PRILOG

„VALLE d'ITRIA”

PGI-IT-A0604-AM04

Datum zahtjeva: 24.6.2016.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

1. Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2. Opis i razlozi za izmjenu

2.1. Oznaka i vina: dodavanje novih vrsta vina

Opis: sve kategorije vina iz ZOZP-a „Valle d'Itria” koje su prethodno bile navedene u članku 2. stavku 1. („Bianco, uključujući biser vino, pjenušavo vino, vino od prezrelog grožđa i Passito; Rosso, uključujući biser vino, vino od prezrelog grožđa, Passito i Novello; Rosato, uključujući biser vino i Novello”) sad su navedene u članku 1. specifikacije proizvoda (Oznaka i vina).

Popisu vrsta dodana su i crna i rosé pjenušava vina te upućivanje na te vrste, uz navođenje sorte grožđa.

Popis je stoga ažuriran i preformuliran kako slijedi:

„(a) Bianco, uključujući biser vino, pjenušavo vino, vino od prezrelog grožđa i Passito;

(b) Rosso, uključujući biser vino, pjenušavo vino, vino od prezrelog grožđa, Passito i Novello;

(c) Rosato, uključujući biser vino, pjenušavo vino i Novello;

(d) vino sa specifikacijom sorte grožđa u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 2. u nastavku”.

Obrazloženje: specifikacija proizvoda revidirana je kako bi se sva vina koja se proizvode dosljedno navodila u članku 1. – Oznaka i vina.

Uključivanje crnih i rosé pjenušavih vina opravdano je tradicionalnom prikladnošću područja proizvodnje za proizvodnju tih vrsta vina, velikim zanimanjem tržišta za nova vina, dobivena uglavnom od autohtonih sorti grožđa, te stalnim pozitivnim tržišnim kretanjima u pogledu pjenušavih vina, a posebno kad je riječ o svijetlim crnim i rosé vinima koja se već proizvode u kategoriji biser vina.

Ova se izmjena odnosi na članak 1. specifikacije proizvoda i odjeljak „Opis vina” u jedinstvenom dokumentu.

2.2. Oznaka i vina

Opis: uklonjeno je općenito upućivanje na „moštove”.

Obrazloženje: u skladu s trenutačnim zakonodavstvom EU-a ZOZP se ne može rezervirati za kategoriju „moštova”, već samo za kategoriju „djelomično fermentiranog grožđanog mošta”, koja nije uređena u ovoj specifikaciji proizvoda.

Ova se izmjena odnosi na članak 1. specifikacije proizvoda i ne utječe na jedinstveni dokument.

2.3. Kombinacija sorti grožđa

Opis: uključivanje autohtonih sorti grožđa Marchione, Maresco, Minutolo i Ottavianello na popis iz članka 2. stavka 2. specifikacije proizvoda, koji se odnosi na sorte grožđa koje mogu biti navedene na oznakama vina ZOZP-a „Valle d'Itria”. Ažuriran je s time povezan popis sorti grožđa prikladnih za uzgoj u pokrajinama koje uključuju područje proizvodnje vina ZOZP-a „Valle d'Itria” koji je priložen specifikaciji proizvoda.

Razlozi za izmjenu: predložena izmjena postala je moguća nakon oporavka, karakterizacije, registracije te proizvodnih i enoloških poboljšanja brojnih drugih lokalnih sorti, koje su dotad preživljavale kao rijetke raspršene neidentificirane biljke, u starim vinogradima s jednom sortom vinove loze u regiji Valle d'Itria, a posebno manjih autohtonih sorti koje se tradicionalno nalaze u starim vinogradima u regiji Apuliji, metodom obrezivanja u račvastom obliku, gotovo uvijek uz češće uzgajane sorte i druge rjeđe sorte. Osim toga, nedavno ponovno otkrivanje i poboljšanje sorti koje su odabrane i čije je zdravstveno stanje unaprijeđeno omogućilo je proizvođačima iz regije Apulije novi način na koji se mogu dokazati zahvaljujući lokalnim vinima iznimnih i jedinstvenih svojstava.

— Sorta Marchione, zahvaljujući svojem visokom stupnju kiselosti i aromatskim spojevima, prikladna je za proizvodnju suhih vina i pjenušavih vina te za miješanje kako bi se ostvarila veća ili raznolikija složenost aroma te poboljšala organoleptička svojstva bijelih vina iz regije Valle d'Itria,

— sorta Maresco ima visoku razinu šećera i stupanj kiselosti, zbog čega je prikladna za proizvodnju pjenušavog vina,

— sorta Ottavianello ima izvrsna fizička svojstva, što je čini dobrom za proizvodnju crnih i rosé vina, uključujući biser vina i pjenušava vina, a rezultat su lagana vina spremna za piće,

— kiselost i arome sorte Minutolo čine je idealnom osnovom za proizvodnju pjenušavih vina i specijalnih vina. Nedavno ponovno otkrivanje i oporavak sorte Minutolo, koja je odabrana i čije je zdravstveno stanje unaprijeđeno, omogućilo je proizvođačima iz regije Apulije novi način na koji se mogu dokazati na tržištu lokalnih bijelih vina. Najvažnije radnje povezane s poboljšanjem manjih autohtonih sorta, odnosno unaprjeđenje zdravstvenog stanja biljaka i utvrđivanje mogućih klonova te naknadne postupke certifikacije i analize prikladnosti mikrovinifikacijom, proveo je centar za poljoprivredna istraživanja, ispitivanja i osposobljavanje „Basile Caramia” u Locorotondu.

Ova se izmjena odnosi na članak 2. specifikacije proizvoda i odjeljak „Opis vina” u jedinstvenom dokumentu.

2.4. Povezanost sa zemljopisnom sredinom

Opis izmjene specifikacije proizvoda i jedinstvenog dokumenta: dodane su pojedinosti o povezanosti sa zemljopisnom sredinom i opisi po kategoriji proizvoda. Dodano je i više informacija o zemljopisnom području relevantnom za povezanost, kvalitetu, ugled ili druga svojstva koja se mogu pripisati tom zemljopisnom podrijetlu i uzročnoj vezi između tih elemenata. Navedena su objašnjenja u pogledu osnove za oznaku zemljopisnog podrijetla povezane s određenom kvalitetom, ugledom i svojstvima proizvoda.

Obrazloženje: usklađivanje specifikacije s pravnim zahtjevima koji su na snazi.

Ova se izmjena odnosi na članak 8. specifikacije proizvoda i odjeljak „Povezanost sa zemljopisnim područjem” u jedinstvenom dokumentu.

2.5. Kontrolno tijelo

Opis: službena izmjena specifikacije proizvoda radi ažuriranja pravne upute: umjesto „članak 13. Zakonodavne uredbe br. 61/2010” sad se navodi „članak 64. Zakona br. 238/2016”. Prilog 2. tehničkom spisu isto je tako ažuriran na odgovarajući način.

Ova se izmjena odnosi na članak 9. specifikacije proizvoda i ne utječe na jedinstveni dokument.

2.6. Standardi uzgoja vinove loze

Opis: stavak 4. „Odstupajući od toga, grožđem koje se upotrebljava za proizvodnju biser vina i pjenušavih vina smije se osigurati najmanja prirodna alkoholna jakost izražena volumenom koja je za 0,5 % manja”, zamjenjuje se sljedećim: „Grožđem koje se upotrebljava za proizvodnju biser vina i pjenušavih vina mora se osigurati najmanja prirodna alkoholna jakost izražena volumenom od 9,5 %”.

Razlozi za izmjenu: za biser vina i pjenušava vina određena je najmanja prirodna alkoholna jakost izražena volumenom od 9,5 %, čime se uklanja mogućnost smanjenja od 0,5 % na temelju odstupanja. Time se proizvođačima daje jasna uputa.

Ova se izmjena odnosi na članak 4. specifikacije proizvoda i ne utječe na jedinstveni dokument.

2.7. Standardi proizvodnje vina

Briše se posljednji podstavak stavka 5.: „Time se ne dovodi u pitanje odstupanje predviđeno postojećim zakonodavstvom, kojim se dopušta da se proizvodnja vina obavlja izvan razgraničenog područja proizvodnje do 31. prosinca 2012.”

Obrazloženje: riječ je o službenoj izmjeni zbog ukidanja odredbe o odstupanju predviđene u članku 6. Uredbe Komisije (EZ) br. 607/2009 (1) jer ona više nije na snazi.

Ova se izmjena odnosi na članak 5. specifikacije proizvoda i ne utječe na jedinstveni dokument.

2.8. Svojstva pri konzumaciji

1. Za vino Rosso Frizzante oznake „Valle d'Itria” u opisu boje riječ „ružičasto” zamijenjena je riječju „crveno”.

Razlozi za izmjenu: službeni ispravak pogreške u pisanju radi usklađivanja sa svojstvima pri konzumaciji u pogledu boje vina Rosso Frizzante oznake „Valle d'Itria”.

2. Za vina Rosso i Bianco oznake „Valle d'Itria” proizvedena od prezrelog grožđa najmanja stvarna alkoholna jakost izražena volumenom promijenjena je s „11,0 %” na „12,0 %”.

Razlozi za izmjenu: usklađivanje specifikacije s vrijednostima utvrđenima u važećem zakonodavstvu za kategoriju br. 16, „Vino od prezrelog grožđa”, kako je navedeno u dijelu II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013.

3. Svojstva pri konzumaciji dodana su za vina Rosso Spumante i Rosato Spumante oznake „Valle d'Itria”.

Razlozi za izmjenu: budući da su u kategoriju pjenušavih vina, koja je već postojala u ZOZP-u „Valle d'Itria”, dodana crna i rosé vina, bilo je potrebno dodati i odgovarajuće deskriptore.

4. Za vina Rosso Frizzante i Rosato Frizzante oznake „Valle d'Itria” najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom promijenjena je s „9,5 %” na „10,5 %”.

Razlozi za izmjenu: povećanje je u skladu s vrijednostima koje su stvarno izmjerene za ta vina na području proizvodnje ZOZP-a „Valle d'Itria”. Stoga je svrha izmjene promicanje razine kvalitete koja se postiže za ta vina.

5. Za vina Rosso Novello oznake „Valle d'Itria” svojstvima pri konzumaciji dodana je vrijednost „5,0 g/l” za najmanji ukupni sadržaj kiselosti.

Razlozi za izmjenu: riječ je o službenoj izmjeni. Ta vrijednost nije bila uključena u prethodnu specifikaciju te je stoga dodana.

Ova se izmjena odnosi na članak 6. specifikacije proizvoda i odjeljak „Opis vina” u jedinstvenom dokumentu.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

„Valle d'Itria”

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Pjenušavo vino

8. Biser vino

16. Vino od prezrelog grožđa

4. Opis vina

Vino Bianco ZOZP-a „Valle d'Itria” (1), uključujući navođenje sorte grožđa

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta, katkad sa zelenkastim tonovima različitog intenziteta.

Aroma: ugodna, blaga, voćna, često s notama bijelog voća, a katkad s aromama agruma ili cvjetnim aromama, razlikuje se ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa.

Okus: svjež, suh do polusuh.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vino Bianco od prezrelog grožđa ZOZP-a „Valle d'Itria” (16), uključujući navođenje sorte grožđa

Boja: slamnatožuta do zlatna.

Aroma: izražena, blaga, dugotrajna, katkad s notama zrelog bijelog voća, kandiranog voća ili drugim tipičnim notama, različitog intenziteta ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa.

Okus: suh do sladak, tipičan, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 15,0 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 12 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Biser vino Bianco ZOZP-a „Valle d'Itria” (8), uključujući navođenje sorte grožđa

Pjena: fina i brzo prolazna.

Boja: slamnatožuta različitog intenziteta, katkad sa zelenkastim tonovima različitog intenziteta ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa.

Aroma: blaga i voćna, često s notama bijelog voća, a katkad s cvjetnim aromama ili s aromama agruma različitog intenziteta ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa.

Okus: suh do polusladak, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 9,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vino Bianco Passito ZOZP-a „Valle d'Itria” (1), uključujući navođenje sorte grožđa

Boja: slamnatožuta do zlatna.

Aroma: izražena, blaga, dugotrajna; zrelo voće blagih aroma, katkad s notama meda i marelice, različitog intenziteta ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa.

Okus: suh do sladak, tipičan, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 15,0 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 11 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Pjenušavo vino Bianco Spumante ZOZP-a „Valle d'Itria” (4), uključujući navođenje sorte grožđa

Pjena: fina i postojana.

Boja: slamnatožuta različita intenziteta, katkad sa zlatnim tonovima.

Aroma: slatkog mirisa, složena, s aromama zrelog voća, katkad s notama bijelog cvijeća ili agruma ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa te s tipičnim notama proizišlima iz druge fermentacije;

Okus: svjež, pun, fin, skladan, do poluslatkog.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 9,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vino Rosso ZOZP-a „Valle d'Itria” (1), uključujući navođenje sorte grožđa

Boja: rubin crvena do granatno crvene.

Aroma: ugodna, izražena aroma crvenog voća, katkad pikantnih nota zbog starenja.

Okus: suh do polusuh, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 20,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Pjenušavo vino Rosso Spumante ZOZP-a „Valle d'Itria” (4)

Pjena: fina i postojana.

Boja: crvena različitog intenziteta.

Aroma: blaga, voćna, često s aromama zrelog crvenog voća i tipičnim notama proizišlima iz druge fermentacije.

Okus: suh do polusladak, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,0 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vino Rosso od prezrelog grožđa ZOZP-a „Valle d'Itria” (16), uključujući navođenje sorte grožđa

Boja: rubin crvena, starenjem postaje granatno crvena.

Aroma: izražena, blaga, dugotrajna aroma crvenog voća i katkad džema, uz moguće pikantne note zbog starenja.

Okus: sladak do suh, tipičan, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 15,0 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 24,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 12 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Biser vino Rosso Frizzante ZOZP-a „Valle d'Itria” (8), uključujući navođenje sorte grožđa

Pjena: fina i brzo prolazna.

Boja: crvena različitog intenziteta.

Aroma: blaga, voćna; arome zrelog voća, katkad crvenog voća i s drugim tipičnim notama ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa.

Okus: suh do polusladak, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vino Rosso Novello ZOZP-a „Valle d'Itria”, uključujući navođenje sorte grožđa

Boja: rubin crvena različitog intenziteta.

Aroma: intenzivna, ugodna, katkad s izraženim aromama crvenog voća i notama proizišlima iz karbonske maceracije; tipične arome upotrijebljenih sorti grožđa.

Okus: suh do polusuh, izražajan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,0 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 16,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vino Rosso Passito ZOZP-a „Valle d'Itria”, uključujući navođenje sorte grožđa

Boja: rubin crvena, starenjem postaje granatno crvena.

Aroma: izražena, blaga, dugotrajna, katkad s notama zrelog crvenog voća ili džema te s tipičnim notama koje ovise o upotrijebljenim sortama grožđa.

Okus: sladak do suh, tipičan, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 15,0 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 24,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 11 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vino Rosato ZOZP-a „Valle d'Itria”, uključujući navođenje sorte grožđa

Boja: ružičasta različitog intenziteta.

Aroma: izražena, voćna, često s aromama crvenog voća.

Okus: suh do polusuh, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,0 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 16,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Pjenušavo vino Rosato Spumante ZOZP-a „Valle d'Itria” (4)

Pjena: fina i postojana.

suptilno intenzivna;

ružičasta različitog intenziteta.

Aroma: blaga, voćna, katkad s aromama crvenog voća, s tipičnim notama proizišlima iz druge fermentacije.

Okus: suh do polusladak, skladan, izražen.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,0 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 5,0 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Biser vino Rosato Frizzante ZOZP-a „Valle d'Itria” (8), uključujući navođenje sorte grožđa

Pjena: fina i brzo prolazna.

Boja: ružičasta različitog intenziteta.

Aroma: blaga, voćna, često s aromama crvenog voća.

Okus: suh do polusladak, skladan, izražen.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,5 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Vino Rosato Novello ZOZP-a „Valle d'Itria”, uključujući navođenje sorte grožđa

Boja: ružičasta različitog intenziteta.

Aroma: izražena, voćna, katkad s aromama crvenog voća, s notama proizišlima iz karbonske maceracije, tipične arome upotrijebljenih sorti grožđa.

Okus: suh do polusuh, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,0 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ako nisu navedene vrijednosti, primjenjuju se granične vrijednosti utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

5. Enološki postupci

a. Osnovni enološki postupci

Ne postoje.

b. Najveći prinos

Vina Bianco, Rosso i Rosato ZOZP-a „Valle d'Itria”, uključujući navođenje sorte grožđa

22 000 kilograma grožđa po hektaru

Vina Bianco, Rosso i Rosato ZOZP-a „Valle d'Itria”, uključujući navođenje sorte grožđa

176 hektolitara po hektaru

Vina Bianco, Rosso i Rosato od prezrelog grožđa ZOZP-a „Valle d'Itria”, uključujući navođenje sorte grožđa

22 000 kilograma grožđa po hektaru

Vina Bianco, Rosso i Rosato od prezrelog grožđa ZOZP-a „Valle d'Itria”, uključujući navođenje sorte grožđa

110 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Područje proizvodnje grožđa koje se upotrebljava za proizvodnju vina koje smije nositi oznaku zemljopisnog podrijetla „Valle d'Itria” obuhvaća cijelo upravno područje općina Alberobello i Locorotondo u pokrajini Bari; Ceglie Messapica, Cisternino, Fasano i Ostuni u pokrajini Brindisi; Crispiano i Martina Franca u pokrajini Taranto.

7. Glavne sorte vinove loze

Marchione B.

Maresco B.

Minutolo B.

Ottavianello N.

Barbera N.

Aleatico N.

Aglianico N. – Ellenica

Bombino Bianco B. – Bombino

Bombino Nero N. – Bombino

Cabernet Franc N. – Cabernet

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

Chardonnay B.

Falanghina B.

Fiano B.

Greco B.

Greco Bianco B. – Greco

Lambrusco Maestri N. – Lambrusco

Malbech N.

Malvasia Nera di Brindisi N. – Malvasia

Malvasia Nera di Lecce N. – Malvasia

Merlot N.

Montonico Bianco B. –Montonico

Moscatello Selvatico B.

Negro Amaro N. – Negroamaro

Pampanuto B. – Verdeca

Moscato Bianco B. – Moscato

Negroamaro Precoce N.

Notardomenico N.

Petit Verdot N

Pinot Bianco B. – Pinot

Pinot Grigio – Pinot

Pinot Nero N. – Pinot

Primitivo N. – Zinfadel

Refosco dal Peduncolo Rosso N. – Refosco

Riesling Italico B. – Riesling

Sangiovese N. – Sangioveto

Sauvignon B. – Sauvignon Blanc

Semillon B.

Susumaniello N. – Sussumariello

Sylvaner Verde B. – Silvaner

Syrah N. - Shiraz

Uva di Troia N. – Nero di Troia

Verdeca B.

Verdicchio Bianco B. – Verdicchio

Vermentino B. – Favorita B.

Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

Aglianicone N.

Bianco d'Alessano B.

Malvasia Bianca Lunga B. – Malvasia

Malvasia Nera di Basilicata N. – Malvasia

Montepulciano N.

Piedirosso N. – Palombina

Piedirosso N. – Per' e Palummo

Piedirosso N. – Piede di Colombo

Piedirosso N. – Piede di Palumbo

Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer

Trebbiano Toscano B. – Trebbiano

Cococciola B.

Greco Nero N. – Greco

Grillo B.

Lacrima N.

Malvasia Bianca B. – Malvasia

Mostosa B.

Trebbiano Giallo B. – Trebbiano

Asprino Bianco B. – Asprinio

Antinello B.

Somarello Rosso N.

Riesling Renano B. – Riesling

Francavidda B. – Francavilla

Impigno B.

Malvasia Bianca di Candia B. – Malvasia

8. Opis povezanosti

(A) Vina ZOZP-a „Valle d'Itria” – pojedinosti o zemljopisnom području.

Prirodni čimbenici koji su relevantni za povezanost

Zemljopisno područje definirano u specifikaciji proizvoda poznato je kao „Valle d'Itria” te čini dio većeg područja imena „Murgia dei Trulli”. To je područje smješteno na jugoistoku pokrajine Bari. Kad je riječ o pedologiji, tla se sastoji od uobičajenog crvenog tla nastalog razgradnjom vapnenca u netopljive ostatke koje čine oksidi i hidroksidi željeza i aluminija. Tlo je bogato kalijem i relativno siromašno organskim tvarima, što čini supstrat idealan za uzgoj sorti grožđa za proizvodnju bijelog vina visoke kvalitete. Tla s glinom i glinenim siltom imaju visok sadržaj kamenčića i krutih zrnaca koji čine oko 60 % ukupnog sadržaja. Područja zasađena vinovom lozom smještena su na nadmorskoj visini od 280 do 418 metara, što je raspon od 138 metara. Nagib je blag i padine su uglavnom okrenute prema jugoistoku. Klima je topla i suha, a količina kišnih oborina vrlo raznolika: ovisno o godini, količina padalina kreće se u rasponu od 400 mm do 800 mm, a oko 70 % te količine bilježi se ujesen i zimi. Kad je riječ o sezoni uzgoja vinove loze, koja traje od travnja do rujna, količine padalina iznimno su niske te iznose oko 300 mm. Nije rijetka pojava da ljeti uopće nema kiše. Višegodišnja mjerenja pokazala su da najviše prosječne temperature rijetko iznose više od 30 °C ili manje od 0 °C. Ljeti se najniže temperature rijetko spuštaju ispod 18 °C.

Ljudski čimbenici koji su relevantni za povezanost: Čimbenici koji utječu na posebna svojstva vina jesu sorta grožđa i okoliš, pri čemu potonji uključuje i prirodu (klimatske uvjete i tlo) i ljude (običaji, tehnike, vještine). Stoga su ljudski čimbenici na području proizvodnje koji su utjecali na svojstva vina iznimno važni. Poljoprivredni okoliš područja na kojem se proizvode vina „Valle d'Itria” obilježen je ostacima šuma hrasta i hrasta crnike u kombinaciji sa spontano izraslom mediteranskom vegetacijom koja je tvorila prirodan pokrov na tom području prije no što su se ljudi na njemu nastanili. Područje se znatno promijenilo tijekom stoljeća koja su uslijedila nakon nastanjivanja prvih ljudi, koje datira još od vremena Mesapijaca i Peuceta. Danas je taj ruralni krajobraz obilježen tipičnim, elegantnim i linearnim suhozidima koji služe za označivanje i podupiranje poljoprivrednih zemljišta koja su se s vremenom razvila i na kojima su zasađeni vinogradi u kojima se proizvode vina obuhvaćena ovom specifikacijom. Kamen je u kombinaciji s vinovom lozom sastavni dio područja „Valle d'Itria” i njegov je prepoznatljiv simbol, zajedno s poznatim kućicama „trulli”. Ljudski čimbenici u prošlosti su imali posebnu ulogu u preciznom definiranju sljedećih tehničkih aspekata proizvodnje:

— kombinacija sorti u vinogradima. Sorte grožđa prikladne za proizvodnju predmetnih vina one su koje se oduvijek tradicionalno uzgajaju na predmetnom zemljopisnom području,

— sustavi uzgoja, razmaci sadnje i metode obrezivanja. I to su tradicionalni elementi kojima se nastoji osigurati da se vinova loza na zemljištu rasporedi na najbolji mogući način, čime se olakšava skrb o lozi te omogućuje racionalno upravljanje prekrivenošću lišćem, što osigurava da površina lišća bude prikladna i dobro otkrivena te da se prinosi proizvodnje vina održe u granicama utvrđenima specifikacijom. Konkretno, sustavi uzgoja koji se pretežno primjenjuju na predmetnom području jesu metoda račvastog uzgoja, modificirana metoda račvastog uzgoja sa špalirima te metoda vertikalnog oblikovanja s pomoću stupova: prvi sustav upotrebljava se u 20 % slučajeva, drugi u 50 %, a treći u 30 %.

Primjenjuju se sljedeće metode obrezivanja: kratka rezidba u slučaju račvastog uzgoja (pri rezidbi se ostavljaju dva reznika s po tri ili četiri pupa na svake dvije do tri grane) i mješovita rezidba u slučaju modificirane metode račvastog uzgoja i metode vertikalnog oblikovanja s pomoću stupova (reznici i lucnjevi s oko osam do deset pupova). Vina se proizvode primjenom tradicionalnih praksi koje se dugo upotrebljavaju na predmetnom području za proizvodnju mirnih vina, što ih razlikuje od pjenušavih vina koja se moraju proizvesti postupkom prirodne druge fermentacije. U posljednje je vrijeme vinogradarstvo dobilo velik poticaj zahvaljujući aktivnostima istraživačkog centra CRSFA (Centro di Ricerche Sperimentazione e Formazione in Agricoltura, Centar za poljoprivredna istraživanja, ispitivanja i osposobljavanje) smještenog u središtu predmetnog područja. Centar već desetljećima izvršava važan zadatak odabira klonova i njihova poboljšanja te unapređuje manje autohtone sorte. Važne su i aktivnosti osposobljavanja namijenjene mladim poljoprivrednicima i uzgajivačima vinove loze, prije svega zahvaljujući povijesnoj prisutnosti poljoprivrednog fakulteta „Basile Caramia” u Locorotondu, koji je jedan od tek nekoliko fakulteta u Italiji specijaliziranih za vinogradarstvo i enologiju te mjesto na kojem se osposobljavala većina enologa i brojni vinogradari na predmetnom području.

(B) Pojedinosti o kvaliteti ili svojstvima proizvoda koji se u osnovi ili isključivo pripisuju zemljopisnoj sredini.

Sve različite kategorije i vrste vina ZOZP-a „Valle d'Itria” imaju uravnotežena kemijska i fizička svojstva te se u njihovu okusu i aromi uglavnom odražavaju tipične arome upotrijebljenih sorti grožđa.

Ta organoleptička i analitička svojstva izravna su posljedica vapnenačkog/glinenog tla na kojem raste vinova loza te posebno pogodnih zemljišnih i klimatskih uvjeta. Te vrste tla pogoduju sintezi aromatskih tvari koje obogaćuju aromatsku kvalitetu vina te povećavaju sadržaj šećera u grožđu, a time i potencijalnoj alkoholnoj jačini budućih vina. Tla s glinom i glinenim siltom imaju visok sadržaj kamenčića i krutih zrnaca, koji u mnogim slučajevima čine oko 60 % ukupnog sadržaja. To svojstvo pospješuje otjecanje viška vode, čime se ograničuju učinci zaraze biljnog materijala i samog grožđa kriptogamnim bolestima.

Nadmorska visina prilično velikog raspona od 280 do 418 metara na kojoj se nalaze područja zasađena vinovom lozom, blage padine uglavnom okrenute prema jugoistoku i velike razlike u dnevnim i noćnim temperaturama uz blage temperature tijekom razdoblja dozrijevanja pružaju idealne uvjete za proizvodnju vina punog okusa, dobre strukture i intenzivnih aroma.

Konkretno, vina (kategorija br. 1) obično imaju voćni profil okusa, pri čemu crna vina imaju aromu crvenog voća, a bijela note agruma, meda ili bijelog cvijeća, ali uvijek imaju uravnotežen sadržaj kiseline i šećera.

Vina rosé imaju dugotrajne note, katkad zrelog crvenog voća ili džema, te tipične note upotrijebljenih sorti grožđa.

Vina Novello rubin crvene su ili ružičaste boje različitog intenziteta, s voćnom aromom, katkad aromom crvenog voća, te s notama proizišlima iz karbonske maceracije i tipičnim aromama upotrijebljenih sorti grožđa. Okus je suh do polusuh, odgovarajuće kiselosti i primarnih aroma jer se prednost daje crnom grožđu ubranom neznatno ranije no što bi trebalo.

Okus vina Passito sladak je do suh, ali uvijek skladan. Imaju izraženu, blagu i dugotrajnu aromu, katkad aromu zrelog crvenog voća u crnim vinima ili blagog džema od zrelog voća, katkad s notama meda i marelica u bijelim vinima, dobre su alkoholne jakosti i bogata ekstraktima zahvaljujući činjenici da se grozdovi ostavljaju na lozi u redovima koji su najizloženiji suncu i vjetru kako bi se osušili na biljci ili se suše tako da ih se objesi ili postavi na rešetke u hladnom i dobro provjetrenom prostoru.

Boja je pjenušavih vina (kategorija br. 4) različitih vrsta slamnatožuta različitog intenziteta, katkad sa zlatnim tonovima, do ružičaste različitog intenziteta te ona imaju nježnu, voćnu aromu, katkad aromu crvenog voća ili s notama bijelog cvijeća ili agruma, kao i tipične note proizišle iz druge fermentacije; skladnog su suhog do poluslatkog okusa. Proizvode se uglavnom od grožđa koje se uzgaja na hladnijim područjima koja su manje izložena suncu kako bi se zadržala veća kiselost grožđa i osigurala veća svježina vina. Osim toga, odgovarajući uvjeti tla i znatan sadržaj kalija u tlu jamče idealnu količinu šećera.

Biser vina (kategorija br. 8) slamnatožute su boje različitog intenziteta, katkad sa zelenkastim tonovima različitog intenziteta ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa; aroma im je blaga i voćna, često s notama bijelog voća, a katkad s cvjetnim aromama ili s aromama agruma, različitog intenziteta ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa; okus im je suh do polusladak te skladan, voćni, s aromama zrelog voća ili crvenog voća. Osim toga, ta su vina i iznimno svježa zahvaljujući kiselosti proizišloj iz tla bogatog kalijem i pogodnih klimatskih uvjeta. Kategorija potječe iz dugogodišnje tradicije punjenja u boce vina od grožđa iz posljednje berbe već krajem listopada, dok još sadržava nefermentirane ostatke šećera. Budući da se ta vina ne filtriraju prije punjenja, već dolazi samo do prirodnog slijeganja, ona zadržavaju kvasac koji je još aktivan. U takvim se uvjetima druga fermentacija odvija u boci, što vino obogaćuje ugljikovim dioksidom i čini ga pjenušavim.

Vina od prezrelog grožđa (kategorija br. 16) dobivaju se od grožđa koje se uzgaja na brdovitim predjelima najizloženijima suncu i vjetru, gdje je dugogodišnji običaj ostaviti najzdravije grozdove da prezriju na biljci, čime se, zahvaljujući toplim i suhim klimatskim uvjetima, dobivaju slađa, toplija i nježnija vina. Tlo i klimatski uvjeti tim vinima osiguravaju blagu aromu crvenog voća, katkad džema, a katkad se kod crnih vina sa starenjem javljaju i pikantne note, kao i arome zrelog bijelog voća ili kandiranog voća kod bijelih vina, te se održava uravnotežen omjer sadržaja kiseline i šećera.

Opis uzročne veze između podataka iz točke (A) i podataka iz točke (B).

Brdovit teren i padine okrenute prema jugoistoku čine predmetno područje dobro provjetrenim i sunčanim, u kojem voda prirodno otječe iz tla, a sve to posebno pogoduje sadnji vinograda za uzgoj grožđa za proizvodnju vina ZOZP-a „Valle d'Itria”.

Tekstura te kemijska i fizička struktura tla imaju presudan utjecaj na fiziologiju vinove loze te pridonose razvoju fizičkih, kemijskih i organoleptičkih svojstava vinâ „Valle d'Itria”.

Topli i suhi klimatski uvjeti na proizvodnom području, na kojem nema mnogo padalina, ljeti rijetko kiši, a u srpnju i kolovozu uvjeti su sušni, dok sunčeve svjetlosti ima u izobilju čak i u rujnu i listopadu, omogućuju grožđu da polako i u potpunosti dozrije, što uvelike pridonosi obilježjima kvalitete vinâ „Valle d'Itria”.

Intenzivne aktivnosti poljoprivrednog stanovništva imale su presudnu ulogu u stvaranju obilježja vinogradarstva na tom području. U doba Magne Graecije vina iz Apulije imala su vrlo dobar trgovački ugled. Konkretno, u središtu Apulije, u okolici grčke (a kasnije rimske) naseobine Gnatije, kojoj je pripadalo i područje Valle d'Itria, postojala je zasebna tradicija vinogradarstva u kojoj je bio raširen uzgoj sorte grožđa Bianco d'Alessano. Tijekom arheoloških istraživanja u različitim lukama u regiji otkriveni su spremnici koji su se upotrebljavali za čuvanje vina koje se zatim punilo u amfore i slalo na odredišta u cijelom Sredozemlju.

Dokaz da je na tom području već postojala vinogradarska kultura jest riječ „mir”, koja se upotrebljava isključivo u dijalektu Apulije; latinski narodi tu su riječ preveli riječju „merum” da bi opisali autentično, izvorno i jednostavno vino, dok su riječ „vinum” upotrebljavali samo za druge vrste vina koje im se nisu činile takvima. Riječ „mir” stoga je već upotrebljavalo drevno stanovništvo u Apuliji (Japigi i Mesapijci) koje se naselilo na jugu Apulije u 11. stoljeću prije Krista. Tradicija vinarstva u Apuliji na predmetnom se području proteže tisućama godina u prošlost i potvrđena je brojnim dokumentima te je općenit i temeljni dokaz za blisku poveznicu i interakciju ljudskih čimbenika i značajki kvalitete vinâ „Valle d'Itria”. Pokazuje kako je ljudsko djelovanje na tom području tijekom stoljeća dovelo do prenošenja tradicionalnih tehnika vinogradarstva i enoloških tehnika, koje su danas poboljšane i razrađene zahvaljujući znanstvenom i tehnološkom napretku kako bi se proizvela ugledna vina „Valle d'Itria”.

9. Osnovni dodatni uvjeti

—

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13251

(1) Uredba Komisije (EZ) br. 607/2009 od 14. srpnja 2009. o utvrđivanju određenih detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2008 u pogledu zaštićenih oznaka izvornosti i oznaka zemljopisnog podrijetla, tradicionalnih izraza, označavanja i prezentiranja određenih proizvoda u sektoru vina (SL L 193, 24.7.2009., str.60.)