HR Službeni list Europske unije L 171/66

UREDBA (EU) 2016/1012 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 8. lipnja 2016.

o zootehničkim i genealoškim uvjetima za uzgoj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovih zametnih proizvoda i trgovinu njima kao i za njihov ulazak u Uniju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 652/2014, direktiva Vijeća 89/608/EEZ i 90/425/EEZ i stavljanju izvan snage određenih akata u području uzgoja životinja („Uredba o uzgoju životinja”)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 42. i članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

(1) Uzgoj goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara u ekonomskom i socijalnom pogledu ima stratešku važnost za poljoprivredu Unije i doprinosi kulturnoj baštini Unije. Ta poljoprivredna aktivnost, koja doprinosi sigurnosti hrane u Uniji, izvor je prihoda za poljoprivrednu zajednicu. Uzgoj životinja tih vrsta najbolje se promiče poticanjem korištenja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili uzgojno valjanih hibridnih svinja zabilježene visoke genetske kvalitete.

(2) Stoga su države članice, u okviru svojih poljoprivrednih politika, dosljedno nastojale promicati proizvodnju stoke s određenim genetskim obilježjima utvrđivanjem standarda, ponekad putem javnih investicija. Razlike između tih standarda mogle bi stvoriti tehničke prepreke trgovini uzgojno valjanim životinjama te njihovim zametnim proizvodima kao i tehničke prepreke njihovom ulasku u Uniju.

(3) Pravni okvir prava Unije o uzgoju uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara te uzgojno valjanih hibridnih svinja postavljen je direktivama Vijeća 88/661/EEZ (3), 89/361/EEZ (4), 90/427/EEZ (5), 91/174/EEZ (6), 94/28/EZ (7) i 2009/157/EZ (8). Cilj tih direktiva bio je razvoj uzgoja stoke u Uniji uz istodobno uređivanje trgovine uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te njihova ulaska u Uniju čime se održava konkurentnost Unijinog sektora uzgoja životinja.

(4) Direktive Vijeća 87/328/EEZ (9), 90/118/EEZ (10) i 90/119/EEZ (11) donesene su kako bi se spriječilo države članice da zadrže ili donesu nacionalna pravila koja se odnose na prihvaćanje za uzgoj uzgojno valjanih goveda i svinja te proizvodnju i korištenje njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka koja bi mogla predstavljati zabranu ili ograničenje trgovine ili predstavljati prepreku trgovini bilo u slučaju prirodnog pripusta, umjetnog osjemenjivanja ili prikupljanja sjemena, jajnih stanica ili zametaka.

(5) Na temelju direktiva 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ, Komisija je, nakon savjetovanja s državama članicama putem Stalnog odbora za zootehniku osnovanog u skladu s Odlukom Vijeća 77/505/EEZ (12), donijela niz odluka kojima se za svaku pojedinu vrstu utvrđuju posebni kriteriji za odobravanje ili priznavanje uzgojnih društava i udruga uzgajivača, za upis uzgojno valjanih životinja u matične knjige goveda, matične knjige ovaca, matične knjige kopitara, za prihvaćanje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina goveda i koza za uzgoj i umjetno osjemenjivanje, za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca i koza kao i za uvođenje rodovnika ili zootehničkih certifikata u svrhu trgovine uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima.

(6) Komisija je izradila i popis tijela koja se bave uzgojem u trećim zemljama te model rodovnikâ ili zootehničkih certifikata za ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih sjemena, jajnih stanica i zametaka.

(7) Direktive 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ imaju u velikoj mjeri sličnu strukturu i sadržaj. Nekoliko tih direktiva izmijenjeno je tijekom vremena. Radi osiguranja jednostavnosti i dosljednosti prava Unije, primjereno je pojednostaviti pravila Unije utvrđena u tim direktivama.

(8) Tijekom posljednjih dvadeset godina Komisija je morala odgovoriti na značajan broj prigovora uzgajivača i subjekata koji provode uzgojne programe u vezi s nacionalnim prenošenjem i tumačenjem pravnih akata Unije o uzgoju životinja u različitim državama članicama. Kako bi se osigurala jedinstvena primjena pravila Unije o uzgojno valjanim životinjama i izbjegle prepreke trgovini uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima, a koje proizlaze iz razlika u nacionalnom prenošenju tih direktiva, zootehničke i genealoške uvjete za trgovinu uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima i njihov ulazak u Uniju trebalo bi utvrditi u uredbi.

(9) Osim toga, iskustvo je pokazalo da je više odredaba tih direktiva potrebno preciznije formulirati koristeći se dosljednom terminologijom koja je standardna diljem svih država članica kako bi se olakšala primjena pravila predviđenih u tim direktivama. Radi jednostavnosti i dosljednosti prava Unije, također je primjereno uvrstiti više definicija, uključujući definiciju pojma „pasmina”.

(10) Nastojanja za postizanje konkurentnosti u sektoru uzgoja životinja ne bi trebala dovesti do izumiranja pasmina s obilježjima prilagođenima posebnim biofizičkim uvjetima. Ako je veličina populacije premala, to bi moglo lokalne pasmine dovesti u opasnost od gubitka genetske raznolikosti. Kao važan dio bioraznolikosti u poljoprivredi, životinjski genetski resursi ključan su temelj održivog razvoja sektora stočarstva i omogućuju prilagodbu životinja promjenjivom okolišu, uvjetima proizvodnje i zahtjevima tržišta i potrošača. Pravnim aktima Unije o uzgoju životinja stoga bi trebalo doprinijeti očuvanju životinjskih genetskih resursa, zaštiti bioraznolikosti te proizvodnji tipičnih kvalitetnih regionalnih proizvoda koji se zasnivaju na specifičnim nasljednim obilježjima lokalnih pasmina domaćih životinja. Pravnim aktima Unije trebalo bi također promicati održive uzgojne programe za poboljšanje pasmina i, posebno u slučaju ugroženih ili autohtonih pasmina koje nisu uobičajene u Uniji, za očuvanje pasmina i očuvanje genetske raznolikosti unutar i između pasmina.

(11) Selekcijom i uzgojem postignut je značajan napredak u razvoju osobina povezanih s produktivnošću životinja na poljoprivrednim gospodarstvima, što je na razini poljoprivrednog gospodarstva dovelo do manjih troškova proizvodnje. Međutim, u pojedinim slučajevima to je dovelo do neželjenih nuspojava koje su uzrokovale zabrinutost u društvu u pogledu dobrobiti životinja i zaštite okoliša. Primjena genomike i upotreba naprednih informacijskih tehnologija poput „uzgoja podređenog potrebama jedinke” kojim je omogućeno bilježenje velikih skupova podataka o alternativnim osobinama izravno ili neizravno povezanih s dobrobiti životinje i pitanjima održivosti, ima značajan potencijal za rješavanje zabrinutosti u društvu i postizanje ciljeva održivog uzgoja životinja u pogledu bolje učinkovitosti resursa i veće otpornosti i izdržljivosti životinja. Prikupljanje podataka o tim alternativnim osobinama trebalo bi dobiti na značaju u okviru uzgojnih programa te bi mu trebalo dati istaknutiju ulogu pri određivanju ciljeva selekcije. U tom kontekstu, genetski resursi ugroženih pasmina trebali bi se smatrati zalihom gena koja potencijalno može doprinijeti ostvarenju ciljeva dobrobiti životinja i održivosti.

(12) Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na uzgojno valjana goveda, svinje, ovce, koze i kopitare i na njihove zametne proizvode ako se te životinje ili potomstvo koje je rezultat tih zametnih proizvoda namjerava upisati kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili registrirati kao uzgojno valjane hibridne svinje u uzgojni upisnik, posebno radi trgovine tim uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima unutar Unije, uključujući unutar države članice, ili radi njihova ulaska u Uniju.

(13) Pojam „uzgojno valjana životinja” ili „uzgojno valjana životinja čiste pasmine” ne bi trebalo razumjeti tako da obuhvaća samo životinje koje i dalje imaju reproduktivnu funkciju. Doista, kastrirane životinje mogle bi svojim genealoškim i zootehničkim podacima doprinijeti procjeni genetske kvalitete uzgojne populacije i na taj način integritetu rangiranja uzgojno valjanih životinja koje se temelji na tim rezultatima. Ovisno o ciljevima uzgojnog programa, nepostojanje ili gubitak podataka koji je rezultat izričitog isključivanja kastriranih životinja iz upisa u matičnu knjigu ili upisnik vjerojatno može utjecati na rezultate procjene genetske kvalitete uzgojno valjanih životinja koje su genetski povezane s tim kastriranim životinjama.

(14) Cilj pravila o uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina utvrđenih u ovoj Uredbi trebao bi biti omogućavanje pristupa trgovini na temelju dogovorenih načela koja se primjenjuju na priznavanje uzgojnih društava koja upravljaju pasminama te odobravanje njihovih uzgojnih programa. Ovom Uredbom trebalo bi također utvrditi pravila kojima se uređuje upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u glavni dio matičnih knjiga i, ako postoje, u različite odlikovne razrede glavnoga dijela. Njom bi također trebalo utvrditi pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje te pravila za prihvaćanje uzgojno valjanih životinja za uzgoj kao i sadržaj zootehničkih certifikata.

(15) Slično tome, cilj pravila o uzgojno valjanim hibridnim svinjama utvrđenih u ovoj Uredbi trebao bi biti omogućavanje pristupa trgovini na temelju dogovorenih načela koja se primjenjuju na priznavanje uzgojnih organizacija koje upravljaju različitim pasminama, linijama ili križancima svinja te odobravanje njihovih uzgojnih programa. Ovom Uredbom trebalo bi također utvrditi pravila kojima se uređuje registracija uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne registre. Njom bi također trebalo utvrditi pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje te pravila za prihvaćanje uzgojno valjanih hibridnih svinja za uzgoj kao i sadržaj zootehničkih certifikata.

(16) Nije primjereno ovom Uredbom obuhvatiti pitanja povezana s kloniranjem.

(17) S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno osiguranje usklađenog pristupa trgovini uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te njihovom ulasku u Uniju kao i službenim kontrolama koje se moraju provoditi nad uzgojnim programima koje provode uzgojna društva i uzgojne organizacije ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svog učinka, složenosti i prekograničnog i međunarodnog karaktera oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenom u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

(18) Kvaliteta usluga koje pružaju uzgojna društva i uzgojne organizacije i način na koji oni vrednuju i razvrstavaju uzgojno valjane životinje utječu na kvalitetu i točnost zootehničkih i genealoških informacija prikupljenih ili utvrđenih o tim životinjama i njihovoj vrijednosti na tržištu. U skladu s time trebalo bi utvrditi pravila za priznavanje uzgojnih društava i uzgojnih organizacija i odobravanje njihovih uzgojnih programa na temelju usklađenih kriterija Unije. Tim bi pravilima također trebalo obuhvatiti njihov nadzor od strane nadležnih tijela država članica kako bi se osiguralo da pravila koja uspostavljaju uzgojna društva i uzgojne organizacije ne dovode do razlika među uzgojnim programima, stvarajući time tehničke prepreke trgovini u Uniji.

(19) U ovoj Uredbi trebalo bi predvidjeti postupke slične onima koji su utvrđeni u direktivama 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ za uključivanje na popis priznatih uzgojnih društava i uzgojnih organizacija, uključujući ažuriranje, slanje i objavu tih popisa.

(20) Uzgojni programi za uzgojno valjane životinje čistih pasmina provode se radi poboljšanja, na održiv način, proizvodnih i neproizvodnih osobina životinja neke pasmine ili radi očuvanja pasmine. Ti uzgojni programi trebali bi obuhvatiti dovoljno velik broj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje drže uzgajivači koji uzgojem i selekcijom promiču i razvijaju željene osobine u tim životinjama ili jamče očuvanje pasmine, u skladu s ciljevima koje su zajednički prihvatili uzgajivači sudionici programa. Slično tome, uzgojni programi za uzgojno valjane hibridne svinje provode se u svrhu razvoja željenih osobina namjernim križanjem između različitih pasmina, linija ili križanaca svinja. Uzgojno valjane životinje (čistih pasmina ili hibridne) koje sudjeluju u uzgojnom programu upisuju se u matičnu knjigu ili upisnik, uključujući informacije o njihovim precima i, ovisno o uzgojnim ciljevima navedenima u uzgojnom programu, podvrgavaju se testiranju rasta i razvoja ili bilo kojoj drugoj procjeni koji dovode do bilježenja podataka o osobinama u vezi s ciljevima tog uzgojnog programa. Ako je tako utvrđeno u uzgojnom programu, genetsko vrednovanje provodi se kako bi se procijenila uzgojna vrijednost životinja koje se prema tome mogu rangirati. Na tim se uzgojnim vrijednostima i rezultatima testiranja rasta i razvoja kao i genealoškim informacijama temelje uzgoj i selekcija.

(21) Pravo biti priznat kao uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koja ispunjava utvrđene kriterije trebalo bi biti temeljno načelo prava Unije o uzgoju životinja i unutarnjeg tržišta. Zaštitom gospodarske djelatnosti postojećeg uzgojnog udruženja ne bi trebalo opravdavati odbijanje priznanja novog uzgojnog udruženja za istu pasminu od strane nadležnog tijela ili kršenja načela kojima je uređeno unutarnje tržište. Isto vrijedi za odobrenje novog uzgojnog programa ili za odobrenje geografskog proširenja postojećeg uzgojnog programa koji se provodi na istoj pasmini ili na uzgojno valjanim životinjama iste pasmine koje se mogu odabrati iz uzgojne populacije uzgojnog udruženja koje već provodi uzgojni program na toj pasmini. Međutim, kada u državi članici jedno ili više priznatih uzgojnih društava već provode odobreni uzgojni program na određenoj pasmini, nadležno tijelo te države članice trebalo bi, u određenim specifičnim slučajevima, moći odbiti ili odobriti novi uzgojni program za istu pasminu, čak i ako taj uzgojni program ispunjava sve zahtjeve potrebne za odobrenje. Jedan od razloga za odbijanje mogao bi biti taj da bi odobrenje novog uzgojnog programa za istu pasminu ugrozilo očuvanje te pasmine ili genetske raznolikosti unutar te pasmine u toj državi članici. Očuvanje te pasmine moglo bi, posebice, biti ugroženo fragmentacijom uzgojne populacije što bi moglo dovesti do povećanja križanja u bliskom srodstvu, učestalije pojave zapaženih genetskih oštećenja, gubitka selekcijskog potencijala ili manje dostupnosti uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili njihovih zametnih proizvoda uzgajivačima. Drugi razlog za odbijanje mogao bi biti povezan s nedosljednostima u utvrđenim obilježjima pasmine ili u glavnim ciljevima tih uzgojnih programa. Doista, neovisno o cilju uzgojnog programa, odnosno očuvanju pasmine ili poboljšanju pasmine, nadležno tijelo trebalo bi moći odbiti odobrenje novog uzgojnog programa za istu pasminu ako bi razlike u glavnim ciljevima ta dva uzgojna programa ili u osnovnim osobinama obilježja pasmine koja su definirana tim uzgojnim programima mogle dovesti do gubitka učinkovitosti u pogledu genetskog napretka u ostvarenju tih ciljeva ili u dobivanju tih osobina ili bilo kojih povezanih osobina ili ako bi razmjena životinja među obje uzgojne populacije mogla dovesti do pretjerane selekcije ili pretjeranog uzgoja tih osnovnih osobina u početnoj uzgojnoj populaciji. Konačno, kada je riječ o ugroženim ili autohtonim pasminama koje nisu uobičajene na jednom području Unije ili više njih, nadležno tijelo trebalo bi također moći odbiti odobrenje novog uzgojnog programa za istu pasminu na temelju toga što bi taj novi uzgojni program ometao učinkovitu provedbu postojećeg uzgojnog programa, posebno zbog nepostojanja koordinacije ili razmjene genealoških i zootehničkih informacija što bi rezultiralo neuspjehom u ostvarivanju koristi od zajedničke evaluacije prikupljenih podataka o toj pasmini. U slučaju kada odbije odobriti uzgojni program, nadležno tijelo trebalo bi uvijek pružiti obrazloženo objašnjenje podnositeljima prijave te im osigurati pravo na žalbu protiv tog odbijanja.

(22) Uzgajivači bi trebali imati pravo osmisliti i provesti uzgojni program za vlastite potrebe, a da nadležna tijela prethodno nisu odobrila taj uzgojni program. Međutim, svaka država članica ili njezina nadležna tijela trebala bi zadržati mogućnost reguliranja tih aktivnosti, a posebno čim takav uzgojni program dovede do poslovnih transakcija u pogledu uzgojno valjanih životinja ili njihovih zametnih proizvoda ili ugrozi već postojeći odobreni uzgojni program za tu istu pasminu.

(23) Ako je cilj uzgojnog programa očuvanje pasmine, zahtjevi uzgojnog programa mogli bi se dopuniti mjerama očuvanja ex situ i in situ ili bilo kojim drugim alatima za praćenje statusa pasmine kojima bi se osiguralo dugoročno, održivo očuvanje te pasmine. Trebalo bi biti moguće te mjere utvrditi u uzgojnom programu.

(24) Udruge uzgajivača, uzgojna društva, uključujući uzgojna društva koja su privatna poduzeća, ili javna tijela trebala bi biti priznata kao uzgojna udruženja samo ako u njihovim uzgojnim programima sudjeluju uzgajivači te ako tim uzgajivačima osiguravaju slobodan izbor u selekciji i uzgoju njihovih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, pravo da se potomstvo koje je poteklo od tih životinja upiše u njihove matične knjige i mogućnost vlasništva nad tim životinjama.

(25) Prije provedbe izmjena u odobrenim uzgojnim programima, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija trebala bi te promjene podnijeti nadležnom tijelu koje je priznalo to uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju. Kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje nadležnog tijela i uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija trebala bi nadležnom tijelu priopćiti samo one promjene za koje je vjerojatno da će bitno utjecati na uzgojni program. Te bi promjene trebale posebno obuhvaćati proširenje geografskog područja, promjene cilja ili selekcijskih i uzgojnih ciljeva uzgojnog programa, promjene opisa obilježja pasmine ili delegiranje zadaća trećim stranama kao i velike promjene u sustavu za bilježenje rodoslovlja ili u metodama korištenima za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje te sve ostale promjene koje bi nadležno tijelo smatralo bitnim izmjenama uzgojnog programa. Neovisno o obaveznom podnošenju bitnih promjena nadležnom tijelu, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija trebala bi na zahtjev nadležnog tijela predočiti tom tijelu ažuriranu verziju uzgojnog programa.

(26) Ako postoji dokazana potreba za održavanjem ili promicanjem razvoja pasmine na određenom području ili u slučaju ugrožene pasmine, nadležno tijelo trebalo bi sâmo imati mogućnost privremeno provoditi uzgojni program za tu pasminu, pod uvjetom da za tu pasminu već nije stvarno uspostavljen uzgojni program. Međutim, nadležno tijelo koje provodi takav program više ne bi trebalo imati tu mogućnost ako se taj program može povjeriti subjektu koji ispunjava zahtjeve potrebne za pravilnu provedbu tog uzgojnog programa.

(27) Zbog toga što očuvanje ugroženih pasmina zahtijeva osnivanje i priznavanje uzgojnih udruženja s ograničenim brojem uzgojno valjanih životinja koje sudjeluju u njihovim uzgojnim programima, veličina se uzgojne populacije općenito ne bi trebala smatrati ključnom pretpostavkom za priznavanje uzgojnih udruženja koja se bave ugroženim pasminama i odobravanje njihovih uzgojnih programa, a pogotovo s obzirom na to da se priznavanje provodi na nacionalnoj razini.

(28) Posebna pravila, naročito ona o unaprjeđenju iz dodatnog dijela u glavni dio matične knjige i odstupanjima od testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja, trebalo bi utvrditi u ovoj Uredbi kako bi se u obzir uzeo poseban status ugroženih pasmina.

(29) Unija je ugovorna stranka Konvencije o biološkoj raznolikosti koja je odobrena Odlukom Vijeća 93/626/EEZ (13) čiji su ciljevi posebice očuvanje biološke raznolikosti, održivo korištenje njezinih komponenti te poštena i pravična podjela dobiti koja proizlazi iz korištenja genetskih resursa. Tom se Konvencijom utvrđuje da ugovorne stranke imaju suverena prava nad svojim biološkim izvorima te da su odgovorne za očuvanje biološke raznolikosti i održivo korištenje svojim biološkim izvorima. Unija je također stranka Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja uz Konvenciju o biološkoj raznolikosti koji je odobren Odlukom Vijeća 2014/283/EU (14). Ovom Uredbom trebalo bi stoga uzeti u obzir, kada je to primjenjivo, Konvenciju o biološkoj raznolikosti kao i Protokol iz Nagoye, te bi se oni trebali primjenjivati ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 511/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (15).

(30) Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije priznati u jednoj državi članici trebala bi imati mogućnost provedbe svojih odobrenih uzgojnih programa u jednoj ili više drugih država članica radi osiguranja najbolje moguće upotrebe uzgojno valjanih životinja visoke genetske vrijednosti unutar Unije. S tim ciljem, pojednostavljenim postupkom obavješćivanja trebalo bi osigurati da je nadležno tijelo u drugoj državi članici upoznato s namjerom provedbe prekograničnih aktivnosti. Međutim, sezonske selidbe uzgojno valjanih životinja unutar granica države članice ili one koje se odvijaju u nekoliko država članica ne bi obvezno trebale značiti proširenje geografskog područja.

(31) Trebalo bi olakšati prekograničnu suradnju između uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija koje se žele u nju uključiti, istodobno osiguravajući slobodno poduzetništvo i uklanjanje prepreka slobodnom kretanju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda.

(32) S obzirom na to da postoji mogućnost da nadležno tijelo mora odobriti nekoliko uzgojnih programa koje provodi jedno uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koje je to tijelo priznalo i s obzirom na to da postoji mogućnost da nadležno tijelo mora odobriti proširenje uzgojnih programa koje provodi uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija priznata u drugoj državi članici na svoje državno područje, priznavanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije trebalo bi razdvojiti od odobrenja njegovih uzgojnih programa. Međutim, prilikom evaluacije prijave za priznavanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije, nadležnom tijelu trebalo bi također predati prijavu za odobrenje barem jednog uzgojnog programa.

(33) Razni prigovori s kojima se Komisija morala suočiti tijekom prethodnih godina ukazuju na to da bi ova Uredba trebala pružiti jasna pravila kojima se uređuje odnos između uzgojnog udruženja koje utemeljuje matičnu knjigu kćer za određenu pasminu uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina i uzgojnog udruženja koje tvrdi da je utemeljilo matičnu knjigu podrijetla te pasmine.

(34) Potrebno je razjasniti odnos između uzgajivača i uzgojnih udruženja, a posebno kako bi se osiguralo njihovo pravo na sudjelovanje u uzgojnom programu unutar geografskog područja za koje je odobren i, ako se pruža mogućnost članstva, osigurati da ti uzgajivači imaju pravo postati članovi. Uzgojna udruženja trebala bi imati pravila za rješavanje sporova s uzgajivačima koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima te za osiguranje jednakog postupanja prema tim uzgajivačima. Također bi trebala utvrditi vlastita prava i obveze kao i prava i obveze uzgajivača koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima.

(35) Uzgajivači čije se uzgojno valjane životinje sezonski sele unutar granica države članice ili područja koje se proteže preko nacionalnih granica trebali bi imati pravo nastaviti sudjelovati u uzgojnom programu dokle god je sjedište njihovog gospodarstva smješteno unutar geografskog područja tog uzgojnog programa.

(36) Ovom bi Uredbom trebalo uzeti u obzir posebnu situaciju koja prevladava u sektoru uzgojno valjanih hibridnih svinja. Većina privatnih poduzeća u sektoru uzgojno valjanih hibridnih svinja imaju zatvorene sustave proizvodnje i upravljaju svojom vlastitim stokom za uzgoj. Stoga bi trebalo predvidjeti niz odstupanja za ta poduzeća posebno u pogledu sudjelovanja uzgajivača u uzgojnom programu i prava na registraciju uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike.

(37) Definicijom „uzgojno valjane hibridne svinje” obuhvaćene su životinje sa svih razina u piramidi uzgoja i selekcije koje se koriste za optimizaciju križanja kombiniranjem određenih prednosti njihovih različitih genotipa i iskorištavanjem učinaka heteroze. Ovisno o razini u piramidi uzgoja i selekcije, „uzgojno valjana hibridna svinja” obuhvaća pasmine, linije ili križance. Stoga sve životinje nisu nužno „hibridi” u tradicionalnom smislu.

(38) Iskustvo stečeno, posebno primjenom Direktive 90/427/EEZ te, u nešto manjoj mjeri, direktiva 89/361/EEZ i 2009/157/EZ, pokazuje da su potrebna preciznija pravila za djelotvorno rješavanje sporova između uzgajivača s jedne te uzgojnih udruženja s druge strane na temelju jasno utvrđenih poslovnika i opisanih prava i obveza uzgajivača. To se najbolje ostvaruje ako se sporovi rješavaju unutar pravnog sustava države članice u kojoj su nastali.

(39) Uzgojna udruženja koja utemeljuju i vode matične knjige za uzgojno valjana goveda, svinje, ovce, koze i kopitare čistih pasmina kao i uzgojne organizacije, izuzev privatnih poduzeća koja posluju u zatvorenim sustavima proizvodnje, koja utemeljuju i vode uzgojne upisnike za uzgojno valjane hibridne svinje trebaju upisati uzgojno valjane životinje u svoje matične knjige ili ih registrirati u svoje uzgojne upisnike bez diskriminacije u pogledu države članice porijekla životinja ili njihovih vlasnika te bi trebala, kada je to predviđeno u uzgojnom programu, razvrstati te životinje prema njihovim odlikama.

(40) Uzgojnim udruženjima trebalo bi također dopustiti da utemelje dodatne dijelove za bilježenje životinja koje ne zadovoljavaju kriterije postotka, ali za koje uzgojna udruženja smatraju da su u skladu s obilježjima pasmine utvrđenim u uzgojnom programu dotične pasmine, s ciljem naknadnog uzgoja tih životinja s uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina koje pripadaju pasmini obuhvaćenoj uzgojnim programom kako bi se potomstvo unaprijedilo u glavni dio matične knjige. Posebna pravila za unaprjeđenje potomstva tih životinja u glavni dio matične knjige trebalo bi utvrditi na razini Unije.

(41) Unaprjeđenje potomstva u glavni dio matičnih knjiga trebalo bi dopustiti samo po ženskoj liniji, osim u slučaju kopitara. Međutim, za ugroženu pasminu goveda, svinja, ovaca i koza i za otpornu pasminu ovaca za koju nema dovoljno muških jedinki životinja čistih pasmina za razmnožavanje, države članice trebale bi imati mogućnost ovlastiti uzgojna udruženja da primjenjuju manje stroga pravila za unaprjeđenje potomstva tih životinja zabilježenih u dodatnim dijelovima u glavni dio matične knjige kako bi se izbjeglo daljnje narušavanje genetske raznolikosti tih pasmina. Jednako je tako potrebno predvidjeti posebna pravila kako bi se omogućila obnova pasmina koje su izumrle ili se nalaze u ozbiljnoj opasnosti od izumiranja. Države članice koje se koriste takvim odstupanjima trebale bi pažljivo evaluirati rizični status tih uzgojnih populacija i osigurati sigurno upravljanje genetskim resursima.

(42) Kada postoji potreba za stvaranjem nove pasmine udruživanjem obilježja životinja čistih pasmina iz različitih pasmina ili okupljanjem životinja s dovoljnim stupnjem fizičke sličnosti koje se već razmnožavaju s dovoljnom genetskom stabilnošću da bi se za njih smatralo da su evoluirale u novu pasminu, uzgojnim udruženjima trebalo bi pružiti mogućnost utemeljenja matičnih knjiga i provedbe uzgojnih programa s tim novim pasminama.

(43) Ništa u ovoj Uredbi ne bi trebalo sprječavati da životinje zabilježene u dodatnom dijelu matične knjige za određenu pasminu potpadaju pod opseg obveza povezanih s poljoprivrednom, okolišnom i klimatskom mjerom iz članka 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta u Vijeća (16) te da stoga budu prihvatljive za potporu nacionalnih ili regionalnih tijela u okviru njihovih programa ruralnog razvoja.

(44) U slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, uzgojna društva trebala bi u okviru svojih uzgojnih programa moći utvrditi pravila kojima se zabranjuje ili ograničava upotreba određenih reproduktivnih tehnika i određenih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uključujući upotrebu njihovih zametnih proizvoda. Uzgojna društva trebala bi, na primjer, moći zahtijevati da potomstvo bude rezultat isključivo prirodnog parenja. Uzgojna društva koja se koriste tom zabranom ili ograničenjem trebala bi u svojim uzgojnim programima utvrditi ta pravila u skladu s pravilima koja je uspostavilo uzgojno udruženje koje vodi izvornu matičnu knjigu.

(45) Uzgojno valjane životinje čistih pasmina upisane u matične knjige trebalo bi identificirati u skladu s Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (17).

(46) U slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, Uredbom (EU) 2016/429 određuje se da nadležna tijela u području zdravlja životinja izdaju, za kopitare, jedinstveni doživotni identifikacijski dokument koji delegiranim aktima treba dodatno odrediti Komisija. Kako bi zootehnički certifikat u pogledu sadržaja i administrativnog postupka bio što usklađeniji s tim jedinstvenim doživotnim identifikacijskim dokumentom, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s formatom i sadržajem jedinstvenog doživotnog identifikacijskog dokumenta za kopitare.

(47) Prihvatljivost uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina da se natječu na međunarodnoj razini uređena je međunarodnim privatnim sporazumima. S obzirom na međunarodnu dimenziju sektora kopitara, Komisija bi prilikom pripreme i izrade relevantnih delegiranih i provedbenih akata trebala u obzir uzeti te sporazume kako bi se za te uzgojno valjane kopitare čistih pasmina očuvala mogućnost natjecanja na međunarodnoj razini.

(48) Prihvaćanje uzgojno valjanih životinja u svrhe uzgoja, a posebno za prirodni pripust ili potpomognutu oplodnju, trebalo bi urediti na razini Unije kako bi se izbjegle prepreke trgovini, a posebice kada su takve uzgojno valjane životinje bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju koje je provedeno u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi, a posebno u Prilogu III.

(49) Podrazumijeva se da države članice niti njihova nadležna tijela ne bi trebala koristiti ovu Uredbu kako bi zabranili, ograničili ili ometali korištenje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili njihovih zametnih proizvoda za proizvodnju životinja koje nisu namijenjene za upis ili registraciju kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili uzgojni upisnik.

(50) Dok su pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje utvrđena na razini Unije za uzgojno valjana goveda, svinje, ovce i koze koji se testiraju za određeni broj osobina, brojni zahtjevi za različite pasmine, iskorištavanja i selekcije uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina do sada su sprječavali njihovo usklađivanje. Umjesto toga, pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje svake pasmine utvrđena su trenutačno glavnom matičnom knjigom pasmine.

(51) Kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak, znanstveni napredak ili potreba za očuvanjem dragocjenih genetskih resursa, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi izmjene Priloga III. ovoj Uredbi. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji, koje bi joj omogućile utvrđivanje jedinstvenih i detaljnijih pravila za testiranje rasta i razvoja te za genetsko vrednovanje uzgojno valjanih goveda, ovaca i koza životinja čistih pasmina.

(52) Trebalo bi biti moguće da testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje provodi treća strana koju imenuje uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ili javno tijelo, uključujući tijelo nadležno za izvršavanje te misije kao suverene zadaće. Tu treću stranu moglo bi ovlastiti i evaluirati nadležno tijelo u kontekstu odobravanja uzgojnog programa. Uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koja provjerava testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje povjerava vanjskim organizacijama trebala bi, osim ako relevantna država članica ili njezina nadležna tijela nisu odlučili drukčije, ostati odgovorna za osiguravanje usklađenosti sa zahtjevima koji se primjenjuju na te aktivnosti te bi u svom uzgojnom programu trebala navesti imenovanu treću stranu.

(53) Ovisno, između ostalog, o vrstama ili o pasmini, moguće je da postoji potreba za usklađivanjem ili poboljšanjem metoda testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina kojima se koriste uzgojna udruženja ili treće strane koje su ta udruženja imenovala. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti koje bi joj omogućile da odredi referentne centre Europske unije. Kako bi se, kada je to potrebno, izmijenila zadaća tih referentnih centara, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a. Ti referentni centri Europske unije trebali bi ispunjavati uvjete za financijsku potporu Unije u skladu s Uredbom (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (18). U slučaju uzgojno valjanih goveda čistih pasmina, te zadaće provodi „Interbull Centre”, stalni pododbor Međunarodnog odbora za kontrolu proizvodnosti životinja (ICAR), koji je referentni centar Europske unije određen Odlukom Vijeća 96/463/EZ (19).

(54) Osim toga, radi pružanja potpore uzgojnim društvima koja upravljaju ugroženim pasminama, kada postoji dokazana potreba, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti koje bi joj omogućile da odredi referentne centre Europske unije zadužene za posebnu zadaću promicanja uspostave ili usklađivanja metoda kojima se koriste ta uzgojna društva. Kako bi se, kada je to potrebno, izmijenile zadaće tih referentnih centara, Komisiji bi također trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a. Prilikom određivanja tih centara i opisivanja njihovih zadaća, Komisija bi trebala na odgovarajući način uzeti u obzir aktivnosti Europske regionalne kontaktne točke za životinjske genetske resurse (ERFP) koja je osnovana u okviru Globalnog akcijskog plana Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO)za životinjske genetske resurse u Europi. Metode koje ti centri uspostave ne bi trebale biti obvezujuće.

(55) Uzgajivači koji sudjeluju u uzgojnim programima trebali bi imati pravo na zootehničke certifikate za svoje uzgojno valjane životinje obuhvaćene tim uzgojnim programom i za zametne proizvode tih životinja. Zootehnički certifikati trebali bi pratiti uzgojno valjane životinje ili njihove zametne proizvode kada se one prodaju ili ulaze u Uniju kako bi se te životinje ili potomstvo dobiveno tim zametnim proizvodima upisalo ili registriralo u druge matične knjige ili uzgojne upisnike. Zootehničkim certifikatima trebalo bi informirati uzgajivača o genetskoj kvaliteti i rodoslovlju stečene životinje. Takvi bi se certifikati trebali izdavati, kada je to potrebno, primjerice, kako bi pratili uzgojno valjane životinje u svrhu izlaganja ili prilikom njihovog smještaja u testne stanice ili u centre za umjetno osjemenjivanje.

(56) Trebalo bi se podrazumijevati da se ovom Uredbom državama članicama niti nadležnim tijelima ne zabranjuje zahtijevati da, prilikom trgovine sjemenom uzgojno valjanih goveda, svinja, ovca, koza ili kopitara čistih pasmina namijenjenim za umjetno osjemenjivanje s ciljem proizvodnje životinja koje neće postati uzgojno valjane životinje čistih pasmina, ono bude popraćeno informacijama o kvaliteti i rodoslovlju te životinje. Općenito govoreći, očekuje se da bi se konkurentnost Unijinog sektora uzgoja životinja mogla poboljšati ako se i subjektima koji razmnožavaju životinje, a nemaju namjeru njihovo potomstvo upisati u matičnu knjigu omogući pristup zametnim proizvodima uzgojno valjanih životinja, a posebno njihovom sjemenu, te povezanim informacijama o zootehničkim certifikatima.

(57) Ulazak u Uniju i izvoz u treće zemlje uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda važan je za poljoprivredu Unije. Ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda trebao bi se stoga provoditi pod uvjetima koji su vrlo slični pravilima koja se primjenjuju na trgovinu u Uniji. Međutim, uzgojno valjane životinje i njihovi zametni proizvodi trebali bi imati pravo na upis u glavni dio matične knjige ili uzgojnog upisnika u Uniji samo ako se razinom kontrola koje se provode u trećoj zemlji izvoznici osigurava ista pouzdanost u pogledu pojedinosti o rodoslovlju i rezultata testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja kao u Uniji i ako su tijela koja se bave uzgojem, koja pružaju te pojedinosti i rezultate, uključena na popis koji vodi Komisija. Uz to, tijela koja se bave uzgojem u trećim zemljama, trebala bi, prema načelu reciprociteta, prihvaćati uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode od odgovarajućeg uzgojnog udruženja ili odgovarajuće uzgojne organizacije koji su priznati u Uniji.

(58) Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (20) predviđeno je da Komisija treba uspostaviti nomenklaturu robe, tj. „Kombiniranu nomenklaturu” ili skraćeno „KN”, koja u isto vrijeme ispunjava zahtjeve Zajedničke carinske tarife, vanjsko-trgovinske statistike Zajednice i drugih politika Unije o uvozu ili izvozu robe. U Prilogu I. toj Uredbi popisani su KN podbrojevi za uzgojno valjana goveda, svinje, ovce, koze i kopitare čistih pasmina i govedsko sjeme te je navedeno da su oni izuzeti od konvencionalnih stopa carine. U tom bi slučaju životinje i njihovi zametni proizvodi trebali biti popraćeni odgovarajućim zootehničkim certifikatima kao dokazom njihovog razvrstavanja kao uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili njihovih zametnih proizvoda. Uzgojno valjane životinje čistih pasmina trebale bi biti popraćene dokumentom u kojem je naznačeno da će biti upisane u matičnu knjigu koju vodi uzgojno udruženje ili registrirane u uzgojni upisnik koji vodi uzgojna organizacija.

(59) Prilikom ulaska u Uniju uzgojno valjane životinje i njihovi zametni proizvodi podvrgavaju se veterinarskim pregledima u skladu s direktivama Vijeća 91/496/EEZ (21) i 97/78/EZ (22). Uzgojno valjane životinje čistih pasmina trebalo bi ih podvrgnuti i potrebnim pregledima radi primjene izuzeća od konvencionalne stope carine za uzgojno valjane životinje čistih pasmina.

(60) Nužno je utvrditi pravila o službenim kontrolama koje se provode radi provjere usklađenosti s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi i o drugim službenim aktivnostima koje nadležna tijela provode u skladu s ovom Uredbom, koje su prilagođene sektoru uzgoja životinja. Nadležna tijela trebala bi imati mogućnost provoditi službene kontrole nad svim subjektima koji podliježu ovoj Uredbi, a posebno nad uzgojnim udruženjima, uzgojnim organizacijama, trećim stranama koje provode testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje i nad uzgajivačima te, ako izdaju zootehničke certifikate, nad centrima za prikupljanje i pohranu sjemena, centrima za pohranu zametka i timovima za prikupljanje ili proizvodnju zametka.

(61) Nadležna tijela trebala bi provoditi službene kontrole radi provjere usklađenosti s pravilima navedenima u ovoj Uredbi te zahtjevima utvrđenima u odobrenom uzgojnom programu. Te kontrole mogle bi uključivati inspekciju opreme korištene za testiranje rasta i razvoja ili provjeru postupaka uspostavljenih radi bilježenja zootehničkih i genealoških podataka ili ispitivanje dokumenata ili sustava korištenih za pohranu i obradu takvih podataka prikupljenih o uzgojno valjanim životinjama. Tim ispitivanjem mogli bi se u obzir uzeti provjere kvalitete ili kontrolni sustavi za osiguravanje točnosti zabilježenih podataka, poput provjere loze koja se provodi u svrhu provjere rodoslovlja životinje. Nadležna tijela mogla bi provoditi službene kontrole prostorija i ureda te opreme uzgajivača, uzgojnih udruženja ili uzgojnih organizacija kao i uzgojno valjanih životinja ili zametnih proizvoda prikupljenih od tih uzgojno valjanih životinja obuhvaćenih uzgojnim programom.

(62) Kada se u ovoj Uredbi upućuje na „druge službene aktivnosti”, to bi trebalo tumačiti tako da obuhvaća priznavanje uzgojnih društava i uzgojnih organizacija, odobravanje uzgojnih programa ili pružanje pomoći drugim državama članicama i trećim zemljama.

(63) Za djelotvornu primjenu pravila Unije o uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima utvrđenih u ovoj Uredbi potrebno je da nadležna tijela država članica međusobno surađuju i pružaju upravnu pomoć kad god je to potrebno. U skladu s time trebalo bi u ovoj Uredbi utvrditi opća pravila o upravnoj pomoći i suradnji, slična onima koja su trenutačno navedena u glavi IV. Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (23), uz potrebne prilagodbe.

(64) Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji za donošenje, kada postoje dokazi o tome da u trećoj zemlji postoji raširena ozbiljna neusklađenost s pravom Unije o uzgoju životinja, posebnih mjera kako bi se ograničio utjecaj takve neusklađenosti.

(65) Nadležna tijela država članica trebala bi također imati sve potrebne ovlasti za izvršavanje zootehničkih i genealoških pravila o uzgojno valjanim životinjama utvrđenih u ovoj Uredbi, uključujući suspenziju odobrenja uzgojnih programa ili oduzimanje priznanja uzgojnom udruženju ili uzgojnoj organizaciji u slučaju neusklađenosti s pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi.

(66) Komisija bi, prema potrebi, trebala provoditi kontrole u državama članicama, između ostalog s obzirom na rezultate službenih kontrola koje provode države članice kako bi osigurala primjenu pravila utvrđenih u ovoj Uredbi u svim državama članicama.

(67) Komisija bi, prema potrebi, trebala provoditi kontrole u trećim zemljama radi izrade popisa tijela koja se bave uzgojem iz trećih zemalja iz kojih bi trebao biti dopušten ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih sjemena, jajnih stanica i embrija, radi definiranja uvjeta njihova ulaska u Uniju te radi dobivanja zootehničkih i genealoških informacija povezanih s funkcioniranjem sporazumâ o istovrijednosti. Komisija bi također trebala provoditi kontrole u trećim zemljama kada to iziskuje bilo koji učestali ili novi problem u vezi s uzgojno valjanim životinjama ili njihovim zametnim proizvodima.

(68) Provjera usklađenosti s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi putem službenih kontrola od temeljne je važnosti za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja ciljeva ove Uredbe diljem Unije. Nedostaci u kontrolnom sustavu neke države članice u određenim slučajevima mogu znatno omesti ostvarivanje tih ciljeva i dovesti do situacija raširene ozbiljne neusklađenosti s tim pravilima. Komisija bi stoga trebala moći reagirati na ozbiljne nedostatke u kontrolnom sustavu neke države članice donošenjem mjera koje se primjenjuju dok dotična država članica ne poduzme potrebno djelovanje s ciljem ispravljanja poremećaja. Takve mjere uključuju zabranu ili izvršavanje posebnih uvjeta za trgovinu uzgojno valjanim životinjama ili njihovim zametnim proizvodima ili sve ostale mjere koje Komisija smatra primjerenima za rješavanje tog raširenog kršenja.

(69) Budući da direktive 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ treba staviti izvan snage i zamijeniti ovom Uredbom, također je potrebno staviti izvan snage akte Komisije koji su doneseni na temelju tih direktiva te ih, kada je to potrebno, zamijeniti bilo delegiranim aktima ili provedbenim aktima donesenima na temelju odgovarajućih ovlasti dodijeljenih u ovoj Uredbi. U skladu s time te akte Komisije trebalo bi staviti izvan snage te, kada je to potrebno, zamijeniti.

(70) Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Uredbe i kako bi je se dopunilo ili kako bi se izmijenili njezini Prilozi, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u odnosu na utvrđivanje zahtjevâ za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje, zadaće referentnih centara Europske unije i zahtjeve u vezi s njima te sadržaj i format zootehničkih certifikata.

(71) Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka te da se ta savjetovanja provode u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (24). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

(72) Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu odredaba ove Uredbe koje se odnose na modele obrazaca za informacije koje države članice trebaju staviti na raspolaganje javnosti na popisu priznatih uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija, metoda provjere identiteta uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje, određivanje referentnih centara Europske unije, modele obrazaca za jedinstveni doživotni identifikacijski dokument za kopitare, modele zootehničkih certifikata koji prate uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode, priznavanje istovrijednosti mjera koje se primjenjuju u trećim zemljama, ozbiljne poremećaje u kontrolnom sustavu neke države članice i uspostavu posebnih mjera u pogledu ulaska u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (25). Ako Stalni odbor za zootehniku ne dostavi mišljenje, Komisija ne bi trebala donijeti provedbeni akt.

(73) Pravila utvrđena u direktivama 87/328/EEZ, 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/118/EEZ, 90/119/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ i Odluci Vijeća 96/463/EZ treba zamijeniti pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi i u delegiranim te provedbenim aktima Komisije donesenima na temelju ovlasti dodijeljenih u ovoj Uredbi. U skladu s time, navedene bi pravne akte trebalo stoga staviti izvan snage.

(74) Sljedeće odluke Komisije u vezi s kriterijima specifičnima za pojedinu vrstu za odobravanje ili priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija, upis uzgojno valjanih životinja u matične knjige, prihvaćanje za uzgoj i umjetno osjemenjivanje, testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje donesene su na temelju direktiva 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ: odluka Komisije 84/247/EEZ (26), 84/419/EEZ (27), 89/501/EEZ (28), 89/502/EEZ (29), 89/504/EEZ (30), 89/505/EEZ (31), 89/507/EEZ (32), 90/254/EEZ (33), 90/255/EEZ (34), 90/256/EEZ (35), 90/257/EEZ (36), 92/353/EEZ (37), 96/78/EZ (38) i 2006/427/EZ (39). Ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti pravila koja zamjenjuju pravila utvrđena u navedenim odlukama Komisije.

(75) Pravila slična onima utvrđenima u Odluci Komisije 92/354/EEZ (40) trebalo bi utvrditi u ovoj Uredbi.

(76) Sljedeći pravni akti Komisije doneseni su na temelju direktiva 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ: odluka Komisije 89/503/EEZ (41), 89/506/EEZ (42), 90/258/EEZ (43), 96/79/EZ (44), 96/509/EZ (45), 96/510/EZ (46) i 2005/379/EZ (47) te Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/262 (48). Ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti pravila koja zamjenjuju pravila utvrđena u navedenim pravnim aktima Komisije.

(77) Radi osiguranja pravne jasnoće i izbjegavanja dupliciranja, pravne akte Komisije iz uvodnih izjava 74., 75. i 76. trebalo bi staviti izvan snage od dana početka primjene ove Uredbe. Osim toga, Komisija bi najmanje 18 mjeseci prije dana početka primjene ove Uredbe trebala donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju modeli obrazaca za pružanje informacija koje treba uključiti na popis priznatih uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija koje države članice moraju objaviti kao i modeli obrazaca za zootehničke certifikate za uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode. Ti bi provedbeni akti trebali biti primjenjivi do dana početka primjene ove Uredbe.

(78) Radi osiguranja neometanog prijelaza u poslovanju za organizacije uzgajivača, uzgojna društva, udruge uzgajivača, privatna poduzeća ili druge organizacije ili udruge koji su odobreni ili priznati uz vremensko ograničenje ili bez njega u okviru akata stavljenih izvan snage ovom Uredbom te za uzgojne programe koje ti subjekti provode, ti bi se subjekti i njihovi uzgojni programi trebali smatrati priznatima ili odobrenima u skladu s ovom Uredbom. U skladu s time, ti subjekti ne bi trebali podlijegati postupcima za priznavanje, odobravanje i obavješćivanje drugih država članica o proširenju geografskog područja koji su utvrđeni u ovoj Uredbi, iako bi se ostale odredbe ove Uredbe trebale na njih primjenjivati. Države članice trebale bi osigurati sukladnost tih subjekata sa svim pravilima predviđenima u ovoj Uredbi, poglavito podvrgavajući ih provedbi službenih kontrola koje se temelje na riziku. U slučaju neusklađenosti, nadležna tijela trebala bi osigurati da ti subjekti poduzmu potrebne mjere za ispravljanje te neusklađenosti i, prema potrebi, suspendirati ili povući svoje priznanje tih subjekata ili odobrenje njihovih uzgojnih programa.

(79) Komisija je nedavno donijela prijedlog nove Uredbe o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima. Svrha te nove Uredbe je stavljanje izvan snage Uredbe (EZ) br. 882/2004, Direktive Vijeća 89/608/EEZ (49), Direktive Vijeća 90/425/EEZ (50) i direktiva 91/496/EEZ i 97/78/EZ. Također joj je svrha obuhvatiti, uz neophodne prilagodbe, određena pravila utvrđena u Uredbi (EZ) br. 882/2004 i u navedenim direktivama. Međutim, uzgoj životinja ne namjerava se uključiti u područje primjene te nove Uredbe. Radi pravne jasnoće i sigurnosti te do stavljanja izvan snage direktiva 89/608/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ i 97/78/EZ tom novom Uredbom, potrebno je izbrisati upućivanja na „zootehničko” u direktivama 89/608/EEZ i 90/425/EEZ, dok u direktivama 91/496/EEZ i 97/78/EZ takva izmjena nije potrebna. Direktive 89/608/EEZ i 90/425/EEZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

(80) Do dana početka primjene članka 110. Uredbe (EU) 2016/429, uzgojna društva koja provode odobrene uzgojne programe na uzgojno valjanim kopitarima čistih pasmina trebala bi moći nastaviti izdavati identifikacijske dokumente za te uzgojno valjane životinje čistih pasmina u skladu s člankom 8. stavkom 1. Direktive 90/427/EEZ.

(81) Ova bi se Uredba trebala početi primjenjivati prvog dana dvadeset i osmog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

Opće odredbe

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1. Ovom Uredbom utvrđuju se:

(a) zootehnička i genealoška pravila za trgovinu uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te za njihov ulazak u Uniju;

(b) pravila za priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija te za odobravanje njihovih uzgojnih programa;

(c) prava i obveze uzgajivača, uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija;

(d) pravila za upis uzgojno valjanih životinja u matične knjige i uzgojne upisnike i za prihvaćanje uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda za uzgoj;

(e) pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje uzgojno valjanih životinja;

(f) pravila za izdavanje zootehničkih certifikata za uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode;

(g) pravila za provedbu službenih kontrola, a posebno kontrola uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija te pravila za provedbu drugih službenih aktivnosti;

(h) pravila za upravnu pomoć i suradnju te pravila za izvršavanje od strane država članica;

(i) pravila za provedbu kontrola od strane Komisije u državama članicama i trećim zemljama.

2. Ova Uredba primjenjuje se na uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode kada se te životinje ili potomstvo koje je rezultat tih zametnih proizvoda namjerava upisati kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili registrirati kao uzgojno valjane hibridne svinje u uzgojni upisnik.

3. Ova Uredba ne primjenjuje se na uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode kada su te životinje i njihovi zametni proizvodi namijenjeni za tehničke ili znanstvene eksperimente koji se provode pod nadzorom nadležnih tijela.

4. Članak 9. stavak 4., članak 13., članak 14. stavci 3. i 4., članci 23. i 24., članak 28. stavak 2. i članak 36. stavak 1. ne primjenjuju se na privatna poduzeća priznata kao uzgojne organizacije koja posluju u zatvorenim sustavima proizvodnje.

5. Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje prava država članica da poduzmu nacionalne mjere za uređivanje provedbe uzgojnih programa koji nisu odobreni u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

1. „životinja” znači domaća životinja: (a) vrste goveda (Bos taurus, Bos indicus i Bubalus bubalis); (b) vrste svinja (Sus scrofa); (c) vrste ovce (Ovis aries); (d) vrste koze (Capra hircus); ili (e) vrste kopitara (Equus caballus i Equus asinus);

2. „pasmina” znači populacija životinja koje su dovoljno ujednačene da bi se mogle smatrati različitima od drugih životinja iste vrste od strane jedne ili više skupina uzgajivača koji su pristali upisati te životinje u svoje matične knjige s detaljima o njihovim poznatim precima radi reproduciranja njihovih naslijeđenih obilježja, razmnožavanjem, razmjenom i selekcijom u okviru uzgojnog programa;

3. „uzgojno valjana životinja” znači uzgojno valjana životinja čiste pasmine ili uzgojno valjana hibridna svinja;

4. „zametni proizvodi” znači sjeme, jajne stanice i zametci prikupljeni ili proizvedeni od uzgojno valjanih životinja u svrhu potpomognute reprodukcije;

5. „uzgojno udruženje” znači bilo koja udruga uzgajivača, uzgojno društvo ili javno tijelo osim nadležnih tijela, koje je priznalo nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 4. stavkom 3. u svrhu provedbe uzgojnih programa na uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina upisanima u matičnu(-e) knjigu(-e) koje ono vodi ili utemeljuje;

6. „uzgojna organizacija” znači bilo koja udruga uzgajivača, uzgojno društvo ili privatno poduzeće koje posluje u zatvorenom sustavu proizvodnje ili javno tijelo osim nadležnih tijela, koje je priznalo nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 4. stavkom 3. u svrhu provedbe uzgojnih programa na uzgojno valjanim hibridnim svinjama registriranima u uzgojni(-e) upisnik(e) koje ona vodi ili utemeljuje;

7. „tijelo koje se bavi uzgojem” znači bilo koja udruga uzgajivača, uzgojno društvo, privatno poduzeće, organizacija za uzgoj uzgojno valjanih životinja ili službeno tijelo u trećoj zemlji koje je, u pogledu uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca, koza ili kopitara čistih pasmina ili uzgojno valjanih hibridnih svinja, prihvaćeno od strane te treće zemlje u vezi s ulaskom u Uniju uzgojno valjanih životinja za uzgoj;

8. „nadležna tijela” znači tijela države članice koja su na temelju ove Uredbe odgovorna za: (a) priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija te odobravanje uzgojnih programa koje oni provode na uzgojno valjanim životinjama; (b) službene kontrole subjekata; (c) pružanje pomoći drugim državama članicama i trećim zemljama u slučaju otkrivanja neusklađenosti; (d) službene aktivnosti osim onih iz točki (a) i (c);

9. „uzgojno valjana životinja čiste pasmine” znači životinja koja je upisana ili registrirana i prihvatljiva za upis u glavni dio matične knjige;

10. „uzgojno valjana hibridna svinja” znači životinja vrste svinja koja je registrirana u uzgojni upisnik, a koja je proizvedena namjernim križanjem ili se koristi za namjerno križanje: (a) između dvaju uzgojno valjanih svinja čistih pasmina različitih pasmina ili linija; (b) između dvaju uzgojno valjanih svinja koje su same po sebi rezultat križanja (hibridi) između različitih pasmina ili linija; ili (c) između uzgojno valjanih svinja koje pripadaju jednoj ili drugoj kategoriji iz točki (a) ili (b);

11. „linija” znači genetski stabilna i ujednačena potpopulacija uzgojno valjanih životinja čistih pasmina pojedine pasmine;

12. „matična knjiga” znači: (a) bilo koja matična knjiga goveda, matična knjiga ovaca i koza, matična knjiga kopitara, datoteka ili nosač podataka koju vodi uzgojno udruženje i koja se sastoji od glavnog dijela i, ako uzgojno udruženje tako odluči, od jednog dodatnog dijela ili više njih za životinje iste vrste koje nisu prihvatljive za upis u glavni dio; (b) prema potrebi, bilo koja odgovarajuća knjiga koju vodi tijelo koje se bavi uzgojem;

13. „glavni dio” znači dio matične knjige u koji su uzgojno valjane životinje upisane ili registrirane i prihvatljive za upis, s detaljima o njihovim precima i, kada je to primjenjivo, njihovim odlikama;

14. „razred” znači vodoravna podjela glavnog dijela u polja u koja se upisuju uzgojno valjane životinje čistih pasmina prema njihovim odlikama;

15. „odlika” znači mjerljivo naslijeđeno obilježje ili genetska posebnost uzgojno valjane životinje;

16. „uzgojna vrijednost” znači procjena očekivanog učinka genotipa uzgojno valjane životinje na određeno obilježje njezina potomstva;

17. „uzgojni upisnik” znači: (a) bilo koja datoteka ili nosač podataka koji vodi uzgojna organizacija u koji se upisuju uzgojno valjane hibridne svinje s detaljima o njihovim precima; (b) prema potrebi, bilo koji odgovarajući upisnik koji vodi tijelo koje se bavi uzgojem;

18. „službena kontrola” znači bilo koja vrsta kontrole koju nadležna tijela provode kako bi provjerila usklađenost s pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi;

19. „druge službene aktivnosti” znači bilo koja aktivnost osim službene kontrole, koju provode nadležna tijela u skladu s ovom Uredbom kako bi osigurala primjenu pravila utvrđenih u ovoj Uredbi;

20. „zootehnički certifikat” znači uzgojni certifikati, atesti ili komercijalna dokumentacija koja je u papirnatom ili elektroničkom obliku izdana za uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode i koja pruža informacije o rodoslovlju, identifikaciji i, kada je to dostupno, o rezultatima testiranja rasta i razvoja ili genetskog vrednovanja;

21. „ulaženje u Uniju” ili „ulazak u Uniju” znači unošenje uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda na neko od državnih područja navedenih u Prilogu VI. s mjesta koje se nalazi izvan tih državnih područja, osim tranzita;

22. „trgovina” znači kupnja, prodaja, razmjena ili drugi način stjecanja ili puštanja životinja ili njihovih zametnih proizvoda u Uniju, uključujući unutar države članice;

23. „subjekt” znači bilo koja fizička ili pravna osoba na koju se primjenjuju pravila predviđena u ovoj Uredbi kao što su uzgojna udruženja, uzgojne organizacije, treće strane koje su imenovala uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), centri za prikupljanje i pohranu sjemena, centri za pohranu zametaka, timovi za prikupljanje ili proizvodnju zametaka i uzgajivači;

24. „ugrožena pasmina” znači lokalna pasmina koju je kao ugroženu priznala država članica i koja je genetski prilagođena jednom ili više tradicionalnih sustava proizvodnje ili jednom ili više okoliša u toj državi članici i čiji je ugroženi status znanstveno utvrdilo tijelo koje raspolaže potrebnim vještinama i znanjem u području ugroženih pasmina;

25. „privatno poduzeće koje posluje u zatvorenom sustavu proizvodnje” znači privatno poduzeće koje ima uzgojni program u kojem, ili ne sudjeluje nijedan uzgajivač, ili u kojem sudjeluje ograničen broj uzgajivača koji su obvezani od tog privatnog poduzeća nabavljati uzgojno valjane hibridne svinje ili ga opskrbljivati uzgojno valjanim hibridnim svinjama;

26. „uzgojni program” znači skup sustavnih djelovanja, uključujući bilježenje, selekciju, uzgoj i razmjenu uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda koje je osmišljeno i provodi se radi očuvanja ili poboljšanja željenih fenotipskih i/ili genotipskih obilježja u ciljnoj uzgojnoj populaciji.

Članak 3.

Opća zootehnička i genealoška pravila za trgovinu uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te za njihov ulazak u Uniju

1. Trgovina uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda ne zabranjuje se, ograničava niti otežava iz zootehničkih ili genealoških razloga, osim onih razloga koji proizlaze iz pravila predviđenih u ovoj Uredbi.

2. Uzgajivači uzgojno valjanih životinja, uzgojna udruženja, uzgojne organizacija ili tijela koja se bave uzgojem ne smije se diskriminirati na temelju njihove zemlje podrijetla ili zemlje podrijetla njihovih uzgojno valjanih životinja ili njihovih zametnih proizvoda.

POGLAVLJE II.

Priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija u državama članicama i odobravanje uzgojnih programa

Odjeljak 1.

Priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija

Članak 4.

Priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija

1. Udruge uzgajivača, uzgojna društva ili javna tijela mogu u pogledu uzgojno valjanih životinja čistih pasmina podnijeti prijavu nadležnim tijelima za priznavanje kao uzgojno udruženje.

Udruge uzgajivača, uzgojna društva, privatna poduzeća koja posluju u zatvorenom sustavu proizvodnje ili javna tijela mogu u pogledu uzgojno valjanih hibridnih svinja podnijeti prijavu nadležnim tijelima za priznavanje kao uzgojna organizacija.

2. Prijave iz stavka 1. podnose se pisanim putem, na papiru ili u elektroničkom obliku.

3. Nadležna tijela evaluiraju prijave iz stavka 1. Ona priznaju kao uzgojno udruženje svakog podnositelja prijave iz stavka 1. prvog podstavka, a kao uzgojnu organizaciju svakog podnositelja prijave iz stavka 1. drugog podstavka koji udovoljava sljedećim zahtjevima:

(a) ima središnji ured na državnom području države članice na kojem se nalazi nadležno tijelo;

(b) u svojoj je prijavi dokazao da udovoljava zahtjevima navedenima u Prilogu I. dijelu 1. za svoje uzgojne programe u pogledu kojih namjerava podnijeti prijavu za odobrenje u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.;

(c) njegova prijava sadržava, za svaki od tih planiranih uzgojnih programa, nacrt uzgojnog programa koji mora obuhvaćati informacije navedene u Prilogu I. dijelu 2., a u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina i informacije navedene u Prilogu I. dijelu 3.;

(d) pri podnošenju prijave iz stavka 1. ovog članka, podnosi prijavu za odobrenje najmanje jednog od tih planiranih uzgojnih programa, u skladu s člankom 8. stavkom 2.

Članak 5.

Odbijanje priznanja uzgojnog udruženja i uzgojne organizacije

1. Za potrebe članka 4. stavka 1. kada nadležno tijelo namjerava odbiti priznati podnositelja prijave kao uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju, ono tom podnositelju prijave daje obrazloženo objašnjenje te namjere. Taj podnositelj prijave ima pravo zahtijevati da nadležno tijelo ponovno razmotri to namjeravano odbijanje u roku od 60 dana od datuma primitka obrazloženog objašnjenja ili ranije ako su nacionalnim pravilima predviđeni kraći rokovi.

2. Ako s obzirom na ponovno razmatranje iz stavka 1. nadležno tijelo odluči potvrditi svoje odbijanje, ono će podnositelju prijave dati obrazloženo objašnjenje svoje odluke o odbijanju priznavanja u roku od 90 dana od primitka zahtjeva za ponovno razmatranje od strane podnositelja prijave ili ranije ako su nacionalnim pravilima predviđeni kraći rokovi. Nadležno tijelo istodobno obavješćuje Komisiju o svojoj odluci da odbije priznanje i o svojim razlozima odbijanja.

Članak 6.

Podnošenje izmijenjenih uzgojnih programa u slučaju odbijanja i povlačenje priznanja uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije u nedostatku odobrenih uzgojnih programa

1. Ako nadležno tijelo koje je priznalo uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. odbije odobriti uzgojni program koji su podnijeli to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija u skladu s člankom 8., to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija ima mogućnost podnijeti izmijenjenu verziju tog uzgojnog programa u roku od šest mjeseci od tog odbijanja.

2. Nadležno tijelo povlači priznanje tog uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije ako do isteka roka iz stavka 1. ovog članka ne bude podnesena izmijenjena verzija uzgojnog programa i ako to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija nema drugi uzgojni program koji je odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

Članak 7.

Popisi priznatih uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija

1. Države članice izrađuju i ažuriraju popis uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija koje su njihova nadležna tijela priznala u skladu s člankom 4. stavkom 3. i koje imaju barem jedan uzgojni program koji je odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. Države članice objavljuju taj popis.

2. Popis predviđen u stavku 1. uključuje sljedeće informacije:

(a) naziv, podatke za kontakt i, ako postoje, internetske stranice uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije;

(b) za svako uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju s tog popisa: i. u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, naziv pasmine, ili, u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja, naziv pasmine, linije ili križanca, obuhvaćene svakim od njihovih uzgojnih programa odobrenih u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, ako se uzgojno udruženje koristi odstupanjima iz članka 19. ili Priloga II. dijela 1. poglavlja III. točke 2., upućivanje na ta odstupanja; ii. geografsko područje na kojem se svaki od tih uzgojnih programa treba provoditi; iii. u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, kada je to primjenjivo, naziv i podatke za kontakt uzgojnog udruženja koje vodi matičnu knjigu kopitara podrijetla pasmine; iv. za svaki od svojih uzgojnih programa, ako postoji, upućivanje na internetske stranice na kojima se može pristupiti informacijama o tim uzgojnim programima.

3. Države članice na popis predviđen u stavku 2. ovog članka također uvrštavaju sva nadležna tijela koja provode uzgojni program u skladu s člankom 38.

4. Kada je priznanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije povučeno u skladu s člankom 47. stavkom 1. trećim podstavkom točkom (e) ili je odobrenje uzgojnog programa suspendirano ili povučeno u skladu s člankom 47. stavkom 1. trećim podstavkom točkom (d), države članice bez nepotrebne odgode navode tu suspenziju ili to povlačenje na popisu predviđenom u stavku 1. ovog članka.

Ako tijekom razdoblja od 24 mjeseca to priznanje ostane povučeno ili ako to odobrenje ostane suspendirano ili povučeno, države članice definitivno brišu to uzgojno udruženje, tu uzgojnu organizaciju ili taj uzgojni program s popisa predviđenog u stavku 1.

5. Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju modeli obrazaca za pružanje informacija koje se mora uključiti na popis priznatih uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija predviđen u stavku 1. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

Odjeljak 2.

Odobravanje uzgojnih programa

Članak 8.

Odobravanje uzgojnih programa koje provode uzgojna udruženja i uzgojne organizacije

1. Uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija podnosi prijave za odobrenje svojih uzgojnih programa nadležnom tijelu koje je to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju priznalo u skladu s člankom 4. stavkom 3.

2. Prijave iz stavka 1. podnose se pisanim putem, na papiru ili u elektroničkom obliku.

3. Nadležno tijelo iz stavka 1. evaluira te uzgojne programe i odobrava ih pod uvjetom da:

(a) imaju jedan ili više od sljedećih ciljeva: i. u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina: — poboljšanje pasmine, — očuvanje pasmine, — stvaranje nove pasmine, — obnovu pasmine; ii. u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja: — poboljšanje pasmine, linije ili križanca, — stvaranje nove pasmine, linije ili križanca;

(b) detaljno opisuju selekcijske i uzgojne ciljeve;

(c) ispunjavaju zahtjeve navedene u Prilogu I. dijelu 2. i uz to, u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, navedene u Prilogu I. dijelu 3.

4. Uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije mogu trećim stranama prepustiti obavljanje specifičnih tehničkih aktivnosti povezanih s upravljanjem njihovim uzgojnim programima, uključujući testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje, pod uvjetom da:

(a) uzgojna udruženja i uzgojne organizacije ostaju odgovorne prema nadležnim tijelima za osiguranje ispunjavanja zahtjeva predviđenih u Prilogu I. dijelovima 2. i 3.;

(b) nema sukoba interesa između te treće strane i gospodarskih aktivnosti uzgajivača koji sudjeluju u uzgojnom programu;

(c) treća strana ispunjava sve zahtjeve potrebne za provedbu tih aktivnosti;

(d) ta uzgojna udruženja i te uzgojne organizacije odredili su u svojim prijavama iz stavka 2. aktivnosti koje namjeravaju prepustiti trećim stranama te naziv i podatke za kontakt tih trećih strana

5. Kada tijekom razdoblja od najmanje 24 mjeseca nema uzgajivača čija se gospodarstva, na kojima drže svoje uzgojno valjane životinje, nalaze na određenom dijelu geografskog područja koji sudjeluju u uzgojnom programu odobrenom u skladu sa stavkom 3., nadležno tijelo iz stavka 1. može zatražiti od dotičnog uzgojnog udruženja ili dotične uzgojne organizacija da geografsko područje svog uzgojnog programa prilagodi na način da ono ne uključuje taj dio.

Članak 9.

Promjene odobrenog uzgojnog programa

1. Prije provedbe svake značajne promjene u vezi sa zahtjevima iz članka 8. stavka 3. u svojem uzgojnom programu odobrenom u skladu s tom odredbom, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija o tim promjenama obavješćuje nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3.

2. Obavijest se podnosi pisanim putem, na papiru ili u elektroničkom obliku.

3. Osim ako nadležno tijelo odluči drukčije u razdoblju od 90 dana od dana obavijesti, smatra se da su te promjene odobrene.

4. Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije transparentno i pravodobno obavješćuju uzgajivače koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima o promjenama u svojim uzgojnim programima koje su odobrene u skladu sa stavkom 3.

Članak 10.

Odstupanja od članka 8. stavka 3. u vezi s odobravanjem uzgojnih programa

1. Odstupajući od članka 8. stavka 3., nadležno tijelo koje je priznalo uzgojno udruženje u skladu s člankom 4. stavkom 3. može odbiti odobriti uzgojni program tog uzgojnog udruženja koji ispunjava zahtjeve navedene u Prilogu I. dijelu 2. i uz to, u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, navedene u Prilogu I. dijelu 3., na temelju toga što bi taj uzgojni program ugrozio uzgojni program koji provodi drugo uzgojno udruženje za istu pasminu i koji je već odobren u toj državi članici u pogledu barem jednog od sljedećeg:

(a) osnovnih osobina obilježja pasmine ili glavnih ciljeva tog uzgojnog programa; ili

(b) očuvanja te pasmine ili genetske raznolikosti unutar te pasmine; ili

(c) učinkovite provedbe uzgojnog programa ako je cilj tog uzgojnog programa očuvanje te pasmine: i. u slučaju ugrožene pasmine; ili ii. u slučaju autohtone pasmine koja uglavnom nije uobičajena na jednom području Unije ili više njih.

2. Za potrebe stavka 1. nadležno tijelo na odgovarajući način uzima u obzir sljedeće kriterije:

(a) broj uzgojnih programa već odobrenih za tu pasminu u dotičnoj državi članici;

(b) veličinu uzgojne populacije obuhvaćene tim uzgojnim programima;

(c) mogućnost genetskog unosa iz uzgojnih programa koje provode druga uzgojna udruženja za istu pasminu u drugim državama članicama ili tijela koja se bave uzgojem u trećim zemljama.

Članak 11.

Odbijanje odobrenja uzgojnih programa

Ako nadležno tijelo koje je priznalo uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. odbije odobriti uzgojni program koji je podnijelo to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija u skladu s člankom 8. stavkom 1. ili odbije odobriti promjene uzgojnog programa o kojima je obaviješteno u skladu s člankom 9. stavkom 1., ono tom uzgojnom udruženju ili toj uzgojnoj organizaciji daje obrazloženo objašnjenje za svoje odbijanje.

Članak 12.

Obavješćivanje o uzgojnim programima koji se provode u državama članicama različitima od države članice u kojoj je uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija priznata i njihovo odobravanje

1. Kada uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija namjerava provoditi uzgojni program odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i na uzgojno valjanim životinjama koje se drži u državi članici različitoj od države članice u kojoj su to uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija priznati u skladu s člankom 4. stavkom 3. (za potrebe ovog članka „ta druga država članica”), to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija o planiranom proširenju svog geografskog područja obavješćuju nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3.

2. Nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3.:

(a) obavješćuje nadležno tijelo te druge države članice najkasnije 90 dana prije planiranog datuma početka uzgojnog programa u toj drugoj državi članici i, na zahtjev obaviještenog tijela, stavlja na raspolaganje prijevod te obavijesti na jedan od službenih jezika te druge države članice;

(b) na zahtjev obaviještenog tijela, najmanje 60 dana prije planiranog datuma početka uzgojnog programa u toj drugoj državi članici dostavlja presliku uzgojnog programa kako je odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. uz koju prilaže, ako ga je to tijelo zatražilo, prijevod na jedan od službenih jezika te druge države članice koji stavlja na raspolaganje uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koji podnose prijavu.

3. Nadležno tijelo te druge države članice može u roku od 90 dana od datuma primitka obavijesti iz stavka 2. točke (a) odbiti odobriti provedbu uzgojnog programa na svom državnom području:

(a) ako se odobreni uzgojni program već provodi u toj drugoj državi članici na uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina te iste pasmine; i

(b) ako bi odobrenje novog uzgojnog programa ugrozilo uzgojni program koji provodi drugo uzgojno udruženje za tu istu pasminu i koji je već odobren u toj drugoj državi članici u pogledu barem jednog od sljedećeg: i. osnovnih osobina obilježja pasmine ili glavnih ciljeva tog uzgojnog programa; ili ii. očuvanja te pasmine ili genetske raznolikosti unutar te pasmine; iii. učinkovite provedbe uzgojnog programa ako je cilj tog uzgojnog programa očuvanje te pasmine: — u slučaju ugrožene pasmine, ili — u slučaju autohtone pasmine koja uglavnom nije uobičajena na jednom području Unije ili više njih.

4. Nadležno tijelo te druge države članice obavješćuje nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. o rezultatu obavijesti predviđene u stavku 1. ovog članka i, ako odbije dati odobrenje za provedbu uzgojnog programa na svom državnom području, daje obrazloženo objašnjenje za svoje odbijanje.

5. Ako nadležno tijelo te druge države članice ne odgovori na obavijest iz stavka 2. točke (a) u roku od 90 dana od dana primitka te obavijesti smatrat će se da je dalo odobrenje.

6. Nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. obavješćuje uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju o rezultatu obavijesti predviđene u stavku 2. točki (a) ovog članka bez nepotrebne odgode i, u slučaju odbijanja, daje tom uzgojnom udruženju ili toj uzgojnoj organizaciji obrazloženje tog odbijanja iz stavka 4. ovog članka.

7. Ako nadležno tijelo te druge države članice odbije dati odobrenje u skladu sa stavkom 3., ono obavješćuje Komisiju o svom odbijanju i navodi obrazloženje za to odbijanje.

8. Ako nadležno tijelo te druge države članice odbije dati odobrenje u skladu sa stavkom 3. ovog članka i ako uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koje namjerava provoditi taj uzgojni program u toj drugoj državi članici zatraži ponovno razmatranje tog odbijanja, nadležno tijelo te druge države članice i nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. surađuju u pogledu tog zahtjeva za ponovno razmatranje.

9. Nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. obavješćuje nadležno tijelo te druge države članice o promjenama u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 9. stavkom 3.

10. Na zahtjev nadležnog tijela te druge države članice, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koji u skladu s ovim člankom posluju na državnom području te druge države članice tom nadležnom tijelu dostavljaju ažurirane informacije posebno u pogledu broja uzgajivača i uzgojno valjanih životinja na kojima se provodi uzgojni program na tom državnom području. Svaki takav zahtjev podnosi se na isti način kao i zahtjevi uzgojnim udruženjima ili organizacijama koji su priznati u toj drugoj državi članici.

11. Nadležno tijelo te druge države članice može povući odobrenje uzgojnog programa predviđeno u ovom članku ako u razdoblju od najmanje 12 mjeseci niti jedan uzgajivač na državnom području te druge države članice ne sudjeluje u tom uzgojnom programu.

POGLAVLJE III.

Prava i obveze uzgajivača, uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija

Članak 13.

Prava uzgajivača koji sudjeluju u uzgojnim programima odobrenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

1. Uzgajivači imaju pravo sudjelovati u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., pod uvjetom da:

(a) se njihove uzgojno valjane životinje drže na gospodarstvima unutar geografskog područja tog uzgojnog programa;

(b) njihove uzgojno valjane životinje, u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, pripadaju pasmini, ili u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja, pripadaju pasmini, liniji ili križancu obuhvaćenima tim uzgojnim programom.

2. Uzgajivači koji sudjeluju u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., imaju pravo:

(a) da se njihove uzgojno valjane životinje upišu u glavni dio matične knjige koju je uzgojno udruženje utemeljilo za pasminu u skladu s člancima 18. i 20.;

(b) da se njihove uzgojno valjane životinje zabilježe u dodatni dio matične knjige koju je uzgojno udruženje utemeljilo za pasminu u skladu s člankom 20.;

(c) da se njihove uzgojno valjane hibridne svinje registriraju u uzgojni registar koji je uzgojna organizacija utemeljila za pasmine, linije ili križance u skladu s člankom 23.;

(d) sudjelovati u testiranju rasta i razvoja i genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

(e) da im se izda zootehnički certifikat u skladu s člankom 30. stavcima 1. i 4.;

(f) da im se, na zahtjev, pruže ažurirani rezultati testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja njihovih uzgojno valjanih životinja, ako su ti rezultati dostupni;

(g) pristupa svim ostalim uslugama koje u vezi s tim uzgojnim programom uzgajivačima koji u njemu sudjeluju pružaju uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koji provode taj uzgojni program.

3. Uz prava utvrđena u stavcima 1. i 2., kada pravila uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije pružaju mogućnost članstva, uzgajivači iz stavka 1. također imaju pravo na:

(a) učlanjenje u ta uzgojna udruženja ili te uzgojne organizacije;

(b) sudjelovanje u definiranju i razvoju uzgojnog programa u skladu s poslovnikom iz Priloga I. dijela 1. točke B. podtočke 1. podtočke (b).

Članak 14.

Prava i obveze uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija

1. U vezi sa svojim uzgojnim programima odobrenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., uzgojna udruženja i uzgojne organizacije imaju pravo samostalno definirati i provoditi takve uzgojne programe, pod uvjetom da se pridržavaju ove Uredbe i svih uvjeta svojeg odobrenja.

2. Uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije imaju pravo isključiti uzgajivače iz sudjelovanja u uzgojnom programu ako se ti uzgajivači ne pridržavaju pravila tog uzgojnog programa ili obveza utvrđenih u poslovniku iz Priloga I. dijela 1. točke B. podtočke 1. podtočke (b).

3. Uz pravo iz stavka 2., uzgojna udruženja i uzgojne organizacije koje pružaju mogućnost članstva imaju pravo isključiti uzgajivače iz članstva ako se ti uzgajivači ne pridržavaju svojih obveza utvrđenih u poslovniku iz Priloga I. dijela 1. točke B. podtočke 1. podtočke (b).

4. Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije odgovorne su, ne dovodeći u pitanje ulogu sudova, za rješavanje sporova do kojih može doći između uzgajivača te između uzgajivača i uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije tijekom provedbe uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., u skladu s poslovnikom iz Priloga I. dijela 1. točke B. podtočke 1. podtočke (b).

POGLAVLJE IV.

Upis uzgojno valjanih životinja u matične knjige i uzgojne upisnike te prihvaćanje za uzgoj

Odjeljak 1.

Upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u matične knjige i prihvaćanje za uzgoj

Članak 15.

Struktura matičnih knjiga

Matične knjige imaju glavni dio i, ako je tako utvrđeno u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. te, kada je to primjenjivo, člankom 12., jedan ili više dodatnih dijelova.

Članak 16.

Glavni dio matičnih knjiga

1. Ako uzgojna udruženja utvrde različite kriterije ili postupke za upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u različite razrede, ta uzgojna udruženja mogu glavni dio matičnih knjiga podijeliti u razrede:

(a) prema njihovim odlikama i dalje podijeliti te razrede prema dobi ili rodu; ili

(b) prema dobi ili rodu tih životinja, pod uvjetom da su ti razredi podijeljeni i prema njihovim odlikama.

Tim kriterijima i postupcima može se zahtijevati da se uzgojno valjana životinja čiste pasmine podvrgne testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju predviđenima u članku 25. ili bilo kojoj drugoj procjeni opisanoj u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., prije njenog upisa u specifični razred glavnog dijela.

2. Kada su uzgojnim programom utvrđeni dodatni uvjeti za upis u glavni dio matične knjige pored uvjeta navedenih u Prilogu II. dijelu 1. poglavlju I., uzgojno udruženje koje provodi taj uzgojni program utvrđuje, u tom glavnom dijelu, najmanje jedan razred u koji se po prijavi uzgajivača upisuju uzgojno valjane životinje čistih pasmina koje ispunjavaju samo uvjete iz Priloga II. dijela 1. poglavlja I. i članka 21.

Članak 17.

Dodatni dijelovi matičnih knjiga

Uzgojna udruženja mogu utemeljiti jedan ili više dodatnih dijelova u matičnoj knjizi za životinje iste vrste koje nisu prihvatljive za upis u glavni dio, pod uvjetom da pravila utvrđena u uzgojnom programu dopuštaju da potomstvo tih životinja bude upisano u glavni dio u skladu s pravilima utvrđenima u:

(a) u slučaju ženskih jedinki goveda, svinja, ovaca i koza, Prilogu II. dijelu 1. poglavlju III. točki 1. podtočki (a);

(b) u slučaju ugroženih pasmina goveda, svinja, ovaca i koza ili „otpornih” pasmina ovaca, Prilogu II. dijelu 1. poglavlju III. točki 2.; ili

(c) u slučaju muških i ženskih jedinki kopitara, Prilogu II. dijelu 1. poglavlju III. točki 1. podtočki (b).

Članak 18.

Upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u glavni dio matične knjige

1. Na zahtjev uzgajivača uzgojna udruženja upisuju ili registriraju za upis u glavni dio svoje matične knjige sve uzgojno valjane životinje čiste pasmine one pasmine koja je obuhvaćena njihovim uzgojnim programom, pod uvjetom da te životinje ispunjavaju zahtjeve navedene u Prilogu II. dijelu 1. poglavlju I. i, kada je to primjenjivo, da su te životinje potomstvo uzgojno valjanih životinja ili da su potekle iz njihovih zametnih proizvoda u skladu s pravilima predviđenima u članku 21.

2. Uzgojna udruženja ne smiju odbiti upis uzgojno valjane životinje čiste pasmine u glavni dio svojih matičnih knjiga na temelju toga što je ona već upisana u glavni dio matične knjige za istu pasminu ili, u slučaju programa križanja koji se provodi na uzgojno valjanim kopitarima čistih pasmina, za drugu pasminu koju je utemeljilo drugo uzgojno udruženje priznato u skladu s člankom 4. stavkom 3. ili tijelo koje se bavi uzgojem u trećoj zemlji koje je uključeno na popis predviđen u članku 34.

3. Kada je matična knjiga podijeljena u razrede, uzgojno udruženje upisuje uzgojno valjane životinje čiste pasmine koje ispunjavaju kriterije za upis u glavni dio u onaj razred koji odgovara odlikama dotičnih uzgojno valjanih životinja čiste pasmine.

Članak 19.

Odstupanja od zahtjeva za upis životinja u glavni dio matičnih knjiga u slučaju stvaranja nove pasmine ili obnove pasmine

1. Odstupajući od članka 18. stavka 1., ako uzgojno udruženje provodi uzgojni program odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., za pasminu za koju ne postoji matična knjiga ni u jednoj državi članici ili trećoj zemlji uključenoj na popis predviđen u članku 34., to uzgojno udruženje može u glavni dio te novoutemeljene matične knjige upisati uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili potomke uzgojno valjanih životinja čistih pasmina različitih pasmina ili bilo koju životinju za koju uzgojno udruženje ocijeni da je u skladu s obilježjima te nove pasmine i koja, kada je to primjenjivo, ispunjava minimalne zahtjeve u vezi s rastom i razvojem utvrđene u uzgojnom programu.

Uzgojna udruženja koja se koriste ovim odstupanjem:

(a) u svojim uzgojnim programima određuju razdoblje za utemeljenje nove matične knjige koje je primjereno za generacijski interval dotične vrste ili pasmine;

(b) navode upućivanje na svaku postojeću matičnu knjigu u koju su uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili njihovi roditelji upisani prvi put nakon rođenja, zajedno s izvornim registracijskim brojem u toj matičnoj knjizi;

(c) u svom sustavu bilježenja rodoslovlja identificiraju životinje koje se smatraju matičnim stadom pasmine.

2. Ako uzgojno udruženje namjerava obnoviti pasminu koja je izumrla ili joj ozbiljno prijeti opasnost od izumiranja, država članica ili, ako ona tako odluči, nadležno tijelo može ovlastiti to uzgojno udruženje da u glavni dio matične knjige upiše potomke uzgojno valjanih životinja čiste pasmine one pasmine koju treba obnoviti ili uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili potomke uzgojno valjanih životinja čistih pasmina drugih pasmina koje ulaze u obnovu te pasmine ili bilo koju životinju za koju uzgojno udruženje ocijeni da je u skladu s obilježjima pasmine koju treba obnoviti i koja, kada je to primjenjivo, ispunjava minimalne zahtjeve u vezi s rastom i razvojem utvrđene u uzgojnom programu pod sljedećim uvjetima:

(a) razdoblje za utemeljenje ili ponovno utemeljenje te matične knjige koje je primjereno za dotičnu pasminu određeno je u uzgojnom programu;

(b) kada je to primjenjivo, navodi se upućivanje na svaku postojeću matičnu knjigu u koju su te uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili njihovi roditelji upisani zajedno s izvornim registracijskim brojem u toj matičnoj knjizi;

(c) životinje koje to uzgojno udruženje smatra fondom za obnovu te pasmine identificiraju se u sustavu bilježenja rodoslovlja.

3. Uzgojno udruženje koje se namjerava koristiti odstupanjem iz stavka 1. ovog članka ili odstupanjem iz stavka 2. ovog članka u svom uzgojnom programu iz članka 8. stavka 1. utvrđuje detaljan plan za stvaranje ili obnovu pasmine.

4. Do kraju razdobljâ iz stavka 1. točke (a) ovog članka i stavka 2. točke (a) ovog članka nadležno tijelo provodi službenu kontrolu kako je predviđeno u članku 43.

5. Kada se osniva ili obnavlja pasmina u skladu s ovim člankom, države članice čine tu informaciju dostupnom javnosti uključivanjem naznake o tome na popis predviđen u članku 7.

Članak 20.

Bilježenje životinja u dodatne dijelove i unaprjeđenje njihova potomstva u glavni dio

1. Ako je u skladu s člankom 17. uzgojno udruženje utemeljilo dodatne dijelove, to uzgojno udruženje, po prijavi uzgajivača, bilježi u odgovarajuće dodatne dijelove predviđene u članku 17. životinje vrsta koje su obuhvaćene njegovim uzgojnim programom koje nisu prihvatljive za upis u glavni dio, pod uvjetom da te životinje ispunjavaju uvjete navedene u Prilogu II. dijelu 1. poglavlju II.

2. Uzgojna udruženja po prijavi uzgajivača upisuju potomstvo životinja iz stavka 1. ovog članka u glavni dio predviđen u članku 16. i to potomstvo smatraju uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina, pod uvjetom da to potomstvo ispunjava uvjete navedene u Prilogu II. dijelu 1. poglavlju III.

Članak 21.

Prihvaćanje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina i njihovih zametnih proizvoda za uzgoj

1. Uzgojno udruženje koje provodi uzgojni program za neku pasminu odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. prihvaća:

(a) za prirodni pripust, svaku uzgojno valjanu životinju čiste pasmine te pasmine;

(b) za umjetno osjemenjivanje, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih goveda čistih pasmina koja su bila podvrgnuta genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

(c) za umjetno osjemenjivanje, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih svinja, ovaca ili koza čistih pasmina koje su bile podvrgnute genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

(d) za umjetno osjemenjivanje, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina koji su, ako je to predviđeno uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., bili podvrgnuti testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

(e) za prijenos zametka, jajne stanice prikupljene i korištene za proizvodnju zametaka in vitro i zametaka dobivenih in vivo začetih iz sjemena iz točke (b) ili točke (c) ovog stavka, pod uvjetom da su te jajne stanice i zametci prikupljeni od uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca ili koza čistih pasmina koji su bili podvrgnuti testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

(f) za prijenos zametka, jajne stanice prikupljene i korištene za proizvodnju zametaka in vitro i zametaka dobivenih in vivo začetih iz sjemena iz točke (d) ovog stavka, pod uvjetom da su te jajne stanice i zametci prikupljeni od uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina koji su, ako se to zahtijeva uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., bili podvrgnuti testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

(g) za testiranje muških jedinki uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca i koza čistih pasmina, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje nisu bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju, pod uvjetom da se to sjeme koristi isključivo za testiranje tih muških jedinki uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u okviru kvantitativnih ograničenja potrebnih kako bi se tom uzgojnom udruženju omogućilo da provede takve testove u skladu s člankom 25.

2. U slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, uzgojno udruženje može, odstupajući od stavka 1. ovog članka, zabraniti ili ograničiti upotrebu jedne ili više reproduktivnih tehnika iz tog stavka ili upotrebu uzgojno valjanih životinja čistih pasmina za jednu ili više tih reproduktivnih tehnika, uključujući upotrebu njihovih zametnih proizvoda, pod uvjetom da je ta zabrana ili to ograničenje navedena u njegovom uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

Svaka takva zabrana ili ograničenje navedena u uzgojnom programu uzgojnog udruženja koje je utemeljilo matičnu knjigu podrijetla pasmine u skladu s Prilogom I. dijelom 1. točkom 3. podtočkom (a) obvezujuća je za uzgojne programe uzgojnih udruženja koja su utemeljila rodoslovnike za istu pasminu u skladu s Prilogom I. dijelom 3. točkom 3. podtočkom (b).

3. U slučaju ugrožene pasmine, uzgojno udruženje može zabraniti ili ograničiti upotrebu uzgojno valjane životinje čiste pasmine te pasmine, uključujući upotrebu njezinih zametnih proizvoda, ako bi ta upotreba ugrozila očuvanje ili genetsku raznolikost te pasmine.

4. Drugo uzgojno udruženje koje provodi odobreni uzgojni program na istoj pasmini u istoj ili drugoj državi članici, prihvaća sjeme iz stavka 1. točke (g) prikupljeno od muških jedinki uzgojno valjanih životinja čiste pasmine koje su upisane u glavni dio matične knjige koju je utemeljilo uzgojno udruženje koje provodi uzgojni program odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., pod istim uvjetima i uz ista kvantitativna ograničenja koji vrijede za testiranje rasta i razvoja te, kada je to primjenjivo, genetsko vrednovanje, kao oni uvjeti i ona kvantitativna ograničenja koji(-a) se primjenjuju na njegove vlastite muške jedinke uzgojno valjanih životinja čistih pasmina.

5. Za potrebe stavaka 1. i 4., zametni proizvodi uzgojno valjanih životinja čistih pasmina na koje se upućuje u tim stavcima prikupljaju se, obrađuju i pohranjuju u centru za prikupljanje ili pohranu sjemena, ili od strane tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka, koji su odobreni za trgovinu tom robom unutar Unije u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja.

6. Odstupajući od stavka 5., država članica može odobriti prikupljanje, proizvodnju, obradu i pohranu, radi upotrebe na državnom području te države članice, zametnih proizvoda uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u centru za prikupljanje ili pohranu sjemena, odnosno centru za pohranu zametaka, od strane tima za prikupljanje i proizvodnju zametaka ili osoblja s posebnim kvalifikacijama koji su odobreni u skladu sa zakonodavstvom te države članice.

7. Odstupajući od stavka 1. točaka (b), (c) i (e), ako je cilj uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., očuvanje pasmine ili očuvanje postojeće genetske raznolikosti unutar pasmine, testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje provodi se samo ako taj uzgojni program zahtijeva takvo testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje.

Članak 22.

Metode provjere identiteta

1. Kada se uzgojno valjana goveda, ovce, koze i kopitari čistih pasmina koriste za prikupljanje sjemena za umjetno osjemenjivanje, uzgojna udruženja zahtijevaju da se te uzgojno valjane životinje čistih pasmina identificiraju analizom njihove krvne grupe ili bilo kojom drugom prikladnom metodom koja osigurava barem isti stupanj pouzdanosti kao što je, na primjer, analiza DNK-a.

2. Kada se uzgojno valjana goveda, ovce, koze i kopitari čistih pasmina koriste za prikupljanje jajnih stanica i zametaka te kada se uzgojno valjane svinje koriste za prikupljanje sjemena za umjetno osjemenjivanje, uzgojna udruženja i uzgojne organizacije mogu zahtijevati da se te uzgojno valjane životinje identificiraju jednom od metoda iz stavka 1.

3. Na zahtjev države članice ili europske udruge za uzgojno valjane životinje dotične vrste, Komisija može donijeti provedbene akte kojima se odobravaju metode provjere identiteta uzgojno valjanih životinja, pod uvjetom da one osiguravaju barem isti stupanj pouzdanosti kao analiza krvne grupe tih uzgojno valjanih životinja uzimajući u obzir tehnički napredak i preporuke referentnih centara Europske unije iz članka 29., ICAR-a ili Međunarodnog društva za životinjsku genetiku (ISAG). Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

Odjeljak 2.

Registracija uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike i prihvaćanje za uzgoj

Članak 23.

Registracija uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike

1. Uzgojne organizacije na zahtjev svojih uzgajivača registriraju u svoj uzgojni upisnik sve uzgojno valjane hibridne svinje iste pasmine, linije ili križanca koje ispunjavaju zahtjeve navedene u Prilogu II. dijelu 2.

2. Uzgojne organizacije ne smiju odbiti registraciju u svoje uzgojne upisnike bilo kojih uzgojno valjanih hibridnih svinja registriranih u skladu s Prilogom II. dijelom 2. u uzgojni upisnik koji je uzgojna organizacija utemeljila za istu pasminu, liniju ili križanca u skladu s člankom 4. stavkom 3. u istoj ili u drugoj državi članici.

Članak 24.

Prihvaćanje uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovih zametnih proizvoda za uzgoj

1. Uzgojno udruženje koje provodi uzgojni program za uzgojno valjane hibridne svinje pasmine, linije ili križanca, odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., prihvaća:

(a) za prirodni pripust, svaku uzgojno valjanu hibridnu svinju iste pasmine, linije ili križanca kako je definirano u tom uzgojnom programu;

(b) za umjetno osjemenjivanje, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih hibridnih svinja koje su bile podvrgnute, ako se to zahtijeva uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

(c) za prijenos zametka, jajne stanice prikupljene i korištene za proizvodnju zametaka in vitro i zametaka dobivenih in vivo začetih iz sjemena iz točke (b), pod uvjetom da su te jajne stanice i zametci prikupljeni od uzgojno valjanih hibridnih svinja koje su, ako se to zahtijeva uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

(d) za testiranje takvih muških jedinki uzgojno valjanih hibridnih svinja, sjeme prikupljeno od tih uzgojno valjanih hibridnih svinja koje nisu bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju, pod uvjetom da se to sjeme koristi isključivo za testiranje tih uzgojno valjanih svinja u okviru kvantitativnih ograničenja potrebnih da ta uzgojna organizacija provede takve testove u skladu s člankom 25.

2. Muške jedinke uzgojno valjanih hibridnih svinja koje su registrirane u uzgojnom upisniku koji je utemeljila uzgojna organizacija koja provodi uzgojni program odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., i njihove zametne proizvode, prihvaća druga uzgojna organizacija koja provodi uzgojni program za istu pasminu, liniju ili križanca u istoj ili drugoj državi članici, pod istim uvjetima i uz ista kvantitativna ograničenja za testiranje rasta i razvoja i, kada je to primjenjivo, genetsko vrednovanje koji se primjenjuju na njezine vlastite uzgojno valjane hibridne svinje.

3. Za potrebe stavaka 1. i 2. zametni proizvodi uzgojno valjanih hibridnih svinja na koje se upućuje u tim stavcima prikupljaju se, proizvode, obrađuju i pohranjuju u centru za prikupljanje ili pohranu sjemena, ili od strane tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka, koji su odobreni za trgovinu tom robom unutar Unije u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja.

4. Odstupajući od stavka 3., država članica može odobriti, radi upotrebe na svojem državnom području, prikupljanje, proizvodnju, obradu i pohranu zametnih proizvoda uzgojn