2.

U Prilogu IV., poglavlje IV. mijenja se kako slijedi: (a) U odjeljku 1., točka 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Materijali koje nastaju preradom materijala Kategorija 1 i 2 trajno se označuju u skladu sa zahtjevima za označivanje određenih dobivenih proizvoda navedenim u poglavlju V. Priloga VIII. Međutim, takvo označivanje nije potrebno za sljedeće materijale iz odjeljka 2.: (a) biodizel proizveden u skladu s točkom D; (b) hidrolizirani materijali iz točke H; (c) mješavine svinjskog gnoja i gnoja od peradi sa živim vapnom proizvedene u skladu s točkom I; (d) obnovljiva goriva proizvedena iz prerađenih masti koje su dobivene od materijala kategorije 2, u skladu s točkom J.” (b) U odjeljku 2., dodaju se sljedeće točke: „H. Hidroliza uz naknadno uklanjanje 1. Dotične države članice Postupak hidrolize s naknadnim uklanjanjem smije se koristiti u Španjolskoj, Irskoj, Latviji, Portugalu i Ujedinjenoj Kraljevini. Nakon hidrolize, nadležno tijelo koje je dalo odobrenje mora osigurati da se materijali sakupljaju i uklanjaju unutar iste, gore navedene države članice. 2. Početni materijal Za ovaj proces smiju se koristiti samo sljedeći materijali: (a) Materijali kategorije 2 iz članka 9. točke (f) podtočaka i., ii. i iii. Uredbe (EZ) br. 1069/2009 koji su podrijetlom od svinja; (b) Materijali kategorije 3 iz članka 10. točke (h) te Uredbe koji su podrijetlom od svinja. Međutim, ne smiju se koristiti tijela ili dijelovi tijela životinja koje su uginule zbog prisutnosti epizootske bolesti ili u okviru mjera za iskorjenjivanje epizootske bolesti. 3. Metodologija Hidroliza s naknadnim uklanjanjem je privremeno skladištenje na licu mjesta. Ona se izvodi u skladu sa sljedećim standardima: (a) Nakon njihovog sakupljanja na gospodarstvu na kojemu je nadležno tijelo, na temelju procjene gustoće naseljenosti životinja na gospodarstvu, vjerojatne stope smrtnosti i mogućih rizika za javno zdravlje i zdravlje životinja koji mogu nastati, odobrilo primjenu metode prerade, nusproizvodi životinjskog podrijetla moraju se staviti u spremnik koji je izrađen u skladu s točkom (b) („spremnik”) i postavljen na za to namijenjeno mjesto u skladu s točkama (c) i (d) („namijenjeno mjesto”). (b) Spremnik mora: i. imati napravu za zatvaranje; ii. biti vodonepropustan, nepropustan na istjecanje i hermetički zatvoren; iii. imati premaz za sprječavanje korozije; iv. biti opremljen napravom za kontrolu emisija u skladu s točkom (e). (c) Spremnik se mora postaviti na za to namijenjeno mjesto koje je fizički izdvojeno od gospodarstva. To mjesto mora imati posebno namijenjene pristupne putove za premještanje materijala i za vozila za sakupljanje. (d) Spremnik i mjesto moraju biti izrađeni i raspoređeni u skladu sa zakonodavstvom Unije za zaštitu okoliša, kako bi se spriječili neugodni mirisi i rizici za tlo i podzemnu vodu. (e) Spremnik mora biti spojen na cijev za plinovite emisije, koja mora biti opremljena odgovarajućim filtrima za sprječavanje prenošenja bolesti koje se mogu prenijeti na ljude i životinje. (f) Tijekom procesa hidrolize spremnik mora biti zatvoren u razdoblju od najmanje tri mjeseca, i to tako da se spriječi bilo kakvo neovlašteno otvaranje. (g) Subjekt mora uvesti postupke kojim će spriječiti prijenos bolesti koje se mogu prenijeti na ljude i životinje kretanjem osoblja. (h) Subjekt mora: i. poduzeti preventivne mjere protiv ptica, glodavaca, insekata i ostalih štetnika; ii. uspostaviti dokumentirani program kontrole štetočina. (i) Subjekt mora voditi evidenciju o: i. svakom odlaganju materijala u spremnik; ii. svakom sakupljanju hidroliziranog materijala iz spremnika. (j) Subjekt mora prazniti spremnik u redovitim razmacima radi provjere: i. odsutnosti korozije; ii. i otkrivanja i sprječavanja mogućeg istjecanja tekućih materijala u tlo. (k) Nakon hidrolize, materijali se moraju sakupiti, upotrijebiti i ukloniti u skladu s člankom 13. točkama (a), (b), (c) ili člankom 13. točkom (e) podtočkom i. Uredbe (EZ) br. 1069/2009. (l) Proces se mora obavljati u šaržama. (m) Zabranjeno je bilo kakvo drugo rukovanje hidroliziranim materijalima ili upotreba hidroliziranih materijala, uključujući njihovu primjenu na tlo. I. Obrada svinjskog gnoja i gnoja od peradi vapnom 1. Početni materijal Za ovaj se proces može koristiti gnoj, kako je navedeno u članku 9. točki (a) Uredbe (EZ) br. 1069/2009, podrijetlom od svinja i peradi. 2. Metoda prerade (a) Sadržaj suhe tvari u gnoju mora se odrediti primjenom metode CEN EN 12880:2000 (1)„Karakterizacija muljeva. Određivanje suhog ostatka i sadržaja vode”. Za taj proces sadržaj suhe tvari mora iznositi između 15 % i 70 %. (b) Količinu vapna koje se treba dodati mora se odrediti tako da se postigne jedna od kombinacija vremena i temperature navedenih u točki (f). (c) Veličina čestica nusproizvoda životinjskog podrijetla koji se prerađuju ne smije biti veća od 12 mm. Ako je potrebno, veličina čestica gnoja mora se smanjiti tako da se postigne najveća dopuštena veličina čestica. (d) Gnoj se mora pomiješati s živim vapnom (CaO) srednje do visoke reaktivnosti, kako bi se u skladu s kriterijima testa reaktivnosti 5.10 iz metode CEN EN 459-2:2002 (2) u manje od šest minuta postiglo povećanje temperature od 40 °C. Miješanje se mora izvesti s dvije miješalice s po dva vijka po miješalici, postavljene jedna iza druge. Obje miješalice moraju: i. imati vijak promjera 0,55 m i duljine 3,5 m; ii. raditi snagom od 30 kW i brzinom rotacije vijka od 156 okretaja u minuti; iii. imati kapacitet obrade od 10 tona po satu. Srednje trajanje miješanja mora iznositi otprilike dvije minute. (e) Mješavina se mora miješati u trajanju od najmanje šest sati dok se ne postigne konačna mješavina od najmanje dvije tone. (f) Na nadzornim točkama koje se moraju uvesti u konačnoj mješavini, moraju se provoditi stalna mjerenja kako bi se dokazalo da je, tijekom jednog od sljedećih vremenskih razdoblja, pri odgovarajućoj temperaturi, proizvod miješanja u konačnoj mješavini dosegnuo pH vrijednost od najmanje 12: i. 60 °C za 60 minuta; ili ii. 70 °C za 30 minuta. (g) Taj se proces mora obavljati u šaržama. (h) Mora se uspostaviti trajni pisani postupak temeljen na načelima HACCP sustava. (i) Subjekti moraju, postupkom validacije provedenim u skladu sa sljedećim zahtjevima, nadležnom tijelu dokazati da je proces, u kojemu se upotrijebio uređaj za miješanje različit od uređaja za miješanje iz točke (d) ili se umjesto živog vapna upotrijebio dolomit (CaOMgO), barem jednako učinkovit kao postupak utvrđen u točkama (a) do (h): Taj postupak validacije mora: — dokazati da se upotrebnom uređaja za miješanje koji je različit od onoga iz točke (d) ili upotrebom dolomita, već prema tome što je primjenjivo, može proizvesti takva mješavina s gnojem koja postiže parametre za pH vrijednost, vrijeme i temperaturu iz točke (f), — biti utemeljen na praćenju vremena i temperature na dnu, u sredini i na vrhu konačne mješavine, uz reprezentativan broj nadzornih točaka (najmanje četiri nadzorne točke u području dna, smještene najviše 10 cm iznad dna i najviše 10 cm ispod najviše točke, jedna nadzorna točka u sredini na pola puta između dna i najviše točke konačne mješavine, i četiri nadzorne točke u rubnom području na vrhu konačne mješavine, smještene najviše 10 cm ispod površine i najviše 10 cm ispod najviše točke konačne mješavine), — se provesti tijekom dvaju razdoblja od najmanje 30 dana, od kojih jedno mora biti tijekom hladnog razdoblja godine na zemljopisnoj lokaciji gdje će se uređaj za miješanje koristiti. J. Višestupanjski katalitički proces za proizvodnju obnovljivih goriva 1. Početni materijali (a) Za ovaj se proces smiju koristiti sljedeći materijali: i. prerađene masti dobivene od materijala Kategorije 2, prerađene korištenjem metode prerade 1 (sterilizacija pod tlakom); ii. riblje ulje ili prerađene masti dobivene od materijala Kategorije 3, prerađene korištenjem: — bilo koje od metoda prerade 1 do 5 ili metode prerade 7, ili — u slučaju materijala dobivenih od ribljeg ulja, bilo koje od metoda prerade 1 do 7; iii. riblje ulje ili prerađena mast proizvedeni u skladu s odjeljcima VIII., ili XII. Priloga III. Uredbi (EZ) br. 853/2004. (b) U ovom procesu zabranjena je uporaba prerađenih masti dobivenih od materijala kategorije 1. 2. Metoda prerade (a) Prerađena mast mora biti podvrgnuta prethodnoj obradi koja se sastoji od: i. izbjeljivanja centrifugiranih materijala propuštanjem tih materijala kroz glineni filtar; ii. uklanjanja preostalih netopivih nečistoća filtriranjem. (b) Takav prethodno obrađeni materijal mora se podvrgnuti višestupanjskom katalitičkom procesu koji se sastoji od hidrodeoksigenacije nakon koje slijedi izomerizacija. Materijali se moraju podvrgnuti tlaku od najmanje 20 bara, pri temperaturi od najmanje 250 °C, tijekom najmanje 20 minuta. (1) BS EN 12880:2000, Karakterizacija muljeva. Određivanje suhog ostatka i sadržaja vode. Europski odbor za normizaciju," (2) CEN EN 459-2:2002 metoda CEN/TC 51 - Cement i građevinska vapna. Europski odbor za normizaciju,”" (c) U odjeljku 3., točka 2. mijenja se kako slijedi: i. Druga alineja točke (b) podtočke iii. zamjenjuje se sljedećim: „— dobivenoga od materijala kategorije 3, osim materijala iz članka 10 točke (p) Uredbe (EZ) br. 1069/2009, koji se koristi za hranidbu;” ii. Sljedeće točke se dodaju: „(c) višestupanjskim katalitičkim procesom za proizvodnju obnovljivih goriva, mogu se: i. u slučaju benzina i ostalih goriva koji nastaju tim procesom, koristiti kao gorivo bez ograničenja iz ove Uredbe (završna točka); ii. u slučaju gline korištene pri izbjeljivanju i mulja iz postupka prethodne obrade u točke J(2) podtočke (a) odjeljka 2.: — ukloniti spaljivanjem ili kombiniranim spaljivanjem, — pretvoriti u bioplin, — kompostirati ili upotrijebiti za proizvodnju dobivenih proizvoda iz članka 36. točke (a) podtočke i. Uredbe (EZ) br. 1069/2009; (d) mješavine svinjskog gnoja i gnoja od peradi obrađenih vapnom, mogu se primijeniti na tlo kao prerađeni gnoj.”