HR Službeni list Europske unije 190

32007R1279



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 30.10.2007.

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 1279/2007

od 30. listopada 2007.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na određenu željeznu ili čeličnu užad i kabele podrijetlom iz Ruske Federacije i stavljanju izvan snage antidampinških mjera na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabela podrijetlom iz Tajlanda i Turske

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 11. stavke 2. i 3.,

uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,

budući da:

A. POSTUPAK

1. Mjere na snazi

(1) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 230/2001 (2) (Privremena uredba) 2. veljače 2001. uvelo privremene antidampinške mjere na uvoz određene željezne ili čelične užadi (SWR) podrijetlom iz Češke, Rusije, Tajlanda i Turske (na posljednje tri zemlje upućuje se kao na dotične zemlje). Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1601/2001 (3) (Izvorna uredba) 2. kolovoza 2001. uvelo konačne antidampinške mjere. Mjere uvedene na uvoz SWR-a podrijetlom iz Češke Republike prestale su vrijediti nakon proširenja Europske unije 1. svibnja 2004.

(2) Komisija je Odlukom 2001/602/EZ (4)26. srpnja 2001. prihvatila obveze koje su ponudili jedan ruski i jedan tajlandski izvoznik u vezi s antidampinškim mjerama iz uvodne izjave 1.

(3) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1858/2005 (5)8. studenoga 2005. uvelo konačne antidampinške mjere na uvoz određene čelične užadi podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Indije, Južne Afrike i Ukrajine (usporedni postupak).

2. Zahtjevi za revizijom

(a) Parcijalne privremene revizije antidampinških mjera na snazi koje se primjenjuju na proizvođače izvoznike iz Rusije

(4) Komisija je 2004. primila dva zahtjeva za parcijalnim privremenim revizijama prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe (privremene revizije). Zahtjeve, koji su bili ograničeni na damping, podnijeli su Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod (ChSPZ), odnosno Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works (BMK), oba proizvođači izvoznici SWR-a iz Rusije.

(5) Kako je objašnjeno u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (6), naziv društva ChSPZ promijenio se u Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz (SSM) kao rezultat spajanja s društvima Open Joint Stock Company Orlovsky Staleprokatny Zavod (OSPAZ) i Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz. Ova promjena naziva primjenjuje se od 1. siječnja 2006.

(6) Prema podnositeljima zahtjeva, promijenile su se okolnosti na temelju kojih je trebalo utvrditi mjere i te promjene bile su trajne prirode. Štoviše, oba su proizvođača izvoznika tvrdila da postojeće razine antidampinških mjera više nisu bile nužne za uklanjanje učinka dampinga.

(7) Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje dviju privremenih revizija, Komisija je pokrenula te revizije 10. kolovoza 2004. (7).

(b) Parcijalna privremena revizija antidampinških mjera na snazi koje se primjenjuju na jednog proizvođača iz Turske

(8) Nakon objave obavijesti o skorom isteku (8), Komisija je 28. travnja 2006. primila zahtjev za privremenom revizijom prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe (primljen zajedno sa zahtjevom prema članku 11. stavku 2.) (revizija nakon isteka mjere) iz donjih uvodnih izjava od 12. do 15.).

(9) Zahtjev je uputio Odbor za vezu industrija žičane užadi Europske unije (EWRIS ili podnositelj zahtjeva) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju preko 50 % ukupne proizvodnje određene željezne i čelične užadi u Zajednici.

(10) Opseg privremene revizije koju je zatražio podnositelj zahtjeva bio je ograničen na razinu dampinga jednog proizvođača izvoznika iz Turske (koji trenutačno ima nultu stopu carine). Prema podnositelju zahtjeva, razina mjera više nije dostatna za suzbijanje štetnog dampinga.

(11) Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje privremene revizije, Komisija je pokrenula tu reviziju 3. kolovoza 2006. (9).

(c) Revizija nakon isteka antidampinških mjera na snazi koje se primjenjuju na Rusiju, Tajland i Tursku

(12) Nakon objave obavijesti o skorom isteku, Komisija je 28. travnja 2006. primila zahtjev za revizijom nakon isteka mjere (primljen zajedno sa zahtjevom za privremenom revizijom iz gornjih uvodnih izjava od 8. do 11.).

(13) Zahtjev je uputio Odbor za vezu industrija žičane užadi Europske unije (EWRIS ili podnositelj zahtjeva) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju preko 50 % ukupne proizvodnje određene željezne i čelične užadi u Zajednici.

(14) Zahtjev za revizijom nakon isteka mjere odnosio se na sve zemlje trenutačno obuhvaćene Izvornom uredbom i temeljio se na razlozima da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete industriji Zajednice.

(15) Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je pokrenula tu reviziju 3. kolovoza 2006.

(d) Parcijalna privremena revizija antidampinških mjera na snazi koje se primjenjuju na jednog proizvođača iz Tajlanda

(16) Komisija je primila zahtjev za parcijalnom privremenom revizijom prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe. Zahtjev, koji je bio ograničen na damping, uložio je Usha Siam Steel Industries Public Company Ltd, proizvođač izvoznik SWR-a iz Tajlanda.

(17) Sukladno podnositelju zahtjeva, promijenile su se okolnosti na temelju kojih je trebalo utvrditi mjere i te promjene bile su trajne prirode. Štoviše, proizvođač izvoznik je tvrdio da postojeća razina antidampinških mjera više nije bila nužna za uklanjanje učinka dampinga.

(18) Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje privremene revizije, Komisija je pokrenula tu reviziju 22. ožujka 2007. (10).

3. Stranke na koje se ispitni postupci odnose

(19) Komisija je službeno obavijestila proizvođače izvoznike, predstavnike zemalja izvoznica, uvoznike, proizvođače iz Zajednice, korisnike i podnositelja zahtjeva o pokretanju revizije nakon isteka mjera i parcijalnih privremenih revizija. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoja stajalište u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizije. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.

3.1. Odabir uzoraka proizvođača iz Zajednice

(20) S obzirom na očito veliki broj proizvođača iz Zajednice, smatralo se primjerenim ispitati treba li odabir uzoraka koristiti prilikom revizije nakon isteka mjere, sukladno članku 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban i, ako jest, biranje uzorka, proizvođači iz Zajednice su bili zamoljeni, prema članku 17. stavku 2. Osnovne uredbe, javiti se u roku od 15 dana od pokretanja odgovarajućih revizija i dostaviti Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.

(21) Nakon ispitivanja podataka koje je dostavilo 17 proizvođača iz Zajednice, smatralo se da pet trgovačkih društava treba odabrati za uzorak, posebno na temelju obujma njihove proizvodnje i prodaje tijekom RIP-a. Uzorak čine sljedeća trgovačka društva: — Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Njemačka, — Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Casar), Saarbrücken, Njemačka, — Wire and Rope Factory Drumet SA (Drumet), Wloclawek, Poljska, — Manuel Rodrigues de Oliveria SA & Filhos SA (Oliveira), Gemunde, Portugal, — Tréfileurope SA, Bourg-en-Bresse, Francuska.

3.2. Odabir uzoraka uvoznika iz Zajednice

(22) S obzirom na očito veliki broj uvoznika iz Zajednice (32 uvoznika navedena u zahtjevu), smatralo se primjerenim ispitati treba li odabir uzoraka koristiti prilikom revizije nakon isteka mjere, sukladno članku 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban i, ako jest, biranje uzorka, uvoznici iz Zajednice su bili zamoljeni, prema članku 17. stavku 2. Osnovne uredbe, javiti se u roku od 15 dana od pokretanja odgovarajućih revizija i dostaviti Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.

(23) Međutim, s obzirom na to da se samo jedan uvoznik javio odgovorivši na upitnik, odlučeno je da odabir uzoraka nije opravdan u ovom slučaju.

4. Upitnici i provjera

(24) Upitnici su, stoga, poslani svim poznatim proizvođačima izvoznicima u dotičnim zemljama, jednom uvozniku iz gornje uvodne izjave 23., proizvođačima iz Zajednice iz uzorka i korisnicima.

(25) Odgovori na upitnike dobiveni su od: — dva proizvođača izvoznika iz Rusije za potrebe privremene revizije i jednog za potrebe revizije nakon isteka mjere, — jednog proizvođača izvoznika iz Tajlanda i njegovog povezanog uvoznika iz Ujedinjene Kraljevine, — dva proizvođača izvoznika iz Turske, — jednog uvoznika povezanog s proizvođačima izvoznicima u dotičnim zemljama, — pet proizvođača iz Zajednice uključenih u uzorak, — jednog nepovezanog uvoznika.

(26) Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoju analizu te je obavila posjete radi provjere u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava: (a) Rusija: — Severstal-Metiz, Cherepovets, — BMK, Beloretsk; (b) Tajland: — Usha Siam Ltd, Bangkok; (c) Turska: — Celik Halat, Izmit-Kocaeli, — Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S.(Has Celik), Hacilar Kayseri; (d) proizvođači iz Zajednice iz uzorka: — Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Njemačka, — Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Casar), Saarbrücken, Njemačka, — Wire and Rope Factory Drumet SA, Wloclawek, Poljska, — Manuel Rodrigues de Oliveria SA & Filhos SA, Gemunde, Portugal, — Tréfileurope SA, Bourg-en-Bresse, Francuska; (e) povezani uvoznik u Zajednici: — Usha Martin UK Ltd, Clydebank, Ujedinjena Kraljevina; (f) nepovezani uvoznici u Zajednici: — HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Hemer, Njemačka.

5. Odgovarajuća razdoblja obuhvaćena revizijama ispitnih postupaka

(27) Ispitni postupak o vjerojatnosti nastavljanja i/ili ponavljanja dampinga i štete za reviziju nakon isteka mjere obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2005. do 30. lipnja 2006. (razdoblje revizije ispitnog postupka nakon isteka mjere ili RRIPIM). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2003. do kraja RRIPIM-a (razmatrano razdoblje).

(28) Razdoblje ispitnog postupka za parcijalnu privremenu reviziju prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe u odnosu na uvoz dva proizvođača izvoznika iz Rusije obuhvatilo je razdoblje od 1. srpnja 2003. do 30. lipnja 2004. (razdoblje privremene revizije – Rusija).

(29) Odgovarajuće razdoblje ispitnog postupka za parcijalnu privremenu reviziju prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe u odnosu na uvoz proizvođača izvoznika iz Turske (razdoblje privremene revizije – Turska) isto je kao RRIPIM.

(30) Razdoblje ispitnog postupka za parcijalnu privremenu reviziju prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe u odnosu na uvoz proizvođača izvoznika iz Tajlanda obuhvatilo je razdoblje od 1. travnja 2006. do 31. ožujka 2007. (razdoblje privremene revizije – Tajland).

6. Objava i mogućnost komentiranja

(31) Sve zainteresirane stranke obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na određenu željeznu ili čeličnu užad i kabele podrijetlom iz Rusije i prekid ispitnih postupaka koji se odnose na antidampinške mjere primjenjive na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabela podrijetlom iz Tajlanda i Turske. Nakon te objave također im je dano razdoblje unutar kojega su mogle uložiti prigovor. Njihovi su komentari razmotreni i, prema potrebi, uzeti u obzir.

B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

1. Dotični proizvod

(32) Dotični proizvod obuhvaćen ovom revizijom nakon isteka mjere je isti proizvod koji je definiran u Izvornoj uredbi, tj. užad i kabeli, uključujući zatvorenu užad, od željeza i čelika, ali ne nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s ili bez pribora, podrijetlom iz dotičnih zemalja (dotični proizvod). SWR se trenutačno može razvrstati unutar oznaka KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98.

(33) Jedna zainteresirana stranka je tvrdila da dotični proizvod treba podijeliti u dvije različite skupine, odnosno (a) SWR za opće namjene i (b) SWR za posebne namjene. Također je tvrdila da potonji, koji se navodno nije proizvodio u zemljama izvoznicama, treba isključiti iz postupka, jer su se, prema nekim uvoznicima, vrste SWR-a obuhvaćene tom kategorijom razlikovale od SWR-a druge kategorije i nije bilo konkurencije među tim vrstama SWR-a.

(34) Prvo, zainteresirana stranka nije dostavila elemente kojima bi pokazala da proizvod uvezen iz dotičnih zemalja nije istovjetan proizvodu koji proizvodi industrija Zajednice ili da dotični SWR nije međusobno konkurentan ili međusobno zamjenjiv. Stoga se tvrdnja morala odbaciti.

(35) Nadalje, stranka nije mogla pokazati da su definicija i opis dotičnog proizvoda, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 10. do 13. Privremene uredbe, bili pogrešni.

(36) Stoga se potvrđuje definicija dotičnog proizvoda u Izvornoj uredbi.

2. Istovjetni proizvod

(37) U uvodnim izjavama 14. do 19. Izvorne uredbe potvrđeno je da dotični proizvod, SWR koji proizvode i prodaju proizvođači iz Zajednice i SWR koji se prodaje na domaćim tržištima i izvozi u Zajednicu iz dotičnih zemalja imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva. Ovi proizvodi smatrali su se sličnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

(38) Jedna zainteresirana stranka je tvrdila da se uvezeni SWR bitno razlikuje od SWR-a koji se proizvodi i prodaje u Zajednici te se ne može usporediti za potrebe trenutačnih ispitnih postupaka. Tvrdila je da proizvodi uvezeni u Zajednicu nisu bili izravno konkurentni SWR-u proizvedenom u Zajednici.

(39) Isti argumenti navedeni su u ispitnom postupku kojim se došlo do zaključaka navedenih u uvodnoj izjavi 15. Privremene uredbe. S obzirom da zainteresirana stranka nije dostavila nikakve nove elemente kojima bi pokazala da proizvod uvezen iz dotičnih zemalja nije sličan proizvodu koji se proizvodi i prodaje u Zajednici, tvrdnja se morala odbaciti.

(40) Stoga se mogu potvrditi zaključci doneseni u uvodnim izjavama 14. do 19. Izvorne uredbe koji se odnose istovjetni proizvod.

C. DAMPING I VJEROJATNOST NASTAVLJANJA I/ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

1. Damping uvoza tijekom razdobljâ revizije ispitnog postupka ‒ opća načela

(41) Zbog dosljednosti je, kao prvi korak, ispitano postoji li trenutačno damping i bi li bilo vjerojatno da bi istek mjera doveo do nastavljanja dampinga. Kao drugi korak, u skladu s Osnovnom uredbom, ispitane su moguće posljedice privremenih revizija na nalaze Izvorne uredbe za svaku pojedinu zemlju.

(42) Opća metodologija određena dolje primijenjena je na sve proizvođače izvoznike u dotičnim zemljama i ista je kao i u početnom ispitnom postupku. Prikaz nalaza o dampingu za svaku od dotičnih zemalja stoga samo opisuje što je specifično za svaku zemlju izvoznicu.

(43) Radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti najprije je utvrđeno, za svaku zemlju izvoznicu, je li njezina ukupna domaća prodaja dotičnog proizvoda bila reprezentativna u usporedbi s njezinom ukupnom izvoznom prodajom Zajednici. U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, domaća prodaja smatrana je reprezentativnom kada je ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika bio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje Zajednici.

(44) Nakon toga, utvrđene su one vrste dotičnog proizvoda koje su na domaćem tržištu prodavali proizvođači izvoznici s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom te koje su bile istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje su se prodavale za izvoz u Zajednicu.

(45) Za svaku vrstu koju su prodavali proizvođači izvoznici na svojim domaćim tržištima i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstama SWR-a koje su se prodavale za izvoz u Zajednicu, utvrđeno je je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja pojedine vrste SWR-a smatrana je dovoljno reprezentativnom kada je ukupni obujam domaće prodaje te vrste tijekom RRIPIM-a ili odgovarajućeg razdoblja privremene revizije ispitnog postupka predstavljao 5 % ili više ukupnog obujma prodaje usporedive vrste SWR-a koja se izvozi u Zajednicu.

(46) Ispitivanje je također provedeno o tome može li za domaću prodaju svake vrste SWR-a smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, sukladno članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je za svakog proizvođača izvoznika u dotičnim zemljama utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda na domaćem tržištu u razdoblju ispitnog postupka. (a) Za one vrste proizvoda kod kojih po obujmu više od 80 % prodaja na domaćem tržištu nije bilo ispod jediničnog troška, tj. kod kojih je prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od prosječnog troška proizvodnje za dotičnu vrstu proizvoda, izračunata je uobičajena vrijednost kao prosječna cijena svih domaćih prodaja dotične vrste proizvoda, bez obzira na to jesu li te prodaje bile profitabilne ili ne. (b) Za one vrste proizvoda kod kojih po obujmu najmanje 10 %, ali ne više od 80 % prodaja na domaćem tržištu nije bilo ispod jediničnog troška, uobičajena vrijednost izračunata je kao ponderirana prosječna prodajna cijena onih transakcija koje su obavljene na razini ili iznad razine jediničnih troškova za dotičnu vrstu. (c) Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu manje od 10 % bilo prodavano na domaćem tržištu po cijeni koja nije ispod jediničnog troška smatrano je da dotična vrsta proizvoda nije prodavana u uobičajenom tijeku trgovine i stoga je uobičajena vrijednost trebala biti određena u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.

(47) U slučajevima kada je trebalo odrediti uobičajenu vrijednost, one su određene u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe, tj. na temelju troška proizvodnje dotične vrste, kojoj je dodan iznos prodajnih, općih i administrativnih troškova i profitna marža. Iznos općih i administrativnih troškova je iznos koji je načinio proizvođač izvoznik za istovjetni proizvod i količina dobiti izjednačena s prosječnom dobiti koju je proizvođač izvoznik ostvario na prodajama istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine.

(48) U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Zajednici, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su plaćene ili su trebale biti plaćene.

(49) U slučajevima gdje su prodaje izvršene putem povezanog uvoznika ili trgovca, izvozna cijena određena je na temelju preprodajnih cijena tog povezanog uvoznika nezavisnim kupcima. Prilagodbe cijena su učinjene za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i razumnu profitnu maržu, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Odgovarajuća profitna marža utvrđena je na temelju podataka dobivenih od nepovezanih trgovaca/uvoznika koji su surađivali i koji posluju na tržištu Zajednice.

(50) Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijenu i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Odgovarajuće prilagodbe cijena odobrene su u svim slučajevima gdje su utvrđene kao razumne, točne i potkrijepljene dokazima.

(51) Prilagodbe cijena napravljene su za troškove unutarnjeg prijevoza i prekomorske vozarine, osiguranja, manipuliranja, troškova kreditiranja i uvoznih carina, koji su svi odbijeni od preprodajne cijene kako bi se postigla cijena franko tvornica.

(52) U skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe, dampinška marža izračunana je za svakog proizvođača izvoznika koji je surađivao, uspoređujući ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.

(53) Za one zemlje kod kojih je razina suradnje utvrđena kao visoka (iznad 80 % sveg obujma uvezenog u Zajednicu tijekom RRIPIM-a ili odgovarajućeg RRIP-a) i kod kojih nije bilo razloga vjerovati da neki proizvođač izvoznik nije surađivao, preostala dampinška marža utvrđena je na razini proizvođača izvoznika koji je surađivao s najvišom dampinškom maržom, kako bi se osigurala učinkovitost mjera.

(54) Za one zemlje kod kojih je razina suradnje utvrđena kao niska (manje od 80 % sveg obujma uvezenog u Zajednicu tijekom RRIPIM-a ili odgovarajućeg RRIP-a), preostala dampinška marža određena je u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, tj. na temelju dostupnih činjenica.

2. Damping uvoza tijekom razdobljâ revizija ispitnog postupka ‒ nalazi za pojedinačne zemlje

2.1. Rusija

(55) Poznata su dva proizvođača izvoznika koji proizvode SWR u Rusiji: Severstal-Metiz, Cherepovets (SSM) i BMK, Beloretsk (BMK). Oni stoga čine 100 % proizvodnje i tijekom RRIPIM-a su predstavljali udio od 1,5 % uvoza na tržište Zajednice. Oba proizvođača surađivala su u privremenoj reviziji, ali samo jedan je surađivao u reviziji ispitnog postupka nakon isteka mjere. Drugi proizvođač je naveo da ne želi sudjelovati u reviziji nakon isteka mjere. Tvrdio je da se, osim činjenice da je trgovačko društvo izvozilo samo male količine u EU tijekom razdoblja privremene revizije za Rusiju, stanje trgovačkog društva nije značajno promijenilo nakon privremene revizije koja je pokrenuta u kolovozu 2004. (vidjeti gornje uvodne izjave 4. do 7.).

2.1.1. Parcijalna privremena revizija mjera na snazi koje se primjenjuju na proizvođače izvoznike iz Rusije

(56) Parcijalne privremene revizije ograničene su na razinu dampinga oba poznata ruska proizvođača u EU. Potpuni odgovori na upitnik dobiveni su od oba proizvođača.

(57) Uobičajena vrijednost utvrđena je u skladu s općom metodologijom opisanom u gornjim uvodnim izjavama 43. do 47.

(58) Za jednog ruskog proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnim domaćim cijenama u skladu s metodologijom određenom u gornjoj uvodnoj izjavi 46. Za drugog ruskog proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost uglavnom se temeljima na stvarnim domaćim cijenama, no morala se izračunati za određene vrste proizvoda u skladu s metodologijom objašnjenom u gornjoj uvodnoj izjavi 47.

(59) Za određivanje izvozne cijene primjenjivala su se opća načela detaljno objašnjena u gornjim uvodnim izjavama 48. i 49.

(60) U pogledu izvozne prodaje jednog ruskog proizvođača izvoznika u Zajednicu putem povezanog trgovačkog društva u Švicarskoj, izvozna cijena utvrđena je na temelju preprodajne cijene koju je prvi nezavisni kupac u Zajednici stvarno platio ili trebao platiti potonjem tijekom razdoblja privremene revizije za Rusiju.

(61) Treba napomenuti da je gotovo sav izvoz jednog ruskog izvoznika u Zajednicu obavljen u okviru preuzete obveze u vezi cijene, koju je Komisija prihvatila u kolovozu 2001. U tom kontekstu, određivanje izvoznih cijena nije ograničeno samo na ispitivanje prethodnog ponašanja izvoznika, nego se ispitivao i vjerojatni razvoj izvoznih cijena u budućnosti. Posebno se to odnosilo na pitanje je li postojanje obveze utjecalo na razinu izvoznih cijena tako da su postale nepouzdane za utvrđivanje budućeg ponašanja u pogledu izvoza.

(62) Nadalje se ispitivalo jesu li izvozne cijene, koje je izvoznik naplaćivao kupcima u Zajednici, bile pouzdane i mogu li biti temelj za izračunavanje njegove dampinške marže za trenutačni ispitni postupak, bez obzira na postojanje preuzete obveze u vezi cijene. Posebno je ispitni postupak nastojao pokazati jesu li trenutačne izvozne cijene u Zajednicu umjetno određene u odnosu na najniže uvozne cijene (NUC) te, stoga, jesu li održive u budućnosti. Međutim, ispitni postupak je pokazao da je sustav korišten za utvrđivanje kontrolnih brojeva proizvoda (PCN) za ispitni postupak bio sofisticiraniji od sustava razvrstavanja koji se primjenjivao u trenutku prihvaćanja obveze 2001. To je dovelo do zaključka da nikakva usporedba između PCN-a najnižih uvoznih cijena i PCN-a iz trenutačnog ispitnog postupka ne bi bila pouzdana.

(63) Napravljena je usporedba pojedinačnih vrsta između izvoznih cijena u Zajednicu i cijena naplaćenih ostalim trećim zemljama. To je pokazalo da su u prosjeku izvozne cijene prema trećim zemljama bile bitno niže. Stoga se zaključilo da se izvozna cijene ovog trgovačkog društva Zajednici ne bi mogla koristiti za utvrđivanje pouzdanih izvoznih cijena u smislu članka 2. stavka 8. Osnovne uredbe, u kontekstu ove revizije. U nedostatku pouzdanih izvoznih cijena za prodaju u EU-15, prodaja ostalim zemljama uzeta je kao približna cijena tim izvoznim cijenama.

(64) U pogledu usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, slijedio se pristup opisan u uvodnoj izjavi 50.

(65) S obzirom da povezani trgovac jednog ruskog proizvođača izvoznika iz Švicarske obavlja slične funkcije kao zastupnik koji posluje na temelju provizije, prilagodba cijene izvoznoj cijeni za proviziju napravljena je u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) Osnovne uredbe. Razina provizije izračunala se na temelju izravnih dokaza koji upućuju na postojanje uvećanog iznosa koji se odnosi na takve funkcije.

(66) Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda.

(67) Kako je dodatno objašnjeno u donjim uvodnim izjavama 104. do 107., usporedba je pokazala postojanje stalnog dampinga za BMK. Za SSM, usporedba između ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti i ponderirane prosječne prodajne cijene zemljama, u kojima preuzeta obveza nije na snazi, također je pokazala postojanje stalnog dampinga.

(68) Utvrđeno je da dampinška marža društva BMK izražena kao postotak neto cijene franko granica Zajednice, neocarinjeno, iznosi 36,2 %. Dampinška marža društva SSM, izražena na istoj osnovi, iznosi 9,7 %.

(69) U svjetlu rezultata dampinških marža utvrđenih tijekom privremene revizije ispitnih postupaka, smatra se primjerenim izmijeniti antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje za BMK na 36,2 % i za SSM na 9,7 %.

2.1.2. Revizija nakon isteka mjera na snazi koje se primjenjuju na proizvođače izvoznike iz Rusije

(70) Od dva poznata proizvođača SWR-a u Rusiji, samo je SSM surađivao u reviziji ispitnog postupka nakon isteka mjere. Na temelju prikupljenih podataka, ovo trgovačko društvo je tijekom RRIPIM-a predstavljalo gotovo 100 % ukupnog ruskog izvoza u Zajednicu. Trgovačko društvo, također, je predstavljalo oko 50 % ukupne ruske proizvodnje. Izvoz u Zajednicu bio je na niskoj razini i sadržavao je oko 3 300 tona tijekom RRIPIM-a, što predstavlja 1,5 % potrošnje u EU-u. Ovaj naočigled niski tržišni udio ne smije prikriti činjenicu da je u Rusiji raspoloživ veliki neiskorišteni proizvodni kapacitet. Udio izvoza u Zajednicu, u pogledu količine, bio je manji od 5 % od ukupne prodaje trgovačkog društva koje surađuje. Kako je gore navedeno u uvodnoj izjavi 61., gotovo sav izvoz u Zajednicu trgovačkog društva koje surađuje uvjetovan je sporazumom o preuzimanju obveze u vezi cijene.

(71) Kad god se cijene na domaćem tržištu određene vrste proizvoda koju je prodao SSM nisu mogle koristiti kako bi se odredila uobičajena vrijednost, s obzirom da se nije prodala na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama, morala se primijeniti druga metoda. U nedostatku druge objektivne metode, korištena je uobičajena vrijednost izračunata prema vrsti proizvoda, koju je dostavio SSM i provjerila Komisija.

(72) S obzirom na trošak proizvodnje, SSM je tvrdio da se struktura troškova za izvoz u EU razlikovala zbog različitih tehničkih normi na tržištima Zajednice i Rusije. Prema tom trgovačkom društvu, SWR koji se prodaje na tržištu Zajednice mora biti u skladu s takozvanom normom DIN, koja nije obvezna u Rusiji. Tablica koja uključuje troškove proizvodnje (TP) SWR-a koji se prodaje na domaćem tržištu i Zajednici pokazala je da nije bilo značajnih razlika između različitih vrsta. Za neke vrste proizvoda domaći TP bio je nešto viši, za druge je TP u Zajednici bio nešto niži. Stoga je zaključeno da navodne razlike nisu mogle utjecati na izračunavanje dampinga.

(73) U pogledu izvoza u Zajednicu, osim kod jednog posla, proizvođač je dotični proizvod prodao izravno u Zajednicu bez posredovanja bilo koje povezane stranke. Izvoznik je dostavio dokaze da se jedan posao nije odnosio na dotični proizvod i stoga nije uzet u obzir prilikom izračunavanja.

(74) Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijenu i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

(75) Sukladno članku 2. stavku 11. Osnovne uredbe dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom prema vrsti proizvoda. Ta usporedba pokazala je nepostojanje dampinga tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka nakon isteka mjere.

(76) Usporedba podataka o izvozu u Zajednicu koje su dostavili proizvođači izvoznici i ukupnog obujma uvoza prema statističkim podacima Eurostata o uvozu, pokazala je da je razina suradnje bila visoka, s obzirom da je proizvođač izvoznik koji surađuje predstavljao otprilike ukupan uvoz Zajednice iz Rusije tijekom RIP-a.

2.2. Tajland

2.2.1. Privremena revizija mjera na snazi koje se primjenjuju na jednog proizvođača izvoznika iz Tajlanda

(77) Uobičajena vrijednost temeljila se na cijeni koju su nezavisni kupci na domaćem tržištu platili ili trebaju platiti u uobičajenom tijeku trgovine, u skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe. Tijekom razdoblja privremene revizije ispitnog postupka za Tajland trgovačko društvo prodalo je dotični proizvod izravno krajnjim korisnicima na domaćem tržištu. Uobičajena vrijednost temeljila se samo na profitabilnoj prodaji.

(78) Uobičajena vrijednost temeljila se na cijeni koju su nezavisni kupci na domaćem tržištu platili ili trebaju platiti u uobičajenom tijeku trgovine, u skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe.

(79) Podnositelj zahtjeva i proizvođač koji surađuje Usha Siam je tijekom razdoblja privremene revizije za Tajland izvezao ograničenu količinu SWR-a u Zajednicu. Taj izvoz bio je uvjetovan preuzimanjem obveze u vezi cijene.

(80) Za izravnu prodaju na tržište Zajednice, izvozne cijene temeljile su se na cijeni koju su nezavidni kupci u Zajednici platili ili je trebaju platiti u uobičajenom tijeku trgovine, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

(81) Za izvoznu prodaju izvršenu putem povezanog uvoznika, društva Usha Martin UK, izvozne cijene su se izračunale na temelju cijena po kojima je uvozni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Zajednici, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Napravljene su prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i dobit koju je u Zajednici ostvario povezani uvoznik tijekom razdoblja ispitnog postupka.

(82) Uobičajena vrijednost uspoređena je s prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u obzir su uzeti čimbenici za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe cijena napravljene su za troškove unutarnjeg prijevoza i prekomorske vozarine, osiguranja, manipuliranja, troškova kreditiranja i uvoznih carina, koji su svi odbijeni od preprodajne cijene kako bi se postigla cijena franko tvornica.

(83) U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je prema vrsti proizvoda na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosječnim izvoznim cijenama na istoj razini trgovine. Ta usporedba pokazala je nepostojanje dampinga tijekom razdoblja privremene revizije ispitnog postupka.

2.2.2. Revizija nakon isteka mjera na snazi koje se primjenjuju na proizvođače izvoznike iz Tajlanda

(84) Od tri poznata proizvođača SWR-a u Tajlandu, jedno trgovačko društvo surađivalo je u ispitnom postupku. Na temelju prikupljenih podataka, ovo trgovačko društvo je tijekom RRIPIM-a predstavljalo gotovo 100 % ukupnog tajlandskog izvoza u Zajednicu. Trgovačko društvo, također, je predstavljalo oko 80 % ukupne tajlandske proizvodnje. Izvoz u Zajednicu bio je na vrlo niskoj razini tijekom razdoblja privremene revizije ispitnog postupka. Izvoz trgovačkog društva koje surađuje u Zajednicu uvjetovan je preuzimanjem obveze u vezi cijene.

(85) Utvrđeno je da je ukupan trošak proizvodnje za svaku izvoznu vrstu proizvoda tijekom RRIPIM-a viši od domaće cijene. Stoga nije bilo moguće utvrditi uobičajenu vrijednost na temelju cijena koje su nezavisni kupci na domaćem tržištu platili ili trebali platiti u uobičajenom tijeku trgovine, u skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe, za sve vrste SWR-a koje je izvezao tajlandski proizvođač izvoznik koji surađuje.

(86) Domaće cijene izračunale su se na temelju vlastitih troškova proizvodnje proizvođača izvoznika te prodajnih, općih i administrativnih troškova i razumne marže od 5 % za dobit na temelju članka 2. stavka 6. točke (c) Osnovne uredbe te u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.

(87) Proizvođač izvoznik koji surađuje izvezao je dotični proizvod putem povezanog trgovačkog društva u Zajednici. Stoga su, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe, izvozne cijene izračunane na temelju cijena po kojima je uvozni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Zajednici. Napravljene su prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i dobit koju je u Zajednici ostvarilo trgovačko društvo uvoznik tijekom razdoblja ispitnog postupka.

(88) Uobičajena vrijednost uspoređena je s prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe cijena napravljene su za troškove unutarnjeg prijevoza i prekomorske vozarine, osiguranja, manipuliranja, troškova kreditiranja i uvoznih carina, koji su svi odbijeni od preprodajne cijene kako bi se postigla cijena franko tvornica.

(89) U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je prema vrsti proizvoda na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosječnim izvoznim cijenama na istoj razini trgovine. Ta usporedba pokazala je postojanje relativno niske razine dampinga tijekom RRIPIM-a, u odnosu na Izvornu uredbu. Ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF-a na granici Zajednice, iznosila je 7,6 %.

2.3. Turska

(90) U Turskoj postoje dva proizvođača izvoznika. I Celik Halat (Halat) i Has Celik (Has) surađivali su u reviziji ispitnog postupka nakon isteka mjere, a Has je surađivao u parcijalnoj privremenoj reviziji koja se odnosila na razinu dampinga. Dva proizvođača predstavljaju 100 % izvoza u EU iz Turske.

2.3.1. Privremena revizija mjera na snazi koje se primjenjuju na jednog proizvođača izvoznika iz Turske

(91) Podsjeća se da se parcijalna privremena revizija navedena u gornjoj uvodnoj izjavi 10. odnosi na jednog turskog izvoznika koji je navodno svoj SWR izvozio po dampinškim cijenama u Zajednicu.

(92) Ispitni postupak je pokazao da je većina domaćih cijena za utvrđivanje uobičajene vrijednosti vrsta proizvoda koje je izvozio dotični turski izvoznik bilo profitabilno. Korištena cijena bila je, stoga, cijena koju su nezavisni kupci na domaćem tržištu platili ili trebaju platiti u uobičajenom tijeku trgovine, u skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe.

(93) Za određene vrste proizvoda, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju vlastitih troškova proizvođača za proizvodnju, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove te razumnu maržu od 5 % za dobit, u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.

(94) U pogledu izvoza u Zajednicu, dotični turski proizvođač prodao je dotični proizvod izravno u Zajednicu bez posredovanja bilo koje povezane stranke. Stoga je razmatrana izvozna cijena bila cijena koja je plaćena ili se treba platiti za proizvod kada se prodaje za izvoz iz zemlje izvoznice u Zajednicu u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

(95) Uobičajena vrijednost uspoređena je s prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, za izračunavanje su u obzir uzete razlike u čimbenicima za koje je utvrđeno da utječu na cijene i usporedivost cijena. Prilagodbe cijena napravljene su za troškove unutarnjeg prijevoza i prekomorske vozarine, osiguranja, manipuliranja, troškova kreditiranja i uvoznih carina, koji su svi odbijeni od preprodajne cijene kako bi se postigla cijena franko tvornica.

(96) U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je prema vrsti proizvoda na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosječnim izvoznim cijenama na istoj razini trgovine. Ukupno gledano, ova je usporedba pokazala da je ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF-a na granici Zajednice, iznosila 0,12 %, tj. bila je na razini de minimis.

2.3.2. Revizija nakon isteka mjera na snazi koje se primjenjuju na Tursku

(97) Nakon provedenih testiranja, opisanih u općoj metodologiji u gornjoj uvodnoj izjavi 46., utvrđeno je da uobičajenu vrijednost treba izračunati za većinu vrsta SWR-a koje jedan turski proizvođač izvoznik izvozi u EZ. Stoga je uobičajena vrijednost izračunana na temelju vlastitih troškova proizvođača za proizvodnju, uključujući razumnu maržu od 5 % za dobit, u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.

(98) Kako je objašnjeno u gornjim uvodnim izjavama 92. i 93., za drugog proizvođača nije se mogla koristiti domaća prodajna cijena za utvrđivanje uobičajene vrijednosti većine vrsta proizvoda. Stoga se uobičajena vrijednost temeljila na cijeni koju su nezavisni kupci na domaćem tržištu platili ili trebaju platiti u uobičajenom tijeku trgovine, u skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe.

(99) U pogledu izvoza u Zajednicu, turski proizvođači prodali su dotični proizvod izravno u Zajednicu bez posredovanja bilo koje povezane stranke. Razmatrana izvozna cijena bila je cijena koja je plaćena ili se treba platiti za proizvod kada se prodaje za izvoz iz zemlje izvoznice u Zajednicu u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

(100) Uobičajena vrijednost uspoređena je s prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe cijena napravljene su za troškove unutarnjeg prijevoza i prekomorske vozarine, osiguranja, manipuliranja, troškova kreditiranja i uvoznih carina, koji su svi odbijeni od preprodajne cijene kako bi se postigla cijena franko tvornica.

(101) Usporedba prosječne izvozne cijene s uobičajenom vrijednosti za svaku vrstu dotičnog proizvoda pokazala je postojanje dampinga samo kod jednog izvoznika iz Turske i maržu de minimis kod drugog proizvođača (vidjeti uvodnu izjavu 96.). Dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF-a na granici Zajednice, iznosila je 33,6 % za navedenog izvoznika.

(102) Treba napomenuti da je za tog izvoznika dampinška marža utvrđena u početnom ispitnom postupku bila visoka (više od 50 %), što je dovelo do pristojbe temeljene na marži štete u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe. Ispitni postupak proveden u okviru ove revizije pokazuje da je damping još uvijek prisutan, čak i kod manjeg obujma izvoza, iako na nižoj razini.

D. TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI

(103) U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, također je ispitano može li se za promijenjene okolnosti, za koje je u odgovarajućim revizijama utvrđeno da postoje, objektivno smatrati da su trajne prirode.

(104) Ovo trgovačko društvo trenutačno podliježe preostaloj carini od 50,7 % utvrđenoj tijekom početnog ispitnog postupka na temelju podataka koji se odnose na drugog ruskog izvoznika, jer BMK nije surađivao u tom ispitnom postupku. Međutim, trenutačna dampinška marža od 36,2 % izračunana je na temelju podataka koji se odnose na BMK za cijeli RRIP.

(105) Osim toga, nije bilo naznaka da razina uobičajene vrijednosti ili izvozne cijene utvrđene za BMK u trenutačnom ispitnom postupku nije pouzdana. Utvrđeno je da je izvozna cijena društva BMK za Zajednicu tijekom RRIP-a slična cijeni njegovog izvoza u ostale zemlje, gdje su prodane značajno veće količine tijekom RRIP-a.

(106) Iako se dampinška marža utvrđena tijekom RRIP-a temelji na relativno malom obujmu izvoza SWR-a u Zajednicu, postoje razlozi koji potvrđuju da se utvrđena dampinška marža temelji na promijenjenim okolnostima trajne prirode.

(107) Važno je podsjetiti da izvozne cijene društva SSM u Zajednicu podliježu preuzetoj obvezi u vezi cijena koja se počela primjenjivati na izvoz u novih 10 država članica (EU-10) koje su se pridružile EU-u na početku zadnja dva mjeseca razdoblja privremene revizije za Rusiju, odnosno u svibnju 2004. Iako su izvozne cijene naplaćene kupcima u 15 država članica koje su činile EU prije 1. svibnja 2004. bile na razini potrebnoj prema preuzetoj obvezi, utvrđeno je da je prodaja kupcima EU-10 obavljena po nižim cijenama. Nadalje, također je utvrđeno da je izvoz u ostale treće zemlje tijekom razdoblja privremene revizije za Rusiju obavljen po značajno nižim cijenama i u značajno većim količinama od izvoza u Zajednicu.

(108) Mala količina izvoza SWR-a društva SSM u Zajednicu tijekom razdoblja privremene revizije za Rusiju ne može se pripisati ograničenjima kapaciteta, jer je utvrđeno da je trgovačko društvo raspolagalo značajnim neiskorištenim proizvodnim kapacitetom. Stoga se čini jasnim da je mala količina izvoza rezultat cijena uvedenih preuzimanjem obveza u vezi cijene. To znači da je, u slučaju prestanka obveze u vezi cijene, vrlo vjerojatno da bi SSM prodao veće količine po nižim (i time dampinškim) cijenama na tržištu Zajednice.

(109) Kako je gore navedeno, sav izvoz, i u Zajednicu i u treće zemlje, uzet je u obzir u ovoj analizi.

(110) Ispitni postupak je pokazao da SSM ima neiskorištene kapacitete za značajno povećanje svog izvoza i u Zajednicu i u treće zemlje. Ako bi SSM, što je vjerojatno, pokušao vratiti tržišni udio koji je imao na tržištu Zajednice prije uvođenja mjera, to bi mogao učiniti prodajom po dampinškim cijenama na tržištu Zajednice. Osim toga, cijene prema ostalim zemljama bile su u prosjeku niže od cijena prema tržištu Zajednice te je ispitnim postupkom zaključeno da je dotični proizvod prodan po dampinškim cijenama u zemljama koje nisu članice EU-a.

(111) Uobičajena vrijednost društva SSM tijekom RRIP-a temeljila se na većem obujmu (velika većina njegove proizvodnje) prodanom u uobičajenom tijeku trgovine na konkurentskom domaćem tržištu. To znači da je razina uobičajene vrijednosti, utvrđena u trenutačnom ispitnom postupku, trajne prirode.

(112) Slijedom toga se smatra da bi se, u nedostatku antidampinških mjera, obujam izvoza društva SSM u Zajednicu jako povećao i da bi izvozne cijene značajno pale. Stoga se zaključuje da se ne može objektivno smatrati kako su navodne promijenjene okolnosti u pogledu izvoznih cijena društva SSM trajne prirode.

(113) Privremena revizija ispitnog postupka pokazala je da izvoz tajlandskog izvoznika koji surađuje u Zajednicu nije obavljen po dampinškim cijenama. Također je utvrđeno da su izvozne cijene koje tajlandski izvoznik naplaćuje Zajednici bile slične cijenama naplaćenima strankama u ostalim trećim zemljama, gdje su prodane veće količine.

(114) Osim toga, utvrđeno je da je tajlandski izvoznik razvio svoju distribucijsku mrežu i isporučivao SWR širem krugu kupaca u ostatku svijeta. Prodajna društva kćeri osnovana su u Australiji, Singapuru i Sjedinjenim Državama. Mala količina izvoza SWR-a društva Usha u Zajednicu, stoga, se ne može pripisati ograničenjima kapaciteta, jer trgovačko društvo zapravo nema neiskorištenog kapaciteta.

(115) Smatra se da se, u nedostatku antidampinškim mjera (tj. trenutačno preuzete obveze u vezi cijene), obujam izvoza društva Usha u Zajednicu ne bi značajno povećao i da bi to slabo utjecalo na njegove izvozne cijene. Na temelju gornjih činjenica i razmatranja može se zaključiti da, u nedostatku značajnog neiskorištenog kapaciteta te uzimajući u obzir da je trgovačko društvo uglavnom usmjereno na izvoz na nekoliko drugih izvoznih tržišta, a ne Zajednicu, gdje su izvozne cijene značajno više nego na tržištu Zajednice, za promijenjene okolnosti utvrđene u pogledu društva Usha može se smatrati da su trajne prirode.

(116) Uvoz SWR-a podrijetlom iz Turske značajno se povećao od 2005. U to vrijeme, privremena revizija je zaključila da je, u nedostatku dampinga, bilo primjereno staviti izvan snage mjere u opsegu u kojem se one odnose na turskog izvoznika podnositelja zahtjeva.

(117) Trenutačna privremena revizija za istog proizvođača je potvrdila da je njegov izvoz u Zajednicu izvršen po cijenama za koje je utvrđeno da nisu dampinške. Osim toga, za proizvodni kapacitet tog trgovačkog društva utvrđeno je da je ograničen u odnosu na potrošnju Zajednice. Kao posljedica toga, može se zaključiti da je promjena okolnosti, kako je utvrđeno privremenom revizijom, trajne prirode.

(118) Proizvođači koji surađuju u ovom ispitnom postupku predstavljaju gotovo ukupan uvoz u EU iz dotičnih zemalja. Ispitivanje, je li vjerojatno da bi se damping nastavio ako se mjere stave izvan snage, stoga se uvelike temeljilo na podacima koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju. Posebno, ispitano je ponašanje proizvođačâ izvoznikâ u pogledu određivanja cijena za ostala izvozna tržišta te njihova proizvodnja, proizvodni kapacitet i zalihe.

(119) Kako bi odredila postoji li vjerojatnost nastavljanja dampinga, Komisija je razmotrila trenutačno stanje dotičnih zemalja i stranaka na koje se ispitni postupak odnosi. Prema potrebi, također je razmotrila moguće postojanje dampinga na izvoz u Zajednicu. Analiza je, uz to, napravljena u pogledu određivanja cijena, proizvodnje i proizvodnog kapaciteta ostalih proizvođača izvoznika zemljama na koje se ispitni postupci odnose. Ova analiza temeljila se na tržišnim informacijama koje su dostavili industrija Zajednice i proizvođači izvoznici, na statistici Eurostata o uvozu i, ako je bilo dostupno, na statistici dotičnih zemalja o izvozu.

(120) SSM je uspio povećati proizvodnju tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka nakon isteka mjera za 7 % u odnosu na 2005.

(121) Dok je proizvodni kapacitet ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja, prosječna iskorištenost kapaciteta u Rusiji bila je oko 60 do 65 % tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. Stoga se može zaključiti da proizvođači izvoznici u Rusiji imaju kapacitet za povećanje svog izvoza na tržište Zajednice ako se mjere stave izvan snage.

(122) Štoviše, procjenjuje se da je ukupan kapacitet Rusije koji se odnosi na dotični proizvod otprilike na razini ukupne potrošnje EU-a tijekom RRIPIM-a, odnosno 220 000 tona. S obzirom da je rusko tržište premalo za ovakvu razinu opskrbe, ruski proizvođači mogu odlučiti preusmjeriti ovaj neiskorišteni kapacitet na Zajednicu po dampinškim cijenama ako se mjere stave izvan snage.

(123) U uvodnim izjavama 61. i 62. objašnjeno da zbog postojanja obveze u vezi cijene izvoz u Zajednicu nije izvršen na dampinškoj razini. Također je pokazano da je NUC uspostavljen s preuzetom obvezom u vezi cijene utjecao na određivanje cijena dotičnog ruskog trgovačkog društva na tržištu Zajednice. Stoga je zaključeno da izvozna cijena Zajednici nije bila pouzdana u smislu članka 2. stavka 8. Osnovne uredbe.

(124) Cijene prema trećim zemljama stoga su se smatrale pouzdanijima, jer nisu bile uvjetovane nikakvim ograničenjima tijekom RRIPIM-a.

(125) Tijekom RRIPIM-a ruske izvozne cijene u treće zemlje, također, su bile općenito ispod razine cijena u Zajednici. Stoga, ako bi se mjere stavile izvan snage, ruski izvoznici vjerojatno bi izvozili SWR u velikim količinama u Zajednicu i po nižim cijenama od trenutačne preuzete obveze u vezi cijene. Stoga se čini vjerojatnim da bi se damping ponovio ako se antidampinške mjere na snazi stave izvan snage. To je posebno važno s obzirom na trenutačno stanje koje se odnosi na preuzetu obvezu u vezi cijene.

(126) Ponašanje ruskih izvoznika i utjecaj preuzete obveze u vezi cijene na razinu izvozne cijene prema Zajednici, prevladavajuća niža razina cijena u trećim zemljama i veliki neiskorišteni raspoloživi proizvodni kapaciteti daju jasne naznake da bi se ruski proizvođači vjerojatno vratili na tržište Zajednice u značajnim količinama po dampinškim cijenama u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

(127) Tajlandski proizvođač koji surađuje je prevladavajući proizvođač na Tajlandu s najvećim udjelom, odnosno oko 80 %, postojećeg proizvodnog kapaciteta i stvarne proizvodnje SWR-a na Tajlandu. Ispitni postupak je pokazao da je ovaj proizvođač proizvodio pod punim kapacitetom i da ostala dva poznata tajlandska proizvođača gotovo uopće nisu prisutna na tržištu Zajednice te da nemaju velike raspoložive proizvodne kapacitete.

(128) Ispitni postupak je pokazao da čak i ako je proizvođač izvoznik koji surađuje prodavao po dampinškim cijenama na tržištu Zajednice, njegov obujam prodaje bio je iznimno nizak. Na temelju izvoza trgovačkog društva u svijetu, uočeno je da je trgovačko društvo usmjereno, umjesto na Zajednicu, na nekoliko ostalih izvoznih tržišta, prije svega Sjedinjene Države, Singapur, Indoneziju, Australiju, Japan i Maleziju. Prodajna društva kćeri čak su osnovana u tim zemljama.

(129) Proizvođač izvoznik koji surađuje poštovao je preuzetu obvezu u vezi cijene i, s obzirom na trenutačne visoke tržišne cijene, u više slučajeva prodavao iznad dogovorenih najnižih cijena. Ne postoje druga tajlandska trgovačka društva koja izvoze dotični proizvod na tržište Zajednice.

(130) Tijekom RRIPIM-a je obujam prodaje društva Usha ostatku svijeta bio značajno veći od prodaje Zajednici, neovisno o činjenici da je razina izvoznih cijena Zajednici bila u prosjeku 9,5 % viša od razine u ostatku svijeta.

(131) Na temelju gornjih činjenica i razmatranja, proizvođač izvoznik iz Tajlanda vjerojatno neće izvoziti velike količine na tržište Zajednice, čak i u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Čini se da ostala dva tajlandska proizvođača nemaju međunarodnu distribucijsku mrežu koja bi im omogućila agresivniji ulazak na tržište Zajednice i dobivanje tržišnog udjela.

(132) Sukladno podacima prikupljenima tijekom ispitnog postupka, proizvodni kapacitet ostao je nepromijenjen tijekom razdoblja obuhvaćenog ispitnim postupkom, a iskorištenost kapaciteta se povećala. Stoga je utvrđeno da su oba turska trgovačka društva dosegla oko 90 % svog proizvodnog kapaciteta. U Turskoj nema drugih trgovačkih društava koja proizvode dotični proizvod.

(133) Štoviše, uočeno je da je udio dampinškog uvoza iz Turske (od društva Celik Halat) na tržištu Zajednice manji od 0,5 % od kojih 10 % čak ne konkurira proizvodnji Zajednice, jer se odnosi na vrste proizvoda koje industrija Zajednice ne proizvodi. S obzirom da Has ne izvozi po dampinškim cijenama, tržišni udio dampinškog uvoza iz Turske je stoga vrlo nizak. Stoga je samo mali udio izvoza iz Turske dampinški i izravno konkurira industriji Zajednice.

(134) Na temelju gornjih argumenata, proizvođači izvoznici koji surađuju vjerojatno neće izvoziti velike količine na tržište Zajednice, čak i u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Ne temelju toga, ponavljanje ili nastavljanje dampinga nije vjerojatno.

E. VJEROJATNOST NASTAVLJANJA ILI PONAVLJANJA ŠTETE

1. Definicija proizvodnje Zajednice i industrije Zajednice

(135) SWR proizvodi 29 proizvođača iz Zajednice u Zajednici, a tijekom RRIPIM-a je utvrđeno da proizvodnja iznosi oko 202 000 tona.

(136) Kao i u početnom ispitnom postupku, za neke je proizvođače iz Zajednice utvrđeno da uvoze dotični proizvod. Međutim, uvezene količine bile su zanemarive u odnosu na njihovu proizvodnju (manje od 1 % njihovog obujma proizvodnje) i nije bilo uvezenih proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja. Stoga je zaključeno da nije bilo razloga za isključivanje nekog od ovih proizvođača iz definicije proizvodnje Zajednice.

(137) SWR koji je proizvelo tih 29 proizvođača iz Zajednice stoga čini ukupnu proizvodnju Zajednice u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

(138) Zahtjev za privremenu reviziju i reviziju nakon isteka mjere podržala su 22 proizvođača iz Zajednice i svi su pristali na suradnju tijekom ispitnog postupka. Ispitano je jesu li ti proizvođači koji surađuju predstavljali većinski udio ukupne proizvodnje dotičnog proizvoda u Zajednici te je utvrđeno da su oni činili 87 % ukupne proizvodnje dotičnog proizvoda u Zajednici tijekom RRIPIM-a i različitih razdoblja privremene revizije ispitnog postupka.

(139) Stoga se smatralo da su 22 proizvođača koji surađuju i podupiru zahtjev predstavljala industriju Zajednice u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe. Stoga se dalje u tekstu nazivaju industrija Zajednice.

2. Situacija na tržištu Zajednice

2.1. Potrošnja na tržištu Zajednice

(140) Potrošnja Zajednice utvrđena je na temelju: — obujma prodaje proizvođača iz Zajednice koji čine industriju Zajednice, — procjena prodaje ostalih proizvođača na tržištu Zajednice na temelju podataka dostavljenih u zahtjevu, i — podataka Eurostata o uvozu dotičnog proizvoda iz dotičnih zemalja, kao i iz trećih zemalja.

(141) Između 2003. i RRIPIM-a, potrošnja Zajednice povećala se za više od 46 000 tona ili za 26 % te dosegla ukupni obujam potrošnje od više od 222 000 tona tijekom RRIP-a. Tablica 1. 2003. 2004. 2005. RRIPIM Potrošnja u Zajednici (u tonama) 176 438 195 363 214 529 222 456 Indeks 100 111 122 126

2.2. Razvoj uvoza i sniženja cijene iz Rusije

2.2.1. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Rusije

(142) Obujam i tržišni udio uvoza dotičnog proizvoda iz Rusije razvijali su se kako je navedeno u donjoj tablici. Tablica 2. 2003. 2004. 2005. RRIPIM Obujam uvoza (u tonama) 2 198 1 844 2 908 3 323 Indeks 100 84 132 151 Tržišni udio 1,2 % 0,9 % 1,4 % 1,5 % Indeks 100 75 117 125

(143) Tijekom razmatranog razdoblja, uvoz iz Rusije povećao se za 51 %, od 2 198 tona 2003. do 3 323 tona tijekom RRIPIM-a. Udio potrošnje Zajednice, u smislu uvoza, u međuvremenu se povećao s 1,2 % na 1,5 % ili za 25 %.

(144) Pristup korišten za izračunavanje sniženja cijene u ovom slučaju istovjetan je pristupu opisanom u uvodnim izjavama od 136. do 140. Privremene uredbe. Cijena na granici Zajednice koju su naplatili dotični izvoznici uspoređena je, za svaku vrstu, s cijenom franko tvornica industrije Zajednice. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak cijene franko tvornica industrije Zajednice.

(145) Čini se da je na razinu cijene koju je SSM naplatio kupcima u Zajednici utjecala preuzeta obveza koja je prihvaćena u kontekstu Izvorne uredbe. Međutim, utvrđena je značajna razina sniženja cijene od 49 %.

(146) S obzirom na gornje nalaze, čini se da je relativno niski tržišni udio ruskog izvoza sigurno posljedica antidampinških mjera na snazi koje se primjenjuju na Rusiju. S obzirom na razinu ruskih cijena i značaja dampinga koji je trenutačno utvrđen za Rusiju, vrlo je vjerojatno da bi se veliki raspoloživi neiskorišteni kapaciteti u toj zemlji mogli lako iskoristiti za povećanje izvoza na tržište Zajednice.

2.3. Obujam, tržišni udjeli i cijene uvoza iz ostalih zemalja na koje se odnosi ova revizija

(147) Podsjeća se da je u uvodnim izjavama 131. i 134. zaključeno da nema rizika za ponavljanje dampinga na uvoz SWR-a podrijetlom iz Tajlanda i Turske. Ispitana su i kretanja uvoza dotičnog proizvoda iz ostalih zemalja na koje se odnosi ova revizija. Obujam uvoza i tržišni udjeli ostalih zemalja na koje se odnosi ova revizija razvijali su se kako slijedi: Tablica 3. 2003. 2004. 2005. RRIPIM Tajland Obujam uvoza (u tonama) 368 160 86 118 Od čega dampinškog uvoza 0 Ukupni tržišni udio 0,21 % 0,08 % 0,04 % 0,05 % Turska Obujam uvoza (u tonama) 2 248 2 223 4 246 4 805 Od čega dampinškog uvoza 1 089 Ukupni tržišni udio 1,27 % 1,11 % 1,98 % 2,16 %

(148) Tablica pokazuje da uvoz iz Tajlanda tijekom razmatranog razdoblja u pogledu obujma nije bio značajan, s tržišnim udjelom od 0,1 % tijekom RRIPIM-a.

(149) Ukupan uvoz iz Turske povećao se s 2 248 tona na 4 805 tona od 2003. do kraja RRIPIM-a, ili za 113 %. U pogledu tržišnog udjela se gotovo udvostručio, s 1,3 % na 2,2 %. Ipak, u odnosu na ukupnu veličinu tržišta Zajednice, obujam uvoza iz Turske nije jako velik.

(150) Međutim, treba napomenuti da se na izvoz glavnog proizvođača iz Turske primjenjuje nulta stopa carine. To je vjerojatno omogućilo ovom proizvođaču izvozniku povećanje prodaje u EU po relativno visokim cijenama.

(151) Pristup korišten za izračunavanje sniženja cijene u ovom slučaju istovjetan je pristupu opisanom u uvodnim izjavama od 136. do 140. Privremene uredbe. Cijena na granici Zajednice koju su naplatili dotični izvoznici uspoređena je, za svaku vrstu, s cijenom franko tvornica industrije Zajednice. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak cijene franko tvornica industrije Zajednice.

(152) Neovisno o gornjim razmatranjima, utvrđeno je sniženje cijene od 24 % za dampinški uvoz iz Turske, dok je razina sniženja cijene uvoza podrijetlom iz Tajlanda bila oko 1 %.

2.4. Obujam i tržišni udjeli uvoza iz ostalih zemalja na koje se odnose antidampinške mjere, ali ne i ova revizija

(153) Podsjeća se da su antidampinške mjere uvedena na čeličnu užad i kabele podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Indije, Južne Afrike i Ukrajine. Te antidampinške mjere bile su na snazi tijekom cijelom razmatranog razdoblja: Tablica 4. 2003. 2004. 2005. RRIPIM Narodna Republika Kina Uvoz (tone) 1 545 3 374 6 581 7 560 Indeks 100 218 426 489 Prosječna cijena (EUR/tona) 1 088 1 120 1 063 947 Tržišni udio 0,9 % 1,7 % 3,1 % 3,4 % Indija Uvoz (tone) 4 218 4 832 6 551 6 108 Indeks 100 115 155 145 Prosječna cijena (EUR/tona) 902 1 036 1 130 1 123 Tržišni udio 2,3 % 2,5 % 3,1 % 2,7 % Južna Afrika Uvoz (tone) 184 795 577 941 Indeks 100 433 314 512 Prosječna cijena (EUR/tona) 1 303 1 471 1 584 1 573 Tržišni udio 0,1 % 0,4 % 0,3 % 0,4 % Ukrajina Uvoz (tone) 1 222 1 438 1 149 776 Indeks 100 118 94 63 Prosječna cijena (EUR/tona) 866 712 752 662 Tržišni udio 0,7 % 0,7 % 0,5 % 0,3 % Ukupno tona 6 785 10 978 16 177 16 012 Ukupni tržišni udio 3,7 % 5,6 % 7,5 % 7,2 %

(154) Važno je napomenuti da se uvoz iz zemalja obuhvaćenih antidampinškim mjerama značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja, i u pogledu obujma, s povećanjem od 135 %, i u pogledu tržišnog udjela s povećanjem od 3,7 % do 7,2 % tijekom istog razdoblja.

2.5. Obujam i tržišni udjeli uvoza iz ostalih zemalja na koje se ne odnose nikakve antidampinške mjere

(155) Uvoz iz ostalih trećih zemalja razvijao se kako je niže prikazano: Tablica 5. 2003. 2004. 2005. RRIPIM Ukupni obujam (tone), od čega: 42 486 54 983 58 843 61 271 Indeks 100 129 138 144 Južna Koreja 22 400 32 121 34 634 36 408 Indeks 100 143 155 163 Malezija 4 836 4 426 5 123 6 642 Indeks 100 92 106 137 Sjeverna Koreja 150 1 626 2 212 3 324 Indeks 100 1 084 1 475 2 216

(156) Uvoz iz zemalja koje ne podliježu antidampinškim mjerama povećao se za oko 19 000 tona ili za 44 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveći dio tog uvoza podrijetlom je iz Južne Koreje.

3. Gospodarsko stanje industrije Zajednice

3.1. Uvodne napomene

(157) S obzirom na veliki broj proizvođača iz Zajednice koji čine industriju Zajednice, odlučeno je odabrati uzorak proizvođačâ iz Zajednice u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, kako je objašnjeno u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. Odabrano je pet proizvođača iz Zajednice koji su uključeni u uzorak, jer predstavljaju najveći reprezentativni obujam proizvodnje koji je moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Oni su navedeni u gornjoj izjavi 26.

(158) Niže navedeni podaci o šteti stoga se temelje i na nalazima napravljenima na razini proizvođačâ iz Zajednice iz uzorka i na nalazima napravljenima na razini 22 proizvođača koji čine industriju Zajednice. Radi jasnoće, izričito je navedeno kada se čimbenici vezani uz štetu odnose na podatke dobivene iz uzorka. U nedostatku takvog upućivanja, treba smatrati da su podaci dobiveni od 22 proizvođača iz Zajednice koji čine industriju Zajednice.

3.2. Proizvodnja, postojeći proizvodni kapacitet i stopa iskorištenosti kapaciteta

(159) Tablica 6. 2003. 2004. 2005. RRIPIM Proizvodnja (u tonama) 149 957 148 536 161 611 176 119 Indeks 100 99 108 117 Postojeći proizvodni kapacitet (u tonama) 229 066 229 654 245 343 247 833 Indeks 100 100 107 108 Stopa iskorištenosti kapaciteta 65 % 65 % 66 % 71 % Indeks 100 99 101 109

(160) Tijekom razmatranog razdoblja, proizvodnja cijele industrije Zajednice povećala se za oko 26 000 tona, ili za 17 %. To povećanje treba promatrati u svjetlu potrošnje Zajednice koja se povećala za 46 000 tona ili za 26 % i povećanog izvoza industrije Zajednice tijekom istog razdoblja.

(161) Povećanje proizvodnje potaknulo je i povećanje proizvodnog kapaciteta od 8 %, dosegavši gotovo 248 000 tona tijekom RRIPIM-a.

(162) Stopa iskorištenosti kapaciteta ostala je relativno stabilna tijekom prvih godina razmatranog razdoblja. Međutim, tijekom RRIPIM-a se, zbog povećanja proizvodnje, stopa iskorištenosti kapaciteta povećala s oko 65 % na više od 70 %.

3.3. Zalihe — podaci prikupljeni iz uzorka

Tablica 7.

2003. 2004. 2005. RRIPIM Zalihe (u tonama) 11 565 10 236 11 465 12 652 Indeks 100 89 99 109 Zalihe kao % ukupne prodaje 20 % 17 % 18 % 18 %

(163) Razina zaliha ostala je relativno stabilna tijekom razmatranog razdoblja, posebno u odnosu na prodaju.

3.4. Obujam prodaje i tržišni udio potrošnje Zajednice te rast

Tablica 8.

2003. 2004. 2005. RRIPIM Obujam prodaje (u tonama) 107 032 106 542 112 687 116 625 Indeks 100 100 105 109 Tržišni udio potrošnje Zajednice 60,7 % 54,5 % 52,5 % 52,4 % Indeks 100 90 87 86 Rast prihoda od prodaje (u tisućama eura) 217 912 230 267 262 495 297 009 Indeks 100 106 120 136

(164) Obujam prodaje industrije Zajednice na tržištu Zajednice ostao je u apsolutnom smislu relativno stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom RRIPIM-a zabilježeno je povećanje obujma prodaje od 9 %, no te rezultate treba promatrati u svjetlu razvoja potrošnje Zajednice koja se povećala za 26 %.

(165) S obzirom na razvoj potrošnje Zajednice i unatoč sve većem obujmu prodaje, tržišni udio industrije Zajednice značajno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Zajednice izgubila je više od 8 postotnih bodova udjela potrošnje Zajednice tijekom tog razdoblja.

(166) Ukupan prihod od prodaje industrije Zajednice povećao se za 36 % tijekom razmatranog razdoblja. To prvenstveno treba promatrati u svjetlu povećanja prodajnih cijena po toni, što uglavnom odražava više troškove i kupovne cijene sirovina.

3.5. Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na cijene Zajednice - podaci prikupljeni iz uzorka

Tablica 9.

2003. 2004. 2005. RRIPIM Prosječna prodajna cijena (EUR/tona) 1 902 2 058 2 170 2 142 Indeks 100 108 114 113 Prosječan trošak sirovina (žičane šipke) (EUR/tona) 511 559 662 734 Indeks 100 109 129 143

(167) Prosječna prodajna cijena industrije Zajednice na tržištu Zajednice povećala se za 240 EUR/tona, ili za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. Ispitni postupak je pokazao da je to jasno bila posljedica povećanja cijena sirovina, prije svega čeličnih žičanih šipaka. Trošak kupljenih žičanih šipaka povećao se za 223 EUR/tona tijekom razmatranog razdoblja, ili za 43 % u odnosi na trošak na početku razmatranog razdoblja.

(168) Utvrđeno je da jedan od proizvođača uključenih u definiciju industrije Zajednice kupuje sirovine, uključujući žičane šipke, od povezanih stranaka (vertikalno povezane grupacije proizvođača čelika). Stoga se ispitalo jesu li cijene povezanih dobavljača prema proizvođačima iz Zajednice bile u skladu s cijenama koje su povezani dobavljači naplatili nezavisnim kupcima. Utvrđeno je da su cijene naplaćene proizvođačima iz Zajednice bile u skladu s cijenama nezavisnim kupcima i da je to povećanje odražavalo i opće povećanje cijena čelika tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je zaključeno da prosječne troškove sirovina koje kupuju vertikalno povezani proizvođači iz Zajednice, također, treba uključiti u izračunavanje.

3.6. Zaposlenost i plaće - podaci prikupljeni iz uzorka

Tablica 10.

2003. 2004. 2005. RRIPIM Zaposlenici 1 023 999 1 064 1 087 Indeks 100 98 104 106 Plaće/zaposlenik (EUR) 33 943 36 674 37 987 38 348 Indeks 100 108 112 113 Plaće po proizvedenoj toni 606 634 614 592 Indeks 100 105 101 98

(169) S obzirom na gore navedeni povećani obujam proizvodnje i prodaje, industrija Zajednice povećala je broj zaposlenika za 6 % tijekom razmatranog razdoblja.

(170) Osim toga, tijekom razmatranog razdoblja povećane su plaće po zaposleniku, u skladu s općim povećanjem plaća tijekom tog razdoblja. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja je utvrđeno da bi se prosječan trošak plaća po proizvedenoj toni mogao u manjoj mjeri smanjiti.

3.7. Produktivnost - podaci prikupljeni iz uzorka

Tablica 11.

2003. 2004. 2005. RRIPIM Proizvedena tona/zaposlenik 56 58 62 65 Indeks 100 103 110 116

(171) Promatrana razina produktivnosti za industriju Zajednice značajno se povećala tijekom razmatranog razdoblja. To pokazuje da se industrija može prilagoditi situaciji na tržištu Zajednice.

3.8. Visina stvarne marže dampinga i oporavak od učinaka prošlog dampinga

(172) U pogledu utjecaja visine stvarne marže dampinga na industriju Zajednice, s obzirom na obujam i cijene izvoza iz dotičnih zemalja, ovaj utjecaj ne može se smatrati zanemarivim.

3.9. Profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok - podaci prikupljeni iz uzorka

Tablica 12.

2003. 2004. 2005. RRIPIM Dobit od prodaje u Zajednici –0,1 % +0,4 % +4,6 % +5,3 % Povrat ukupnih sredstava –18,8 % +14,1 % +26 % +24,4 % Novčani tok (% ukupne prodaje) +0,1 % +1,2 % +4,3 % +6,2 %

(173) S obzirom na pozitivan razvoj profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja, novčani tok i povrat ulaganja, također, su pokazali pozitivna kretanja tijekom tog razdoblja. Nakon blagog gubitka 2003., industrija Zajednice uspjela je polako, ali stalno povećati svoju dobit, i u odnosu na prodaju i u odnosu na svoja sredstva. Ovaj rezultat vjerojatno je posljedica velikog poboljšanja produktivnosti.

(174) Ipak, podsjeća se da se ovo stanje može brzo promijeniti zbog visokih razina cijena čelika koje prevladavaju na tržištu, no posebno ako bi se dopustio istek antidampinških mjera i ulazak velikog obujma dampinškog uvoza na tržište. Tablica 13. 2003. 2004. 2005. RRIPIM Ulaganja 46 570 43 158 51 362 56 538 Indeks 100 93 110 121

3.10. Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala - podaci prikupljeni iz uzorka

(175) Utvrđena razina ulaganja na razini trgovačkih društava iz uzorka povećala se za 21 % tijekom razmatranog razdoblja i treba se promatrati u svjetlu povećanog proizvodnog kapaciteta.

(176) Nitko od proizvođačâ iz Zajednice nije prijavio nikakve specifične probleme u pogledu sposobnosti prikupljanja kapitala.

3.11. Zaključak o gospodarskom stanju industrije Zajednice

(177) Ispitni postupak je pokazao da je od uvođenja antidampinških mjera na SWR industrija Zajednice uspjela poboljšati svoje gospodarsko stanje. Većina čimbenika štete kao što su obujam prodaje, proizvodnja i proizvodni kapacitet te produktivnost mogla bi se povećati. Ovaj rezultat postignut je na rastućem tržištu, jer se potrošnja tijekom razmatranog razdoblja povećala za 26 %.

(178) Međutim, činjenica da je industrija Zajednice izgubila tržišni udio ukazuje na to da nije mogla u potpunosti iskoristiti pozitivnu situaciju na tržištu Zajednice.

(179) Ispitni postupak je, također, pokazao da je industrija Zajednice uspjela poboljšati svoje ukupno financijsko stanje. Povećanje prodajnih cijena od 13 % tijekom RRIPIM-a omogućilo je industriji da postane profitabilna unatoč značajnom povećanju cijena sirovina. Slijedom toga su se povrat sredstava i novčani tok, također, poboljšali tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se zaključuje da, iako se stanje industrije Zajednice poboljšalo u usporedbi s razdobljem prije uvođenja mjera, ono je i dalje nestabilno.

4. Izvozne aktivnosti industrije Zajednice ‒ podaci prikupljeni iz uzorka

Tablica 14.

2003. 2004. 2005. RRIPIM Izvozna prodaja (u tonama) 8 475 11 870 10 618 13 374 Indeks 100 140 125 157 % ukupne prodaje 15 % 21 % 19 % 22 % Prosječna cijena (EUR/tona) 2 123 2 302 2 835 3 063 Indeks 100 108 134 144

(180) Realizacija izvoza industrije Zajednice iz uzorka značajno se poboljšala tijekom razmatranog razdoblja. Izvozna prodaja povećala se za 57 % tijekom razmatranog razdoblja. U odnosu na ukupnu prodaju, izvozna prodaja se, također, povećala s 15 % na 22 %.

(181) Prosječna cijena po toni za izvoznu prodaju, također, je značajno viša od prosječne cijene za prodaju na tržištu Zajednice (vidjeti uvodnu izjavu 167.). Više cijene izvoznog SWR-a posljedica su sofisticiranijih proizvoda, što dovodi do većih troškova sirovina i troškova proizvodnje. Neovisno o većim troškovima proizvodnje, realizacija izvoza industrije Zajednice značajno je doprinijela ukupnoj profitabilnosti industrije Zajednice.

5. Zaključak o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štete

(182) Ispitni postupak je pokazao da su ruski raspoloživi neiskorišteni kapaciteti značajni i da ne postoji očiti razlog koji bi omeo aktivaciju takvih kapaciteta u slučaju isteka mjera. Osim toga, ruski proizvođači vjerojatno bi preusmjerili značajnu količinu svoje trenutačne prodaje s trećih tržišta na Zajednicu, s obzirom da tamo prevladavaju veće cijene. Zajedno bi te količine bile značajne, a taj proces omogućili bi dobro uspostavljeni distribucijski kanali za ruski izvoz u Zajednicu.

(183) Nadalje, uočene značajne razine dampinga i sniženja cijena, činjenica da preuzete obveze djeluju kao najniže cijene, kao i niska razina cijena ruskog izvoza u treće zemlje, ukazuju na to da bi se gore navedeni značajno veći obujam izvoza u Zajednicu izvršio po dampinškim cijenama koje bi bile značajno niže od cijena i troškova industrije Zajednice.

(184) Kombinirani učinak takvog obujma i cijena vjerojatno bi doveo do značajnog pogoršanja stanja industrije Zajednice, koje je još uvijek nestabilno. Bez obzira na to je li odgovor industrije Zajednice na to bio pad prodaje (a stoga i proizvodnje), smanjenje cijena, ili oboje, financijsko pogoršanje bilo bi značajno, pri čemu bi se vratile poteškoće uočene prije uvođenja izvornih mjera.

(185) Na temelju toga, zaključuje se da postoji jasna vjerojatnost ponavljanja štetnog dampinga ako bi se dopustio istek antidampinških mjera na uvoz SWR-a podrijetlom iz Rusije.

F. INTERES ZAJEDNICE

1. Uvodne napomene

(186) U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Zajednice u cijelosti. Utvrđivanje interesa Zajednice temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa. Ovaj ispitni postupak analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi i dozvoljava procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične stranke.

(187) Na ovoj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Zajednice.

2. Interes industrije Zajednice

(188) Kako je gore navedeno, postoji jasna vjerojatnost ponavljanja štetnog dampinga ako bi mjere koje se primjenjuju na Rusiju bile stavljene izvan snage.

(189) Podsjeća se da su najmanje 22 proizvođača iz Zajednice, koja predstavljaju oko 87 % ukupne proizvodnje SWR-a u Zajednici, surađivala s Komisijom u ispitnom postupku i podržala daljnje mjere.

(190) Nastavljanje antidampinških mjera na uvoz iz dotičnih zemalja povećalo bi industriji Zajednice mogućnost zadržavanja i čak jačanja trenutačnog stanja. Postoji jasna vjerojatnost ponavljanja štetnog dampinga u značajnom obujmu, što industrija Zajednice vjerojatno ne bi mogla podnijeti. Industrija Zajednice bi stoga nastavila imati koristi od zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera, posebno jer postoje i mjere protiv uvoza čelične užadi i kabela podrijetlom iz NRK-a, Indije, Južne Afrike i Ukrajine.

3. Interes uvoznika

(191) U Privremenoj uredbi (uvodna izjava 202.) objašnjeno je da distribuciju SWR-a u Zajednici karakterizira postojanje značajnog broja uvoznika/trgovaca. Međutim, iako je zahtjev za ovom revizijom nakon isteka mjere sadržavao popis od 32 uvoznika/trgovca, od kojih su svi kontaktirani, samo su tri uvoznika surađivala tijekom ispitnog postupka, od kojih je utvrđeno da samo jedan uvoznik uvozi dotični proizvod.

(192) Temeljna aktivnost ovog uvoznika, doista, je bila usmjerena na SWR (između 55 % i 85 %) te je utvrđeno da mjere na snazi nisu ozbiljno utjecale na njegove financijske rezultate.

4. Interes dobavljača

(193) Kako je podrobnije objašnjeno u uvodnim izjavama 197. i 198. Privremene uredbe, glavna sirovina korištena u proizvodnji SWR-a je industrijska čelična žica koja se proizvodi od čelične žičane šipke.

(194) Utvrđeno je da su neki proizvođači SWR-a u Zajednici vertikalno povezani, tj. imali su povezane dobavljače industrijske čelične žice. Dok su dva povezana dobavljača odgovorila na pitanja o cijenama sirovina (vidjeti gornju uvodnu izjavu 168.), nije se javio ni jedan nepovezani dobavljač sirovina.

(195) Bez obzira jesu li povezani ili nepovezani dobavljači sirovina za industriju Zajednice, jasno je da bi ti dobavljači Zajednice pretrpjeli značajnu štetu ako bi se omogućio istek mjera te bi, kao posljedica toga, obujam prodaje industrije Zajednice pao. Stoga se jasno moglo zaključiti da bi zadržavanje antidampinških mjera bilo u interesu dobavljača sirovina u Zajednici.

5. Interes korisnikâ

(196) Komisija je izravno kontaktirala 21 korisnika SWR-a u Zajednice, ali ni jedan korisnik nije se javio niti surađivao u ispitnom postupku.

(197) Na temelju toga se smatralo da korisnici nisu imali nikakve uvjerljive razloge protiv zadržavanja antidampinških mjera.

6. Zaključak o interesu Zajednice

(198) Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.

G. PREUZIMANJE OBVEZA

(199) Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 2., Komisija je Odlukom 2001/602/EZ od 26. srpnja 2001. prihvatili ponudu društva SSM o preuzimanju obveze. Privremena revizija je pokazala da se od prihvaćanja obveze 2001. raspon proizvoda društva SSM značajno promijenio.

(200) Preuzetom obvezom SWR, koji to društvo proizvodi, razvrstan je u značajan broj vrsta proizvoda sa značajnim razlikama u cijenama unutar svake vrste. Revizija ispitnog postupka je pokazala da je trgovačko društvo imalo ozbiljnih problema prilikom odgovarajućeg razvrstavanja različitih vrsta proizvoda i u skladu s uvjetima preuzete obveze. Djelomično je to posljedica ograničenja računovodstvenog sustava koji mu nije omogućio pravilno razlikovanje različitih vrsta proizvoda SWR-a. Slični problemi već su utvrđeni tijekom praćenja preuzete obveze i doveli su do opomene.

(201) Stoga se zaključuje da preuzeta obveza u svom trenutačnom obliku više nije učinkovita i da ju je Komisija morala povući putem Odluke.

(202) Oba ruska izvoznika ponudila su preuzimanje obveza u okviru roka nakon konačne objave, ali ni jedan nije ponudio prihvatljivu obvezu u roku određenom u članku 8. stavku 2. Osnovne uredbe, tj. obvezu koja bi odražavala nalaze revizije i koja bi razvrstala različite proizvode u učinkovite kategorije s ograničenim razlikama u cijenama.

(203) S obzirom da su pitanja koja se odnose na povlačenje preuzete obveze objavljena u kasnijoj fazi postupka, obojici ruskih izvoznika iznimno treba omogućiti ispunjenje njihovih obveza nakon uobičajenih rokova, ali unutar 10 kalendarskih dana od stupanja na snagu ove Uredbe. Prema potrebi, Komisija može predložiti izmjenu ove Uredbe na odgovarajući način.

H. ZAVRŠNE ODREDBE

(204) Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti da se postojeće mjere na uvoz iz Rusije zadrže i da se razine tih mjera izmijene gdje je to opravdano. Nakon objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara i zahtjeva. Nije primljen ni jedan komentar koji bi mogao promijeniti gornje zaključke.

(205) Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz SWR-a podrijetlom iz dotičnih zemalja trebaju zadržati za Rusiju i staviti izvan snage za Tursku i Tajland.

I. PRISTOJBE

(206) S obzirom na zaključke donesene u pogledu nastavljanja dampinga, vjerojatnost ponavljanja štete i interes Zajednice, antidampinške mjere na uvoz SWR-a podrijetlom iz Rusije treba potvrditi kako bi se spriječilo ponavljanje štete koje industriji Zajednice uzrokuje dampinški uvoz.

(207) U pogledu nalaza privremenih revizija koje se odnose na dva ruska trgovačka društva, smatra se primjerenim izmijeniti antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje za BMK na 36,2 % i za SSM na 9,7 %.

(208) Međutim, u svjetlu nalaza u pogledu Turske, i u nedostatku naznaka rizika od ponavljanja dampinga u budućnosti, antidampinške mjere na uvoz SWR-a podrijetlom iz ove zemlje treba staviti izvan snage.

(209) Nadalje, u svjetlu nalaza u pogledu Tajlanda, tj. u nedostatku dampinga tijekom razdoblja privremene revizije za Tajland i u nedostatku naznaka rizika od ponavljanja dampinga u budućnosti, antidampinške mjere na uvoz SWR-a podrijetlom iz ove zemlje isto tako treba staviti izvan snage,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz željezne ili čelične užadi i kabela, uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s priborom ili bez njega, obuhvaćene oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 (oznake TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108119, 7312108190, 7312108311, 7312108312, 7312108319, 7312108390, 7312108511, 7312108512, 7312108519, 7312108590, 7312108911, 7312108912, 7312108919, 7312108990, 7312109811, 7312109812, 7312109819 i 7312109890), podrijetlom iz Rusije.

2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Zajednice, prije plaćanja carine, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, je sljedeća:

Trgovačko društvo Stopa pristojbe (%) Dodatna oznaka TARIC Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works 1 Blukhera Street, Beloretsk, Republic of Bashkortostan, 453500, Rusija 36,2 A694 Joint Stock Company Severstal-metiz Ul. 50-letiya Oktyabrya 1/33, Cherepovets, Vologda Region, 162600 Rusija 9,7 A217 Sva ostala trgovačka društva 50,7 A999

3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

Prekidaju se antidampinški postupci koji se odnose na uvoz željezne ili čelične užadi i kabela, uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s priborom ili bez njega, obuhvaćene oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 podrijetlom iz Tajlanda i Turske, a antidampinške mjere uvedene za te zemlje Uredbom (EZ) br. 1601/2001 stavljaju se izvan snage.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Luxembourgu 30. listopada 2007. Za Vijeće Predsjednik F. NUNES CORREIA

(1) SL L 56, 6.3.1996., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2117/2005 (SL L 340, 23.12.2005., str. 17.).

(2) SL L 34, 3.2.2001., str. 4. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1274/2003 (SL L 180, 18.7.2003., str. 34.).

(3) SL L 211, 4.8.2001., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 564/2005 (SL L 97, 15.4.2005., str. 1.).

(4) SL L 211, 4.8.2001., str. 47.

(5) SL L 299, 16.11.2005., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 121/2006 (SL L 22, 26.1.2006., str. 1.).

(6) SL C 51, 1.3.2006., str. 2.

(7) SL C 202, 10.8.2004., str. 12.

(8) SL C 270, 29.10.2005., str. 38.

(9) SL C 181, 3.8.2006., str. 15.

(10) SL C 66, 22.3.2007., str. 14.