.512  Troškovi prijenosa vlasni ­ 
štva neproizvedene aktive  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  – 27  
P.52  Promjene zaliha  0  
P.53  Neto pove ćanje dragocjenosti  3HR 630 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
NP Neto pove ćanje neproizvedene 
aktive  2 
NP.1  Neto pove ćanje prirodnih 
bogatstava  2 
NP.2  Neto pove ćanje ugovora, 
najmova i licenci  0  
NP.3  Kupnja umanjena za 
prodaju  
goodwilla  i tržišne aktive  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmlji ­
vanje (–)  – 103  
III.2:  Financijski ra čun 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmlji ­
vanje (–)  – 103  
F Neto pove ćanje financijske aktive  – 10  F  Neto pove ćanje pasive  93  
F.1 Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  F.1 Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
F.11  Monetarno zlato  F.11  Monetarno zlato  
F.12  Posebna prava vu čenja  F.12  Posebna prava vu čenja  
F.2 Gotovina i depoziti  – 26  F.2  Gotovina i depoziti  37  
F.21  Gotovina  2  F.21  Gotovina  35  
F.22  Prenosivi depoziti  – 27  F.22  Prenosivi depoziti  2  
F.221  Me đubankovne 
pozicije  F.221  Me đubankovne 
pozicije  
F.229  Ostali prenosivi 
depoziti  – 27  F.229  Ostali prenosivi 
depoziti  2 
F.29  Ostali depoziti  – 1  F.29  Ostali depoziti  0  
F.3 Dužni čki vrijednosni papiri  4  F.3  Dužni čki vrijednosni papiri  38  
F.31  Kratkoro čni 1  F.31  Kratkoro čni 4  
F.32  Dugoro čni 3  F.32  Dugoro čni 34  
F.4 Zajmovi  3  F.4  Zajmovi  9  
F.41  Kratkoro čni 1  F.41  Kratkoro čni 3  
F.42  Dugoro čni 2  F.42  Dugoro čni 6  
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  3 F.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  
F.51  Vlasni čki udjel  3  F.51  Vlasni čki udjel  
F.511  Dionice koje kotiraju 
na burzi  1 F.511  Dionice koje kotiraju 
na burzi  
F.512  Dionice koje ne 
kotiraju na burzi  1 F.512  Dionice koje ne 
kotiraju na burziHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 631
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
F.519  Ostali vlasni čki udjeli  1  F.519  Ostali vlasni čki udjeli  
F.52  Udjeli/jedinice u investicij ­
skim fondovima  0 F.52  Udjeli/jedinice u investicij ­
skim fondovima  
F.521  Udjeli/jedinice u 
nov čanom fondu  0 F.521  Udjeli/jedinice u 
nov čanom fondu  
F.522  Udjeli/jedinice u ne- 
nov čanim investicij ­
skim fondovima  0 F.522  Udjeli/jedinice u ne- 
nov čanim investicij ­
skim fondovima  
F.6 Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  1 F.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
F.61  Tehni čke pri čuve neži ­
votnog osiguranja  0 F.61  Tehni čke pri čuve neži ­
votnog osiguranja  
F.62  Životno osiguranje i prava 
na rentu  0 F.62  Životno osiguranje i prava 
na rentu  
F.63  Prava na mirovinu  F.63  Prava na mirovinu  
F.64  Potraživanja mirovinskih 
fondova od upravitelja 
mirovinskih fondova  F.64  Potraživanja mirovinskih 
fondova od upravitelja 
mirovinskih fondova  
F.65  Prava na nemirovinske 
fondove  F.65  Prava na nemirovinske 
fondove  
F.66  Rezervacije za obveze u 
okviru standardiziranih 
jamstava  1 F.66  Rezervacije za obveze u 
okviru standardiziranih 
jamstava  0 
F.7 Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 F.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
F.71  Financijske izvedenice  0  F.71  Financijske izvedenice  0  
F.711  Opcije  0  F.711  Opcije  0  
F.712  Terminski ugovori  0  F.712  Terminski ugovori  0  
F.72  Dioni čke opcije zaposlenika  0  F.72  Dioni čke opcije zaposle ­
nika  0 
F.8 Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  5 F.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  9 
F.81  Trgova čki krediti i preduj ­
movi  1 F.81  Trgova čki krediti i preduj ­
movi  6 
F.89  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza, 
osim trgova čkih kredita i 
predujmova  4 F.89  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza, 
osim trgova čkih kredita i 
predujmova  3 
III.3:  Ra čun ostalih promjena aktive  
III.3.1: R a č u n o s t a l i h p r o m j e n a o b u j m a a k t i v e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.1 Ekonomsko nastajanje aktive  7  K.5  Ostale promjene u obujmu d.n.k.  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  3 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktivaHR 632 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  4 AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  
AN.21  Prirodna bogatstva  4  AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  K.6  Promjene u klasifikacijama  2  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i 
strukturi  2 
K.2 Ekonomsko nestajanje neproizve ­
dene aktiva  – 2 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
K.21  Korištenje prirodnih resursa  – 2  AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  – 2  AF  Financijska aktiva/pasiva  2  
K.22  Ostali ekonomski nestanak 
neproizvedene aktive  0 K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  AF Financijska aktiva/pasiva  0  
K.3 Gubici zbog nepogoda  – 6  Ukupne ostale promjene u obujmu  2  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  – 4 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  – 2 AN.11  Dugotrajna aktiva  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AN.12  Zalihe  
K.4 Zapljena bez naknade  5  AN.13  Dragocjenosti  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  1 AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  4 AN.21  Prirodna bogatstva  
AF Financijska aktiva  0  AN.22  Ugovori, najmovi i licence  
K.5 Ostale promjene u obujmu d.n.k.  0  AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AF  Financijska aktiva  2  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenjaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 633
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AF.2  Gotovina i depoziti  
K.6 Promjene u klasifikacijama  – 4  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i 
strukturi  – 4 AF.4  Zajmovi  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  – 3 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  2 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  – 1 AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  
K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AF Financijska aktiva/pasiva  0  
Ukupne ostale promjene u obujmu  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  – 3 
AN.11  Dugotrajna a aktiva  – 3  
AN.12  Zalihe  0  
AN.13  Dragocjenosti  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  3 
AN.21  Prirodna bogatstva  1  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  2  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktiva  
AF Financijska aktiva  0  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
AF.4  Zajmovi  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovimaHR 634 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.102  Promjene neto vrijednosti 
zbog ostalih promjena obujma aktive  – 2 
III.3.2: R a č u n r e v a l o r i z a c i j e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.7 Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (-)  K.7 Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (-)  
AN Nefinancijska aktiva  44  AF  Pasiva  7  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  21 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AN.11  Dugotrajna aktiva  18  AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AN.12  Zalihe  1  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  7  
AN.13  Dragocjenosti  2  AF.4  Zajmovi  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  23 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  23  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AF Financijska aktiva  1  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  1 
AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog nomi ­
nalnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  38HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 635
 
III.3.2.1: Ra čun neutralnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.71  Nominalni vlasni čki dobici (-)/ 
gubici (+)  K.71  Nominalni vlasni čki dobici (-)/ 
gubici (+)  
AN Nefinancijska aktiva  32  AF  Pasiva  13  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  20 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  18  AF.2  Gotovina i depoziti  2  
AN.12  Zalihe  1  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  4  
AN.13  Dragocjenosti  1  AF.4  Zajmovi  7  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  12 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  12  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AF Financijska aktiva  8  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  2 
AF.2  Gotovina i depoziti  3  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AF.4  Zajmovi  3  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.1031  Promjene neto vrijednosti zbog 
neutralnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  27 
III.3.2.2: Ra čun realnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.72  Nominalni vlasni čki dobici (-)/ 
gubici (+)  K.72  Nominalni vlasni čki dobici (-)/ 
gubici (+)  
AN Nefinancijska aktiva  12  AF  Pasiva  – 6  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  1 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0HR 636 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.11  Dugotrajna aktiva  0  AF.2  Gotovina i depoziti  – 2  
AN.12  Zalihe  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  3  
AN.13  Dragocjenosti  1  AF.4  Zajmovi  – 7  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  11 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  11  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AF Financijska aktiva  – 7  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  – 1 
AF.2  Gotovina i depoziti  – 3  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AF.4  Zajmovi  – 3  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.1032  Promjene neto vrijednosti zbog realnih 
vlasni čkih dobitaka/gubitaka  11 
IV.: Bilance stanja  
IV.1:  Po četna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  789  AF  Pasiva  687  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  497  AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AN.11  Dugotrajna aktiva  467  AF.2  Gotovina i depoziti  102  
AN.12  Zalihe  22  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  212  
AN.13  Dragocjenosti  8  AF.4  Zajmovi  328  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  292  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  4HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 637
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN.21  Prirodna bogatstva  286  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  19 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  6  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  22 
AF Financijska aktiva  396  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  80 
AF.2  Gotovina i depoziti  150  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AF.4  Zajmovi  115  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  12 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  20 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  19 
B.90  Neto vrijednost  498  
IV.2:  Promjene u bilanci stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
Ukupne promjene aktive  Ukupne promjene pasive  
AN Nefinancijska aktiva  57  AF  Pasiva  102  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  29 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AN.11  Dugotrajna a aktiva  23  AF.2  Gotovina i depoziti  37  
AN.12  Zalihe  1  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  45  
AN.13  Dragocjenosti  5  AF.4  Zajmovi  9  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  28 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  2 
AN.21  Prirodna bogatstva  26  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  2  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0HR 638 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  9 
AF Financijska aktiva  – 9  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  1 
AF.2  Gotovina i depoziti  – 26  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  4  
AF.4  Zajmovi  3  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  3 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  1 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  5 
B.10  Promjene neto vrijednosti  – 54  
B.101  Promjene neto vrijednosti 
zbog štednje i kapitalnih 
transfera  90 
B.102  Promjene neto vrijednosti 
zbog ostalih promjena 
obujma aktive  – 2 
B.103  Promjene neto vrijednosti 
zbog nominalnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  38 
B.1031  Promjene neto vrijednosti 
zbog neutralnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  27 
B.1032  Promjene neto vrijednosti 
zbog realnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  11 
IV.: Bilance stanja  
IV.3:  Završna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  846  AF  Pasiva  789  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  526  AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  0 
AN.11  Dugotrajna aktiva  490  AF.2  Gotovina i depoziti  139HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 639
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN.12  Zalihe  23  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  257  
AN.13  Dragocjenosti  13  AF.4  Zajmovi  337  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  320  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  6 
AN.21  Prirodna bogatstva  312  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  19 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  8  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  31 
AF Financijska aktiva  387  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  81 
AF.2  Gotovina i depoziti  124  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  4  
AF.4  Zajmovi  118  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  15 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  21 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  24 
B.90  Neto vrijednost  444  
Tablica 24.6. — Potpuni slijed ra čuna ku ćanstava  
I.: Ra čun proizvodnje  
Uporabe  Izvori  
P.2 Intermedijarna potrošnja  115  P.1  Output  270  
P.11  Tržišni  output  123  
P.12  Output  za vlastitu finalnu potrošnju  147  
B.1g  Bruto dodana vrijednost  155  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  23  
B.1n  Neto dodana vrijednost  132HR 640 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
II.: Ra čun raspodjele i uporabe dohotka  
II.1:  Ra čun primarne raspodjele dohotka  
II.1.1. R a č u n s t v a r a n j a d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
D.1 Naknade zaposlenicima  11  B.1g  Bruto dodana vrijednost  155  
D.11  Nadnice i pla će 11  B.1n  Neto dodana vrijednost  132  
D.12  Doprinosi poslodavaca za 
socijalno osiguranje  0 
D.121  Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca  0 
D.1211  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 0 
D.1212  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  0 
D.122  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za soci ­
jalno osiguranje  0 
D.1221  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 0 
D.1222  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  0 
D.29  Ostali porezi na proizvo ­
dnju  0 
D.39  Ostale subvencije za proiz ­
vodnju  – 1 
B.2g  Bruto poslovni višak  84  
B.3g  Bruto mješoviti dohodak  61  
P.51c1  Potrošnja fiksnog kapitala u bruto 
operativnom višku  15 
P.51c2  Potrošnja fiksnog kapitala u bruto 
miješanom prihodu  8 
B.2n  Neto poslovni višak  69  
B.3n  Neto mješoviti dohodak  53  
II.1.2. R a č u n r a s p o d j e l e p r i m a r n o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
D.4 Vlasni čki dohodak  41  B.2g  Bruto poslovni višak  84  
D.41  Kamate  14  B.3g  Bruto mješoviti dohodak  61HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 641
 
Uporabe  Izvori  
D.45  Najamnine  27  B.2n  Neto poslovni višak  69  
B.3n  Neto mješoviti dohodak  53  
D.1 Naknade zaposlenicima  1 154  
D.11  Nadnice i pla će 954  
D.12  Doprinosi poslodavaca za socijalno 
osiguranje  200  
D.121  Stvarni socijalni doprinosi posloda ­
vaca  181  
D.1211  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 168  
D.1212  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  13 
D.122  Imputirani doprinosi poslodavaca 
za socijalno osiguranje  19 
D.1221  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 18 
D.1222  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  1 
D.4 Vlasni čki dohodak  123  
D.41  Kamate  49  
D.42  Raspodijeljena dobit društva  20  
D.421  Dividende  13  
D.422  Povla čenje dohotka 
kvazi-društava  7 
D.43  Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije  3 
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  30  
D.441  Dohodak od 
ulaganja koji se 
može pripisati 
ugovarateljima 
osiguranja  20 
D.442  Dohodak od 
ulaganja koji se pla ća 
iz mirovinskih prava  8 
D.443  Dohodak od 
ulaganja koji se 
može pripisati dioni ­ 
čarima zajedni čkih 
investicijskih 
fondova  2HR 642 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  Izvori  
D.4431  Dividende koje se 
mogu pripisati 
dioni čarima zajedni ­ 
čkih 
investicijskih 
fondova  2  
D.4432  Zadržana dobit koja 
se može pripisati 
dioni čarima zajedni ­ 
čkih 
investicijskih 
fondova  0  
D.45  Najamnine  21  
B.5g  Bruto bilanca primarnog dohotka  1 381  
B.5n  Neto bilanca primarnog dohotka  1 358  
II.2:  Ra čun sekundarne raspodjele dohotka  
Uporabe  Izvori  
Teku ći transferi  582  B.5g  Bruto bilanca primarnog dohotka  1 381  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogat ­
stvo i sl.  178  B.5n  Neto bilanca primarnog dohotka  1 358  
D.51  Porezi na dohodak  176  
D.59  Ostali teku ći porezi  2  Teku ći transferi  420  
D.61  Neto socijalni doprinosi  333  D.61  Neto socijalni doprinosi  0  
D.611  Stvarni socijalni doprinosi posloda ­
vaca  181  D.611  Stvarni socijalni doprinosi posloda ­
vaca  0 
D.6111  Stvarni mirovinski dopri ­
nosi poslodavaca  168  D.6111  Stvarni mirovinski dopri ­
nosi poslodavaca  0 
D.6112  Stvarni nemirovinski dopri ­
nosi poslodavaca  13 D.6112  Stvarni nemirovinski 
doprinosi poslodavaca  0 
D.612  Imputirani socijalni doprinosi 
poslodavaca  19 D.612  Imputirani socijalni doprinosi 
poslodavaca  0 
D.6121  Imputirani mirovinski 
doprinosi poslodavaca  18 D.6121  Imputirani mirovinski 
doprinosi poslodavaca  0 
D.6122  Imputirani nemirovinski 
doprinosi poslodavaca  1 D.6122  Imputirani nemirovinski 
doprinosi poslodavaca  0 
D.613  Stvarni socijalni doprinosi ku ćan ­
stava  129  D.613  Stvarni socijalni doprinosi ku ćan ­
stava  0 
D.6131  Stvarni mirovinski dopri ­
nosi ku ćanstava  115  D.6131  Stvarni mirovinski dopri ­
nosi ku ćanstava  0 
D.6132  Stvarni nemirovinski dopri ­
nosi ku ćanstava  14 D.6132  Stvarni nemirovinski 
doprinosi ku ćanstava  0 
D.614  Dodatni socijalni doprinosi ku ćan ­
stava  10 D.614  Dodatni socijalni doprinosi ku ćan ­
stava  0 
D.6141  Dodatni mirovinski dopri ­
nosi ku ćanstava  8 D.6141  Dodatni mirovinski dopri ­
nosi ku ćanstava  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 643
 
Uporabe  Izvori  
D.6142  Dodatni nemirovinski 
doprinosi ku ćanstava  2 D.6142  Dodatni nemirovinski 
doprinosi ku ćanstava  0 
D.61SC  Naknade za usluge 
programa socijalnog osigu ­
ranja  – 6 D.61SC  Naknade za usluge 
programa socijalnog osigu ­
ranja  1 
D.62  Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  0 D.62  Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  384  
D.622  Ostale naknade socijalnog osigura ­
nja 0 D.621  Naknade socijalne sigurnosti u 
novcu  53 
D.6221  Ostale mirovinske naknade 
socijalnog osiguranja  0 D.6211  Mirovinske naknade soci ­
jalne sigurnosti u novcu  45 
D.6222  Ostale nemirovinske 
naknade socijalnog osigura ­
nja 0 D.6212  Nemirovinske naknade 
socijalnog osiguranja u 
novcu  8 
D.622  Ostale naknade socijalnog osigura ­
nja 279  
D.7 Ostali teku ći transferi  71  D.6221  Ostale mirovinske naknade 
socijalnog osiguranja  250  
D.71  Neto premije neživotnog osiguranja  31  D.6222  Ostale nemirovinske 
naknade socijalnog osigu ­
ranja  29 
D.711  Neto premije neposrednog neži ­
votnog osiguranja  31 D.623  Naknade socijalne pomo ći u novcu  52  
D.75  Razni teku ći transferi  40  D.7  Ostali teku ći transferi  36  
D.751  Teku ći transferi neprofitnim usta ­
novama koje služe ku ćanstvima  29 D.72  Odštetni zahtjevi s naslova 
neživotnog osiguranja  35 
D.752  Teku ći transferi izme đu ku ćanstava  7  D.721  Odštetni zahtjevi s naslova 
izravnog neživotnog osiguranja  35 
D.759  Ostali razni teku ći transferi  4  D.75  Razni teku ći transferi  1  
D.751  Teku ći transferi neprofitnim usta ­
novama koje služe ku ćanstvima  0 
D.752  Teku ći transferi izme đu ku ćanstava  1  
D.759  Ostali razni teku ći transferi  0  
B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  1 219  
B.6n  Neto raspoloživi dohodak  1 196  
II.3:  Ra čun preraspodjele dohotka u naturi  
Uporabe  Izvori  
B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  1 219  
B.6n  Neto raspoloživi dohodak  1 196  
D.63  Socijalni transferi u naturi  215HR 644 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  Izvori  
D.631  Socijalni transferi u naturi – 
netržišna proizvodnja  211  
D.632  Socijalni transferi u naturi – 
kupljena tržišna proizvodnja  4 
B.7g  Bruto prilago đeni raspoloživi dohodak  1 434  
B.7n  Neto prilago đeni raspoloživi dohodak  1 411  
II.4:  Ra čun uporabe dohotka  
II.4.1: R a č u n u p o r a b e r a s p o l o ž i v o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  1 219  
P.3 Izdaci za finalnu potrošnju  1 015  B.6n  Neto raspoloživi dohodak  1 196  
P.31  Izdaci za individualnu 
potrošnju  1 015  
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovin ­
skim pravima  11 
B.8g  Bruto štednja  215  
B.8n  Neto štednja  192  
II.4.2: R a č u n u p o r a b e p r i l a g o đ e n o g r a s p o l o ž i v o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
B.7g  Bruto prilago đeni raspoloživi dohodak  1 434  
P.4 Stvarna finalna potrošnja  1 230  B.7n  Neto prilago đeni raspoloživi dohodak  1 411  
P.41  Stvarna individualna 
potrošnja  1 230  
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovin ­
skim pravima  11 
B.8g  Bruto štednja  215  
B.8n  Neto štednja  192  
III.: Ra čuni akumulacije  
III.1:  Kapitalni ra čun 
III.1.1: R a č u n p r o m j e n e n e t o v r i j e d n o s t i z b o g š t e d n j e i k a p i t a l n i h t r a n s f e r a  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera  210  B.8n  Neto štednja  192  
D.9r  Kapitalni transferi, potraživanja  23HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 645
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
D.92r  Investicijske potpore, 
potraživanja  0 
D.99r  Ostali kapitalni transferi, 
potraživanja  23 
D.9p  Kapitalni transferi, obveze  – 5  
D.91p  Porezi na kapital, potraži ­
vanja  – 2 
D.92p  Investicijske potpore, 
obveze  
D.99p  Ostali kapitalni transferi, 
obveze  – 3 
III.1.2. R a č u n s t j e c a n j a n e f i n a n c i j s k e a k t i v a  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
P.5g  Bruto investicije u imovinu  55  B.101  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera  210  
P.5n  Neto investicije u imovinu  32  
P.51g  Bruto investicije u dugo ­
trajnu imovinu  48 
P.511  Neto pove ćanje dugotrajne aktiva  48  
P.5111  Pove ćanja nove dugotrajne 
aktiva  45 
P.5112  Pove ćanja postoje će dugo ­
trajne aktiva  3 
P.5113  Smanjenja postoje će dugo ­
trajne aktiva  0 
P.512  Troškovi prijenosa vlasništva 
neproizvedene aktiva  0 
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  – 23  
P.52  Promjene zaliha  2  
P.53  Neto pove ćanje dragocjenosti  5  
NP Neto pove ćanje neproizvedene 
aktiva  4 
NP.1  Neto pove ćanje prirodnih 
bogatstava  3 
NP.2  Neto pove ćanje ugovora, 
najmova i 
licenci  1 
NP.3  Kupnja umanjena 
za prodaju  goodwilla  i 
tržišne aktive  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmlji ­
vanje (–)  174HR 646 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
III.2:  Financijski ra čun 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmlji ­
vanje (–)  174  
F Neto pove ćanje financijske aktive  189  F  Neto pove ćanje pasive  15  
F.2 Gotovina i depoziti  64  F.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
F.21  Gotovina  10  F.31  Kratkoro čni 0  
F.22  Prenosivi depoziti  27  F.32  Dugoro čni 0  
F.229  Ostali prenosivi depoziti  27  
F.29  Ostali depoziti  27  F.4  Zajmovi  11  
F.41  Kratkoro čni 2  
F.3 Dužni čki vrijednosni papiri  10  F.42  Dugoro čni 9  
F.31  Kratkoro čni 3  
F.32  Dugoro čni 7  F.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
F.71  Financijske izvedenice  0  
F.4 Zajmovi  3  F.711  Opcije  0  
F.41  Kratkoro čni 3  F.712  Terminski ugovori  0  
F.42  Dugoro čni 0  F.72  Dioni čke opcije zaposle ­
nika  0 
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  66 F.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  4 
F.51  Vlasni čki udjel  53  F.81  Trgova čki krediti i preduj ­
movi  4 
F.511  Dionice koje kotiraju na 
burzi  48 F.89  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza, 
osim trgova čkih kredita i 
predujmova  0 
F.512  Dionice koje ne kotiraju na 
burzi  2 
F.519  Ostali vlasni čki udjeli  3  
F.52  Udjeli/jedinice u investicij ­
skim fondovima  13 
F.521  Udjeli/jedinice u nov čanom 
fondu  5 
F.522  Udjeli/jedinice u ne- 
nov čanim investicijskim 
fondovima  8 
F.6 Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  39 
F.61  Tehni čke pri čuve neži ­
votnog osiguranja  4 
F.62  Životno osiguranje i prava 
na rentu  22HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 647
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
F.63  Prava na mirovinu  11  
F.64  Potraživanja mirovinskih 
fondova od upravitelja 
mirovinskih fondova  
F.65  Prava na nemirovinske 
fondove  2 
F.66  Rezervacije za obveze u 
okviru standardiziranih 
jamstava  0 
F.7 Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  3 
F.71  Financijske izvedenice  1  
F.711  Opcije  1  
F.712  Terminski ugovori  0  
F.72  Dioni čke opcije zaposlenika  2  
F.8 Ostali ra čuni potraživanja/obveze  4  
F.81  Trgova čki krediti i preduj ­
movi  3 
F.89  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza, 
osim trgova čkih kredita i 
predujmova  1 
III.3:  Ra čun ostalih promjena aktive  
III.3.1: R a č u n o s t a l i h p r o m j e n a o b u j m a a k t i v e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.1 Ekonomsko nastajanje aktive  0  K.5  Ostale promjene u obujmu d.n.k.  1  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  0  AF  Financijska aktiva/pasiva  1  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  K.6  Promjene u klasifikacijama  0  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i 
strukturi  0 
K.2 Ekonomsko nestajanje neproizve ­
dene aktive  0 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
K.21  Korištenje prirodnih resursa  0  AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  0  AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
K.22  Ostali ekonomski nestanak 
neproizvedene aktive  0 K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  0HR 648 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.21  Prirodna bogatstva  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
K.3 Gubici zbog nepogoda  0  Ukupne ostale promjene u obujmu  1  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AN.11  Dugotrajna aktiva  0  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AN.12  Zalihe  0  
K.4 Zapljena bez naknade  0  AN.13  Dragocjenosti  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AN.21  Prirodna bogatstva  0  
AF Financijska aktiva  0  AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  
K.5 Ostale promjene u obujmu d.n.k.  0  AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AF  Financijska aktiva  1  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AF.2  Gotovina i depoziti  
K.6 Promjene u klasifikacijama  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i 
strukturi  0 AF.4  Zajmovi  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  1 
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska imovina  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 649
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  
Ukupne ostale promjene u obujmu  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.11  Dugotrajna aktiva  0  
AN.12  Zalihe  0  
AN.13  Dragocjenosti  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  0  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 
AF Financijska aktiva  0  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.102  Promjene neto vrijednosti zbog 
ostalih promjena obujma aktive  – 1 
III.3.2: R a č u n r e v a l o r i z a c i j e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.7 Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (-)  K.7 Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (-)  
AN Nefinancijska aktiva  80  AF  Pasiva  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  35 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajnaa aktiva  28  AF.2  Gotovina i depoziti  0HR 650 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.12  Zalihe  2  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AN.13  Dragocjenosti  5  AF.4  Zajmovi  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  45 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  45  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AF Financijska aktiva  16  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  6  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  10 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog nomi ­
nalnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  96 
III.3.2.1: Ra čun neutralnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.71  Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (-)  K.71  Nominalni vlasni čki dobici (-)/ 
gubici (+)  
AN Nefinancijska aktiva  56  AF  Pasiva  5  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  34 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  28  AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AN.12  Zalihe  2  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AN.13  Dragocjenosti  4  AF.4  Zajmovi  3  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  22 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 651
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.21  Prirodna bogatstva  22  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  2 
AF Financijska aktiva  36  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  17  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  4  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  9 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  5 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  1 
B.1031  Promjene neto vrijednosti zbog 
neutralnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  87 
III.3.2.2: Ra čun realnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.72  Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (-)  K.72  Nominalni vlasni čki dobici (-)/ 
gubici (+)  
AN Nefinancijska aktiva  24  AF  Pasiva  – 5  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  1 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna imovina  0  AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AN.12  Zalihe  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AN.13  Dragocjenosti  1  AF.4  Zajmovi  – 3  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  23 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  23  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstavaHR 652 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  – 2 
AF Financijska imovina  – 20  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  – 17  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  2  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  1 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  – 5 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  – 1 
B.1032  Promjene neto vrijednosti zbog realnih 
vlasni čkih dobitaka/gubitaka  9 
IV.: Bilance stanja  
IV.1:  Po četna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  1 429  AF  Pasiva  189  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
imovina  856  AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  713  AF.2  Gotovina i depoziti  10  
AN.12  Zalihe  48  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  2  
AN.13  Dragocjenosti  95  AF.4  Zajmovi  169  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  573  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  
AN.21  Prirodna bogatstva  573  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  8HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 653
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AF Financijska aktiva  3 260  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  840  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  198  
AF.4  Zajmovi  24  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  1 749  
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  391  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  3 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  55 
B.90  Neto vrijednost  4 500  
IV.2:  Promjene u bilanci stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
Ukupne promjene aktive  Ukupne promjene pasive  
AN Nefinancijska aktiva  115  AF  Pasiva  16  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  67 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  53  AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AN.12  Zalihe  4  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AN.13  Dragocjenosti  10  AF.4  Zajmovi  11  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  48 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  48  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  1 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  4 
AF Financijska aktiva  205  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  64  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  16HR 654 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AF.4  Zajmovi  3  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  76 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  39 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  3 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  4 
B.10  Promjene neto vrijednosti  304  
B.101  Promjene neto vrijednosti 
zbog štednje i kapitalnih 
transfera  210  
B.102  Promjene neto vrijednosti 
zbog ostalih promjena 
obujma aktive  – 1 
B.103  Promjene neto vrijednosti 
zbog nominalnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  96 
B.1031  Promjene neto vrijednosti 
zbog neutralnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  87 
B.1032  Promjene neto vrijednosti 
zbog realnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  9 
IV.: Bilance stanja  
IV.3:  Završna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  1 544  AF  Pasiva  205  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  923  AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna imovina  766  AF.2  Gotovina i depoziti  10  
AN.12  Zalihe  52  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  2  
AN.13  Dragocjenosti  105  AF.4  Zajmovi  180  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  621  AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  621  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  1 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 655
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  12 
AF Financijska aktiva  3 465  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  904  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  214  
AF.4  Zajmovi  27  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  1 825  
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  430  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  6 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  59 
B.90  Neto vrijednost  4 804  
Tablica 24.7. — Potpuni slijed ra čuna neprofitnih ustanova koje služe ku ćanstvima  
I.: Ra čun proizvodnje  
Uporabe  Izvori  
P.2 Intermedijarna potrošnja  17  P.1  Output  32  
P.11  Tržišni output  0  
P.12  Output za vlastitu finalnu 
potrošnju  0 
P.13  Netržišni output  32  
B.1g  Bruto dodana vrijednost  15  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  3  
B.1n  Neto dodana vrijednost  12  
II.: Ra čun raspodjele i uporabe dohotka  
II.1:  Ra čun primarne raspodjele dohotka  
II.1.1. R a č u n s t v a r a n j a d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
D.1 Naknade zaposlenicima  11  B.1g  Bruto dodana vrijednost  15  
D.11  Nadnice i pla će 6  B.1n  Neto dodana vrijednost  12HR 656 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  Izvori  
D.12  Doprinosi poslodavaca za 
socijalno osiguranje  5 
D.121  Stvarni socijalni 
doprinosi posloda ­
vaca  4 
D.1211  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 4 
D.1212  Stvarni doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  0 
D.122  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za soci ­
jalno osiguranje  1 
D.1221  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
mirovinsko osigura ­
nje 1 
D.1222  Imputirani doprinosi 
poslodavaca za 
nemirovinsko osigu ­
ranje  0 
D.29  Ostali porezi na proizvo ­
dnju  1 
D.39  Ostale subvencije za proiz ­
vodnju  0 
B.2g  Bruto poslovni višak  3  
P.51c1  Potrošnja fiksnog kapitala u bruto 
operativnom višku  3 
B.2n  Neto poslovni višak  0  
II.1.2. R a č u n r a s p o d j e l e p r i m a r n o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
D.4 Vlasni čki dohodak  6  B.2g  Bruto poslovni višak  3  
D.41  Kamate  6  B.3g  Bruto mješoviti dohodak  
D.45  Najamnine  0  B.2n  Neto poslovni višak  0  
B.3n  Neto mješoviti dohodak  
D.4 Vlasni čki dohodak  7  
D.41  Kamate  7  
D.42  Raspodijeljena dobit 
društva  0 
D.421  Dividende  0  
D.422  Povla čenje dohotka kvazi- 
društavaHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 657
 
Uporabe  Izvori  
D.43  Reinvestirana zarada na 
direktne strane investicije  0 
D.44  Ostali dohodak od ulaganja  0  
D.441  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati 
ugovarateljima osiguranja  0 
D.442  Dohodak od ulaganja koji 
se pla ća iz 
mirovinskih prava  
D.443  Dohodak od ulaganja koji 
se može pripisati 
dioni čarima zajedni čkih 
investicijskih fondova  0 
D.4431  Dividende koje se mogu 
pripisati dioni čarima 
zajedni čkih investicijskih 
fondova  0  
D.4432  Zadržana dobit koja se 
može pripisati dioni čarima 
zajedni čkih investicijskih 
fondova  0 
D.45  Najamnine  0  
B.5g  Bruto bilanca primarnog dohotka  4  
B.5n  Neto bilanca primarnog dohotka  1  
II.2:  Ra čun sekundarne raspodjele dohotka  
Uporabe  Izvori  
Teku ći transferi  7  B.5g  Bruto bilanca primarnog dohotka  4  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, 
bogatstvo i sl.  0 B.5n  Neto bilanca primarnog dohotka  1  
D.51  Porezi na dohodak  0  
D.59  Ostali teku ći porezi  0  Teku ći transferi  40  
D.61  Neto socijalni doprinosi  5  
D.62  Socijalne naknade osim 
socijalnih transfera u naturi  5 D.611  Stvarni socijalni doprinosi posloda ­
vaca  3 
D.621  Naknade socijalne sigurnosti u 
novcu  D.6111  Stvarni mirovinski 
doprinosi posloda ­
vaca  2 
D.6211  Mirovinske naknade 
socijalne sigurnosti u 
novcu  D.6112  Stvarni nemirovinski 
doprinosi posloda ­
vaca  1HR 658 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Uporabe  Izvori  
D.6212  Nemirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja u novcu  D.612  Imputirani socijalni doprinosi 
poslodavaca  1 
D.622  Ostale naknade socijalnog osigura ­
nja 5 D.6121  Imputirani miro ­
vinski doprinosi 
poslodavaca  1 
D.6221  Ostale mirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja  3 D.6122  Imputirani nemiro ­
vinski doprinosi 
poslodavaca  0 
D.6222  Ostale nemirovinske 
naknade socijalnog 
osiguranja  2 D.613  Stvarni socijalni doprinosi ku ćan ­
stava  1 
D.623  Naknade socijalne pomo ći u novcu  D.6131  Stvarni mirovinski 
doprinosi ku ćanstava  0 
D.6132  Stvarni nemirovinski 
doprinosi ku ćanstava  1 
D.7 Ostali teku ći transferi  2  
D.71  Neto premije neži ­
votnog osiguranja  0 D.7  Ostali teku ći transferi  36  
D.711  Neto premije neposrednog neži ­
votnog osiguranja  0 D.72  Odštetni zahtjevi s naslova 
neživotnog osiguranja  0 
D.712  Neto premije neživotnog reosigura ­
nja D.721  Odštetni zahtjevi s naslova 
izravnog neživotnog osiguranja  0 
D.72  Odštetni zahtjevi s 
naslova neživotnog 
osiguranja  D.722  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog reosiguranja  
D.721  Odštetni zahtjevi s naslova izravnog 
neživotnog osiguranja  D.73  Teku ći transferi 
unutar sektora 
države  
D.722  Odštetni zahtjevi s naslova neži ­
votnog reosiguranja  D.74  Teku ća me đu­
narodna suradnja  
D.73  Teku ći transferi 
unutar sektora 
države  D.75  Razni teku ći transferi  36  
D.74  Teku ća me đunarodna 
suradnja  D.751  Teku ći transferi neprofitnim usta ­
novama koje služe ku ćanstvima  36 
D.75  Razni teku ći transferi  2  D.752  Teku ći transferi izme đu ku ćanstava  
D.751  Teku ći transferi neprofitnim usta ­
novama koje služe ku ćanstvima  0 D.759  Ostali razni teku ći transferi  0  
D.752  Teku ći transferi izme đu ku ćanstava  
D.759  Ostali razni teku ći transferi  2  
B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  37  
B.6n  Neto raspoloživi dohodak  34HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 659
 
II.3:  Ra čun preraspodjele dohotka u naturi  
Uporabe  Izvori  
D.63  Socijalni transferi u naturi  31  B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  37  
D.631  Socijalni transferi u naturi – 
netržišna proizvodnja  31 B.6n  Neto raspoloživi dohodak  34  
D.632  Socijalni transferi u naturi – 
kupljena tržišna proizvo ­
dnja  0 
B.7g  Bruto prilago đeni raspoloživi dohodak  6  
B.7n  Neto prilago đeni raspoloživi dohodak  3  
II.4:  Ra čun uporabe dohotka  
II.4.1: R a č u n u p o r a b e r a s p o l o ž i v o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
B.6g  Bruto raspoloživi dohodak  37  
P.3 Izdaci za finalnu potrošnju  32  B.6n  Neto raspoloživi dohodak  34  
P.31  Izdaci za individualnu 
potrošnju  31 
P.32  Izdaci za zajedni čku 
potrošnju  1 
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovin ­
skim pravima  0 
B.8g  Bruto štednja  5  
B.8n  Neto štednja  2  
II.4.2: R a č u n u p o r a b e p r i l a g o đ e n o g r a s p o l o ž i v o g d o h o t k a  
Uporabe  Izvori  
B.7g  Bruto prilago đeni raspoloživi dohodak  6  
P.4 Stvarna finalna potrošnja  1  B.7n  Neto prilago đeni raspoloživi dohodak  3  
P.41  Stvarna individualna 
potrošnja  
P.42  Stvarna zajedni čka 
potrošnja  1 
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovin ­
skim pravima  0 
B.8g  Bruto štednja  5  
B.8n  Neto štednja  2HR 660 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
III.: Ra čuni akumulacije  
III.1:  Kapitalni ra čun 
III.1.1: R a č u n p r o m j e n e n e t o v r i j e d n o s t i z b o g š t e d n j e i k a p i t a l n i h t r a n s f e r a  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera  – 1 B.8n  Neto štednja  2  
D.9r  Kapitalni transferi, potraživanja  0  
D.92r  Investicijske potpore, 
potraživanja  0 
D.99r  Ostali kapitalni transferi, 
potraživanja  0 
D.9p  Kapitalni transferi, obveze  – 3  
D.91p  Porezi na kapital, potraži ­
vanja  0 
D.92p  Investicijske potpore, 
obveze  
D.99p  Ostali kapitalni transferi, 
obveze  – 3 
III.1.2. R a č u n s t j e c a n j a n e f i n a n c i j s k e a k t i v e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
P.5g  Bruto investicije u imovinu  5  B.101  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera  – 1 
P.5n  Neto investicije u imovinu  2  
P.51g  Bruto investicije u dugo ­
trajnu imovinu  5 
P.511  Neto pove ćanje dugotrajne 
aktive  5 
P.5111  Pove ćanja nove 
dugotrajne aktive  5 
P.5112  Pove ćanja postoje će 
dugotrajne aktive  1 
P.5113  Smanjenja postoje će 
dugotrajne aktive  – 1 
P.512  Troškovi prijenosa vlasni ­ 
štva neproizvedene aktive  0 
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  – 3  
P.52  Promjene zaliha  0  
P.53  Neto pove ćanje dragocjenosti  0  
NP Neto pove ćanje neproizvedene 
aktive  1HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 661
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
NP.1  Neto pove ćanje prirodnih 
bogatstava  1 
NP.2  Neto pove ćanje ugovora, 
najmova i 
licenci  0 
NP.3  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i 
tržišne aktive  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmlji ­
vanje (–)  – 4 
III.2:  Financijski ra čun 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmlji ­
vanje (–)  – 4 
F Neto pove ćanje financijske aktive  2  F  Neto pove ćanje pasive  6  
F.2 Gotovina i depoziti  2  F.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
F.21  Gotovina  1  F.31  Kratkoro čni 0  
F.22  Prenosivi depoziti  1  F.32  Dugoro čni 0  
F.229  Ostali prenosivi depoziti  1  
F.29  Ostali depoziti  0  F.4  Zajmovi  6  
F.41  Kratkoro čni 2  
F.3 Dužni čki vrijednosni papiri  – 1  F.42  Dugoro čne 4  
F.31  Kratkoro čni 0  
F.32  Dugoro čni – 1  F.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
F.71  Financijske izvedenice  0  
F.4 Zajmovi  0  F.711  Opcije  0  
F.41  Kratkoro čne 0  F.712  Terminski ugovori  0  
F.42  Dugoro čni 0  F.72  Dioni čke opcije zaposle ­
nika  0 
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli 
u investicijskim fondovima  0 F.8  Ostali ra čuni potraživanja/obveze  0  
F.51  Vlasni čki udjel  0  F.81  Trgova čki krediti i preduj ­
movi  0 
F.511  Dionice koje kotiraju na 
burzi  0 F.89  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza, 
osim trgova čkih kredita i 
predujmova  0HR 662 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
F.512  Dionice koje ne kotiraju na 
burzi  0 
F.519  Ostali vlasni čki udjeli  0  
F.52  Udjeli/jedinice u investicij ­
skim fondovima  0 
F.521  Udjeli/jedinice u nov čanom 
fondu  0 
F.522  Udjeli/jedinice u ne- 
nov čanim investicijskim 
fondovima  0 
F.6 Pri čuve osiguranja, mirovinskog 
osiguranja i standardiziranih 
jamstava  0 
F.61  Tehni čke pri čuve neži ­
votnog osiguranja  0 
F.62  Životno osiguranje i prava 
na rentu  0 
F.63  Prava na mirovinu  
F.64  Potraživanja mirovinskih 
fondova od upravitelja 
mirovinskih fondova  
F.65  Prava na nemirovinske 
fondove  
F.66  Rezervacije za obveze u 
okviru standardiziranih 
jamstava  0 
F.7 Financijske izvedenice i dioni čke 
opcije zaposlenika  0 
F.71  Financijske izvedenice  0  
F.711  Opcije  0  
F.712  Terminski ugovori  0  
F.72  Dioni čke opcije zaposlenika  0  
F.8 Ostali ra čuni potraživanja/obveze  1  
F.81  Trgova čki krediti i preduj ­
movi  
F.89  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveza, 
osim trgova čkih kredita i 
predujmova  1 
III.3:  Ra čun ostalih promjena aktive  
III.3.1: R a č u n o s t a l i h p r o m j e n a o b u j m a a k t i v e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.1 Ekonomsko nastajanje aktive  0  K.5  Ostale promjene u obujmu d.n.k.  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 663
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.21  Prirodna bogatstva  0  AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  K.6  Promjene u klasifikacijama  0  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i 
strukturi  0 
K.2 Ekonomsko nestajanje neproizve ­
dene aktive  0 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
K.21  Korištenje prirodnih resursa  0  AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  0  AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
K.22  Ostali ekonomski nestanak 
neproizvedene aktive  0 K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  0  AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska imovina  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF  Financijska aktiva/pasiva  0  
K.3 Gubici zbog nepogoda  0  Ukupne ostale promjene u obujmu  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AN.11  Dugotrajna aktiva  0  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AN.12  Zalihe  0  
K.4 Zapljena bez naknade  0  AN.13  Dragocjenosti  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AN.21  Prirodna bogatstva  0  
AF Financijska aktiva  0  AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  
K.5 Ostale promjene u obujmu d.n.k.  0  AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AF  Financijska aktiva  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AF.2  Gotovina i depoziti  
K.6 Promjene u klasifikacijama  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
K.61  Promjene u sektorskoj klasifikaciji i 
strukturi  0 AF.4  Zajmovi  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovimaHR 664 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AF Financijska aktiva/pasiva  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
K.62  Promjene u klasifikaciji aktive i 
pasive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AF Financijska aktiva/pasiva  0  
Ukupne ostale promjene u obujmu  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 
AN.11  Dugotrajna imovina  0  
AN.12  Zalihe  0  
AN.13  Dragocjenosti  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  0  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 
AF Financijska aktiva  0  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.102  Promjene neto vrijednosti zbog ostalih 
promjena obujma aktive  – 1HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 665
 
III.3.2: R a č u n r e v a l o r i z a c i j e  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.7 Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (-)  K.7 Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (-)  
AN Nefinancijska aktiva  8  AF  Pasiva  0  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  5 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  5  AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AN.12  Zalihe  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AN.13  Dragocjenosti  0  AF.4  Zajmovi  0  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  3 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  3  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
AF Financijska imovina  2  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1  
AF.4  Zajmovi  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  1 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.103  Promjene neto vrijednosti zbog nomi ­
nalnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  10 
III.3.2.1: Ra čun neutralnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.71  Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (-)  K.71  Nominalni vlasni čki dobici (-)/ 
gubici (+)  
AN Nefinancijska aktiva  6  AF  Pasiva  3HR 666 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  5 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  5  AF.2  Gotovina i depoziti  1  
AN.12  Zalihe  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AN.13  Dragocjenosti  0  AF.4  Zajmovi  1  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  1 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  1  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  1 
AF Financijska aktiva  3  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  2  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  1  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.1031  Promjene neto vrijednosti zbog 
neutralnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  6 
III.3.2.2: Ra čun realnih vlasni čkih dobitaka/gubitaka  
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
K.72  Nominalni vlasni čki dobici (+)/ 
gubici (-)  K.72  Nominalni vlasni čki dobici (-)/ 
gubici (+)  
AN Nefinancijska aktiva  2  AF  Pasiva  – 3  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  0 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  0  AF.2  Gotovina i depoziti  – 1  
AN.12  Zalihe  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 667
 
Promjene aktive  Promjene pasive i neto vrijednosti  
AN.13  Dragocjenosti  0  AF.4  Zajmovi  – 1  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  2 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  2  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  – 1 
AF Financijska aktiva  – 1  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  – 2  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  1 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0 
B.1032  Promjene neto vrijednosti zbog realnih 
vlasni čkih dobitaka/gubitaka  4 
IV.: Bilance stanja  
IV.1:  Po četna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  159  AF  Pasiva  121  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  124  AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  121  AF.2  Gotovina i depoziti  38  
AN.12  Zalihe  1  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AN.13  Dragocjenosti  2  AF.4  Zajmovi  43  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  35 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  
AN.21  Prirodna bogatstva  35  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  5HR 668 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  35 
AF Financijska aktiva  172  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  110  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  25  
AF.4  Zajmovi  8  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  22 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  4 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  3 
B.90  Neto vrijednost  210  
IV.2:  Promjene u bilanci stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
Ukupne promjene aktive  Ukupne promjene pasive  
AN Nefinancijska aktiva  11  AF  Pasiva  6  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  7 AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  7  AF.2  Gotovina i depoziti  0  
AN.12  Zalihe  0  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AN.13  Dragocjenosti  0  AF.4  Zajmovi  6  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  4 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  4  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  0HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 669
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AF Financijska aktiva  4  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  2  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AF.4  Zajmovi  0  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  1 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  0 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  1 
B.10  Promjene neto vrijednosti  9  
B.101  Promjene neto vrijednosti 
zbog štednje i kapitalnih 
transfera  – 1 
B.102  Promjene neto vrijednosti 
zbog ostalih promjena 
obujma aktive  0 
B.103  Promjene neto vrijednosti 
zbog nominalnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  10 
B.1031  Promjene neto vrijednosti 
zbog neutralnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  6 
B.1032  Promjene neto vrijednosti 
zbog realnih vlasni čkih 
dobitaka i gubitaka  4 
IV.: Bilance stanja  
IV.3:  Završna bilanca stanja  
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN Nefinancijska aktiva  170  AF  Pasiva  127  
AN.1  Proizvedena nefinancijska 
aktiva  131  AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AN.11  Dugotrajna aktiva  128  AF.2  Gotovina i depoziti  38  
AN.12  Zalihe  1  AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  0  
AN.13  Dragocjenosti  2  AF.4  Zajmovi  49HR 670 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Aktiva  Pasiva i neto vrijednost  
AN.2  Neproizvedena nefi ­
nancijska aktiva  39 AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  0 
AN.21  Prirodna bogatstva  39  AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  5 
AN.22  Ugovori, najmovi i licence  0  AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AN.23  Kupnja umanjena za 
prodaju  goodwilla  i tržišne 
aktive  0 AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  35 
AF Financijska aktiva  176  
AF.1  Monetarno zlato i posebna 
prava vu čenja  
AF.2  Gotovina i depoziti  112  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  25  
AF.4  Zajmovi  8  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri 
i udjeli u investicijskim 
fondovima  23 
AF.6  Pri čuve osiguranja, miro ­
vinskog osiguranja i stan ­
dardiziranih jamstava  4 
AF.7  Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije zaposlenika  0 
AF.8  Ostali ra čuni potraživanja/ 
obveze  4 
B.90  Neto vrijednost  219HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 671
 
PRILOG B  
Pregled tablica  
Broj 
tablice  Predmet tablice  Rok t + mjeseci (dani ako 
je odre đeno) (  1 ) Obuhva ćeno razdoblje (  2 ) 
1 Glavni agregati ‒ tromjese čno 2  Od 1995Q1  
1 Glavni agregati ‒ godišnje  2/9  Od 1995.  
2 Glavni agregati op će države ‒ godišnje  3/9  Od 1995.  
3 Tablice po djelatnosti ‒ godišnje  9/21  Od 1995.  
5 Izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju prema namjeni ‒ 
godišnje  9 Od 1995.  
6 Financijski ra čuni po sektorima (transakcije) ‒ godišnje  9  Od 1995.  
7 Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu ‒ godišnje  9  Od 1995.  
8 Nefinancijski ra čuni po sektorima ‒ godišnje  9  Od 1995.  
801  Nefinancijski ra čuni po sektorima ‒ tromjese čno 85 dana (  4 ) ( 5 ) ( 6 ) Od 1999Q1  
9 Detaljni porezni prihodi i prihodi od socijalnih doprinosa 
po vrsti poreza i socijalnog doprinosa te podsektoru 
primatelju uklju čuju ći popis poreza i socijalnih doprinosa 
u skladu s nacionalnom klasifikacijom — godišnje  9 Od 1995.  
10 Tablice po djelatnostima i po regijama, 2. razina NUTS-a ‒ 
godišnje  12 (  3 )/24  Od 2000.  
11 Izdaci op će države po funkcijama ‒ godišnje  12  Od 1995.  
12 Tablice po djelatnostima i po regijama, 3. razina NUTS-a ‒ 
godišnje  24 Od 2000.  
13 Ra čuni ku ćanstava po regijama, 2. razina NUTS-a ‒ 
godišnje  24 Od 2000.  
15 Tablica ponude po bazi čnim cijenama, uklju čuju ći pretva ­
ranje u nabavne cijene ‒ godišnje  36 Od 2010.  
16 Tablica uporabe po kupovnim cijenama ‒ godišnje  36  Od 2010.  
17 Simetri čna input-output  tablica po bazi čnim cijenama ‒ 
svakih pet godina  36 Od 2010.  
20 Unakrsna klasifikacija dugotrajne aktive po djelatnostima i 
po aktivi ‒ godišnje  24 Od 2000.  
22 Unakrsna klasifikacija bruto investicija u dugotrajnu 
imovinu po djelatnostima i po aktivi ‒ godišnje  24 Od 1995.  
26 Bilance stanja za nefinancijsku aktivu ‒ godišnje  24  Od 1995.  
27 Financijski ra čuni op će države ‒ tromjese čno 85 dana (  4 ) ( 5 ) Od 1999Q1HR 672 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Broj 
tablice  Predmet tablice  Rok t + mjeseci (dani ako 
je odre đeno) (  1 ) Obuhva ćeno razdoblje (  2 ) 
28 Državni dug (maastriški dug) za op ću državu ‒ tromje ­
se čno 3 Od 2000Q1  
29 Mirovinska prava ste čena do odre đenog datuma u soci ­
jalnom osiguranju ‒ svake tri godine  24 Od 2012.  
t = referentno razdoblje (godina ili tromjese čje). 
( 1 ) U svakom slu čaju varijable se dostavljaju Komisiji (Eurostat-u) najkasnije na dan kada ih objavi nacionalno tijelo. Kada se podaci koji su 
ve ć dostavljeni Komisiji (Eurostat-u) revidiraju, revidirani podaci šalju se Komisiji (Eurostat-u) najkasnije na dan kada ih objav i nacio ­
nalno tijelo. 
( 2 ) Primjenjuje se na cijelu tablicu izuzev odabranih stavki (vidjeti podatke u tablici). 
( 3 ) Primjenjuje se na odabrane stavke (vidjeti podatke u tablici). 
( 4 ) Rok od 85 dana primjenjuje se na države članice čija je valuta euro. Za svaku državu članicu čija valuta nije euro rok dostave podataka 
iznosi 3 mjeseca. 
Ako postoji oznaka „nije objavljeno” na nacionalnoj razini, privremene podatke koje su pojedine države članice dostavile prije isteka 
roka od 85 dana ne bi trebalo objavljivati na europskoj razini. Odgovaraju će finalizirane podatke predmetne države članice dostavljaju 
prije isteka roka od 3 mjeseca. Desezonirani i ulan čani podaci dostavljaju se dobrovoljno u roku od 85 dana. 
Za države članice koje pristupe ekonomskoj i monetarnoj uniji nakon stupanja na snagu ove Uredbe, rok dostave podataka iznosi 85 
dana od dana pristupanja te države članice. 
( 5 ) Ako država članica dostavi potpune podatke u roku od 85 dana, podatke ne treba slati unutar 3 mjeseca. 
( 6 ) Za države članice čiji je bruto doma ći proizvod po teku ćim cijenama manji od 1 % odgovaraju ćeg ukupnog BDP-a Unije, obvezni su 
podaci samo za odabrane stavke (vidjeti podatke u tablici 801).  
Tablica 1. — Glavni agregati – tromjese čno ( 1 ) i godišnje  
Oznaka  Lista varijabli  Podjela (  2 ) Teku će 
cijene  Cijene 
prethodne 
godine i 
ulan čane (  10 ) 
Bruto dodana vrijednost i bruto doma ći proizvod  
B.1g  1. Bruto dodana vrijednost po bazi čnim cijenama  A*10  x  x  
D.21  2. (a) Porezi na proizvode (  3 ) x  x  
D.31  (b) Subvencije na proizvode (  3 ) x  x  
B.1*g  3. Bruto doma ći proizvod po tržišnim cijenama  x  x  
Izdaci bruto doma ćeg proizvoda  
P.3 4. Ukupni izdaci za finalnu potrošnju  x  x  
P.3 5. (a) Izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju (doma ći 
koncept)  Trajnost (  4 ) x  x  
P.3 (b) Izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju (nacionalni 
koncept)  x x  
P.3 6. Izdaci NPUSK-ova za finalnu potrošnju  x  x  
P.3 7. Izdaci države za finalnu potrošnju  x  x  
P.31  (a) Izdaci za individualnu potrošnju  x  x  
P.32  (b) Izdaci za zajedni čku potrošnju  x  x  
P.4 8. Stvarna finalna potrošnja  x  x  
P.41  (a) Stvarna individualna potrošnja  x  xHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 673
 
Oznaka  Lista varijabli  Podjela (  2 ) Teku će 
cijene  Cijene 
prethodne 
godine i 
ulan čane (  10 ) 
P.5 9. Bruto investicije  x  x  
P.51g  (a) Bruto investicijama u dugotrajnu imovinu  AN_F6 (  5 ) x  x  
P.52  (b) Promjene zaliha  x  x (  6 ) 
P.53  (c) Neto pove ćanje dragocjenosti  x  x (  6 ) 
P.6 10. Izvoz roba (fob.) i usluga  x  x  
P.61  (a) Robe  x  x  
P.62  (b) Usluge  x  x  
Izvoz roba (fob) i usluga u S.2I: države članice čija je 
valuta euro, Europsku središnju banku te ostale institu ­
cije i tijela europodru čja (  7 ) x x  
S.xx (S.21- S.2I) država članica čija valuta nije euro te 
institucije i tijela Europske unije (osim Europske 
središnje banke te ostalih institucije i tijela europodru ­ 
čja) (  7 ) x x  
Izvoz roba (fob) i usluga u S.22: zemlje ne članice i 
me đunarodne organizacije nerezindente u Europskoj 
uniji (  7 ) x x  
P.7 11. Uvoz roba (fob) i usluga  x  x  
P.71  (a) Robe  x  x  
P.72  (b) Usluge  x  x  
Uvoz roba (fob) i usluga iz S.2I: država članica čija je 
valuta euro, Europske središnje banke te ostalih institu ­
cija i tijela europodru čja (  7 ) x x  
Uvoz roba (fob) i usluga iz S.xx (S.21- S.2I) država 
članica čija valuta nije euro te institucije i tijela Europske 
unije (osim Europske središnje banke i ostalih institucije 
i tijela europodru čja) (  7 ) x x  
Uvoz roba (fob) i usluga iz S.22: zemalja ne članica i 
me đunarodnih organizacija nerezindenata u Europskoj 
uniji (  7 ) x x  
B.11  12. Saldo ra čuna inozemstva za robe i usluge  x  x (  6 ) 
Bruto poslovni višak i bruto mješoviti dohodak, porezi na proizvodnju i uvoz, subvencije  
B.2g + 
B.3g  13. Bruto poslovni višak i bruto mješoviti  x  
D.2 14. Porezi na proizvodnju i uvoz  x  
D.3 15. Subvencije  xHR 674 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Oznaka  Lista varijabli  Podjela (  2 ) Teku će 
cijene  Cijene 
prethodne 
godine i 
ulan čane (  10 ) 
Stanovništvo, zaposlenost, naknade zaposlenicima  
16. Podaci o stanovništvu i zaposlenosti  
POP  (a) Ukupno stanovništvo (u tisu ćama osoba)  
EMP  (b) Zaposlenost u rezidentnim proizvodnim jedinicama 
(u tisu ćama zaposlenih osoba, tisu ćama odra đenih 
sati i tisu ćama radnih mjesta (  8 )) i zaposlenost rezi ­
denata (u tisu ćama osoba)  A*10 (  9 ) 
ESE (c) Samozaposleni  A*10 (  9 ) 
EEM  (d) Zaposlenici  A*10 (  9 ) 
D.1 17. Naknade zaposlenicima koji rade u rezidentnim proiz ­
vodnim jedinicama i naknade rezidentnim zaposleni ­
cima  A*10  x  
D.11  (a) Nadnice i pla će A*10  x  
D.12  (b) Doprinosi poslodavaca za socijalno osiguranje  A*10  x  
( 1 ) Tromjese čne podatke treba dostaviti u sezonski prilago đenom i neprilago đenom obliku (uklju čuju ći kalendarske prilagodbe, prema 
potrebi). Sezonski prilago đeni tromjese čni podaci u cijenama prethodne godine ne šalju se. Tromjese čni podaci koji uklju čuju samo 
kalendarske prilagodbe dostavljaju se dobrovoljno. 
( 2 ) Ako nije nazna čena podjela, to zna či ukupno gospodarstvo. 
( 3 ) Podjela izme đu poreza i subvencija za tromjese čne ra čune dobrovoljna je. 
( 4 ) Podjela po trajnosti za godišnje ra čune: trajna dobra, polutrajna dobra, potrošna dobra, usluge. 
Podjela po trajnosti za tromjese čne ra čune: trajna dobra i drugo. 
( 5 ) AN_F6: podjela dugotrajne imovine: 
AN. 111 stanovi 
AN. 112 ostale zgrade i gra đevinski objekti 
AN. 113 + AN. 114 strojevi i oprema + sustavi naoružanja 
— AN. 1131 oprema za prijevoz 
— AN. 1132 IKT oprema (*) 
— AN. 1139 + AN. 114 ostali strojevi i oprema + sustavi naoružanja (*) 
AN. 115 obra đeno prirodno bogatstvo 
AN. 117 proizvodi intelektualnog vlasništva 
(*) Dobrovoljno. 
( 6 ) Samo u cijenama prethodne godine. 
( 7 ) Uvoz i izvoz raš članjuju se na sljede će: 
(a) S. 2I države članice čija je valuta euro, Europska središnja banka te ostale institucije i tijela europodru čja; 
(b) S. xx (S. 21 - S. 2I) države članice čija valuta nije euro te institucije i tijela Europske unije (osim Europske središnje banke te ostalih 
institucija i tijela europodru čja); 
(c) S. 22 Zemlje ne članice i me đunarodne institucije nerezidenti u Europskoj uniji uzimaju ći u obzir sljede će: 
— podjele EMU-a i EU-a trebaju prikazivati stvarni sastav na kraju svakog referentnog razdoblja („promjenjivi sastav”); 
— podatke za referentna razdoblja od 2012. nadalje treba obvezno dostaviti kao teku će cijene, cijene prethodne godine i 
ulan čane; 
— podatke za referentna razdoblja 2008.-2011. treba obvezno dostaviti kao teku će cijene, a kao cijene prethodne godine i 
ulan čane dobrovoljno; 
— podatke za referentna razdoblja 1999.-2007. treba dostaviti kao teku će cijene dobrovoljno., 
( 8 ) Dobrovoljno. 
( 9 ) A*10 samo za ukupnu zaposlenost, samozaposlene i zaposlenike u rezidentnim proizvodnim jedinicama. 
( 10 ) Godišnje i tromjese čne podatke u cijenama prethodne godine ne treba dostaviti za referentnu godinu 1995.  
Tablica 2. — Glavni agregati op će države  
Oznaka  Transakcija  Sektori i 
podsektori (*) (  1 ) ( 2 ) 
P.1 Output  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.11 + P.12  — Tržišni  output  i output  za vlastitu krajnju uporabu  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 675
 
Oznaka  Transakcija  Sektori i 
podsektori (*) (  1 ) ( 2 ) 
P.13  — Netržišni  output  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.131  Pla ćanja za netržišni  output  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.132  Netržišni  output,  ostali  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.11 + P.12 + P.131  Tržišni  output , output  za vlastitu krajnju uporabu i pla ćanja za 
netržišni  output  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.2 Intermedijarna potrošnja  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
B.1g  Dodana vrijednost, bruto  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
B.1n  Dodana vrijednost, neto  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.1p  Naknade zaposlenicima, plative  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.29p  Ostali porezi na proizvodnju, plativi  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.39r  Ostale subvencije na proizvodnju, naplative  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
B.2n  Poslovni višak, neto  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.2r  Porezi na proizvodnju i uvoz, naplativi  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.21r  Porezi na proizvode, naplativi  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.211r  PDV, naplativ  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.29r  Ostali porezi na proizvodnju, naplativi  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.4r  Vlasni čki dohodak, naplativ (  1 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.41r  Kamate, naplative (  1 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.42r + D.43r + D.44r 
+ 
D.45r  Ostali vlasni čki dohodak, naplativ (  1 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.3p  Subvencije, plative  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.31p  Subvencije na proizvode, plative  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314HR 676 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Oznaka  Transakcija  Sektori i 
podsektori (*) (  1 ) ( 2 ) 
D.39p  Ostale subvencije na proizvodnju, plative  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.4p  Vlasni čki dohodak, plativ (  1 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.4p_S. 1311  Od čega plativo podsektoru središnje države (S. 1311) (  1 ) ( 4 ) S.1312, S.1313, S.1314  
D.4p_S. 1312  Od čega plativo podsektoru savezne države (S. 1312) (  1 ) ( 4 ) S.1311, S.1313, S.1314  
D.4p_S. 1313  Od čega plativo podsektoru lokalne države (S. 1313) (  1 ) ( 4 ) S.1311, S.1312, S.1314  
D.4p_S. 1314  Od čega plativo podsektoru fondova socijalne sigurnosti 
(S. 1314) (  1 ) ( 4 ) S.1311, S.1312, S.1313  
D. 41 p  — Kamate, plative (  1 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.42p + D.43p + 
D.44p + 
D.45p  — Ostali vlasni čki dohodak, plativ (  1 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
B.5n  Bilanca primarnih dohodaka, neto  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.5r  Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo itd., naplativi  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.61r  Neto socijalni doprinosi, naplativi  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.611r  — od čega stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.613r  — od čega stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.7r  Ostali teku ći transferi, naplativi (  1 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.5p  Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo itd., plativi  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.62p  Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi, plative  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.632p  Socijalni transferi u naturi — kupljena tržišna proizvodnja, plativa  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.62p + D.632p  Socijalne naknade osim socijalnih transfera u naturi i socijalni 
transferi u naturi ‒ kupljena tržišna proizvodnja, plativa  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.7p  Ostali teku ći transferi, plativi (  1 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.7p_S. 1311  Od čega plativo podsektoru središnje države (S. 1311) (  1 ) ( 4 ) S.1312, S.1313, S.1314  
D.7p_S. 1312  Od čega plativo podsektoru savezne države (S. 1312) (  1 ) ( 4 ) S.1311, S.1313, S.1314HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 677
 
Oznaka  Transakcija  Sektori i 
podsektori (*) (  1 ) ( 2 ) 
D.7p_S. 1313  Od čega plativo podsektoru lokalne države (S. 1313) (  1 ) ( 4 ) S.1311, S.1312, S.1314  
D.7p_S. 1314  Od čega plativo podsektoru fondova socijalne sigurnosti (S. 
1314) (  1 ) ( 4 ) S.1311, S.1312, S.1313  
B.6n  Raspoloživi dohodak, neto  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.3 Izdaci za finalnu potrošnju  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.31  — Izdaci za individualnu potrošnju  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.32  — Izdaci za zajedni čku potrošnju  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovinskim pravima  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
B.8g  Štednja, bruto  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
B.8n  Štednja, neto  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.9r  Kapitalni transferi, naplativi (  1 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.91r  — Porezi na kapital, primljeni (  1 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.92r + D. 99r  — Ostali kapitalni transferi i investicijske potpore, primljeni (  1 ) ( 2 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.9p  Kapitalni transferi, obveze (  1 ) ( 2 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.9p_S. 1311  Od čega plativo podsektoru središnje države (S. 1311) (  1 ) ( 2 ) ( 4 ) S.1312, S.1313, S.1314  
D.9p_S. 1312  Od čega plativo podsektoru savezne države (S. 1312) (  1 ) ( 2 ) ( 4 ) S.1311, S.1313, S.1314  
D.9p_S. 1313  Od čega plativo podsektoru lokalne države (S. 1313) (  1 ) ( 2 ) ( 4 ) S.1311, S.1312, S.1314  
D.9p_S. 1314  Od čega plativo podsektoru fondova socijalne sigurnosti 
(S. 1314) (  1 ) ( 2 ) ( 4 ) S.1311, S.1312, S.1313  
D.92p  — Investicijske potpore, dane  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.5 Bruto investicije  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.51g  — Bruto investicije u dugotrajnu imovinu  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.52 + P. 53  — Promjene zaliha i neto pove ćanje dragocjenosti  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
NP Neto pove ćanje neproizvedene nefinancijske aktive  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314HR 678 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Oznaka  Transakcija  Sektori i 
podsektori (*) (  1 ) ( 2 ) 
OP5ANP  Bruto investicije i neto pove ćanje neproizvedene nefinancijske 
aktive  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje (—)  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
TE Ukupni rashodi  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
TR Ukupni prihodi  S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.995  Kapitalni transferi iz ukupne države relevantnim sektorima na 
osnovi procijenjenih poreza i socijalnih doprinosa, koji se vjero ­
jatno ne će naplatiti (  1 ) ( 2 ) ( 3 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
PTC  Ukupni plativi porezni krediti (  5 ) ( 6 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
TC — od čega plativi porezni krediti koji prelaze pasivu poreznog 
obveznika (  5 ) ( 6 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
(*) Sektori i podsektori: 
S.13 Podjela podsektora op će države: 
— S.13 Op ća država 
— S.1311 Središnja država 
— S.1312 Savezna država 
— S.1313 Lokalna država 
— S.1314 Fondovi socijalne sigurnosti 
( 1 ) Podaci o podsektoru konsolidiraju se u okviru svakog podsektora, ali ne izme đu podsektora. Podaci za sektor S.13 jednaki su zbroju 
podataka za podsektor, osim za stavke D.4, D.7 i D.9 (i njihove podstavke) koje treba konsolidirati izme đu podsektora (s podacima o 
protustavkama). 
( 2 ) D.995 treba oduzeti od D.99r. Nikakvi iznosi za D. 995 ne uklju čuju se u D. 9p. 
( 3 ) Podjela po sektorima primateljima dobrovoljna je. 
( 4 ) Kad god se izvrše znatna pla ćanja za stavke osim D.4, D.7 ili D.9 i podstavke izme đu sektora, molimo navesti ta pla ćanja u bilješkama 
pošiljatelja. 
( 5 ) Porezni kredit je porezna olakšica koja se izravno oduzima od porezne obveze koju ku ćanstvo ili društvo korisnik mora platiti. Plativi 
porezni krediti su porezni krediti kod kojih se svaki iznos koji prelazi iznos porezne obveze (koja je ina če dospjela) ispla ćuje 
korisniku. Cijeli iznos plativog poreznog kredita treba bilježiti kao izdatak države („Ukupni plativi porezni krediti”) uz navo đenje 
iznosa „komponente transfera” koji su plativi porezni krediti koji prelaze obvezu poreznog obveznika i koji se ispla ćuju poreznom 
obvezniku. 
( 6 ) Podaci koji se dostavljaju dobrovoljno za podsektore. 
( 7 ) Podaci za referentne godine prije 2012. dostavljaju se dobrovoljno. Dostava je obvezna za referentne godine nakon 2012.  
Tablica 3. — Tablice po djelatnostima  
Oznaka  Lista varijabli  Podjela (  1 ) ( 3 ) Teku će 
cijene  Cijene 
prethodne 
godine i 
ulan čane (  2 ) 
Output  
P.1 1.  Output  u bazi čnim cijenama po djelatnostima  A*21/A*64  x  
P.2 2. Intermedijarna potrošnja po kupovnim cijenama 
prema djelatnostima  A*21/A*64  x  
B.1g  3. Bruto dodana vrijednost po bazi čnim cijenama 
prema djelatnostima  A*21/A*64  x  x  
P.51c  4. Potrošnja fiksnog kapitala po djelatnostima  A*21/A*64  x  x  
B.2n + B. 3n  5. Neto poslovni višak i mješoviti dohodak  A*21/A*64  x  
D.29 – D.39  6. Ostali pla ćeni porezi na proizvodnju umanjeni za 
ostale subvencije na proizvodnju  A*21/A*64  xHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 679
 
Oznaka  Lista varijabli  Podjela (  1 ) ( 3 ) Teku će 
cijene  Cijene 
prethodne 
godine i 
ulan čane (  2 ) 
Ulaganje  
P.5 7. Bruto investicije  x  x  
P.51g  a) Bruto investicije u dugotrajnu imovinu po 
djelatnostima  A*10 (A*21 (  5 ))/A*10 
(A*64 (  5 )) x x  
Podjela prema dugotrajnoj aktivi AN_F6  A*10 (A*21 (  5 ))/A*10 
(A*64 (  5 )) x x  
P.52  b) Promjene zaliha po djelatnostima  A*10 (A*21 (  5 ))/A*10 
(A*64 (  5 )) x x (  6 ) 
P.53  c) Neto pove ćanje dragocjenosti  x  x (  6 ) 
Zaposlenost i naknade za zaposlene  
EMP  8. Zaposlenost po djelatnosti (u tisu ćama osoba, 
tisu ćama odra đenih sati (  4 ) i tisu ćama radnih 
mjesta (  5 )) A*21/A*64  
ESE a) samozaposleni po djelatnosti (u tisu ćama 
osoba, tisu ćama odra đenih sati (  4 ) i tisu ćama 
radnih mjesta (  5 )) A*21/A*64  
EEM  a) zaposlenici po djelatnosti (u tisu ćama osoba, 
tisu ćama odra đenih sati (  4 ) i tisu ćama radnih 
mjesta (  5 )) A*21/A*64  
D.1 9. Naknade zaposlenicima po djelatnostima  A*21/A*64  x  
D.11  a) Nadnice i pla će po djelatnostima  A*21/A*64  x  
AN_F6: Podjela dugotrajne aktive: 
AN. 111 stanovi 
AN. 112 ostale zgrade i gra đevinski objekti 
AN. 113 + AN. 114 strojevi i oprema + sustavi naoružanja 
— AN. 1131 oprema za prijevoz 
— AN. 1132 IKT oprema (*), (**) 
— AN. 1139 + AN. 114 ostali strojevi i oprema + sustavi naoružanja (*), (**) 
AN. 115 obra đeno prirodno bogatstvo 
AN. 117 proizvodi intelektualnog vlasništva (**) 
(*) Dobrovoljno. 
(**) Samo ukupno gospodarstvo. 
( 1 ) Podjela po djelatnosti u skladu s klasifikacijom NACE. Prva navedena razina podjele primjenjuje se na dostavu u t + 9 mjeseci . Druga 
navedena razina podjele primjenjuje se na dostavu u t + 21 mjesec. Ako nije nazna čena podjela, misli se na ukupno gospodarstvo. 
( 2 ) Podaci u cijenama prethodne godine ne dostavljaju se za referentnu godinu 1995. 
( 3 ) Za razinu podjela A*64, dostava podataka za stavku „imputirane najamnine za stanove u kojima stanuje vlasnik” (stavka 44. — 
„Poslovanje nekretninama”) obvezna je samo za varijable P.1, P.2, B.1g. 
( 4 ) Podaci za odra đene sate na razini NACE A*64 dostavljaju se dobrovoljno. 
( 5 ) Dobrovoljno. 
( 6 ) Samo u cijenama prethodne godine.HR 680 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Tablica 5. — Izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju  
Oznaka  Lista varijabli  Podjela  Teku će 
cijene  Cijene 
prethodne 
godine i 
ulan čane (  2 ) 
P.3 1. Izdaci za finalnu potrošnju prema namjeni 
(ku ćanstvo)  Skupine COICOP (  1 ) x  x  
P.3 2. Izdaci za finalnu potrošnju rezidentnih i nerezi ­
dentnih ku ćanstava na gospodarskom podru čju x x  
P.33  3. Izdaci za finalnu potrošnju rezidentnih ku ćan ­
stava u inozemstvu  x x  
P.34  4. Izdaci za finalnu potrošnju nerezidentnih ku ćan ­
stava na gospodarskom podru čju x x  
P.3 5. Izdaci za finalnu potrošnju rezidentnih ku ćan ­
stava na gospodarskom podru čju i u inozemstvu  x x  
( 1 ) Skupine COICOP 12.2 „Prostitucija” i 12.7 „Ostale usluge koje nisu drugdje klasificirane” treba dostaviti kao agregat. 
( 2 ) Podaci u cijenama prethodne godine ne dostavljaju se za referentnu godinu 1995.  
Tablica 6. — Financijski ra čuni po sektorima  
(Transakcije, ostale promjene obujma i ra čuni revalorizacije – konsolidirani i 
nekonsolidirani — i podaci o protustavkama  (*)) 
Ukupno 
gospodarstvo  Nefinancijska 
poduze ća 
uklju čuju ći 
podsektore (  1 ) Financijska 
poduze ća 
uklju čuju ći 
podsektore (  2 ) Op ća država 
uklju čuju ći 
podsektore (  3 ) Ku ćanstva i 
neprofitne 
ustanove koje 
služe 
ku ćanstvi ­
ma (  4 ) Inozemstvo 
uklju čuju ći 
podsektore (  5 ) 
Transakcije/ostale 
promjene obujma  (**) / 
revalorizacija financijskih 
instrumenata  (**)  ESA  S.1  S.11  S.12  S.13  S.14 + S.15  S.2  
Financijska aktiva  F.A  x  x  x  x  x  x  
Monetarno zlato i 
posebna prava vu čenja 
(SDR-ovi)  F.1 x  x  x  x  x  x  
Monetarno zlato  F.11  x  x  x  x  x  x  
Posebna prava vu čenja  F.12  x  x  x  x  x  x  
Gotovina i depoziti  F.2  x  x  x  x  x  x  
Gotovina  F.21  x  x  x  x  x  x  
Prenosivi depoziti  F.22  x  x  x  x  x  x  
Ostali depoziti  F.29  x  x  x  x  x  x  
Dužni čki vrijednosni 
papiri  F.3 x  x  x  x  x  x  
Kratkoro čni F.31  x  x  x  x  x  x  
Dugoro čni F.32  x  x  x  x  x  xHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 681
 
Ukupno 
gospodarstvo  Nefinancijska 
poduze ća 
uklju čuju ći 
podsektore (  1 ) Financijska 
poduze ća 
uklju čuju ći 
podsektore (  2 ) Op ća država 
uklju čuju ći 
podsektore (  3 ) Ku ćanstva i 
neprofitne 
ustanove koje 
služe 
ku ćanstvi ­
ma (  4 ) Inozemstvo 
uklju čuju ći 
podsektore (  5 ) 
Transakcije/ostale 
promjene obujma  (**) / 
revalorizacija financijskih 
instrumenata  (**)  ESA  S.1  S.11  S.12  S.13  S.14 + S.15  S.2  
Zajmovi  F.4  x  x  x  x  x  x  
Kratkoro čni F.41  x  x  x  x  x  x  
Dugoro čni F.42  x  x  x  x  x  x  
Vlasni čki vrijednosni 
papiri i udjeli u 
investicijskim 
fondovima/jedinice  F.5 x  x  x  x  x  x  
Vlasni čki udjeli  F.51  x  x  x  x  x  x  
Dionice koje kotiraju 
na burzi  F.511  x  x  x  x  x  x  
Dionice koje ne 
kotiraju na burzi  F.512  x  x  x  x  x  x  
Ostali vlasni čki udjeli  F.519  x  x  x  x  x  x  
Udjeli/jedinice u 
investicijskim 
fondovima  F.52  x  x  x  x  x  x  
Udjeli ili jedinice 
nov čanog fonda 
(NF-ovi) (  6 ) F.521  x  x  x  x  x  x  
Udjeli/jedinice koji 
nisu dijelom 
nov čanog fonda (  6 ) F.522  x  x  x  x  x  x  
Pri čuve osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i 
standardiziranih 
jamstava  F.6 x  x  x  x  x  x  
Tehni čke pri čuve 
neživotnog osiguranja  F.61  x  x  x  x  x  x  
Životno osiguranje i 
prava na rentu  F.62  x  x  x  x  x  x  
Mirovinska prava, 
potraživanja 
mirovinskih fondova 
od upravitelja 
mirovinskih fondova 
te prava na 
nemirovinske fondove  F.63 + 
F.64 + 
F.65  x x  x  x  x  x  
Mirovinska prava (  6 ) F.63  x  x  x  x  x  x  
Potraživanja 
mirovinskih fondova 
od upravitelja 
mirovinskih 
fondova (  6 ) F.64  x  x  x  x  x  x  
Prava na 
nemirovinske 
fondove (  6 ) F.65  x  x  x  x  x  x  
Rezervacije za obveze 
u okviru 
standardiziranih 
jamstava  F.66  x  x  x  x  x  x  
Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije 
zaposlenika  F.7 x  x  x  x  x  xHR 682 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ukupno 
gospodarstvo  Nefinancijska 
poduze ća 
uklju čuju ći 
podsektore (  1 ) Financijska 
poduze ća 
uklju čuju ći 
podsektore (  2 ) Op ća država 
uklju čuju ći 
podsektore (  3 ) Ku ćanstva i 
neprofitne 
ustanove koje 
služe 
ku ćanstvi ­
ma (  4 ) Inozemstvo 
uklju čuju ći 
podsektore (  5 ) 
Transakcije/ostale 
promjene obujma  (**) / 
revalorizacija financijskih 
instrumenata  (**)  ESA  S.1  S.11  S.12  S.13  S.14 + S.15  S.2  
Financijske 
izvedenice (  6 ) F.71  x  x  x  x  x  x  
Dioni čke opcije 
zaposlenika (  6 ) F.72  x  x  x  x  x  x  
Ra čuni ostalih 
potraživanja  F.8 x  x  x  x  x  x  
Trgova čki krediti i 
predujmovi  F.81  x  x  x  x  x  x  
Ostali ra čuni 
potraživanja, osim 
trgova čkih kredita i 
predujmova  F.89  x  x  x  x  x  x  
Pasiva  F.L  x  x  x  x  x  x  
Monetarno zlato i 
posebna prava vu čenja 
(SDR-ovi)  F.1 x  x  x  x  x  x  
Monetarno zlato  F.11  x  x  x  x  x  x  
Posebna prava vu čenja  F.12  x  x  x  x  x  x  
Gotovina i depoziti  F.2  x  x  x  x  x  x  
Gotovina  F.21  x  x  x  x  x  x  
Prenosivi depoziti  F.22  x  x  x  x  x  x  
Ostali depoziti  F.29  x  x  x  x  x  x  
Dužni čki vrijednosni 
papiri  F.3 x  x  x  x  x  x  
Kratkoro čni F.31  x  x  x  x  x  x  
Dugoro čni F.32  x  x  x  x  x  x  
Zajmovi  F.4  x  x  x  x  x  x  
Kratkoro čni F.41  x  x  x  x  x  x  
Dugoro čni F.42  x  x  x  x  x  x  
Vlasni čki vrijednosni 
papiri i udjeli u 
investicijskim 
fondovima/jedinice  F.5 x  x  x  x  x  x  
Vlasni čki udjeli  F.51  x  x  x  x  x  x  
Dionice koje kotiraju 
na burzi  F.511  x  x  x  x  x  x  
Dionice koje ne 
kotiraju na burzi  F.512  x  x  x  x  x  x  
Ostali vlasni čki udjeli  F.519  x  x  x  x  x  x  
Udjeli/jedinice u 
investicijskim 
fondovima  F.52  x  x  x  x  x  xHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 683
 
Ukupno 
gospodarstvo  Nefinancijska 
poduze ća 
uklju čuju ći 
podsektore (  1 ) Financijska 
poduze ća 
uklju čuju ći 
podsektore (  2 ) Op ća država 
uklju čuju ći 
podsektore (  3 ) Ku ćanstva i 
neprofitne 
ustanove koje 
služe 
ku ćanstvi ­
ma (  4 ) Inozemstvo 
uklju čuju ći 
podsektore (  5 ) 
Transakcije/ostale 
promjene obujma  (**) / 
revalorizacija financijskih 
instrumenata  (**)  ESA  S.1  S.11  S.12  S.13  S.14 + S.15  S.2  
Udjeli ili jedinice 
nov čanog fonda 
(NF-ovi) (  6 ) F.521  x  x  x  x  x  x  
Udjeli/jedinice koji 
nisu dijelom 
nov čanog fonda (  6 ) F.522  x  x  x  x  x  x  
Pri čuve osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i 
standardiziranih 
jamstava  F.6 x  x  x  x  x  x  
Tehni čke pri čuve 
neživotnog osiguranja  F.61  x  x  x  x  x  x  
Životno osiguranje i 
prava na rentu  F.62  x  x  x  x  x  x  
Mirovinska prava, 
potraživanja 
mirovinskih fondova 
od upravitelja 
mirovinskih fondova 
te prava na 
nemirovinske fondove  F.63 + 
F.64 + 
F.65  x x  x  x  x  x  
Mirovinska prava (  6 ) F.63  x  x  x  x  x  x  
Potraživanja 
mirovinskih fondova 
od upravitelja 
mirovinskih 
fondova (  6 ) F.64  x  x  x  x  x  x  
Prava na nemirovinske 
fondove (  6 ) F.65  x  x  x  x  x  x  
Rezervacije za obveze 
u okviru 
standardiziranih 
jamstava  F.66  x  x  x  x  x  x  
Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije 
zaposlenika  F.7 x  x  x  x  x  x  
Financijske 
izvedenice (  6 ) F.71  x  x  x  x  x  x  
Dioni čke opcije 
zaposlenika (  6 ) F.72  x  x  x  x  x  x  
Ra čuni ostalih obveza  F.8  x  x  x  x  x  x  
Trgova čki krediti i 
predujmovi  F.81  x  x  x  x  x  x  
Ostali ra čuni obveza, 
osim trgova čkih 
kredita i predujmova  F.89  x  x  x  x  x  x  
Neto pove ćanje 
financijske aktive (  7 ) F.A x  x  x  x  x  xHR 684 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ukupno 
gospodarstvo  Nefinancijska 
poduze ća 
uklju čuju ći 
podsektore (  1 ) Financijska 
poduze ća 
uklju čuju ći 
podsektore (  2 ) Op ća država 
uklju čuju ći 
podsektore (  3 ) Ku ćanstva i 
neprofitne 
ustanove koje 
služe 
ku ćanstvi ­
ma (  4 ) Inozemstvo 
uklju čuju ći 
podsektore (  5 ) 
Transakcije/ostale 
promjene obujma  (**) / 
revalorizacija financijskih 
instrumenata  (**)  ESA  S.1  S.11  S.12  S.13  S.14 + S.15  S.2  
Neto pove ćanje pasive (  7 ) F.L  x  x  x  x  x  x  
Neto financijske 
transakcije (  7 ) x x  x  x  x  x  
(*) Podaci o nekonsolidiranim protustavkama dostavljaju se dobrovoljno i ograni čeni su na sljede će nasuprotne sektore: 
— S.11 Nefinancijska društva 
— S.12 Financijska društva 
— S.13 Op ća država 
— S.14 + S.15 Ku ćanstva i neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima 
— S.2 Inozemstvo. 
(**) Nekonsolidirane ostale promjene u obujmu i ra čunima revalorizacije dostavljaju se obvezno za referentne godine od 2012. nadalje i 
ograni čene su na sljede ću podjelu sektora i instrumenata: 
— S.11 Nefinancijska društva 
— S.12 Financijska društva 
— S.13 Op ća država 
— S.14 + S.15 Ku ćanstva i neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima 
— S.2 Inozemstvo 
— F.1 Monetarno zlato i posebna prava vu čenja (SDR-ovi) 
— F.2 Gotovina i depoziti 
— F.3 Dužni čki instrumenti 
— F.4 Zajmovi 
— F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli/jedinice u investicijskim fondovima 
— F.6 Pri čuve osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardiziranih jamstava 
— F.7 Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposlenika 
— F.8 Ostali ra čuni potraživanja/obveza 
Konsolidirane ostale promjene obujma i ra čuni revalorizacije dostavljaju se dobrovoljno. 
( 1 ) Nefinancijska društva: 
— S.11 Nefinancijska društva– ukupno 
— S.11001 Sva javna nefinancijska društva (dostavljaju se dobrovoljno). 
( 2 ) Financijska društva: 
— S.12 Nefinancijska društva— ukupno 
— S.121 + S.122 + S.123 Monetarne financijske institucije 
— S.121 Središnja banka 
— S.122 + S.123 Društva koja primaju depozite osim središnje banke, i nov čani fondovi (podjela se dostavlja dobrovoljno) 
— S.124 Ne-nov čani investicijski fondovi 
— S.125 + S.126 + S.127 Ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih društva i mirovinskih fondova, pomo ćne financijske 
institucije i društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavci (podjela se dostavlja dobrovoljno). 
— S.128 + S.129 Osiguravaju ća društva i mirovinski fondovi (podjela se dostavlja dobrovoljno) 
— S.12001 Sva javna financijska društva (dostavljaju se dobrovoljno). 
( 3 ) Podjela podsektora op će države: 
— S.13 Op ća država — ukupno 
— S.1311 Središnja država 
— S.1312 Savezna država 
— S.1313 Lokalna država 
— S.1314 Fondovi socijalne sigurnosti. 
( 4 ) Ku ćanstva i neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima (podjela se dostavlja dobrovoljno za referentne godine prije 2012): 
— S.14 + S.15 Ku ćanstva i neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima - ukupno 
— S.14 Ku ćanstva 
— S.15 Neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima 
( 5 ) Inozemstvo: 
S.2 Inozemstvo — ukupno (podjela se dostavlja dobrovoljno) 
S.21 Države članice te institucije i tijela Europske unije 
S.2I Države članice čija je valuta euro, Europska središnja banka te ostale institucije i tijela europodru čja 
S.22 Zemlje ne članice i me đunarodne organizacije nerezidenti u Europskoj uniji, uzimaju ći u obzir sljede će: 
— podjele EMU-a i EU-a trebaju predstavljati stvarni sastav na kraju svakog referentnog razdoblja („promjenjivi sastav”); 
— dobrovoljni podaci ne dostavljaju se za referentna razdoblja prije 1999. 
( 6 ) Dostavlja se dobrovoljno. 
( 7 ) Samo za „transakcije financijskim instrumentima”, ali ne vrijedi za „promjene obujma”, „revaloriziranje financijskih instrume nata” i 
podatke o nasuprotnom sektoru.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 685
 
Tablica 7. — Bilance stanja za financijsku aktivu i pasivu (stanja financijskih instrumenata — konsolidirana i 
nekonsolidirana — i podaci o protustavkama  (*)) 
Ukupno 
gospodarstvo  Nefinancijska 
društva 
uklju čuju ći 
podsektore (  1 ) Financijska 
društva 
uklju čuju ći 
podsektore (  2 ) Op ća država 
uklju čuju ći 
podsektore (  3 ) Ku ćanstva i 
neprofitne 
ustanove koje 
služe 
ku ćanstvi ­
ma (  4 ) Inozemstvo 
uklju čuju ći 
podsektore (  5 ) 
Stanja financijske aktive i 
pasive  ESA  S.1  S.11  S.12  S.13  S.14 + S.15  S.2  
Financijska aktiva  AF.A  x  x  x  x  x  x  
Monetarno zlato i 
posebna prava vu čenja 
(SDR-ovi)  AF.1  x  x  x  x  x  x  
Monetarno zlato  AF.11  x  x  x  x  x  x  
Posebna prava vu čenja  AF.12  x  x  x  x  x  x  
Gotovina i depoziti  AF.2  x  x  x  x  x  x  
Gotovina  AF.21  x  x  x  x  x  x  
Prenosivi depoziti  AF.22  x  x  x  x  x  x  
Ostali depoziti  AF.29  x  x  x  x  x  x  
Dužni čki vrijednosni 
papiri  AF.3  x  x  x  x  x  x  
Kratkoro čni AF.31  x  x  x  x  x  x  
Dugoro čni AF.32  x  x  x  x  x  x  
Zajmovi  AF.4  x  x  x  x  x  x  
Kratkoro čni AF.41  x  x  x  x  x  x  
Dugoro čni AF.42  x  x  x  x  x  x  
Vlasni čki vrijednosni 
papiri i udjeli u 
investicijskim 
fondovima/jedinice  AF.5  x  x  x  x  x  x  
Vlasni čki udjeli  AF.51  x  x  x  x  x  x  
Dionice koje kotiraju 
na burzi  AF.511  x  x  x  x  x  x  
Dionice koje ne 
kotiraju na burzi  AF.512  x  x  x  x  x  x  
Ostali vlasni čki udjeli  AF.519  x  x  x  x  x  x  
Udjeli/jedinice u 
investicijskim 
fondovima  AF.52  x  x  x  x  x  x  
Udjeli ili jedinice 
nov čanog fonda 
(NF-ovi) (  6 ) AF.521  x  x  x  x  x  x  
Udjeli/jedinice koji 
nisu dijelom 
nov čanog fonda (  6 ) AF.522  x  x  x  x  x  x  
Pri čuve osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i 
standardiziranih 
jamstava  AF.6  x  x  x  x  x  x  
Tehni čke pri čuve 
neživotnog osiguranja  AF.61  x  x  x  x  x  x  
Životno osiguranje i 
prava na rentu  AF.62  x  x  x  x  x  xHR 686 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ukupno 
gospodarstvo  Nefinancijska 
društva 
uklju čuju ći 
podsektore (  1 ) Financijska 
društva 
uklju čuju ći 
podsektore (  2 ) Op ća država 
uklju čuju ći 
podsektore (  3 ) Ku ćanstva i 
neprofitne 
ustanove koje 
služe 
ku ćanstvi ­
ma (  4 ) Inozemstvo 
uklju čuju ći 
podsektore (  5 ) 
Stanja financijske aktive i 
pasive  ESA  S.1  S.11  S.12  S.13  S.14 + S.15  S.2  
Mirovinska prava, 
potraživanja 
mirovinskih fondova 
od upravitelja 
mirovinskih fondova 
te prava na 
nemirovinske fondove  AF.63 + 
AF.64 + 
AF.65  x x  x  x  x  x  
Mirovinska prava (  6 ) AF.63  x  x  x  x  x  x  
Potraživanja 
mirovinskih fondova 
od upravitelja 
mirovinskih 
fondova (  6 ) AF.64  x  x  x  x  x  x  
Prava na nemirovinske 
fondove (  6 ) AF.65  x  x  x  x  x  x  
Rezervacije za obveze 
u okviru 
standardiziranih 
jamstava  AF.66  x  x  x  x  x  x  
Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije 
zaposlenika  AF.7  x  x  x  x  x  x  
Financijske 
izvedenice (  6 ) AF.71  x  x  x  x  x  x  
Dioni čke opcije 
zaposlenika (  6 ) AF.72  x  x  x  x  x  x  
Ra čuni ostalih 
potraživanja  AF.8  x  x  x  x  x  x  
Trgova čki krediti i 
predujmovi  AF.81  x  x  x  x  x  x  
Ostali ra čuni 
potraživanja, osim 
trgova čkih kredita i 
predujmova  AF.89  x  x  x  x  x  x  
Pasiva  AF.L  x  x  x  x  x  x  
Monetarno zlato i 
posebna prava vu čenja 
(SDR-ovi)  AF.1  x  x  x  x  x  x  
Monetarno zlato  AF.11  x  x  x  x  x  x  
Posebna prava vu čenja  AF.12  x  x  x  x  x  x  
Gotovina i depoziti  AF.2  x  x  x  x  x  x  
Gotovina  AF.21  x  x  x  x  x  x  
Prenosivi depoziti  AF.22  x  x  x  x  x  x  
Ostali depoziti  AF.29  x  x  x  x  x  x  
Dužni čki vrijednosni 
papiri  AF.3  x  x  x  x  x  x  
Kratkoro čni AF.31  x  x  x  x  x  xHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 687
 
Ukupno 
gospodarstvo  Nefinancijska 
društva 
uklju čuju ći 
podsektore (  1 ) Financijska 
društva 
uklju čuju ći 
podsektore (  2 ) Op ća država 
uklju čuju ći 
podsektore (  3 ) Ku ćanstva i 
neprofitne 
ustanove koje 
služe 
ku ćanstvi ­
ma (  4 ) Inozemstvo 
uklju čuju ći 
podsektore (  5 ) 
Stanja financijske aktive i 
pasive  ESA  S.1  S.11  S.12  S.13  S.14 + S.15  S.2  
Dugoro čni AF.32  x  x  x  x  x  x  
Zajmovi  AF.4  x  x  x  x  x  x  
Kratkoro čni AF.41  x  x  x  x  x  x  
Dugoro čni AF.42  x  x  x  x  x  x  
Vlasni čki vrijednosni 
papiri i udjeli u 
investicijskim 
fondovima/jedinice  AF.5  x  x  x  x  x  x  
Vlasni čki udjeli  AF.51  x  x  x  x  x  x  
Dionice koje kotiraju 
na burzi  AF.511  x  x  x  x  x  x  
Dionice koje ne 
kotiraju na burzi  AF.512  x  x  x  x  x  x  
Ostali vlasni čki udjeli  AF.519  x  x  x  x  x  x  
Udjeli/jedinice u 
investicijskim 
fondovima  AF.52  x  x  x  x  x  x  
Udjeli ili jedinice 
nov čanog fonda 
(NF-ovi) (  6 ) AF.521  x  x  x  x  x  x  
Udjeli/jedinice koji 
nisu dijelom 
nov čanog fonda (  6 ) AF.522  x  x  x  x  x  x  
Pri čuve osiguranja, 
mirovinskog osiguranja i 
standardiziranih 
jamstava  AF.6  x  x  x  x  x  x  
Tehni čke pri čuve 
neživotnog osiguranja  AF.61  x  x  x  x  x  x  
Životno osiguranje i 
prava na rentu  AF.62  x  x  x  x  x  x  
Mirovinska prava, 
potraživanja 
mirovinskih fondova 
od upravitelja 
mirovinskih fondova 
te prava na 
nemirovinske fondove  AF.63 + 
AF.64 + 
AF.65  x x  x  x  x  x  
Mirovinska prava (  6 ) AF.63  x  x  x  x  x  x  
Potraživanja 
mirovinskih fondova 
od upravitelja 
mirovinskih 
fondova (  6 ) AF.64  x  x  x  x  x  x  
Prava na nemirovinske 
fondove (  6 ) AF.65  x  x  x  x  x  x  
Rezervacije za obveze 
u okviru 
standardiziranih 
jamstava  AF.66  x  x  x  x  x  x  
Financijske izvedenice i 
dioni čke opcije 
zaposlenika  AF.7  x  x  x  x  x  xHR 688 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ukupno 
gospodarstvo  Nefinancijska 
društva 
uklju čuju ći 
podsektore (  1 ) Financijska 
društva 
uklju čuju ći 
podsektore (  2 ) Op ća država 
uklju čuju ći 
podsektore (  3 ) Ku ćanstva i 
neprofitne 
ustanove koje 
služe 
ku ćanstvi ­
ma (  4 ) Inozemstvo 
uklju čuju ći 
podsektore (  5 ) 
Stanja financijske aktive i 
pasive  ESA  S.1  S.11  S.12  S.13  S.14 + S.15  S.2  
Financijske 
izvedenice (  6 ) AF.71  x  x  x  x  x  x  
Dioni čke opcije 
zaposlenika (  6 ) AF.72  x  x  x  x  x  x  
Ra čuni ostalih obveza  AF.8  x  x  x  x  x  x  
Trgova čki krediti i 
predujmovi  AF.81  x  x  x  x  x  x  
Ostali ra čuni obveza, 
osim trgova čkih 
kredita i predujmova  AF.89  x  x  x  x  x  x  
Financijska aktiva (  7 ) AF.A  x  x  x  x  x  x  
Pasiva (  7 ) AF.L  x  x  x  x  x  x  
Financijska neto 
vrijednost (  7 ) BF.90  x  x  x  x  x  x  
(*) Podaci o nekonsolidiranim protustavkama dostavljaju se dobrovoljno i ograni čeni su na sljede će nasuprotne sektore: 
— S.11 Nefinancijska društva 
— S.12 Financijska društva 
— S.13 op ća država 
— S.14 + S.15 Ku ćanstva i neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima 
— S.2 Inozemstvo. 
( 1 ) Nefinancijska društva: 
— S.11 Nefinancijska društva- ukupno 
— S.11001 Sva javna nefinancijska društva (dostavljaju se dobrovoljno). 
( 2 ) Financijska društva: 
— S.12 Nefinancijska društva — ukupno 
— S.121 + S.122 + S.123 Monetarne financijske institucije 
— S.121 Središnja banka 
— S.122 + S.123 Društva koja primaju depozite osim središnje banke, i nov čani fondovi (podjela se dostavlja dobrovoljno) 
— S.124 Ne-nov čani investicijski fondovi 
— S.125 + S.126 + S.127 Ostali financijski posrednici, osim osiguravaju ćih društva i mirovinskih fondova, pomo ćne financijske 
institucije i društva koja se bave prijenosom financijskih sredstava i zajmodavci (podjela se dostavlja dobrovoljno) 
— S.128 + S.129 Osiguravaju ća društva i mirovinski fondovi (podjela se dostavlja dobrovoljno) 
— S.12001 Sva javna financijska društva (dostavljaju se dobrovoljno). 
( 3 ) Podjela podsektorâ op će države: 
— S.13 Op ća država — ukupno 
— S.1311 Središnja država 
— S.1312 Savezna država 
— S.1313 Lokalna država 
— S.1314 Fondovi socijalne sigurnosti. 
( 4 ) Ku ćanstva i neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima (podjela se dostavlja dobrovoljno za referentne godine prije 2012): 
— S.14 + S.15 Ku ćanstva i neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima - ukupno 
— S.14 Ku ćanstva 
— S.15 Neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima 
( 5 ) Inozemstvo: 
— S.2 Inozemstvo — ukupno (podjela se dostavlja dobrovoljno) 
— S.21 Države članice te institucije i tijela Europske unije 
— S.2I Države članice čija je valuta euro, Europska središnja banka te ostale institucije i tijela europodru čja 
— S.22 Zemlje ne članice i me đunarodne organizacije nerezidenti u Europskoj uniji, uzimaju ći u obzir sljede će: 
— podjele EMU-a i EU-a trebaju predstavljati stvarni sastav na kraju svakog referentnog razdoblja („promjenjivi sastav”); 
— dobrovoljni podaci ne dostavljaju se za referentna razdoblja prije referentne godine 1999. 
( 6 ) Dostavlja se dobrovoljno. 
( 7 ) Podaci o nasuprotnom sektoru nisu relevantni za ovu stavku.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 689
 HR 690 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 8. — Nefinancijski ra čuni po sektorima — godišnje  
Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun inozemnih 
transakcija roba i usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska društva  
Javna nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Javna financijska 
društva  
Op ća država  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove koje služe 
ku ćanstvima Ku ćanstva  
Neprofitne ustanove koje 
služe  
ku ćanstvima 
Nepodijeljeno na  
sektore  
Inozemstvo 
P.1 Output  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
(P.11 + P.12 + 
P.131)  Tržišni  output , output  za vlastitu krajnju 
uporabu i pla ćanja za netržišni  output  x 
P.11  — Tržišni  output  x x  o  x  o  x  x  x  x  
P.12  —  Output  za vlastitu finalnu potrošnju  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
P.13  — Netržišni  output  x  x  x  x  
P.7 Uvoz roba i usluga  x 
P.71  — Uvoz roba  x 
P.72  — Uvoz usluga  x 
P.72F  — Uvoz UFPIM-a  o 
(D.21 — D.31)  Porezi umanjeni za subvencije na proizvode  x x 
Uporabe  2  
P.2 Intermedijarna potrošnja  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
P.6 — Izvoz roba i usluga  x 
P.61  — Izvoz roba  x 
P.62  — Izvoz usluga  x 
P.62F  — — Izvoz UFPIM-a  o 
B.1g  Dodana vrijednost, bruto/bruto doma ći 
proizvod  x x  o  x  o  x  x  x  x  x
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 691
 Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun inozemnih 
transakcija roba i usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska društva  
Javna nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Javna financijska 
društva  
Op ćad r ž a v a  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove koje služe 
ku ćanstvima Ku ćanstva  
Neprofitne ustanove koje 
služe  
ku ćanstvima 
Nepodijeljeno na  
sektore  
Inozemstvo 
B.11  Saldo ra čuna inozemstva za robu i usluge  x 
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  x x  o  x  o  x  x  x  x  
B.1n  Dodana vrijednost, neto/neto doma ći 
proizvod  x x  o  x  o  x  x  x  x  x 
II.1.1 Ra čun stvaranja dohotka  
Izvori  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
B.1g  Dodana vrijednost, bruto/bruto doma ći 
proizvod  x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.3 Subvencije  x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.31  — Subvencije na proizvode  x  x 
D.39  — Ostale subvencije za proizvodnju  x  x o  x  o  x  x  x  x  
Uporabe  
D.1 Naknade zaposlenicima  x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.11  — Nadnice i pla će x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.12  — Doprinosi poslodavaca za socijalno 
osiguranje  x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  x  x  o  x  o  x  x  x  x  x 
D.21  — Porezi na proizvode  x x 
D.29  — Ostali porezi na proizvodnju  x  x o  x  o  x  x  x  x  
(B.2g + B.3g)  Poslovni višak, bruto mješoviti dohodak, 
bruto  x x  o  x  o  x  x  x  x
HR 692 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun inozemnih 
transakcija roba i usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska društva  
Javna nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Javna financijska 
društva  
Op ćad r ž a v a  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove koje služe 
ku ćanstvima Ku ćanstva  
Neprofitne ustanove koje 
služe  
ku ćanstvima 
Nepodijeljeno na  
sektore  
Inozemstvo 
B.2g  — Poslovni višak, bruto  x  x  x  
B.3g  — Mješoviti dohodak, bruto  x  x  x  
II.1.2. Ra čun raspodjele primarnog dohotka  
Sektori  Izvori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
(B.2g + B.3g)  Poslovni višak, bruto mješoviti dohodak, 
bruto  x x  o  x  o  x  x  x  x  
B.2g  — Poslovni višak, bruto  x  x  x  
B.3g  — Mješoviti dohodak, bruto  x  x  x  
D.1 Naknade zaposlenicima  x  x  x  x  
D.11  — Nadnice i pla će x  x  x  x  
D.12  — Doprinosi poslodavaca za socijalno 
osiguranje  x x  x  x  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  x  x x 
D.21  — Porezi na proizvode  x  x  x  
D.211  — — Porezi na dodanu vrijednost (PDV)  x  x  x  
D.212  — — Porezi i pristojbe na uvoz bez PDV-a  x  x  x  
D.214  — — Porezi na proizvode bez PDV-a i 
uvoznih poreza  x x  x  
D.29  — Ostali porezi na proizvodnju  x  x  x  
D.4 Vlasni čki dohodak  x  x  o  x  o  x x x  x  x 
D.41  — Kamate (2 ) x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.42  — Raspodijeljena dobit društva  x  x  o  x  o  x  x  x  x  x
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 693
 Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun inozemnih 
transakcija roba i usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska društva  
Javna nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Javna financijska 
društva  
Op ćad r ž a v a  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove koje služe 
ku ćanstvima Ku ćanstva  
Neprofitne ustanove koje 
služe  
ku ćanstvima 
Nepodijeljeno na  
sektore  
Inozemstvo 
D.421  — — Dividende  o  o  o  o  o  o  o  o  o  o  
D.422  — — Povla čenje dohotka iz kvazi-društva  o  o  o  o  o  o  o  o  o  o  
D.43  — Reinvestirana zarada na direktne strane 
investicije  x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.43S2I  — — Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije u 
europodru čju (3 ) (4 ) x o  x  o  
D.43S2X  — — Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije izvan 
europodru čja (3 ) (4 ) x o  x  o  
D.43S21  — — Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije u Europskoj uniji (3 ) x o  x  o  
D.43S22  — — Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije izvan Europske 
unije (3 ) x o  x  o  
D.44  — Ostali dohodak od ulaganja  x  x  o  x  o  x x  x  x  x  
D.441  — — Dohodak od ulaganja koji se može 
pripisati ugovarateljima osiguranja  x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.442  — — Dohodak od ulaganja koji se pla ća iz 
mirovinskih prava (3 ) x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.443  — — Dohodak od ulaganja koji se može 
pripisati dioni čarima zajedni čkih 
investicijskih fondova (3 ) x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.45  — Najamnine  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
B.4g  Poduzetni čki dohodak, bruto  o  x  o  x  o  o  o  o  o
HR 694 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun inozemnih 
transakcija roba i usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska društva  
Javna nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Javna financijska 
društva  
Op ćad r ž a v a  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove koje služe 
ku ćanstvima Ku ćanstva  
Neprofitne ustanove koje 
služe  
ku ćanstvima 
Nepodijeljeno na  
sektore  
Inozemstvo 
D.41g  Ukupne kamate prije alokacije UFPIM-a (2 ) x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
Uporabe  
D.3 Subvencije  x  x  x  
D.31  — Subvencije na proizvode  x  x  x  
D.39  — Ostale subvencije za proizvodnju  x  x  x  
D.4 Vlasni čki dohodak  x  x  o  x  o  x  x x  x  x 
D.41  — Kamate (2 ) x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.42  — Raspodijeljena dobit društva  x  x  o  x  o  x  
D.421  — — Dividende  o  o  o  o  o  o  
D.422  — — Povla čenje dohotka iz kvazi-društava  o  o  o  o  o  o  
D.43  — Reinvestirana zarada na direktne strane 
investicije  x x  o  x  o  x x  x  x 
D.43S2I  — — Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije u 
europodru čju (3 ) (4 ) x o  x  o  
D.43S2X  — — Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije izvan 
europodru čja (3 ) (4 ) x o  x  o  
D.43S21  — — Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije u Europskoj uniji (3 ) x o  x  o  
D.43S22  — — Reinvestirana zarada na direktne 
strane investicije izvan Europske 
unije (3 ) x o  x  o  
D.44  — Ostali dohodak od ulaganja  x  x  o  x  o  x x  x  x  x
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 695
 Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun inozemnih 
transakcija roba i usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska društva  
Javna nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Javna financijska 
društva  
Op ćad r ž a v a  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove koje služe 
ku ćanstvima Ku ćanstva  
Neprofitne ustanove koje 
služe  
ku ćanstvima 
Nepodijeljeno na  
sektore  
Inozemstvo 
D.441  — — Dohodak od ulaganja koji se može 
pripisati ugovarateljima osiguranja (3 ) x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.442  — — Dohodak od ulaganja koji se pla ća iz 
mirovinskih prava (3 ) x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.443  — — Dohodak od ulaganja koji se može 
pripisati dioni čarima zajedni čkih 
investicijskih fondova (3 ) x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.45  — Najamnine  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
B.5g  Bilanca primarnog dohotka, bruto/nacionalni 
dohodak, bruto  x x  o  x  o  x  x  x  x  
D.41g  Ukupne kamate prije alokacije UFPIM-a (2 ) x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
II.2. Ra čun sekundarne raspodjele dohotka  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
Izvori  
B.5g  Bilanca primarnog dohotka, bruto/nacionalni 
dohodak, bruto  x x  o  x  o  x  x  x  x  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo itd.  x  x  x 
D.51  — Porezi na dohodak  x  x  x  
D.59  — Ostali teku ći porezi  x  x  x  
D.6 Socijalni doprinosi i naknade  x  x  o  x  o  x  x x  x  x 
D.61  — Neto socijalni doprinosi  x  x  o  x  o  x  x  x  x  x
HR 696 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun inozemnih 
transakcija roba i usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska društva  
Javna nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Javna financijska 
društva  
Op ćad r ž a v a  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove koje služe 
ku ćanstvima Ku ćanstva  
Neprofitne ustanove koje 
služe  
ku ćanstvima 
Nepodijeljeno na  
sektore  
Inozemstvo 
D.611  — — Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca (3 ) x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.612  — — Imputirani socijalni doprinosi 
poslodavaca (3 ) x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.613  — — Stvarni socijalni doprinosi 
ku ćanstava (3 ) x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.614  — — Dodatni socijalni doprinosi 
ku ćanstava (3 ) x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.61SC  — — Zara čunate usluge sustava socijalnog 
osiguranja (3 ) x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.62  — Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  x x  x  x  
D.63  — Socijalni transferi u naturi  x  x  x  
D.631  — Socijalni transferi u naturi - netržišna 
proizvodnja  o o  o  
D.632  — Socijalni transferi u naturi — kupljena 
tržišna proizvodnja  o o  o  
D.7 Ostali teku ći transferi  x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.71  — Neto premije neživotnog osiguranja  x  x  o  x  x  
D.72  — Štete s naslova neživotnog osiguranja  x  x o  x o  x  x x  x  x 
D.74  — Teku ća me đunarodna suradnja  x  x  x  
D. 74A  — — od čega: plativo/primljeno od 
europskih institucija (npr. EDF-a)  x
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 697
 Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun inozemnih 
transakcija roba i usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska društva  
Javna nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Javna financijska 
društva  
Op ćad r ž a v a  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove koje služe 
ku ćanstvima Ku ćanstva  
Neprofitne ustanove koje 
služe  
ku ćanstvima 
Nepodijeljeno na  
sektore  
Inozemstvo 
D.75  — Razni teku ći transferi (2 ) x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.76  — Vlastita sredstva EU-a iz PDV-a i BND-a  x 
Uporabe  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo itd.  x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.51  — Porezi na dohodak  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
D.59  — Ostali teku ći porezi  x  x  o  x  o  x  x  x  x x 
D.6 Socijalni doprinosi i naknade  x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.61  — Neto socijalni doprinosi  x  x  x  x  
D.611  — — Stvarni socijalni doprinosi 
poslodavaca (3 ) x x  x  x  
D.612  — — Imputirani socijalni doprinosi 
poslodavaca (3 ) x x  x  x  
D.613  — — Stvarni socijalni doprinosi 
ku ćanstava (3 ) x x  x  x  
D.614  — — Dodatni socijalni doprinosi 
ku ćanstava (3 ) x x  x  x  
D.61SC  — — Zara čunate usluge sustava socijalnog 
osiguranja (3 ) x x  x  x  
D.62  — Socijalne naknade osim socijalnih 
transfera u naturi  x x o  x  o  x  x x  x x 
D.63  — Socijalni transferi u naturi  x  x  x  x  
D.631  — Socijalni transferi u naturi ‒ netržišna 
proizvodnja  o x  o  o  
D.632  — Socijalni transferi u naturi — kupljena 
tržišna proizvodnja  o x  o  o
HR 698 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun inozemnih 
transakcija roba i usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska društva  
Javna nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Javna financijska 
društva  
Op ćad r ž a v a  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove koje služe 
ku ćanstvima Ku ćanstva  
Neprofitne ustanove koje 
služe  
ku ćanstvima 
Nepodijeljeno na  
sektore  
Inozemstvo 
D.7 Ostali teku ći transferi  x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.71  — Neto premije neživotnog osiguranja  x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.72  — Štete s naslova neživotnog osiguranja  x  x  o  x  x  
D.74  — Teku ća me đunarodna suradnja  x  x  x  
D.74A  — — od čega: plativo/primljeno od 
europskih institucija (npr. EDF-a)  x x  
D.75  — Razni teku ći transferi (2 ) x  x o  x  o  x x x  x  x  
D.76  — Vlastita sredstva EU-a iz PDV-a i BND-a  x  x  
B.7g  Prilago đeni raspoloživi dohodak, bruto  x  x  x x  x  
B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
II.4.1 a čun uporabe raspoloživog dohotka  
Izvori  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovinskim 
pravima  x x  x  x 
Uporabe  
P.3 Izdaci za finalnu potrošnju  x  x  x  x  x
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 699
 Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun inozemnih 
transakcija roba i usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska društva  
Javna nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Javna financijska 
društva  
Op ćad r ž a v a  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove koje služe 
ku ćanstvima Ku ćanstva  
Neprofitne ustanove koje 
služe  
ku ćanstvima 
Nepodijeljeno na  
sektore  
Inozemstvo 
P.31  — Izdaci za individualnu potrošnju  x  x  x  x  x  
P.32  — Izdaci za zajedni čku potrošnju  x  x  
D.8 Prilagodbe za promjene u mirovinskim 
pravima  x x  o  x  o  x  x x  x  x  
B.8g  Štednja, bruto  x x  o  x  o  x  x  x  x  
B.12  Saldo teku ćeg ra čuna inozemstva  x 
III.1.1. Ra čun promjene neto vrijednosti zbog 
štednje i kapitalnih transfera  
Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.8g  Štednja, bruto  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
B.12  Saldo teku ćeg ra čuna inozemstva  x 
D.9r  Kapitalni transferi, potraživanja  x x  o  x  o  x  x  x  x  x 
D.91r  — Porezi na kapital, primljeni  x  x  x  
D.92r  — Investicijske potpore, primljene (2 ) x  x o  x  o  x x x  x  x 
D.99r  — Ostali kapitalni transferi, primljeni (2 ) x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
Promjene aktive  
D.9p  Kapitalni transferi, obveze  x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
D.91p  — Porezi na kapital, dani  x  x  o  x  o  x  x  x  x
HR 700 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun inozemnih 
transakcija roba i usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska društva  
Javna nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Javna financijska 
društva  
Op ćad r ž a v a  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove koje služe 
ku ćanstvima Ku ćanstva  
Neprofitne ustanove koje 
služe  
ku ćanstvima 
Nepodijeljeno na  
sektore  
Inozemstvo 
D.92p  — Investicijske potpore, dane (2 ) x  x  x  
D.99p  — Ostali kapitalni transferi, dani (2 ) x  x  o  x  o  x  x  x  x  x  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
B.10.1  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera  x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
III.1.2. Ra čun stjecanja nefinancijske imovine  
Promjene pasive i neto vrijednosti  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
B.10. 1  Promjene neto vrijednosti zbog štednje i 
kapitalnih transfera  x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
Promjene aktive  
P.5g  Bruto investicije  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
P.51g  — Bruto investicije u dugotrajnu imovinu  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
P.52  — Promjene zaliha  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
P.53  — Neto pove ćanje dragocjenosti  x  x  o  x  o  x  x  x  x  
NP Neto pove ćanje neproizvedene nefinancijske 
aktive  x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto pozajmljivanje 
(—) x x  o  x  o  x  x  x  x  x
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 701
 Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11  S.11001  S.12  S.12001  S.13  S.14 + S.15  S.14 (1 ) S.15 (1 ) S.1N  S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun inozemnih 
transakcija roba i usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska društva  
Javna nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Javna financijska 
društva  
Op ćad r ž a v a  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove koje služe 
ku ćanstvima Ku ćanstva  
Neprofitne ustanove koje 
služe  
ku ćanstvima 
Nepodijeljeno na  
sektore  
Inozemstvo 
DB.9  Razlika u neto uzajmljivanju (+)/neto 
pozajmljivanju financijskih ra čuna x x  o  x  o  x  x  x  x  x  
Dodatne informacije  
EMP  Zaposlenost (u broju osoba i broju odra ­ 
đenih sati)  o o  o  o  o  x  o  o  o  
OTE  Ukupni izdaci op će države  x 
OTR  Ukupni prihodi op će države  x 
= nerelevantne ćelije x = potrebno  o = dobrovoljno  
(1 ) Podaci za S.14 i S.15 za referente godine prije 2012. dostavljaju se dobrovoljno. Dostava je obvezna za referentne godine od 2012. nadalje. 
(2 ) Op ćenito, podaci o državi konsolidiraju se u okviru svakog podsektora, ali ne izme đu podsektora. Me đutim, za ovu transakciju konsolidaciju treba napraviti i izme đu podsektora op će države (S.13): središnje države, savezne države, 
lokalne države i fondova socijalne sigurnosti. 
(3 ) Podaci za referentne godine prije 2012. dostavljaju se dobrovoljno. Dostava je obvezna za referentne godine od 2012. nadalje.  
(4 ) Dostavljaju samo države članice čija je valuta euro.
 Tablica 801. — Nefinancijski ra čuni po sektorima ‒ tromjese čno 
Oznaka  Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11 (  1 ) S.12 (  1 ) S.13  S.14 + 
S.15 (  1 ) S.1N (  1 ) S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun 
inozemnih transakcija roba i 
usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Op ća država  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove 
koje služe ku ćanstvima  
Nepodijeljeno na sektore  
Inozemstvo 
P.1 Output  o  o  o  o  o  
(P.11 + P12 + P131)  Od čega: tržišni  output , output  za 
vlastitu krajnju uporabu i 
pla ćanja za netržišni  output  x 
P.7 Uvoz roba i usluga  x 
P.71  — Uvoz roba  x  
P.72  — Uvoz usluga  x  
P.72F  — Uvoz UFPIM-a  o  
D.21 — D.31  Porezi umanjeni za subvencije na 
proizvode  x x  
Uporabe  
P.2 Intermedijarna potrošnja  o  o  o  o  o  
P.6 Izvoz roba i usluga  x 
P.61  — Izvoz roba  x  
P.62  — Izvoz usluga  x  
P.62F  — Izvoz UFPIM-a  o  
B.1g  Dodana vrijednost, bruto/bruto 
doma ći proizvod  x x  x  x  x  x  
B.11  Saldo ra čuna inozemstva za robe 
i usluge  x 
P51c  Potrošnja fiksnog kapitala  x x  x  x  x  
B.1n  Dodana vrijednost, neto/neto 
doma ći proizvod  x x  x  x  x  
II.1.1 Ra čun stvaranja dohotka  
Izvori  Sektori  
S.1 S.11 (  1 ) S.12 (  1 ) S.13  S.14 
+ 
S.15 (  1 ) S.1N (  1 ) S.2  
B.1g  Dodana vrijednost, bruto/bruto 
doma ći proizvod  x x  x  x  x  x  
D.3 Subvencije  x  x  x  x  x  x  
D.31  — Subvencije na proizvode  x  x  
D.39  — Ostale subvencije za proizvo ­
dnju  x x  x  x  x  
Uporabe  
D.1 Naknade zaposlenicima  x  x  x  x  x  x  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  x  x  x  x  x  x  
D.21  — Porezi na proizvode  x  x  
D.29  — Ostali porezi na proizvodnju  x  x  x  x  x  
B.2g + B.3g  Poslovni višak, bruto mješoviti 
dohodak, bruto  x x  x  x  x  x  
B.3g  — Mješoviti dohodak, bruto  x  xHR 702 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Oznaka  Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11 (  1 ) S.12 (  1 ) S.13  S.14 + 
S.15 (  1 ) S.1N (  1 ) S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun 
inozemnih transakcija roba i 
usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Op ća država  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove 
koje služe ku ćanstvima  
Nepodijeljeno na sektore  
Inozemstvo 
II. 1.2 Ra čun raspodjele primarnog 
dohotka  
Izvori  Sektori  
S.1 S.11 (  1 ) S.12 (  1 ) S.13  S.14 + 
S.15 (  1 ) S.1N (  1 ) S.2  
B.2g + B.3g  Poslovni višak, bruto mješoviti 
dohodak, bruto  x x  x  x  x  x  
B.3g  — Mješoviti dohodak, bruto  x  x  
D.1 Naknade zaposlenicima  x  x  x  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  x  x  x  
D.21  — Porezi na proizvode  x  x  x  
D.211  — Porezi na dodanu vrijednost 
(PDV)  x 
D.29  — Ostali porezi na proizvodnju  x x x 
D.4 Vlasni čki dohodak  x (  1 ) x x  x x x 
D.41  — Kamate (  2 ) x (  1 ) x  x  x  x  x  
(D.42 + D.43 + D.44 + 
D.45)  — Ostali nespomenuti vlasni čki 
dohodak  x (  1 ) x  x  x  x  x  
D.42  — Raspodijeljena dobit društva  x (  1 ) x  x  x  x  x  
D.43  — Reinvestirana zarada na 
direktne strane investicije  x (  1 ) x  x  x  x  x  
D.43S2I  — Reinvestirana zarada na 
direktne strane investicije u 
europodru čju o o  
D.43S2X  — Reinvestirana zarada na 
direktne strane investicije 
izvan europodru čja o o  
D.43S21  — Reinvestirana zarada na 
direktne strane investicije u 
Europskoj uniji  o o  
D.43S22  — Reinvestirana zarada na 
direktne strane investicije 
izvan Europske unije  o o  
D.44  — Ostali dohodak od ulaganja  x (  1 ) x  x  x x  x  
D.45  — Najamnine  x (  1 ) x  x  x  x  
B.4g  Poduzetni čki dohodak, bruto  o  x  x  o  o  
D.41g  Ukupne kamate prije alokacije 
UFPIM-a (  2 ) x (  1 ) x  x  x  x  x 
Uporabe  
D.3 Subvencije  x  x  x  x  
D.31  — Subvencije na proizvode  x  x  x  x  
D.39  — Ostale subvencije za proizvo ­
dnju  x x  xHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 703
 
Oznaka  Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11 (  1 ) S.12 (  1 ) S.13  S.14 + 
S.15 (  1 ) S.1N (  1 ) S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun 
inozemnih transakcija roba i 
usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Op ća država  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove 
koje služe ku ćanstvima  
Nepodijeljeno na sektore  
Inozemstvo 
D.4 Vlasni čki dohodak  x (  1 ) x  x  x  x  x  
D.41  — Kamate (  2 ) x (  1 ) x  x  x  x  x  
(D.42 + D.43 + D.44 + 
D.45)  — Ostali nespomenuti vlasni čki 
dohodak  x (  1 ) x  x  x  x  x  
D.42  — Raspodijeljena dobit društva  x (  1 ) x  x  x  
D.43  — Reinvestirana zarada na 
direktne strane investicije  x (  1 ) x  x  x  
D.43S2I  — Reinvestirana zarada na 
direktne strane investicije u 
europodru čju o o  
D.43S2X  — Reinvestirana zarada na 
direktne strane investicije 
izvan europodru čja o o  
D.43S21  — Reinvestirana zarada na 
direktne strane investicije u 
Europskoj uniji  o o  
D.43S22  — Reinvestirana zarada na 
direktne strane investicije 
izvan Europske unije  o o  
D.44  — Ostali dohodak od ulaganja  x (  1 ) x  x  x x  
D.45  — Najamnine  x (  1 ) x  x  x  x 
B.5g  Bilanca primarnog dohotka, 
bruto/nacionalni dohodak, bruto  x x  x  x  x  
D.41g  Ukupne kamate prije alokacije 
UFPIM-a (  2 ) x (  1 ) x  x  x  x  x 
II.2. Ra čun sekundarne raspodjele 
dohotka  
Izvori  Sektori  
S.1 S.11 (  1 ) S.12 (  1 ) S.13  S.14 + 
S.15 (  1 ) S.1N (  1 ) S.2  
B.5g  Bilanca primarnog dohotka, 
bruto/nacionalni dohodak, bruto  x x  x  x  x  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, 
bogatstvo itd.  x x  x 
D.6 Socijalni doprinosi i naknade  x (  1 ) x x  x x x 
D.61  — Neto socijalni doprinosi  x (  1 ) x  x  x  x  x  
D.62  — Socijalne naknade osim soci ­
jalnih transfera u naturi  x (  1 ) x  x  
D.63  — Socijalni transferi u naturi  x (  1 ) x  
D.7 Ostali teku ći transferi  x (  1 ) x x  x  x x 
D.71  — Neto premije neživotnog 
osiguranja  x (  1 ) x  x  x  
D.72  — Štete s naslova neživotnog 
osiguranja  x (  1 ) x x x  x x 
(D.74 + D.75 + D.76)  — Ostali nespomenuti teku ći 
transferi  x (  1 ) x  x  x  x  xHR 704 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Oznaka  Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11 (  1 ) S.12 (  1 ) S.13  S.14 + 
S.15 (  1 ) S.1N (  1 ) S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun 
inozemnih transakcija roba i 
usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Op ća država  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove 
koje služe ku ćanstvima  
Nepodijeljeno na sektore  
Inozemstvo 
D.74  — Teku ća me đunarodna sura ­
dnja  o o  o  
D.74A  — od čega: plativo/primljeno od 
europskih institucija (npr. 
EDF)  x 
D.75  — Razni teku ći transferi (  2 ) o o  o  o  o  o 
D.76  — Vlastita sredstva EU-a iz PDV- 
a i BND-a  o 
Uporabe  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, 
bogatstvo itd.  x (  1 ) x  x  x  x  x  
D.6 Socijalni doprinosi i naknade  x (  1 ) x  x  x  x  x  
D.61  — Neto socijalni doprinosi  x (  1 ) x  x  
D.62  — Socijalne naknade osim soci ­
jalnih transfera u naturi  x (  1 ) x x  x  x x  
D.63  — Socijalni transferi u naturi  x (  1 ) x  x  
D.631  — Socijalni transferi u naturi ‒ 
netržišna proizvodnja  x x  
D.632  — Socijalni transferi u naturi — 
kupljena tržišna proizvodnja  x x  
D.7 Ostali teku ći transferi  x (  1 ) x x  x x x  
D.71  — Neto premije neživotnog 
osiguranja  x (  1 ) x  x  x  x  x  
D.72  — Štete s naslova neživotnog 
osiguranja  x (  1 ) x  x  x  
(D.74 + D.75 + D.76)  — Ostali nespomenuti teku ći 
transferi  x (  1 ) x x x  x x 
D.74  — Teku ća me đunarodna sura ­
dnja  o o  o  
D.74A  — od čega: plativo/primljeno od 
europskih institucija (npr. 
EDF-a)  x x  
D.75  — Razni teku ći transferi (  2 ) o  o o  o o o 
D.76  — Vlastita sredstva EU-a iz PDV- 
a i BND-a  o o  
B.7g  Prilago đeni raspoloživi dohodak, 
bruto  x x 
B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  x x  x  x xHR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 705
 
Oznaka  Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11 (  1 ) S.12 (  1 ) S.13  S.14 + 
S.15 (  1 ) S.1N (  1 ) S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun 
inozemnih transakcija roba i 
usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Op ća država  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove 
koje služe ku ćanstvima  
Nepodijeljeno na sektore  
Inozemstvo 
II.4.1 Ra čun uporabe raspoloživog 
dohotka  
Izvori  Sektori  
S.1 S.11 (  1 ) S.12 (  1 ) S.13  S.14 + 
S.15 (  1 ) S.1N (  1 ) S.2  
B.6g  Raspoloživi dohodak, bruto  x  x  x  x  x  
D.8 Prilagodbe za promjene u miro ­
vinskim pravima  x x  x 
Uporabe  
P.3 Izdaci za finalnu potrošnju  x  x  x  
P.31  — Izdaci za individualnu potro ­ 
šnju  x x  x  
P.32  — Izdaci za zajedni čku potro ­ 
šnju  x x  
D.8 Prilagodbe za promjene u miro ­
vinskim pravima  x x x  x x x  
B.8g  Štednja, bruto  x  x  x  x  x  
B.12  Saldo teku ćeg ra čuna inozemstva  x 
III.1.1. Ra čun promjene neto vrijed ­
nosti zbog štednje i kapi ­
talnih transfera  
Promjene pasive i neto vrijednosti  
B.8g  Bruto štednja  x  x  x  x  x  
B.12  Saldo teku ćeg ra čuna inozemstva  x 
D.9r  Kapitalni transferi, potraživanja  x (  1 ) x  x  x  x  x 
D.91r  — Porezi na kapital, primljeni  x  x  x  
D.92r + D.99r  — Investicijske potpore i ostali 
kapitalni transferi (  2 ) x (  1 ) x x  x x x 
D.92r  — Investicijske potpore, 
primljene (  2 ) o o  o  o  o  o  
D.99r  — Ostali kapitalni transferi, 
primljeni (  2 ) o o  o  o  o  o  
Promjene aktive  
D.9p  Kapitalni transferi, obveze  x (  1 ) x  x  x  x  x  
D.91p  — Porezi na kapital, dani  x (  1 ) x  x  x  x  
D.92p + D.99p  — Investicijske potpore i ostali 
kapitalni transferi (  2 ) x (  1 ) x  x  x x x  
D.92p  — Investicijske potpore, dane (  2 ) o  o  o  
D.99p  — Ostali kapitalni transferi, 
dani (  2 ) o o o  o o o 
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  x  x  x  x  xHR 706 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Oznaka  Transakcije i izravnavaju će stavke  Sektori  
S.1 S.11 (  1 ) S.12 (  1 ) S.13  S.14 + 
S.15 (  1 ) S.1N (  1 ) S.2  
I Ra čun proizvodnje/Ra čun 
inozemnih transakcija roba i 
usluga  
Izvori
 
Ukupno gospodarstvo  
Nefinancijska 
društva  
Financijska društva  
Op ća država  
Ku ćanstva i neprofitne 
ustanove 
koje služe ku ćanstvima  
Nepodijeljeno na sektore  
Inozemstvo 
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
štednje i kapitalnih transfera  x x  x  x  x  x  
III.1.2 Ra čun stjecanja nefinancijske 
imovine  Sektori  
Promjene pasive i neto vrijednosti  S.1  S.11 (  1 ) S.12 (  1 ) S.13  S.14 + 
S.15 (  1 ) S.1N (  1 ) S.2  
B.101  Promjene neto vrijednosti zbog 
štednje i kapitalnih transfera  x x  x  x  x  x  
Promjene aktive  
P.5g  Bruto investicije  x  x  x  x  x  
P.51g  — Bruto investicije u dugotrajnu 
imovinu  x x  x  x  x  
P.51c  Potrošnja fiksnog kapitala  x  x  x  x  x  
P.52 + P.53  — Promjene zaliha i neto stje ­
canje dragocjenosti  x x  x  x  x  
NP Neto pove ćanje neproizvedene 
nefinancijske aktive  x x  x  x  x  x 
B.9 Neto uzajmljivanje (+)/neto 
pozajmljivanje (—)  x x  x  x  x  x  
DB.9  Razlika u neto uzajmljivanju 
(+)/neto pozajmljivanju financij ­
skih ra čuna o o  o  o  o  o  
Dodatne informacije  
EMP  Zaposlenost (u broju osoba i 
broju odra đenih sati)  o o  o  o  o  o  
OTE  Ukupni izdaci op će države  x  
OTR  Ukupni prihodi op će države  x  
AN.111  Stanovi  o 
AN.211  Zemljište  o  
= nerelevantne ćelije x = potrebno  o = dobrovoljno  
( 1 ) Dobrovoljno za zemlje čiji BDP po teku ćim cijenama predstavlja manje od 1 % odgovaraju ćeg ukupnog BDP-a Unije. Prag od 1 % 
izra čunava se kao promjenjivi prosjek na temelju tri zadnje dostupne godine. 
( 2 ) Op ćenito, podaci o državi konsolidiraju se u okviru svakog podsektora, ali ne izme đu podsektora. Me đutim, za ovu transakciju 
konsolidaciju treba napraviti i izme đu podsektora op će države (S.13): središnje države, savezne države, lokalne države i fondova 
socijalne sigurnosti.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 707
 
DESEZONIRANJE  
— Desezoniranje (uklju čuju ći kalendarske prilagodbe prema potrebi) po čevši od referentne godine 2014. obvezno je za:  
Uporabe: S.2/P. 6, S. 2/D. 1 + D. 2 + D. 3 + D. 4, S. 2/D. 5 + D. 6 + D. 7, S. 2/D. 8, S. 2/D. 9  
Izvore: S.2/P.7, S.2/D.1 + D.2 + D.3 + D.4, S.2/D.5 + D.6 + D.7, S.2/D.8, S.2/D.9  
Izravnavaju će stavke: S.1/B.1g, S.1/B.2g + B.3g, S.1/B.5g, S.1/B.6g, S.1/B.8g, S.1/B.9  
Rok dostave: tri radna dana nakon roka za sezonski neprilago đene podatke.  
— Desezoniranje (uklju čuju ći kalendarske prilagodbe prema potrebi) po čevši od referentne godine 2017. obvezno je za:  
Uporabe: S.11/D.1 (  a ), S.11/P.51g (  a ), S.13/P.3, S.13/P.51g, S.13/OTE, S.14 + S.15/D.4 (  a ), S.14 + S.15/D.5 (  a ), S.14 + 
S.15/D.61 (  a ), S.14 + S.15/D.7 (  a ), S.14 + S.15/D.8 (  a ), S.14 + S.15/P.31, S.14 + S.15/P.51g (  a ) 
Izvore: S.13/OTR, S.14 + S.15/D.1 (  a ), S.14 + S.15/D.4 (  a ), S.14 + S.15/D.62 (  a ), S.14 + S.15/D.7 (  a ), S.14 + S.15/ 
D.8 (  a ) 
Izravnavaju će stavke: S.11/B.1g (  a ), S.11/B.2g + B.3g (  a ), S.13/B.9, S.14 + S.15/B.2g + B.3g (  a ), S.14 + S.15/B.6g (  a ), 
S.14 + S.15/B.8g (  a ) 
Rok dostave: tri radna dana nakon roka za sezonski neprilago đene podatke.  
— Desezoniranje (uklju čuju ći kalendarske prilagodbe prema potrebi) dobrovoljno je za:  
Uporabe: S.11/(P.52 + P.53), S.11/D.5, S.14 + S.15/D.62, S.14 + S.15/D.63, S.2/P.61, S.2/P.62  
Izvore: S.14 + S.15/D.61, S.14 + S.15/D.63, S.2/P.71, S.2/P.72  
Izravnavaju će stavke: S.11/B.4g, S.11/B.9, S.14 + S.15/B.3g, S.14 + S.15/B.9  
Rok dostave: tri radna dana nakon roka za sezonski neprilago đene podatke.  
( a ) Dobrovoljno za zemlje čiji BDP po teku ćim cijenama predstavlja manje od 1 % odgovaraju ćeg ukupnog BDP-a Unije. Prag od 1 % 
izra čunava se kao promjenjivi prosjek na temelju tri zadnje dostupne godine.  
PODACI O OBUJMU  
Ulan čani podaci, nakon desezoniranja (uklju čuju ći kalendarske prilagodbe prema potrebi) dobrovoljni su za:  
S.11/B1g, S.11/P. 51g, S. 14 + S. 15/P. 31, S. 14 + S. 15/P. 51g.  
Rok dostave: tri radna dana nakon roka za sezonski neprilago đene podatke.  
IZVORI I METODE  
Države članice obavješ ćuju Komisiju o najvažnijim metodološkim ili drugim promjenama koje mogu utjecati na dostav ­
ljene podatke najkasnije tri mjeseca nakon stupanja na snagu te promjene.  
Tablica 9. — Detaljni porezni prihodi i prihodi od socijalnih doprinosa po vrsti poreza i socijalnog doprinosa te 
podsektoru primatelju uklju čuju ći popis poreza i socijalnih doprinosa u skladu s nacionalnom klasifikacijom  (*) 
Oznaka (**)  Transakcija  
D.2 Porezi na proizvodnju i uvoz  
D.21  Porezi na proizvode  
D.211  Porezi na dodanu vrijednost (PDV)  
D.212  Porezi i carine na uvoz bez PDV-a  
D.2121  Uvozne pristojbe  
D.2122  Porezi na uvoz isklju čuju ći PDV i uvozne carine  
D.2122a  Nameti na uvozne poljoprivredne proizvode;  
D.2122b  Nov čani kompenzacijski iznosi koji se pla ćaju na uvozHR 708 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Oznaka (**)  Transakcija  
D.2122c  Trošarine  
D.2122d  Op ći porezi na prodaju  
D.2122e  Porezi na posebne usluge  
D.2122f  Dobici uvoznih monopola  
D.214  Porezi na proizvode, isklju čuju ći PDV i uvozne poreze  
D.214a  Trošarine i porezi na potrošnju  
D.214b  Biljegovine  
D.214c  Porezi na financijske i kapitalne transakcije  
D.214d  Porezi na registraciju osobnih vozila  
D.214e  Porezi na zabavu  
D.214f  Porezi na lutrije, igre na sre ću i kla đenje  
D.214g  Porezi na premije osiguranja  
D.214h  Ostali porezi na posebne usluge  
D.214i  Porezi na promet  
D.214j  Dobici fiskalnih monopola  
D.214k  Izvozne carine i nov čani kompenzacijski iznosi koji se napla ćuju na izvoz  
D.214l  Ostali porezi na proizvode d.n.k.  
D.29  Ostali porezi na proizvodnju  
D.29a  Porezi na zemljište, zgrade i druge gra đevine  
D.29b  Porezi na uporabu dugotrajne imovine  
D.29c  Porezi na ukupan iznos nadnice i porezi na pla će 
D.29d  Porezi na me đunarodne transakcije  
D.29e  Poslovne i profesionalne dozvole  
D.29f  Porezi na one čišćenje okoliša  
D.29g  Nedovoljno pla ćanje PDV (paušalni sustav)  
D.29h  Ostali porezi na proizvodnju d.n.k.  
D.5 Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo itd.  
D.51  Porezi na dohodak  
D.51a + D.51c1  Porez na dohodak pojedinaca ili ku ćanstava uklju čuju ći vlasni čke dobitke  
D.51a  Porez na dohodak pojedinaca ili ku ćanstava isklju čuju ći vlasni čke dobitke (  1 ) 
D.51c1  Porezi na vlasni čke dobitke pojedinaca ili ku ćanstava (  1 )HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 709
 
Oznaka (**)  Transakcija  
D.51b + D51c2  Porezi na dohodak ili dobit društava uklju čuju ći vlasni čke dobitke  
D.51b  Porezi na dohodak ili dobit društava isklju čuju ći vlasni čke dobitke (  1 ) 
D.51c2  Porezi na vlasni čke dobitke društava (  1 ) 
D.51c3  Ostali porezi na vlasni čke dobitke (  1 ) 
D.51c  Porezi na vlasni čke dobitke  
D.51d  Porez na dobitke od lutrije ili igara na sre ću 
D.51e  Ostali porezi na dohodak d.n.k.  
D.59  Ostali teku ći porezi  
D.59a  Teku ći porezi na kapital  
D.59b  Glavarine  
D.59c  Porez na izdatak  
D.59d  Pla ćanja ku ćanstava za dozvole  
D.59e  Porezi na me đunarodne transakcije  
D.59f  Ostali teku ći porezi d.n.k.  
D.91  Porezi na kapital  
D.91a  Porezi na kapitalne transfere  
D.91b  Porezi na takse  
D.91c  Ostali porezi na kapital d.n.k.  
ODA  Ukupno primljeni porezi  
D.61  Neto socijalni doprinosi  
D.611  Stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  
D.611C  Obvezni stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  
D.611V  Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi poslodavaca  
D.61SC  Zara čunate usluge sustava socijalnog osiguranja (  3 ) 
D.6111  Stvarni mirovinski doprinosi poslodavaca (  1 ) 
D.6112  Stvarni nemirovinski doprinosi poslodavaca (  1 ) 
D.6121  Imputirani mirovinski doprinosi poslodavaca (  1 ) 
D.6122  Imputirani nemirovinski doprinosi poslodavaca (  1 ) 
D.6131  Stvarni doprinosi ku ćanstava za mirovinsko osiguranje (  1 ) 
D.6132  Stvarni doprinosi ku ćanstava za nemirovinsko osiguranje (  1 ) 
D.6141  Dodatni doprinosi ku ćanstava za mirovinsko osiguranje (  1 )HR 710 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Oznaka (**)  Transakcija  
D.6142  Dodatni doprinosi ku ćanstava za nemirovinsko osiguranje (  1 ) 
D.612  Imputirani socijalni doprinosi poslodavaca  
D.613  Stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava  
D.613c  Obvezni stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava  
D.613ce  Obvezni stvarni socijalni doprinosi zaposlenika  
D.613cs  Obvezni stvarni socijalni doprinosi samozaposlenih (  1 ) 
D.613cn  Obvezni stvarni socijalni doprinosi nezaposlenih (  1 ) 
D.613v  Dobrovoljni stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava  
D.614  Dodatni socijalni doprinosi ku ćanstava (  3 ) 
D.995  Kapitalni transferi iz op će države relevantnim sektorima na osnovi procijenjenih poreza i soci ­
jalnih doprinosa, koji se vjerojatno ne će naplatiti (  2 ) 
D.995a  Procijenjeni porezi na proizvode koji se vjerojatno ne će naplatiti (  2 ) 
D.995b  Procijenjeni ostali porezi na proizvodnju koji se vjerojatno ne će naplatiti (  2 ) 
D.995c  Procijenjeni porezi na dohodak koji se vjerojatno ne će naplatiti (  2 ) 
D.995d  Procijenjeni teku ći porezi koji se vjerojatno ne će naplatiti (  2 ) 
D.995e  Procijenjeni stvarni socijalni doprinosi poslodavaca koji se vjerojatno ne će naplatiti (  2 ) 
D.995f  Procijenjeni stvarni socijalni doprinosi ku ćanstava koji se vjerojatno ne će naplatiti (  2 ) 
D.995fe  Procijenjeni stvarni socijalni doprinosi zaposlenika koji se vjerojatno ne će naplatiti (  2 ) 
D.995fs  Procijenjeni stvarni socijalni doprinosi samozaposlenih osoba koji se vjerojatno ne će naplatiti (  1 ) 
D.995fn  Procijenjeni stvarni socijalni doprinosi nezaposlenih osoba koji se vjerojatno ne će naplatiti (  1 ) 
D.995g  Procijenjeni porezi na kapital koji se vjerojatno ne će naplatiti (  2 ) 
ODB  Ukupni primici od poreza i socijalnih doprinosa nakon odbijanja procijenjenih iznosa koji se 
vjerojatno ne će naplatiti  
ODC  Ukupni primici od poreza i socijalnih doprinosa (uklju čuju ći imputirane socijalne doprinose) 
nakon odbijanja procijenjenih iznosa koji se vjerojatno ne će naplatiti  
ODD  Porezno optere ćenje = ukupni primici od poreza i obveznih socijalnih doprinosa nakon odbijanja 
procijenjenih iznosa koji se vjerojatno ne će naplatiti  
(*) Sektor i podsektori: 
S.13 Op ća država. Podjela podsektora: 
— S.13 Op ća država 
— S.1311 Središnja država 
— S.1312 Savezna država 
— S.1313 Lokalna država 
— S.1314 Fondovi socijalne sigurnosti. 
S.212 Institucije i tijela Europske unije 
(**) Osim toga, potpuni podaci o nacionalnoj klasifikaciji poreza i socijalnih doprinosa („Nacionalni popis poreza”) s odgovara jućim 
iznosima za svaku povezanu oznaku ESA-e dostavit će se u tablici 9. Nacionalni popis poreza obvezan je za op ću državu uklju čuju ći 
institucije i tijela Europske unije. 
( 1 ) Dobrovoljno. 
( 2 ) Podjela po sektorima primateljima dobrovoljna je. 
( 3 ) Podaci za referentne godine prije 2012. dostavljaju se dobrovoljno. Dostava je obvezna za referentne godine od 2012. nadalje.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 711
 
Tablica 10. — Tablica po djelatnosti i regiji (2. razina NUTS-a)  
Oznaka  Lista varijabli  Podjela  
B.1g  1. Bruto dodana vrijednost po bazi čnim cijenama (stopa rasta obujma na temelju 
cijena prethodne godine) (  1 ) 
B.1g  2. Bruto dodana vrijednost po bazi čnim cijenama (teku će cijene) (  2 ) A*10  
D.1 3. Naknade zaposlenicima (teku će cijene)  A*10  
P.51g  4. Bruto investicije u dugotrajnu imovinu (teku će cijene)  A*10  
5. Zaposlenost (  2 ) ( 3 ) u tisu ćama osoba i tisu ćama odra đenih sati  
ETO  — Ukupno (  2 ) ( 3 ) A*10  
EEM  — Zaposlenici (  3 ) A*10  
POP  6. Stanovništvo u tisu ćama osoba (  4 ) 
( 1 ) Dostava je dobrovoljna do 2016. Od 2017. dalje u tekstu obvezna dostava u t + 24 mjeseca i dobrovoljna dostava u t + 12 mjese ci. 
( 2 ) Ukupna bruto dodana vrijednost i ukupna zaposlenost u tisu ćama osoba: dostava u t + 12 mjeseci. 
Ukupna zaposlenost u odra đenim satima, A*10 podjele zaposlenosti u broju osoba i odraženih sati, A*10 podjela bruto dodane 
vrijednosti: dostava u t + 24 mjeseca. 
( 3 ) Zaposlenosti i zaposlenici: rezidenti i nerezidenti zapos leni u rezidentnim proizvodnim jedinicama (doma ći koncept). 
( 4 ) Dostava u t + 12 mjeseci obvezna je.  
Tablica 11. — Izdaci op će države po funkciji  
Oznaka  Lista varijabli  Funkcija  Podjela podsektora (  1 ) 
OP5ANP  Bruto investicije + neto pove ćanje neproizvedene 
nefinancijske aktive  Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.5 Bruto investicije  Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.51g  Od čega bruto investicije u dugotrajnu aktivu  Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.13  
NP Neto pove ćanje neproizvedene nefinancijske aktive  Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.1 Naknade zaposlenicima  Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.3 Subvencije  Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.4 Vlasni čki dohodak (  2 ) Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.4p_S.1311  Od čega plativo podsektoru središnje države 
(S. 1311) (  2 ) ( 6 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.1312, S.1313, 
S.1314  
D.4p_S.1312  Od čega plativo podsektoru savezne države (S. 
1312) (  2 ) ( 6 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.1311, S.1313, 
S.1314  
D.4p_S.1313  Od čega plativo podsektoru lokalne države (S. 
1313) (  2 ) ( 6 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.1311, S.1312, 
S.1314HR 712 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Oznaka  Lista varijabli  Funkcija  Podjela podsektora (  1 ) 
D.4p_S.1314  Od čega plativo podsektoru fondova socijalne 
sigurnosti (S. 1314) (  2 ) ( 6 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.1311, S.1312, 
S.1313  
D.62 + D.632  Socijalne naknade osim socijalnih transfera u 
naturi i socijalni transferi u naturi ‒ kupljena 
tržišna proizvodnja  Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.62  Socijalne naknade osim socijalnih transfera u 
naturi (  8 ) Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.632  Socijalni transferi u naturi – kupljena tržišna 
proizvodnja (  8 ) Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.2 + D.29 + D.5 
+ D.8  Intermedijarna potrošnja + ostali porezi na proiz ­
vodnju + teku ći porezi na dohodak, bogatstvo itd. 
+ Prilagodba za promjene u mirovinskim pravima  Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.2 Intermedijarna potrošnja  Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.29 + D.5 + D.8  Ostali porezi na proizvodnju + teku ći porezi na 
dohodak, bogatstvo itd. + Prilagodba za promjene 
u mirovinskim pravima  Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.7 Ostali teku ći transferi (  2 ) Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.7p_S.1311  Od čega plativo podsektoru središnje države 
(S. 1311) (  2 ) ( 6 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.1312, S.1313, 
S.1314  
D.7p_S.1312  Od čega plativo podsektoru savezne države 
(S. 1312) (  2 ) ( 6 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.1311, S.1313, 
S.1314  
D.7p_S.1313  Od čega plativo podsektoru lokalne države 
(S. 1313) (  2 ) ( 6 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.1311, S.1312, 
S.1314  
D.7p_S.1314  Od čega plativo podsektoru fondova socijalne 
sigurnosti (S. 1314) (  2 ) ( 6 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.1311, S.1312, 
S.1313  
D.9 Kapitalni transferi (  2 ) ( 5 ) Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
D.92p  Od čega investicijske potpore (  2 ) ( 3 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.13  
D.9p_S.1311  Od čega plativo podsektoru središnje države 
(S. 1311) (  2 ) ( 6 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.1312, S.1313, 
S.1314  
D.9p_S.1312  Od čega plativo podsektoru savezne države 
(S. 1312) (  2 ) ( 6 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.1311, S.1313, 
S.1314  
D.9p_S.1313  Od čega plativo podsektoru lokalne države 
(S. 1313) (  2 ) ( 6 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.1311, S.1312, 
S.1314HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 713
 
Oznaka  Lista varijabli  Funkcija  Podjela podsektora (  1 ) 
D.9p_S.1314  Od čega plativo podsektoru fondova socijalne 
sigurnosti (S. 1314) (  2 ) ( 6 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.1311, S.1312, 
S.1313  
TE Ukupni rashodi  Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.3 Izdaci za finalnu potrošnju  Odjeljci COFOG 
skupine 
COFOG (  3 ) ( 7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.31  Izdaci za individualnu potrošnju (  4 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
P.32  Izdaci za zajedni čku potrošnju (  4 ) Odjeljci COFOG 
skupine COFOG (  7 ) S.13, S.1311, S.1312, 
S.1313, S.1314  
( 1 ) Podjela podsektorâ op će države: 
— S.13 Op ća država 
— S.1311 Središnja država 
— S.1312 Savezna država 
— S.1313 Lokalna država 
— S.1314 Fondovi socijalne sigurnosti. 
( 2 ) Podatke o podsektorima treba konsolidirati u okviru svakog podsektora, ali ne izme đu podsektora. Podaci za sektor S.13 jednaki su 
zbroju podataka za podsektore, osim za stavke D.4, D.7 i D.9 (i njihove podstavke) koje treba konsolidirati izme đu podsektora (s 
podacima o protustavkama). 
( 3 ) Dobrovoljno za podsektore. 
( 4 ) Obvezno za sve skupine COFOG. 
( 5 ) Iznosi za D.995 uklju čeni su D.9p. D. 995 odbijaju se od D. 99r. 
( 6 ) Dobrovoljno. 
( 7 ) Dostavlja se za referentnu godinu 2001. i nadalje. 
( 8 ) Podaci za referentne godine prije 2012. dostavljaju se dobrovoljno. Dostava je obvezna za referentne godine od 2012. nadalje.  
Tablica 12. — Tablica po djelatnosti i regiji (3. razina NUTS-a)  
Oznaka  Lista varijabli  Podjela (  1 ) 
B1.g  1. Bruto dodana vrijednost po bazi čnim cijenama (teku će cijene)  A*10  
2. Zaposlenost (  2 ) (u tisu ćama osoba)  
ETO  — Ukupno  A*10  
EEM  — Zaposlenici  A*10  
POP  3. Stanovništvo (u tisu ćama osoba)  
( 1 ) Mogu se upotrebljavati sljede će agregirane stavke podjele A*10 prema NACE Rev 2: 
— (G, H, I i J) umjesto (G, H i I) i (J); 
— (K, L, M i N) umjesto (K), (L) i (M i N) 
— (O, P, Q, R, S, T i U) umjesto (O, P i Q) i (R, S, T i U). 
( 2 ) Zaposlenosti i zaposlenici: rezidenti i nerezidenti zapos leni u rezidentnim proizvodnim jedinicama (doma ći koncept).  
Tablica 13. — Ra čuni ku ćanstava po regijama (2. razina NUTS-a)  
Ra čun raspodjele primarnog dohotka ku ćanstava (S.14)  
Oznaka  Uporabe  Oznaka  Izvori  
D.4 1. Vlasni čki dohodak  B.2n/B. 3n  3. Poslovni višak/mješoviti dohodak, neto  
B.5n  2. Bilanca primarnih dohodaka, neto  D.1  4. Naknade zaposlenicima  
D.4 5. Vlasni čki dohodakHR 714 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Ra čun raspodjele primarnog dohotka ku ćanstava (S.14)  
Oznaka  Uporabe  Oznaka  Izvori  
Ra čun sekundarne raspodjele dohotka ku ćanstava (S.14)  
Oznaka  Uporabe  Oznaka  Izvori  
D.5 6. Teku ći porezi na dohodak, bogatstvo 
i sl. B.5 10. Bilanca primarnih dohodaka, neto  
D.61  7. Neto socijalni doprinosi  D.62  11. Socijalne naknade osim socijalnih 
naknada u naturi  
D.7 8. Ostali teku ći transferi  D.7  12. Ostali teku ći transferi  
B.6n  9. Raspoloživi dohodak, neto  
Izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju (S.14)  
P.3 13. Izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju (  1 ) 
( 1 ) Dobrovoljno.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 715
 HR 716 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Tablica 15. — Tablica ponude po bazi čnim cijenama, uklju čuju ći pretvaranje u nabavne cijene (teku će cijene i cijene prethodne godine  (1 )) 
n = 64, m = 64  
Djelatnosti (NACE A*64) 
1 2 3 4 …… n  Σ (1) Uvoz CIF (3 ) Ukupna ponuda u 
bazi čnim 
cijenama  Trgova čke i 
transportne 
marže  Porezi umanjeni 
za subvencije na 
proizvode  Ukupna ponuda u 
kupovnim 
cijenama  
(1) (2)  (3)  (4)  (5)  (6)  (7)  
1 
2 
3 
4 
. 
. 
. 
Proizvodi (CPA) 
. 
. 
. 
m (1) Output  po proizvodima i djelatnostima u 
bazi čnim cijenama  a) Unutar EU-a CIF (2 ) 
a1) iz S.2I država članica čija je valuta 
euro, Europske središnje banke te 
ostalih institucija i tijela europo ­
dru čja (CIF) (2 ) 
a2) iz S.xx (S.21 ‒ S.2I) država članica 
čija valuta nije euro te institucije i 
tijela Europske unije (osim 
Europske središnje banke te ostalih 
institucije i tijela europodru čja) 
(CIF) (2 ) 
b) Izvan EU-a CIF (2 ) 
c) Ukupno  
Σ (1) Ukupan  output  po djelatnosti  
Stavke prilagodbe:  
(2) — prilagodbe uvoza CIF/fob  —  — —  
— izravna kupovina rezide ­
nata u inozemstvu  — — —  
(1) + (2)  
Ukupno, od čega:  
(3) — tržišni  output  
— output  za vlastitu finalnu 
potrošnju  — —  —  —  
— netržišni  output  — —  —  —  
(1 ) Dobrovoljna dostava podataka o cijenama prethodne godine za referentne godine 2010.-2014. Obvezna dostava za referentne godin e od 2015. nadalje. 
(2 ) Uvoz treba podijeliti na sljede ći na čin: 
a) S. 21 države članice te institucije i tijela Europske unije, 
a1) S. 2I države članice čija je valuta euro, Europska središnja banka te ostale institucije i tijela europodru čja, 
a2) S. xx (S. 21-S. 2I) države članice čija valuta nije euro te institucije i tijela Europske unije (osim Europske središnje banke te ostalih institucija i tijela euro podru čja), i 
b) S. 22 zemlje ne članice i me đunarodne organizacije nerezidenti u Europskoj uniji, 
uzimaju ći u obzir sljede će: 
— podjele EMU-a i EU-a trebaju predstavljati stvaran sastav na kraju svakog referentnog razdoblja („promjenjivi sastav”), 
— države članice čija je valuta euro trebaju dostaviti sve podjele pod a), a1), a2) i b); države članice čija valuta nije europe trebaju dostaviti podjele navedene pod a) i b), ali je dostava podjela navedenih pod a1) i a2) dobrovolj na; 
— podatke treba dostaviti u teku ćim cijenama i cijenama prethodne godine. 
(3 ) Koncept koji treba primijeniti na podatke po proizvodima u tablicama ponude i uporabe te  input-output  tablicama doma ći je koncept. Prilagodbe nacionalnog koncepta (izravne kupovine rezidenata u inozemstvu) uklju čene su u zbroj 
redova u dijelu (2) tablice. Uvoz (CIF) po proizvodima ne uklju čuje izravne kupovine rezidenata u inozemstvu.
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 717
 Tablica 16. — Tablica uporabe po kupovnim cijenama  (*) (teku će cijene i cijene prethodne godine  (1 )) 
n = 64, m = 64  
Djelatnosti (NACE A*64) 
1 2 3 4 …… n  Σ (1) Finalne uporabe 
a) b) c) d) e) f) g) h) i) j) k) l)  Σ (3) Σ (1) + Σ (3) 
(1) (2)  (3)  (4)  (5)  
1 
2 
3 
. 
. 
. 
Proizvodi 
(CPA) 
. 
m (1) Intermedijarna potrošnja po kupovnim cijenama 
prema proizvodima i djelatnostima  Finalne uporabe u kupovnim cijenama (5 ): 
Izdaci za finalnu potrošnju: 
a) po ku ćanstvima 
b) po NPUSK-u 
c) po op ćoj državi 
d) ukupan 
bruto investicije u imovinu 
e) bruto investicije u dugotrajnu imovinu 
f) promjene zaliha (2 ) 
g) promjene dragocjenosti (2 ) 
h) promjene zaliha i dragocjenosti 
i) ukupno 
Izvoz fob (3 ): 
j) unutar EU-a 
j1) — S.2I državama članicama čija je valuta 
euro, Europskoj središnjoj banci te 
ostalim institucijama i tijelima europo ­
dru čja (3 ) 
j2) — S.xx (S.21- S.2I) državama članicama čija 
valuta nije euro te institucijama i tijelima 
Europske unije (osim Europske središnje 
banke te ostalih institucije i tijela europo ­
dru čja) (3 ) 
k) izvan EU-a (3 ) 
l) ukupno  
Σ (1) (2) Ukupna intermedijarna potrošnja po djelatnosti  Ukupna finalna uporaba po vrsti  Ukupna uporaba  
Stavke prilagodbe:  
(3) — prilagodbe izvoza CIF/fob  —  samo izvoz  samo izvoz  
— izravna kupovina rezidenata u 
inozemstvu  — samo izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju  samo izdaci 
ku ćanstava za 
finalnu potro ­ 
šnju  
— kupovina nerezidenata na doma ćem 
podru čju — samo izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju i izvoz  samo izdaci 
ku ćanstava za 
finalnu potro ­ 
šnju i izvoz
HR 718 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 (1) (2)  (3)  (4)  (5)  
Σ (2) + Σ (3) (4) 
— Naknade zaposlenicima (4 ) 
Nadnice i pla će (4 ) 
(5) — —  —  
— Ostali porezi umanjeni za subven ­
cije na proizvodnju (4 ) — —  —  
— Potrošnja fiksnog kapitala (4 ) — —  —  
— poslovni višak, neto (4 ) — —  —  
— poslovni višak, bruto (4 ) — —  —  
— mješoviti dohodak, bruto (4 ) — —  —  
Bruto dodana vrijednost po bazi čnim 
cijenama  (6) — —  —  
Ukupnu  output  po bazi čnim cijenama  (7) — —  —  
Dodatni dobrovoljni podaci:  
(8)(2)  — Bruto investicije u dugotrajnu 
imovinu  — 
— Stanje dugotrajne imovine, bruto  — 
— odra đeni sati (u tisu ćama)  — 
(*) Pet dodatnih niže navedenih tablica potrebno je dostaviti svakih pet godina (za referentne godine koje završavaju na 0 ili 5). Dostava tih pet dodatnih tablica obvezna je po teku ćim cijenama i dobrovoljna po cijenama prethodne godine. 
Tih pet tablica su sljede će: 
— tablica uporabe po bazi čnim cijenama (u razdijeljenim redovima (1) - (7)); 
— tablica uporabe za doma ći output  po bazi čnim cijenama (u razdijeljenim redovima (1) i (2)); 
— tablica uporabe za uvoz po bazi čnim cijenama (u razdijeljenim redovima (1) i (2)); 
— tablica trgova čkih i transportnih marža (u razdijeljenim redovima (1) i (2)); 
— tablica poreza umanjenih za subvencije na proizvode (u razdijeljenim redovima (1) i (2)). 
(1 ) Dobrovoljna dostava podataka o cijenama prethodne godine za referentne godine 2010.-2014. Obvezna dostava za referentne godin e od 2015. nadalje. 
(2 ) Dobrovoljno. 
(3 ) Izvoz treba podijeliti na sljede ći na čin: 
j) S. 21 države članice te institucije i tijela Europske unije, 
j1) S. 2I države članice čija je valuta euro, Europska središnja banka te ostale institucije i tijela europodru čja, 
j2) S. xx (S. 21-S. 2I) države članice čija valuta nije euro te institucije i tijela Europske unije (osim Europske središnje banke te ostalih institucija i tijela euro podru čja), i 
k) S. 22 zemlje ne članice i me đunarodne organizacije nerezidenti u Europskoj uniji, uzimaju ći u obzir sljede će: 
— podjele EMU-a i EU-a trebaju predstavljati stvaran sastav na kraju svakog referentnog razdoblja („promjenjivi sastav”), 
— države članice čija je valuta euro trebaju dostaviti sve podjele pod j), j1), j2) i k); države članice čija valuta nije euro trebaju dostaviti podjele navedene pod j) i k), ali je dostava podjela navedenih pod j1) i j2) dobrovoljna ; 
— podatke treba dostaviti u teku ćim cijenama i cijenama prethodne godine. 
(4 ) Podaci su u teku ćim cijenama obvezni, a u cijenama prethodne godine dobrovoljni. 
(5 ) Koncept koji treba primijeniti na podatke po proizvodima u tablicama ponude i uporabe te  input-output  tablicama doma ći je koncept. Prilagodbe nacionalnog koncepta (izravne kupovine rezidenata u inozemstvu i kupovine nerezidenata 
na doma ćem podru čju) uklju čene su u zbroj redova u dijelu (3) tablice. Izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju po proizvodima ne uklju čuju izravnu kupovinu rezidenata u inozemstvu. Izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju po 
proizvodima uklju čuju kupovinu nerezidenata na doma ćem podru čju. Izvoz (fob) po proizvodima ne uklju čuje kupovinu nerezidenata na doma ćem podru čju.
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 719
 Tablica 17. — Simetri čna input-output  tablica u bazi čnim cijenama  (**)  (proizvod – proizvod  (*)) 
(teku će cijene (4 )) 
n = 64  
Proizvodi 
1 2 3 …… n  Σ (1) Finalne uporabe 
a) b) c) d) e) f) g) h) i) j) k) l)  Σ (3) Σ (1) + Σ (3) 
(1) (2)  (3)  (4)  (5)  
Proizvodi 1 
2 
3 
. 
. 
n (1) Intermedijarna potrošnja po bazi čnim 
cijenama (proizvod - proizvod)  Finalne uporabe po bazi čnim cijenama (3 ): 
Izdaci za finalnu potrošnju: 
a) po ku ćanstvima 
b) po NPUSK-u 
c) po op ćoj državi 
d) ukupne 
bruto investicije u imovinu: 
e) bruto investicije u dugotrajnu imovinu 
f) promjene zaliha (1 ) 
g) promjene dragocjenosti (1 ) 
h) promjene zaliha i dragocjenosti 
i) ukupan 
izvoz (2 ): 
j) unutar EU-a 
j1) — S.2I državama članicama čija je valuta euro, 
Europskoj središnjoj banci te ostalim instituci ­
jama i tijelima europodru čja (2 ) 
j2) — S.xx (S.21- S.2I) državama članicama čija 
valuta nije euro te institucijama i tijelima 
Europske unije (osim Europske središnje 
banke te ostalih institucije i tijela europodru čja) 
k) izvan EU-a (2 ) 
l) ukupno  
Σ (1) (2) Ukupna intermedijarna potrošnja po 
bazi čnim cijenama po proizvodima  Finalne uporabe po bazi čnim cijenama  Ukupna uporaba po 
bazi čnim cijenama  
Uporaba uvezenih proizvoda (***)  Ukupna intermedijarna potrošnja 
uvezenih proizvoda po proizvodima, 
c.i.f.  Finalna uporaba uvezenih proizvoda, c.i.f.  Ukupan uvoz  
Porezi umanjeni za subvencije na proizvode  
(3) Porezi umanjeni za subvencije na 
proizvode po proizvodu  Porezi umanjeni za subvencije na proizvode po vrsti za 
finalnu uporabu  Ukupni porezi 
umanjeni za subvencije 
na proizvode  
Σ (1) + (3)  (4) Ukupna intermedijarna potrošnja u 
kupovnim cijenama po proizvodima  Ukupna finalne uporaba po vrstama u kupovnim cije ­
nama  Ukupna uporaba u 
nabavnim cijenama
HR 720 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 (1) (2)  (3)  (4)  (5)  
— Naknade zaposlenicima 
Nadnice i pla će 
(5) — Ostali porezi umanjeni za subvencije na 
proizvodnju  — —  —  
— Potrošnja fiksnog kapitala  — —  —  
— Poslovni višak, neto  — —  —  
— Poslovni višak, bruto  — —  —  
— Mješoviti dohodak, bruto (1 ) — —  —  
Bruto dodana vrijednost po bazi čnim cijenama  (6) — —  —  
Ukupni  output  po bazi čnim cijenama  (7) — —  —  
Uvoz unutar EU-a CIF (2 ) 
(8) — Uvoz iz S.2I država članica čija je valuta 
euro, Europske središnje banke te ostalih 
institucija i tijela europodru čja (CIF) (2 ) — —  —  
— Uvoz iz S.xx (S.21- S.2I) država članica čija 
valuta nije euro te institucije i tijela 
Europske unije (osim Europske središnje 
banke te ostalih institucije i tijela europo ­
dru čja) (CIF) (2 ) — —  —  
Uvoz izvan EU-a CIF (2 ) — —  —  
Σ (8) (9) Uvoz CIF po proizvodima  
Ukupna ponuda u bazi čnim cijenama  (10)  Ponuda po bazi čnim cijenama po 
proizvodima  
(*) Industrija-industrija pod uvjetom da je industrija-industrija dobra približna vrijednost za proizvod-proizvod. 
(**) Dostava dvije dodatne niže navedene tablice obvezna je u teku ćim cijenama: 
— simetri čna input-output  tablica za doma ći output  po bazi čnim cijenama (u razdijeljenim redovima (1) i (2), redu „uporaba uvezenih proizvoda”, redovima (3) i (4)) 
— simetri čna input-output  tablica za uvoz po bazi čnim cijenama (u razdijeljenim redovima (1) i (2)). 
(***) Samo za podtablicu za doma ći output . 
(1 ) Dobrovoljno. 
(2 ) Uvoz i izvoz treba podijeliti na sljede ći na čin: 
j) S. 21 države članice te institucije i tijela Europske unije, 
j1) S. 2I države članice čija je valuta euro, Europska središnja banka te ostale institucije i tijela europodru čja, 
j2) S. xx (S. 21-S. 2I) države članice čija valuta nije euro te institucije i tijela Europske unije (osim Europske središnje banke te ostalih institucija i tijela euro podru čja), i 
k) S. 22 zemlje ne članice i me đunarodne organizacije nerezidenti u Europskoj uniji, 
uzimaju ći u obzir sljede će: 
— podjele EMU-a i EU-a trebaju predstavljati stvarana sastav na kraju svakog referentnog razdoblja („promjenjivi sastav”); 
— države članice čija je valuta euro trebaju dostaviti sve podjele pod j), j1), j2) i k); države članice čija valuta nije euro trebaju dostaviti podjele navedene pod j) i k), ali je dostava podjela navedenih pod j1) i j2) dobrovoljna ; 
— podatke treba dostaviti u teku ćim cijenama. 
(3 ) Koncept koji treba primijeniti na podatke po proizvodima u tablicama ponude i uporabe te  input-output  tablicama doma ći je koncept. Prilagodbe nacionalnog koncepta (izravne kupovine rezidenata u inozemstvu i kupovine nerezidenata 
na doma ćem podru čju) uklju čene su u zbroj redova. Izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju po proizvodima ne uklju čuju izravnu kupovinu rezidenata u inozemstvu. Izdaci ku ćanstava za finalnu potrošnju po proizvodima uklju čuju 
kupovinu nerezidenata na doma ćem podru čju. Izvoz (fob) po proizvodima ne uklju čuje kupovinu nerezidenata na doma ćem podru čju. 
(4 ) Dostava svih simetri čnih input-output  tablica u cijenama prethodne godine dobrovoljna je.
 Tablica 20. — Unakrsna klasifikacija dugotrajne aktive po djelatnostima i imovini (stanje)  
Oznaka  Lista varijabli  Podjela 
industrija (  1 ) Teku ći troškovi 
zamjene  Troškovi 
zamjene 
prethodne 
godine  
AN.11g  1. Dugotrajna aktiva, bruto  x  x  
AN.111g  2. Stanovi, bruto  A*21/A*38/A*64  x  x  
AN.112g  3. Ostale zgrade i gra đevinski 
objekti, bruto  A*21/A*38/A*64  x  x  
AN.113g + AN.114g  4. Strojevi i oprema, bruto + 
sustavi naoružanja, bruto  A*21/A*38/A*64  x  x  
AN.1131g  5. Oprema za prijevoz, bruto  A*21/A*38/A*64  x  x  
AN.1132g  6. IKT oprema, bruto  x  x  
AN.11321g  7. Ra čunalni hardver, bruto  x  x  
AN.11322g  8. Telekomunikacijska oprema, 
bruto  x x  
AN.1139g + AN.114g  9. Ostali strojevi i oprema, bruto + 
sustavi oružanja, bruto  x x  
AN.115g  10. Obra đeno prirodno bogatstvo, 
bruto  A*21/A*38/A*64  x  x  
AN.117g  11. Proizvodi intelektualnog vlasni ­ 
štva, bruto  x x  
AN.1173g  12. Ra čunalni programi i baze 
podataka, bruto  x x  
AN.11n  13. Dugotrajna imovina, neto  x  x  
AN.111n  14. Stanovi, neto  A*21/A*38/A*64  x  x  
AN.112n  15. Ostale zgrade i gra đevinski 
objekti, neto  A*21/A*38/A*64  x  x  
AN.113n + AN.114n  16. Strojevi i oprema, neto + 
sustavi oružanja, neto  A*21/A*38/A*64  x  x  
AN.1131n  17. Oprema za prijevoz, neto  A*21/A*38/A*64  x  x  
AN.1132n  18. IKT oprema, neto  x  x  
AN.11321n  19. Ra čunalni hardver, neto  x  x  
AN.11322n  20. Telekomunikacijska oprema, 
neto  x x  
AN.1139n + AN.114n  21. Ostali strojevi i oprema, neto + 
sustavi oružanja, neto  x x  
AN.115n  22. Obra đeno prirodno bogatstvo, 
neto  A*21/A*38/A*64  x  x  
AN.117n  23. Proizvodi intelektualnog vlasni ­ 
štva, neto  x x  
AN.1173n  24. Ra čunalni programi i baze 
podataka, neto  x x  
( 1 ) A*21 obvezno 
A*38/A*64: dobrovoljno. 
Ako nije nazna čena podjela, to zna či ukupno gospodarstvo.HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 721
 
Tablica 22. — Unakrsna klasifikacija bruto investicija u dugotrajnu imovinu po djelatnostima i po vrsti imovine 
(transakcije)  
Oznaka  Lista varijabli  Podjela 
industrija (  1 ) Teku će cijene  Cijene 
prethodne 
godine i 
ulan čane (  3 ) 
P.51g_AN.11  1. Bruto investicije u dugotrajnu 
aktivu  x x  
P.51g_AN.111  2. Bruto investicije u stanove  A*21/A*38/A*64  x  x  
P.51g_AN.112  3. Bruto investicije u u ostale 
zgrade i gra đevinske objekte  A*21/A*38/A*64  x  x  
P.51g_AN.113 + AN.114  4. Bruto investicije u strojeve i 
opremu + sustave naoružanja  A*21/A*38/A*64  x  x  
P.51g_AN.1131  5. Bruto investicije u opremu za 
prijevoz  A*21/A*38/A*64  x  x  
P.51g_AN.1132  6. Bruto investicije u IKT opre ­
mu (  2 ) x x  
P.51g_AN.11321  7. Bruto investicije u ra čunala i 
(hardver) (  2 ) x x  
P.51g_AN.11322  8. Bruto investicije u telekomuni ­
kacijsku opremu (  2 ) x x  
P.51g_AN.1139 + AN.114  9. Bruto investicije u u ostale 
strojeve i opremu, + sustave 
naoružanja (  2 ) x x  
P.51g_AN.115  10. Bruto investicije u obra đeno 
prirodno bogatstvo  A*21/A*38/A*64  x  x  
P.51g_AN.117  11. Bruto investicije u proizvode 
intelektualnog vlasništva  x x  
P.51g_AN.1173  12. Bruto investicije u ra čunalne 
programe i baze podataka (  2 ) x x  
( 1 ) A*21 obvezno 
A*38/A*64: dobrovoljno. 
Ako nije nazna čena podjela, odnosi se na ukupno gospodarstvo. 
( 2 ) Podaci za referentne godine prije 2000. dostavljaju se dobrovoljno. Dostava je obvezna za referentne godine od 2000. nadalje.  
( 3 ) Podaci u cijenama prethodne godine ne dostavljaju se za referentnu godinu 1995.  
Tablica 26. — Bilance stanja za nefinancijsku aktivu  
Oznaka  Lista varijabli  Podjela 
sektora  
AN.1  1. Proizvedena nefinancijska aktiva (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.11 + AN.12  2. Dugotrajna aktiva+ zalihe (  1 ) S.1, S.11 (  4 ), S.12 (  4 ), S.13 (  4 ), S.14 + S.15 (  4 ) 
AN.11  3. Dugotrajna aktiva (  2 ) S.1, S.11 (  4 ), S.12 (  4 ), S.13 (  4 ), S.14 + S.15 (  4 ) 
AN.111  4. Stanovi  S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.112  5. Ostale zgrade i gra đevinski objekti (  2 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.1121  6. Nestambene zgrade (  1 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.1122  7. Ostali gra đevinski objekti (  1 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.113 + AN.114  8. Strojevi i oprema + sustavi oružanja (  2 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.115  9. Obra đeno prirodno bogatstvo (  2 ) S.1, S.11 (  4 ), S.12 (  4 ), S.13 (  4 ), S.14 + S.15 (  4 ) 
AN.117  10. Proizvodi intelektualnog vlasništva (  2 ) S.1, S.11 (  4 ), S.12 (  4 ) S.13 (  4 ), S.14 + S.15 (  4 ) 
AN.1171  11. Istraživanje i razvoj (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15HR 722 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Oznaka  Lista varijabli  Podjela 
sektora  
AN.1172  12. Istraživanje i ispitivanje ruda (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.1173  13. Ra čunalni programi i baze podataka (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.1174  14. Zabavni, književni ili umjetni čki originali (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.1179  15. Ostali proizvodi intelektualnog vlasništva (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.12  16. Zalihe (  1 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.13  17. Dragocjenosti (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.2  18. Neproizvedena nefinancijska aktiva (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.21  19. Prirodno bogatstvo (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.211  20. Zemljište  S.1 (  3 ), S.11 (  3 ), S.12 (  3 ), S.13 (  3 ), S.14 + 
S.15 (  4 ) 
AN.212  21. Mineralne i energetske rezerve (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.213 + AN.214  22. Neobra đeno prirodno bogatstvo i vodeno 
bogatstvo (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.215  23. Ostalo prirodno bogatstvo (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.22  24. Ugovori, najam i licence (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
AN.23  25. Kupovine umanjene za  goodwill  i marketinšku 
imovinu (  3 ) S.1, S.11, S.12, S.13, S.14 + S.15  
Jedinica: teku će cijene 
( 1 ) Podaci za referentne godine prije 2012. dostavljaju se dobrovoljno. Dostava je obvezna za referentne godine od 2012. nadalje.  
( 2 ) Podaci za referentne godine prije 2000. dostavljaju se dobrovoljno. Podaci za referentne godine 2000. – 2011. dostavljaju se obvezno 
samo za ukupno gospodarstvo. Dostava je obvezna za ukupno gospodarstvo i za institucionalne sektore za referentne godine od 201 2. 
nadalje. 
( 3 ) Dobrovoljno. 
( 4 ) Prva dostava 2017.  
Tablica 27.  ( 1 ) — Tromjese čni financijski ra čunu op će države  
Oznaka  Transakcija/bilanca  Aktiva/ 
pasiva  Sektori i podsektori (  2 ) ( 3 ) 
F Financijske transakcije  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.1 Monetarno zlato i posebna prava vu čenja (SDR- 
ovi) Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.2 Gotovina i depoziti  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.21  Gotovina  Pasiva  S.1311  
F.3 Dužni čki vrijednosni papiri  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.31  Kratkoro čne vrijednosnice  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.32  Dugoro čne vrijednosnice  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.4 Zajmovi  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.41  Kratkoro čni zajmovi  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 723
 
Oznaka  Transakcija/bilanca  Aktiva/ 
pasiva  Sektori i podsektori (  2 ) ( 3 ) 
F.42  Dugoro čni zajmovi  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investicij ­
skim fondovima  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.51  Vlasni čki udjeli  Aktiva  S.13  
F.52  Udjeli/jedinice u investicijskim fondovima  Aktiva  S.13  
F.6 Osiguranje, mirovine i standardizirana jamstva  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.61  Tehni čke pri čuve neživotnog osiguranja  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.63 + F.64 + F.65  Mirovinska prava, potraživanja mirovinskih 
fondova od upravitelja mirovinskih fondova te 
prava na nemirovinske fondove  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.66  Rezervacije za obveze u okviru standardiziranih 
jamstava  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.7 Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposle ­
nika  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
F.8 Ostali ra čuni obveza/potraživanja  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
LE Saldo  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.1  Monetarno zlato i posebna prava vu čenja (SDR- 
ovi) Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.2  Gotovina i depoziti  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.21  Gotovina  Pasiva  S.1311  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.31  Kratkoro čne vrijednosnice  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.32  Dugoro čne vrijednosnice  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.4  Zajmovi  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.41  Kratkoro čni zajmovi  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.42  Dugoro čni zajmovi  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investicij ­
skim fondovima  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.51  Vlasni čki udjeli  Aktiva  S.13  
AF.52  Udjeli/jedinice u investicijskim fondovima  Aktiva  S.13HR 724 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 
Oznaka  Transakcija/bilanca  Aktiva/ 
pasiva  Sektori i podsektori (  2 ) ( 3 ) 
AF.6  Osiguranje, mirovinsko osiguranje i standardizi ­
rana jamstva  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.61  Tehni čke pri čuve neživotnog osiguranja  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.63 + AF.64 + 
AF.65  Mirovinska prava, potraživanja mirovinskih 
fondova od upravitelja mirovinskih fondova te 
prava na nemirovinske fondove  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.66  Rezervacije za obveze u okviru standardiziranih 
jamstava  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.7  Financijske izvedenice i dioni čke opcije zaposle ­
nika  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.8  Ostali ra čuni obveza/potraživanja  Aktiva/ 
pasiva  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
Podaci o protustavkama (  4 )/transakcije  
F.31  Kratkoro čne vrijednosnice  Aktiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11, S.12, S.128 + S.129, S.2  
F.32  Dugoro čne vrijednosnice  Aktiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11, S.12, S.128 + S.129, S.2  
F.41  Kratkoro čni zajmovi  Aktiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11, S.12 (  5 ), S.128 + S.129, S.14 
+ S.15, S.2 (  5 ) 
F.41  Kratkoro čni zajmovi  Pasiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11 (  5 ), S.12 (  5 ), S.128 + S.129, 
S.2 (  5 ) 
F.42  Dugoro čni zajmovi  Aktiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11, S.12 (  4 ), S.128 + S.129, S.14 
+ S.15, S.2 (  4 ) 
F.42  Dugoro čni zajmovi  Pasiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11 (  5 ), S.12 (  5 ), S.128 + S.129, 
S.2 (  5 ) 
F.5 Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investicij ­
skim fondovima  Aktiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11, S.12, S.128 + S.129, S.2  
Podaci o protustavkama (  4 )/saldo  
AF.31  Kratkoro čne vrijednosnice  Aktiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11, S.12, S.128 + S.129, S.2  
AF.32  Dugoro čne vrijednosnice  Aktiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11, S.12, S.128 + S.129, S.2  
AF.41  Kratkoro čni zajmovi  Aktiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11, S.12 (  5 ), S.128 + S.129, S.14 
+ S.15, S.2 (  5 ) 
AF.41  Kratkoro čni zajmovi  Pasiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11 (  5 ), S.12 (  5 ), S.128 + S.129, 
S.2 (  5 ) 
AF.42  Dugoro čni zajmovi  Aktiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11, S.12 (  5 ), S.128 + S.129, S.14 
+ S.15, S.2 (  5 )HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 725
 
Oznaka  Transakcija/bilanca  Aktiva/ 
pasiva  Sektori i podsektori (  2 ) ( 3 ) 
AF.42  Dugoro čni zajmovi  Pasiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11 (  5 ), S.12 (  5 ), S.128 + S.129, 
S.2 (  5 ) 
AF.5  Vlasni čki vrijednosni papiri i udjeli u investicij ­
skim fondovima  Aktiva  S.1311 i S.1314 u odnosu na: 
S.11, S.12, S.128 + S.129, S.2  
( 1 ) Države članice dostavljaju Komisiji (Eurostat-u) opis izvora i metoda korištenih za sastavljanje podataka kada prvi put po čnu dostavljati 
tablicu 27. Države članice obavješ ćuju Komisiju (Eurostat) o svim promjenama tog po četnog opisa kada dostavljaju revidirane podatke. 
( 2 ) Podjela podsektora op će države: 
— S.13 Op ća država 
— S.1311 Središnja država 
— S.1312 Savezna država 
— S.1313 Lokalna država 
— S.1314 Fondovi socijalne sigurnosti. 
( 3 ) Konsolidacija: 
— S.13 Konsolidirano i nekonsolidirano 
— ostali sektori: konsolidirani. 
( 4 ) Podaci o protustavkama — nasuprotni sektori i podsektori: 
— S.11 Nefinancijska društva 
— S.12 Financijska društva 
— S.128 + S.129 Osiguravaju ća društva i mirovinski fondovi 
— S.14 + S.15 Ku ćanstva i neprofitne ustanove koje služe ku ćanstvima 
— S.2 Inozemstvo. 
( 5 ) Dobrovoljno.  
Tablica 28. — Tromjese čni državni dug (maastriški dug) za op ću državu  
Oznaka  Pasiva (  1 ) Sektori i podsektori (  2 ) ( 3 ) 
GD Ukupno  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.2  Gotovina i depoziti  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.21  Gotovina  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.22 + AF.29  Depoziti  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.3  Dužni čki vrijednosni papiri  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.31  Kratkoro čni S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.32  Dugoro čni S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.4  Zajmovi  S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.41  Kratkoro čni S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
AF.42  Dugoro čni S.13, S.1311, S.1312, S.1313, 
S.1314  
( 1 ) Razina na nominalnoj vrijednosti na kraju tromjese čja. 
( 2 ) Podjela podsektora op će države: 
— S.13 Op ća država 
— S.1311 Središnja država 
— S.1312 Savezna država 
— S.1313 Lokalna država 
— S.1314 Fondovi socijalne sigurnosti. 
( 3 ) Podatke o podsektorima treba konsolidirati u okviru svakog podsektora, ali ne izme đu podsektora.HR 726 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 727
 Tablica 29. — Mirovinska prava ste čena do odre đenog datuma u socijalnom osiguranju  (7 ) (8 ) 
Odnosi  Oznaka  Red br.  Bilježenje  Temeljni nacionalni ra čuni Izvan temeljnih nacionalnih 
ra čuna 
Ukupno 
mirovinsko 
osiguranje  Protustavke: 
mirovinska prava 
nerezidentnih 
ku ćanstava (4 ) Upravitelj 
mirovinskog fonda  Nedržavni sektor  Op ća država  
Programi 
utvr đenih 
doprinosa  Programi 
utvr đenih 
naknada i 
ostali (1 ) 
programi 
neutvr đenih 
doprinosa  Ukupno  Programi 
utvr đenih 
doprinosa  Programi utvr đenih naknada za zaposlenike 
ukupne države (2 ) 
Klasificirano u 
financijska 
poduze ća Klasificirano u 
op ću 
državu (3 ) Klasificirano u 
op ću državu  Sustavi 
mirovinskog 
osiguranja  
Oznaka  XPC1W  XPB1W  XPCB1W  XPCG  XPBG12  XPBG13  XPBOUT13  XP1314  XPTOT  XPTOTNRH  
Broj stupca  A  B  C  D  E  F  G  H  I  J  
Po četna bilanca stanja  
XAF63LS  1  Mirovinska prava  
Promjene mirovinskih prava zbog transakcija  
Σ 2.1 
do 2.4 
– 2.5  XD61p  2  Pove ćanje miro ­
vinskih prava 
zbog socijalnih 
doprinosa  
XD6111  2.1  Stvarni socijalni 
doprinosi poslo ­
davca  
XD6121  2.2  Imputirani soci ­
jalni doprinosi 
poslodavca  
XD6131  2.3  Stvarni socijalni 
doprinosi ku ćan ­
stava  
XD6141  2.4  Dodatni socijalni 
doprinosi ku ćan ­
stava (5 )
HR 728 Službeni list Europske unije 10/Sv. 8
 Odnosi  Oznaka  Red br.  Bilježenje  Temeljni nacionalni ra čuni Izvan temeljnih nacionalnih 
ra čuna 
Ukupno 
mirovinsko 
osiguranje  Protustavke: 
mirovinska prava 
nerezidentnih 
ku ćanstava (4 ) Upravitelj 
mirovinskog fonda  Nedržavni sektor  Op ća država  
Programi 
utvr đenih 
doprinosa  Programi 
utvr đenih 
naknada i 
ostali (1 ) 
programi 
neutvr đenih 
doprinosa  Ukupno  Programi 
utvr đenih 
doprinosa  Programi utvr đenih naknada za zaposlenike 
ukupne države (2 ) 
Klasificirano u 
financijska 
poduze ća Klasificirano u 
op ću 
državu (3 ) Klasificirano u 
op ću državu  Sustavi 
mirovinskog 
osiguranja  
Oznaka  XPC1W  XPB1W  XPCB1W  XPCG  XPBG12  XPBG13  XPBOUT13  XP1314  XPTOT  XPTOTNRH  
Broj stupca  A  B  C  D  E  F  G  H  I  J  
XD61SC  2.5  Minus: naknade 
za usluge miro ­
vinskog sustava  
XD619  3  Ostale (aktuarske) 
promjene miro ­
vinskih prava u 
sustavima miro ­
vinskog osigura ­
nja 
XD62p  4  Smanjenje miro ­
vinskih prava 
zbog pla ćanja 
mirovinskih 
naknada  
2 + 3 
— 4  XD8  5  Promjene miro ­
vinskih prava 
zbog socijalnih 
doprinosa i 
mirovinskih 
naknada  
XD81  6  Transferi miro ­
vinskih prava 
izme đu sustava  
XD82  7  Promjena prava 
zbog pregovo ­
rima dogovo ­
renih promjena 
strukture sustava
HR 10/Sv. 8 Službeni list Europske unije 729
 Odnosi  Oznaka  Red br.  Bilježenje  Temeljni nacionalni ra čuni Izvan temeljnih nacionalnih 
ra čuna 
Ukupno 
mirovinsko 
osiguranje  Protustavke: 
mirovinska prava 
nerezidentnih 
ku ćanstava (4 ) Upravitelj 
mirovinskog fonda  Nedržavni sektor  Op ća država  
Programi 
utvr đenih 
doprinosa  Programi 
utvr đenih 
naknada i 
ostali (1 ) 
programi 
neutvr đenih 
doprinosa  Ukupno  Programi 
utvr đenih 
doprinosa  Programi utvr đenih naknada za zaposlenike 
ukupne države (2 ) 
Klasificirano u 
financijska 
poduze ća Klasificirano u 
op ću 
državu (3 ) Klasificirano u 
op ću državu  Sustavi 
mirovinskog 
osiguranja  
Oznaka  XPC1W  XPB1W  XPCB1W  XPCG  XPBG12  XPBG13  XPBOUT13  XP1314  XPTOT  XPTOTNRH  
Broj stupca  A  B  C  D  E  F  G  H  I  J  
Promjene mirovinskih prava zbog ostalih tokova  
XK7  8  Promjene prava 
zbog revaloriza ­
cije (6 ) 
XK5  9  Promjene prava 
zbog ostalih 
promjena 
obujma (6 ) 
Završna bilanca stanja  
1 + Σ 
5 to 9  XAF63LE  10  Mirovinska prava  
Povezani pokazatelji  
XP1  11  Output  
(1 ) Ti ostali programi neutvr đenih doprinosa, često opisani kao hibridni sustavi, imaju element utvr đene naknade i utvr đenog doprinosa. 
(2 ) Sustavi koje organizira op ća država za svoje teku će i bivše zaposlenike. 
(3 ) To su nesamostalni programi utvr đenih naknada čija se mirovinska prava bilježe u temeljnim nacionalnim ra čunima. 
(4 ) Podaci o protustavkama za nerezidentna ku ćanstva prikazuju se samo zasebno kada su mirovinski odnosi s inozemstvom znatni. 
(5 ) Ti dodaci predstavljaju povrat potraživanja članova od mirovinskih programa, i kroz dohodak od ulaganja za imovinu iz programa utvr đenih doprinosa i za plan utvr đenih naknada kroz izravnanje primijenjene diskontne stope. 
(6 ) Detaljniju podjelu tih stavki treba dostaviti za stupce G i H na temelju izra čuna modela izvršenih za te sustave. Ćelije prikazane kao  █ ne primjenjuju se; ćelije ozna čene kao  ▒ sadržavaju podatke koji se ne nalaze u temeljnim nacionalnim 
ra čunima. 
(7 ) Podaci za stupce G i H trebaju sadržavati tri skupine podataka na temelju aktuarskih izra čuna izvršenih za te mirovinske sustave. Skupine podataka odražavaju ishode analize osjetljivosti u odnosu na najvažnije paramet re izra čuna, kako je 
dogovoreno sa statisti čarima, s jedne strane, i stru čnjacima za starenje stanovništva koji rade pod pokroviteljstvom Odbora za ekonomsku politiku, s druge. Parametri koje treba upo trijebiti objašnjavaju se u skladu s člankom 2. stavkom 
3. ove Uredbe. 
(8 ) Podaci za referentnu godinu 2012. dostavljaju se dobrovoljno. Dostava podataka obvezna je za referentne godine od 2015. nadal je.