2.

Prilog II. zamjenjuje se sljedećim tekstom: „PRILOG II. Tehnički zahtjevi Tehnički zahtjevi za EZ homologaciju tipa zaštitnih konstrukcija pri prevrtanju, ugrađenih ispred vozačevog sjedala na uskim traktorima na kotačima za poljoprivredu ili šumarstvo, su oni koji su navedeni u točki 3. Koda 6 (4) Odluke OECD-a C(2008) 128 iz listopada 2008., s iznimkom točaka 3.2.4. (Izvješće o ispitivanju), 3.4.1. (Administrativno proširenje), 3.5. (Označivanje) i 3.7. (Značajke sidrišta sigurnosnog pojasa), glase kako slijedi: ‚3. PRAVILA I SMJERNICE 3.1. Preduvjeti za ispitivanje čvrstoće 3.1.1. Izvođenje dvaju prethodnih ispitivanja Zaštitna konstrukcija može se podvrgnuti ispitivanjima čvrstoće samo ako je uspješno izvedeno ispitivanje bočne stabilnosti i ispitivanje nenastavljanja prevrtanja (vidjeti dijagram toka na slici 6.3.). 3.1.2. Priprema za prethodna ispitivanja 3.1.2.1. Traktor mora biti opremljen zaštitnom konstrukcijom u sigurnosnom položaju. 3.1.2.2. Traktor mora biti opremljen gumama s najvećim promjerom koji je odredio proizvođač i najmanjim poprečnim presjekom za gume s tim promjerom. Gume ne smiju biti napunjene s balastnom tekućinom i moraju biti napuhane do preporučenog tlaka za rad na polju. 3.1.2.3. Stražnji kotači moraju se namjestiti na najuži razmak kotača, a prednji kotači čim bliže tom razmaku kotača. Ako su moguća dva namještanja razmaka prednjih kotača, koji se podjednako razlikuju od najužeg namještanja razmaka stražnjih kotača, mora se odabrati širi od ta dva namještanja razmaka kotača. 3.1.2.4. Svi spremnici u traktoru moraju se napuniti ili se tekućine moraju zamijeniti istovrijednom masom na odgovarajućem položaju. 3.1.2.5. Sva oprema koja se upotrebljava u serijskoj proizvodnji mora se ugraditi na traktor u uobičajenom položaju. 3.1.3. Ispitivanje bočne stabilnosti 3.1.3.1. Traktor, pripremljen kako je gore navedeno, postavlja se na vodoravnu ravninu tako da se okretišna točka prednje osovine ili, u slučaju zglobnog traktora, vodoravna okretišna točka između obiju osovina može slobodno pomicati. 3.1.3.2. S dizalicom ili kukom nagnuti dio traktora koji je čvrsto povezan s osovinom koja nosi više od 50 % težine traktora, pri čemu treba stalno mjeriti kut nagiba. Taj kut mora biti najmanje 38° u trenutku kada je traktor u položaju labilne ravnoteže na kotačima dodirujući tlo. Ispitivanje se provodi tako da se kolo upravljača okrene jednom do krajnjeg desnog položaja i jednom do krajnjeg lijevog položaja. 3.1.4. Ispitivanje nenastavljanja prevrtanja 3.1.4.1. Opće odredbe Cilj je ovog ispitivanja provjeriti može li zaštitna konstrukcija ugrađena na traktor za zaštitu vozača zadovoljavajuće spriječiti nastavljanje prevrtanja traktora kada se bočno prevrne na strmini s nagibom 1:1,5 (slika 6.4.). Dokaz nastavljanja prevrtanja može se dobiti u skladu s jednom od dviju metoda iz 3.1.4.2. i 3.1.4.3. 3.1.4.2. Dokazivanje svojstva nenastavljanja prevrtanja ispitivanjem na prevrtanje 3.1.4.2.1. Ispitivanje na prevrtanje mora se obaviti na ispitnoj strmini duljine najmanje četiri metra (vidjeti sliku 6.4.). Površina mora biti prekrivena slojem materijala debljine 18 cm čiji indeks penetracije stošca, izmjeren u skladu s normama ASAE S313.3 FEB1999 i ASAE EP542 FEB1999 koje se odnose na stožasti penetrometar za tlo, iznosi: A = 235 ± 20 ili B = 335 ± 20 3.1.4.2.2. Traktor (pripremljen kako je opisano u točki 3.1.2.) bočno se prevrne s početnom brzinom 0. Za tu svrhu traktor se postavi na vrh ispitne strmine tako da se vanjski kotači oslanjaju na strminu i da je središnja ravnina traktora usporedna s vodoravnim crtama strmine. Nakon što udari ispitnu strminu, traktor se može odbiti od plohe i sam podignuti, tako da se zavrti oko gornjeg ruba zaštitne konstrukcije, ali se ne smije prevrnuti na drugu stranu. Ponovno mora pasti na stranu kojom je prvi put udario. 3.1.4.3. Dokazivanje svojstva nenastavljanja prevrtanja proračunom 3.1.4.3.1. Za provjeru nenastavljanja prevrtanja proračunom moraju se utvrditi podaci za sljedeće značajke traktora (vidjeti sliku 6.5.): B0 (m) širina stražnje gume B6 (m) širina zaštitne konstrukcije između desne i lijeve točke udara B7 (m) širina poklopca motora D0 (rad) kut zakretanja prednje osovine od početka do završetka zakretanja D2 (m) visina prednjih guma pri punom oterećenju osovine D3 (m) visina stražnjih guma pri punom oterećenju osovine H0 (m) visina točke zakretanja prednje osovine H1 (m) visina težišta H6 (m) visina točke udara H7 (m) visina poklopca motora L2 (m) vodoravni razmak između težišta i prednje osovine L3 (m) vodoravni razmak između težišta i stražnje osovine L6 (m) vodoravni razmak između težišta i prednje točke presjeka zaštitne konstrukcije (ispred koje stoji znak minus, ako ta točka leži ispred ravnine težišta) L7 (m) vodoravni razmak između težišta i prednjeg ruba poklopca motora Mc (kg) masa traktora koja je upotrijebljena za proračun Q (kgm2) moment inercije oko uzdužne osi kroz težište S (m) širina razmaka stražnjih kotača Zbroj širine razmaka kotača (S) i gume (B0) mora biti veći od širine zaštitne konstrukcije B6. 3.1.4.3.2. Pri proračunima mogu se pretpostaviti sljedeća pojednostavljenja: 3.1.4.3.2.1. traktor koji se ne kreće prevrće se na strmini s nagibom 1:1,5 balansirajući oko prednje osovine, čim težište po vertikali bude iznad osi vrtnje; 3.1.4.3.2.2. os vrtnje je usporedna s uzdužnom osi traktora i prolazi kroz središte dodirnih površina početka nagiba prednjeg i stražnjega kotača s podlogom na početku nagiba; 3.1.4.3.2.3. traktor ne klizi na strmini; 3.1.4.3.2.4. udar na strminu djelomično je elastičan s koeficijentom elastičnosti: U = 0,2 3.1.4.3.2.5. dubina penetracije u strminu i deformacija zaštitne konstrukcije zajedno iznose: T = 0,2 m 3.1.4.3.2.6. nijedan drugi sastavni dio ne prodire u strminu. 3.1.4.3.3. Računalni program BASIC (5) namijenjen za određivanje ponašanja pri bočnom prevrtanju uskog traktora sa sprijeda ugrađenom zaštitnom konstrukcijom dio je ovog koda, s primjerima od 6.1. do 6.11. 3.1.5. Metode mjerenja 3.1.5.1. Vodoravni razmaci između težišta i stražnje (L3) ili prednje (L2) osovine Razmak između prednje i stražnje osovine mora se izmjeriti na obje stane traktora radi provjere da nema zakretanja upravljanih kotača. Razmaci između težišta i stražnje osovine (L3) ili prednje osovine (L2) mora se izračunati iz raspodjele mase traktora između stražnjih i prednjih kotača. 3.1.5.2. Visina prednjih (D3) i stražnjih (D2) guma Razmak od najviše točke na gume do ravnine tla (slika 6.5.) mora se izmjeriti, pri čemu se za prednje i stražnje guma upotrebljava ista metoda. 3.1.5.3. Vodoravni razmak između težišta i prednje točke presjeka zaštitne konstrukcije (L6) Razmak između težišta i prednje točke presjeka zaštitne konstrukcije mora se izmjeriti (slike 6.6.a, 6.6.b i 6.6.c). Ako je zaštitna konstrukcija ispred ravnine težišta, izmjerena vrijednost dobiva negativni predznak (–L6). 3.1.5.4. Širina zaštitne konstrukcije (B6) Razmak između desne i lijeve točke udara na oba vertikalna nosača konstrukcije mora se izmjeriti. Točka udara određena je ravninom koja dodiruje zaštitnu konstrukciju prolazeći kroz pravac koji određuju gornje vanjske točke prednjih i stražnjih guma (slika 6.7.). 3.1.5.5. Visina zaštitne konstrukcije (H6) Vertikalni razmak od točke udara na zaštitnoj konstrukciji do ravnine tla mora se izmjeriti. 3.1.5.6. Visina poklopca motora (H7) Vertikalni razmak od točke udara na poklopcu motora do ravnine tla mora se izmjeriti. Točka udara određena je ravninom koja dodiruje poklopac motora i zaštitnu konstrukciju prolazeći kroz pravac koji određuju gornje vanjske točke prednje gume (slika 6.7.). Mjerenja se moraju napraviti na obje strane poklopca motora. 3.1.5.7. Širina poklopca motora (B7) Razmak između obiju prethodno određenih točaka udara na poklopac motora mora se izmjeriti. 3.1.5.8. Vodoravni razmak između težišta i prednjeg ruba poklopca motora (L7) Razmak od točke udara na poklopac motora, kako je prethodno određen, do težišta mora se izmjeriti. 3.1.5.9. Visina točke zakretanja prednje osovine (H0) Vertikalni razmak između okretišne točke prednje osovine i osi prednjih guma (H01) mora biti naveden u proizvođačevom tehničkom izvješću i mora se provjeriti. Vertikalni razmak od osi prednjih guma do ravnine tla (H02) mora se izmjeriti (slika 6.8.). Visina okretišne točke prednje osovine (H0) je zbroj obiju prethodnih vrijednosti. 3.1.5.10. Razmak stražnjih kotača (S) Najmanji razmak stražnjih kotača s ugrađenim gumama najveće veličine prema specifikaciji proizvođača mora se izmjeriti (slika 6.9.). 3.1.5.11. Širina stražnje gume (B0) Razmak između vanjske i unutarnje vertikalne ravnine stražnje gume na njezinom gornjem dijelu mora se izmjeriti (slika 6.9.). 3.1.5.12. Kut njihanja prednje osovine (D0) Najveći kut koji nastane njihanjem prednje osovine iz vodoravnog položaja do najvećeg otklona mora se izmjeriti na obje strane osovine, uzimajući u obzir moguću amortizaciju krajnjeg otklona. Najveća izmjerena vrijednost kuta uzima se za rezultat. 3.1.5.13. Masa traktora (M) Masa traktora mora se odrediti u skladu s uvjetima navedenim u stavku 3.2.1.4. 3.2. Uvjeti za ispitivanje čvrstoće zaštitne konstrukcije i njezina pričvršćenja na traktor 3.2.1. Opći zahtjevi 3.2.1.1. Namjene ispitivanja Ispitivanja se obavljaju s posebnim napravama za simuliranje opterećenja koja djeluju na zaštitnu konstrukciju u slučaju prevrtanja traktora. Takva ispitivanja omogućavaju ocjenu čvrstoće zaštitne konstrukcije i elemenata za njezino pričvršćivanje na traktor te dijelova traktora koji prenose ispitno opterećenje. 3.2.1.2. Ispitne metode Ispitivanja se mogu provesti u skladu s dinamičkim ili statičkim postupkom. Obje metode smatraju se istovrijednima. 3.2.1.3. Opća pravila kod pripreme za ispitivanja 3.2.1.3.1. Zaštitna konstrukcija mora zadovoljavati specifikacije za serijsku proizvodnju. Pričvršćuje se u skladu s preporučenom metodom proizvođača za jedan od traktora za koje je konstruirana. Napomena: Za statičko ispitivanje čvrstoće nije potreban potpuni traktor; ipak, zaštitna konstrukcija i dijelovi traktora na koje je pričvršćena moraju predstavljati stvarnu konfiguraciju, dalje u tekstu: ‚sklop’. 3.2.1.3.2. Za statičko i dinamičko ispitivanje, traktor kao cjelina (ili sklop) mora biti opremljen sa svim sastavnim dijelovima iz serijske proizvodnje koji mogu utjecati na čvrstoću zaštitne konstrukcije ili mogu biti potrebni za ispitivanje čvrstoće. Sastavni dijelovi koji mogu prouzročiti opasnost u sigurnosnom prostoru također moraju biti ugrađeni na traktoru (ili sklopu) tako da je moguće pri njihovom pregledu utvrditi jesu li ispunjeni uvjeti za prihvaćanje iz točke 3.2.3. Svi sastavni dijelovi traktora ili zaštitne konstrukcije uključujući zaštitu od vremenskih utjecaja moraju se dostaviti ili opisati u nacrtima. 3.2.1.3.3. Za ispitivanja čvrstoće moraju se ukloniti sve oplate i odvojivi elementi koji nisu nosivi, kako ne bi mogli povećati čvrstoću zaštitne konstrukcije. 3.2.1.3.4. Razmak kotača mora se namjestiti tako da gume pri ispitivanju čvrstoće čim manje podupiru zaštitnu konstrukciju. Kada se ta ispitivanja obavljaju statičkim postupkom kotači se mogu ukloniti. 3.2.1.4. Referentna masa traktora tijekom ispitivanja čvrstoće Referentna masa M koja se upotrebljava u formuli za izračunavanje visine pada utega njihala, energije opterećenja i sila gnječenja, mora biti najmanje jednaka masi traktora bez neobvezne opreme, ali uključujući rashladno sredstvo, ulja, gorivo, alat te zaštitnu konstrukciju. Ne uključuje se masa prednjih ni stražnjih neobveznih dodatnih utega, dodatnih utega kotača, priključnih strojeva, ugrađene opreme ni svih posebnih sastavnih dijelova. 3.2.2. Ispitivanja 3.2.2.1. Redoslijed ispitivanja Redoslijed ispitivanja, ne uključujući ispitivanja navedena u odjeljcima 3.3.1.1.6., 3.3.1.1.7., 3.3.2.1.6. i 3.3.2.1.7., je sljedeći: 1. udar (dinamičko ispitivanje) ili opterećenje (statičko ispitivanje) konstrukcije straga (vidjeti 3.3.1.1.1. i 3.3.2.1.1.); 2. ispitivanje gnječenjem straga (dinamičko ili statičko ispitivanje) (vidjeti 3.3.1.1.4. i 3.3.2.1.4.); 3. udar (dinamičko ispitivanje) ili opterećenje (statičko ispitivanje) konstrukcije sprijeda (vidjeti 3.3.1.1.2. i 3.3.2.1.2.); 4. bočni udar (dinamičko ispitivanje) ili opterećenje (statičko ispitivanje) konstrukcije (vidjeti 3.3.1.1.3. i 3.3.2.1.3.); 5. ispitivanje gnječenjem konstrukcije sprijeda (dinamičko ili statičko ispitivanje) (vidjeti točke 3.3.1.1.5. i 3.3.2.1.5.). 3.2.2.2. Opći zahtjevi 3.2.2.2.1. Ako se tijekom ispitivanja slomi ili pomakne koji dio opreme za pričvršćenje, ispitivanje treba ponoviti. 3.2.2.2.2. Tijekom ispitivanja ne smiju se na traktoru ni zaštitnoj konstrukciji obavljati nikakvi popravci ni namještanja. 3.2.2.2.3. Tijekom ispitivanja mjenjač traktora mora biti u neutralnom položaju, a kočnice otpuštene. 3.2.2.2.4. Ako je traktor opremljen sa sustavom ovjesa između tijela traktora i kotača, tijekom ispitivanja taj se sustav mora blokirati. 3.2.2.2.5. Strana koja se odabere za prvi udar (dinamičko ispitivanje) ili prvo opterećenje (statičko ispitivanje) zaštitne konstrukcije straga treba biti ona koja će prema mišljenju tijela odgovornih za ispitivanje rezultirati nizom udara i opterećenja koja su najnepovoljnija za zaštitnu konstrukciju. Bočni udar ili opterećenje i udar ili opterećenje straga moraju biti izvedeni na obje strane uzdužne središnje ravnine zaštitne konstrukcije. Udar ili opterećenje sprijeda mora se izvesti na istoj strani uzdužne središnje ravnine zaštitne konstrukcije kao i bočni udar ili opterećenje. 3.2.3. Uvjeti prihvaćanja 3.2.3.1. Smatra se da zaštitna konstrukcija zadovoljava zahtjeve za čvrstoću ako nakon ispitivanja ispunjava sljedeće uvjete: 3.2.3.1.1. nakon svakoga dijela ispitivanja na njoj ne smije biti nikakvih lomova ni pukotina, kako je određeno u 3.3.1.2.1. ili 3.2.3.1.2. Ako se tijekom jednog od dinamičkih ispitivanja pojave veći lomovi ili pukotine, dodatno ispitivanje, u skladu s dinamičkim ili statičkim ispitivanjem, mora se obaviti odmah nakon udara ili gnječenja koje je prouzročilo pojavu tih lomova ili pukotina; 3.2.3.1.2. tijekom ispitivanja, osim ispitivanja preopterećenjem, nijedan dio zaštitne konstrukcije ne smije prodrijeti u sigurnosni prostor kako je određeno u Prilogu I. točki 1.6.; 3.2.3.1.3. tijekom ispitivanja, osim ispitivanja preopterećenjem, zaštitna konstrukcija mora štititi sve dijelove sigurnosnog prostora u skladu s točkama 3.3.1.2.2. i 3.3.2.2.2.; 3.2.3.1.4. tijekom ispitivanja zaštitna konstrukcija ne smije proizvoditi nikakva naprezanja na konstrukciji sjedala; 3.2.3.1.5. elastična deformacija, izmjerena u skladu s točkama 3.3.1.2.3. i 3.3.2.2.3., treba biti manja od 250 mm. 3.2.3.2. Ne smije biti elemenata koji bi predstavljali opasnost za vozača. Ne smije postojati neki dio ni element koji strši, a u slučaju prevrtanja traktora mogao bi ozlijediti vozača ili ga prikliještiti, na primjer za nogu ili stopalo, kao posljedica deformacije zaštitne konstrukcije. 3.2.4. (ne primjenjuje se) 3.2.5. Naprave i oprema za dinamička ispitivanja 3.2.5.1. Uteg njihala 3.2.5.1.1. Uteg koji djeluje kao njihalo mora biti ovješen s dva lanca ili čelična uža na dvije ovjesne točke najmanje na 6 m iznad tla. Mora biti predviđen način za nezavisno namještanje visine vješanja utega i kuta između utega i ovjesnih lanaca ili čeličnih uža. 3.2.5.1.2. Masa utega njihala mora biti 2 000 ± 20 kg bez mase lanaca ili čeličnih uža koja ne smije prelaziti 100 kg. Duljina stranica udarne plohe mora biti 680 ± 20 mm (vidjeti sliku 6.10.). Uteg mora biti takav da je položaj njegovog težišta nepromjenjiv i da se podudara s geometrijskim središtem paralelopipeda. 3.2.5.1.3. Paralelopiped mora biti povezan na sustav koji ga vuče nazad s mehanizmom za trenutačno otpuštanje koji je konstruiran i postavljen tako da omogućava otpuštanje utega njihala, a da ne prouzroči njihanje oko njegove vodoravne osi okomite na ravninu njihanja. 3.2.5.2. Nosači njihala Ovjesne točke njihala moraju biti čvrsto pričvršćene tako da njihovo pomicanje u bilo kojem smjeru ne prelazi 1 % od visine pada. 3.2.5.3. Pričvršćivanje zategama 3.2.5.3.1. Tračnice za pričvršćivanje, koje imaju potreban razmak te zauzimaju površinu dovoljnu za pričvršćenje traktora u svim slučajevima prikazanim na slikama 6.11., 6.12. i 6.13., moraju biti čvrsto pričvršćene na krutu podlogu ispod njihala. 3.2.5.3.2. Traktor se mora pričvrstiti na tračnice čeličnim užetom od okruglih žica, s jezgrom od vlakana, strukture 6 × 19, prema normi ISO 2408:2004 i nazivnog promjera 13 mm. Metalne žice moraju imati zateznu čvrstoću od najmanje 1 770 MPa. 3.2.5.3.3. Središnji zglob zglobnog traktora mora biti primjereno poduprt i pričvršćen kod svih ispitivanja. Za ispitivanja bočnim udarom zglob mora biti dodatno poduprt na strani suprotnoj strani udara. Prednji i stražnji kotači ne moraju biti poravnati, ako se time olakšava odgovarajuće pričvršćivanje čeličnih uža. 3.2.5.4. Potporanj za kotač i greda 3.2.5.4.1. Greda od mekog drveta presjeka 150 mm kvadratnih mora se upotrijebiti kao potporanj za kotače tijekom ispitivanja udarom (vidjeti slike 6.11., 6.12. i 6.13.). 3.2.5.4.2. Tijekom ispitivanja bočnim udarom greda od mekog drveta mora se pričvrstiti na tlo da podupire naplatak kotača na suprotnoj strani u odnosu na stranu udara (vidjeti sliku 6.13.). 3.2.5.5. Potpornji i zatege za zglobne traktore 3.2.5.5.1. Za zglobne traktore moraju se upotrebljavati dodatni potpornji i zatege. Njihova je svrha omogućiti da dio traktora na kojemu je ugrađena zaštitna konstrukcija pri prevrtanju bude krut kao i u izvedbi traktora koji nije zglobni. 3.2.5.5.2. Dodatne posebne pojedinosti za ispitivanja udarom i gnječenjem navedene su u odjeljku 3.3.1.1. 3.2.5.6. Tlak u gumama i deformacija guma 3.2.5.6.1. Gume traktora ne smiju biti napunjene vodom i moraju biti napuhane do vrijednosti tlaka koje je proizvođač traktora propisao za rad u polju. 3.2.5.6.2. Zatege moraju biti zategnute u svakom pojedinom slučaju tako da deformacija odgovarajućih guma iznosi 12 % od visine boka gume (razmak između podloge i najniže točke naplatka) prije zatezanja. 3.2.5.7. Naprava za gnječenje Naprava kao što je prikazana na slici 6.14. mora omogućiti djelovanje silom u smjeru prema dolje na zaštitnu konstrukciju preko krute grede širine približno 250 mm koja je kardanskim zglobovima spojena na napravu za opterećivanje. Prikladni oslonci moraju se postaviti tako da se sila gnječenja ne prenosi na gume traktora. 3.2.5.8. Mjerna oprema Za ispitivanja potrebna je sljedeća mjerna oprema: 3.2.5.8.1. uređaj mjerenja elastične deformacije (razlika između najveće trenutačne i trajne deformacije) (vidjeti sliku 6.15.); 3.2.5.8.2. uređaj za provjeru da zaštitna konstrukcije nije prodrla u sigurnosni prostor i da je sigurnosni prostor ostao unutar zaštitne konstrukcije tijekom ispitivanja (vidjeti točku 3.3.2.2.2.). 3.2.6. Naprava i oprema za statička ispitivanja 3.2.6.1. Naprava za statička ispitivanja 3.2.6.1.1. Naprava za statička ispitivanja mora biti konstruirana tako da omogućava pritiskanje ili opterećivanje zaštitne strukture. 3.2.6.1.2. Izvedba mora biti takva da se opterećenje može jednoliko raspodijeliti okomito na smjer djelovanja opterećenja i uzduž pritisne plohe koja ima duljinu točno jednog od višekratnika broja 50 između 250 i 700 mm. Visina poprečnog presjeka grede mora biti 150 mm. Rubovi grede koji dodiruju zaštitnu konstrukciju moraju biti zaobljeni s polumjerom 50 mm najviše. 3.2.6.1.3. Pritisna ploha mora biti prilagodljiva svakom kutu s obzirom na smjer opterećenja kako bi mogla pratiti promjene kutova površina zaštitne konstrukcije koje preuzimaju opterećenje kako se zaštitna konstrukcija deformira. 3.2.6.1.4. Smjer sile (vodoravno i vertikalno odstupanje): — na početku ispitivanja, bez opterećenja: ± 2°, — tijekom ispitivanja, pod opterećenjem: 10° iznad vodoravne crte i 20° ispod nje. Ta odstupanja moraju biti što manja. 3.2.6.1.5. Brzina deformacije mora biti dovoljno mala, tj. manja od 5 mm/s tako da se opterećenje u svakom trenutku može smatrati statičkim. 3.2.6.2. Naprava za mjerenje energije koju apsorbira zaštitna konstrukcija 3.2.6.2.1. Krivulja sila/deformacija mora se iscrtati da bi se odredila energija koju apsorbira zaštitna konstrukcija. Sile i deformacije nije potrebno mjeriti na točki djelovanja opterećenja na zaštitnu konstrukciju; međutim sila i deformacija moraju se mjeriti istodobno i na istom pravcu. 3.2.6.2.2. Točka početka mjerenja deformacije mora se odabrati tako da se uzme u obzir samo energija koju apsorbira zaštitna konstrukcija i/ili deformacija nekih dijelova traktora. Energija koju apsorbira deformacija i/ili popuštanje sidrišta mora se zanemariti. 3.2.6.3. Način pričvršćenja traktora na tlo 3.2.6.3.1. Tračnice za pričvršćivanje, koje imaju potreban razmak te zauzimaju površinu dovoljnu za pričvršćenje traktora u svim prikazanim slučajevima moraju biti čvrsto pričvršćene na krutu podlogu u blizini ispitne naprave. 3.2.6.3.2. Traktor se mora pričvrstiti na tračnice nekim od prikladnih načina (ploče, potpornji, čelična uža, oslonci itd.) tako da se ne može pomicati tijekom ispitivanja. Taj se zahtjev mora provjeriti tijekom ispitivanja uobičajenim uređajima za mjerenje duljine. Ako se traktor pomiče, cijelo ispitivanje mora se ponoviti osim u slučaju kad je sustav za mjerenje deformacije koji je upotrijebljen za crtanje krivulje sila/deformacija postavljen na traktoru. 3.2.6.4. Naprava za gnječenje Naprava prikazana na slici 6.14. mora omogućiti djelovanje silom u smjeru prema dolje na zaštitnu konstrukciju preko krute grede širine približno 250 mm, povezane kardanskim zglobovima s mehanizmom za ostvarivanje opterećenja. Odgovarajući oslonci moraju se postaviti pod osovine tako da se sila gnječenja ne prenosi na gume traktora. 3.2.6.5. Druge mjerne naprave Potrebne su također sljedeće mjerne naprave: 3.2.6.5.1. naprava za mjerenje elastične deformacije (razlika između najveće trenutačne i trajne deformacije, vidjeti sliku 6.15.). 3.2.6.5.2. naprava za provjeravanje da zaštitna konstrukcija nije prodrla u sigurnosni prostor i da je sigurnosni prostor tijekom ispitivanja ostao unutar zaštite konstrukcije (točka 3.3.2.2.2.). 3.3. Postupci ispitivanja 3.3.1. Dinamička ispitivanja 3.3.1.1. Ispitivanja udarom i gnječenjem 3.3.1.1.1. Udar straga 3.3.1.1.1.1. Traktor se mora postaviti u odnosu na uteg njihala tako da uteg udari zaštitnu konstrukciju u trenutku kad udarna ploha utega i ovjesni lanci ili čelična uža tvore kut od M/100 ili najviše 20° u odnosu na vertikalnu ravninu A, osim ako zaštitna konstrukcija u točki dodira tijekom deformacije tvori veći kut u odnosu na vertikalu. U tom slučaju udarna ploha utega mora se namjestiti pomoću dodatnog uređaja tako da bude usporedna sa zaštitnom konstrukcijom u točki udara u trenutku najveće deformacije, pri čemu ovjesni lanci ili čelična uža tvore gore propisani kut od 20°. Visina vješanja utega mora se namjestiti i treba poduzeti potrebne mjere da se spriječi okretanje utega oko točke dodira. Točka udara mora se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije za koji je najvjerojatnije da će prvi udariti tlo u slučaju prevrtanja traktora unatrag, što je uobičajeno gornji rub. Položaj težišta utega mora se nalaziti na jednoj šestini širine gornjeg ruba zaštitne konstrukcije prema unutra od vertikalne ravnine usporedne s uzdužnom središnjom ravninom traktora koja dodiruje vanjski krajnji gornji rub zaštitne konstrukcije. Ako je zaštitna konstrukcija u toj točki zaobljena ili strši, moraju se dodati podmetači kako bi se omogućilo da udar bude u toj točki, a da se time ne pojača konstrukcija. 3.3.1.1.1.2. Traktor se mora pričvrstiti na tlo pomoću četiri čelična uža, po jednim na svakom kraju obiju osovina, kako je prikazano na slici 6.11. Razmaci između prednjih i stražnjih sidrišnih točaka moraju biti takvi da čelična uža prave kut manji od 30° u odnosu na tlo. Dodatno, stražnje sidrišne točke moraju biti postavljene tako da se točka konvergencije dvaju čeličnih uža nalazi u vertikalnoj ravnini u kojoj se giba težište utega njihala. Čelična uža moraju biti zategnuta tako da se proizvedu deformacije guma kako je navedeno u točki 3.2.5.6.2. Nakon što se čelična uža zategnu, potporna greda mora se postaviti ispred stražnjih kotača i uz njih čvrsto priljubiti te nakon toga pričvrstiti na tlo. 3.3.1.1.1.3. Ako je traktor u zglobnoj izvedbi, zglob dodatno mora biti poduprt drvenim osloncem kvadratnog presjeka najmanje 100 mm i čvrsto usidren na tlo. 3.3.1.1.1.4. Uteg se povuče prema unatrag tako da je visina težišta iznad one koju ima u točki udara dana jednom od sljedećih formula, koje treba odabrati ovisno o masi sklopa koji se ispituje: H = 25 + 0,07 M za traktor s referentnom masom do 2 000 kg; H = 125 + 0,02 M za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg. Uteg njihala se nakon toga otpusti da udari u zaštitnu konstrukciju. 3.3.1.1.1.5. Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretno sjedalo i kolo upravljača) primjenjuju se iste formule. 3.3.1.1.2. Udar sprijeda 3.3.1.1.2.1. Traktor se mora postaviti u odnosu na uteg njihala tako da uteg udari zaštitnu konstrukciju u trenutku kad udarna ploha utega i ovjesni lanci ili čelična uža tvore kut A od M/100 ili najviše 20° u odnosu na vertikalnu ravninu A, osim ako zaštitna konstrukcija u točki dodira tijekom deformacije tvori veći kut u odnosu na vertikalu. U tom slučaju udarna ploha utega mora se namjestiti pomoću dodatnog uređaja tako da je usporedna sa zaštitnom konstrukcijom u točki udara u trenutku najveće deformacije, pri čemu ovjesni lanci ili čelična uža tvore gore propisani kut od 20°. Visina vješanja utega mora se namjestiti i treba poduzeti potrebne mjere da se spriječi okretanje utega oko točke dodira. Točka udara mora se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije za koji je najvjerojatnije da će prvi udariti u tlo kada se traktor prevrne na bok pri vožnji naprijed, što je uobičajeno gornji rub. Položaj težišta utega mora se nalaziti na jednoj šestini širine gornjeg ruba zaštitne konstrukcije prema unutra od vertikalne ravnine usporedne s uzdužnom središnjom ravninom traktora koja dodiruje krajnji vanjski gornji rub zaštitne konstrukcije. Ako je zaštitna konstrukcija u toj točki zaobljena ili strši, moraju se dodati podmetači kako bi se omogućilo da udar bude u toj točki, a da se time ne pojača konstrukcija. 3.3.1.1.2.2. Traktor se mora se pričvrstiti na tlo pomoću četiri čelična uža, po jednim na svakom kraju obiju osovina, kako je prikazano na slici 6.12. Razmaci između prednjih i stražnjih sidrišnih točaka moraju biti takvi da čelična uža prave kut manji od 30° u odnosu na tlo. Dodatno, stražnje sidrišne točke moraju biti postavljene tako da se točka konvergencije dvaju čeličnih uža nalazi u vertikalnoj ravnini u kojoj se giba težište utega njihala. Čelična uža moraju biti zategnuta tako da se proizvedu deformacije guma kako je navedeno u 3.2.5.6.2. Nakon što se čelična uža zategnu, potporna greda mora se postaviti ispred stražnjih kotača i uz njih čvrsto priljubiti te nakon toga pričvrstiti na tlo. 3.3.1.1.2.3. Ako je traktor u zglobnoj izvedbi, zglob dodatno mora biti poduprt drvenim osloncem kvadratnog presjeka najmanje 100 mm i čvrsto usidren na tlo. 3.3.1.1.2.4. Uteg njihala mora se povući prema natrag tako da mu je visina težišta iznad one koju ima u točki udara određena jednom od sljedećih formula odabranih ovisno o masi sklopa koji se ispituje: H = 25 + 0,07 M za traktor s referentnom masom do 2 000 kg; H = 125 + 0,02 M za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg. Uteg njihala se nakon toga otpusti da udari u zaštitnu konstrukciju. 3.3.1.1.2.5. Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretno sjedalo i kolo upravljača), visina treba biti najveća od vrijednosti određenih gornjom formulom i jednom od niže odabranih formula: H = 2,165 + 10-8 M × L2 ili H = 5,73 × 10-2 I 3.3.1.1.3 Bočni udar 3.3.1.1.3.1. Traktor se mora postaviti u odnosu na uteg njihala tako da uteg udari zaštitnu konstrukciju u trenutku kad su udarna ploha utega i ovjesni lanci ili čelična uža vertikalni, osim ako zaštitna konstrukcija u točki dodira tijekom deformacije tvori kut manji od 20° u odnosu na vertikalu. U tom slučaju udarna ploha utega mora se namjestiti pomoću dodatnog uređaja tako da je usporedna sa zaštitnom konstrukcijom u točki udara u trenutku najveće deformacije, pri čemu ovjesni lanci ili čelična uža moraju zadržati vertikalni položaj. Visina vješanja utega njihala mora se namjestiti i treba poduzeti potrebne mjere da se spriječi okretanje utega oko točke udara. Točka udara mora se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije za koji je najvjerojatnije da će prvi udariti tlo kada se traktor prevrne na bok. 3.3.1.1.3.2. Kotači traktora na strani djelovanja udara moraju biti pričvršćeni na tlo čeličnim užima koja prelaze preko odgovarajućih krajeva prednje i stražnje osovine. Čelična uža moraju se zategnuti tako da se gume deformiraju do vrijednosti iz točke 3.2.5.6.2. Kada se čelična uža zategnu, potporna greda se postavi na tlo i čvrsto nasloni na gume na strani koja je nasuprot strani na koju će djelovati udar te se pričvrsti na tlo. Ako vanjske strane prednjih i stražnjih kotača nisu u istoj vertikalnoj ravnini, može biti potrebno da se upotrijebe dvije grede ili dva podmetača. Nakon toga treba postaviti potporanj kako je prikazano na slici 6.13., tako da čvrsto podupire naplatak najopterećenijeg kotača na suprotnoj strani u odnosu na stranu udara te ga pričvrstiti na svoju podlogu. Duljina potpornja mora biti takva da u položaju kad je oslonjen na naplatak čini kut od 30 ± 3° u odnosu na tlo. Osim toga, njegova debljina treba po mogućnosti biti 20 do 25 puta manja od njegove duljine i 2 do 3 puta manja od njegove širine. Krajevi potpornja moraju biti oblikovani kako je detaljno prikazano na slici 6.13. 3.3.1.1.3.3. Ako je traktor u zglobnoj izvedbi, zglob dodatno mora biti poduprt drvenim osloncem kvadratnog presjeka najmanje 100 mm kvadratnih i bočno poduprt napravom sličnoj potpornju koja podupire stražnji kotač kao u točki 3.3.1.1.3.2. Zglob nakon toga mora biti čvrsto usidren na tlo. 3.3.1.1.3.4. Uteg njihala se mora povući prema natrag tako da mu je visina težišta iznad one koju ima u točki udara određena jednom od sljedećih formula odabranih ovisno o masi sklopa koji se ispituje: H = (25 + 0,20 M) (B6 + B) / 2B za traktor s referentnom masom do 2 000 kg; H = (125 + 0,15 M) (B6 + B) / 2B za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg; 3.3.1.1.3.5. Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom visina mora biti veća od vrijednosti određenih primjenjivom gornjom ili donjom formulom: H = 25 + 0,20 M za traktor s referentnom masom do 2 000 kg; H = 125 + 0,15 M za traktor s referentnom masom većom od 2 000 kg. Uteg njihala se nakon toga otpusti da udari u zaštitnu konstrukciju. 3.3.1.1.4. Gnječenje straga Greda se mora postaviti preko stražnjeg krajnjeg nosivog elementa i rezultanta sila gnječenja mora se nalaziti u središnjoj ravnini traktora. Mora se primijeniti sila gnječenja Fv prema sljedećoj formuli: Fv = 20 M Ta sila Fv mora još djelovati tijekom pet sekundi nakon prestanka svakog vidljivog uočljivog pomicanja zaštitne konstrukcije. Kada stražnji dio krova zaštitne konstrukcije ne može izdržati punu silu gnječenja, sila mora djelovati dok se krov ne deformira toliko da se podudara s ravninom koja povezuje gornji dio zaštitne konstrukcije s onim dijelom stražnje strane traktora koji može poduprijeti traktor kad se prevrne. Nakon toga mora prestati djelovanje sile i greda se mora premjestiti tako da bude iznad onog dijela zaštitne konstrukcije koji bi mogao poduprijeti traktor kada se potpuno prevrne. Tada se mora ponovno opteretiti silom Fv. 3.3.1.1.5. Gnječenje sprijeda Greda se mora postaviti preko prednjeg krajnjeg nosivog elementa i rezultanta sila gnječenja mora se nalaziti u središnjoj ravnini traktora. Mora se primijeniti sila gnječenja Fv prema formuli: Fv = 20 M Ta sila Fv mora još djelovati tijekom pet sekundi nakon prestanka svakog vidljivog uočljivog pomicanja zaštitne konstrukcije. Kada prednji dio krova zaštitne konstrukcije ne može izdržati punu silu gnječenja, sila mora djelovati dok se krov ne deformira toliko da se podudara s ravninom koja povezuje gornji dio zaštitne konstrukcije s onim dijelom prednje strane traktora koji može poduprijeti traktor kad se prevrne. Nakon toga mora prestati djelovanje sile i greda se mora premjestiti tako da bude iznad onog dijela zaštitne konstrukcije koji bi mogao poduprijeti traktor kada se potpuno prevrne. Tada se mora ponovno opteretiti silom Fv. 3.3.1.1.6. Dodatna ispitivanja udarom Ako se tijekom ispitivanja udarom pojave lomovi ili pukotine koje nije moguće zanemariti, drugo slično ispitivanje mora se provesti odmah nakon ispitivanja udarom koja su prouzročila pojavu tih lomova ili pukotina, ali s visinom pada: H’ = (H × 10-1) (12 + 4a) (1 + 2a)-1 pri čemu je ‚a’ omjer trajne deformacije (Dp) u odnosu na elastičnu deformaciju (De): a = Dp / De izmjereno u točki udara. Dodatna trajna deformacija koja nastane u drugom udaru ne smije prelaziti 30 % trajne deformacije nastale u prvom udaru. Da bi se moglo provesti dodatno ispitivanje, potrebno je izmjeriti elastičnu deformaciju tijekom svih ispitivanja udarnom. 3.3.1.1.7. Dodatna ispitivanja gnječenjem Ako se tijekom ispitivanja gnječenjem pojave lomovi ili pukotine, drugo slično ispitivanje gnječenjem sa silom 1,2 Fv mora se provesti odmah nakon ispitivanja gnječenjem koja su prouzročila pojavu tih lomova ili pukotina. 3.3.1.2. Mjerenja koja treba provesti 3.3.1.2.1. Lomovi i pukotine Nakon svakog ispitivanja svi nosivi elementi, spojevi i vezni elementi moraju se vizualno pregledati zbog lomova ili pukotina, pri čemu se manje pukotine na nebitnim dijelovima zanemaruju. Zanemaruju se sve pukotine koje prouzroče rubovi utega njihala. 3.3.1.2.2. Sigurnosni prostor 3.3.1.2.2.1. Prodor u sigurnosni prostor Tijekom svakog ispitivanja mora se pregledati zaštitna konstrukcija da se utvrdi je li koji dio zaštitne konstrukcije prodro u sigurnosni prostor oko vozačkog sjedala kako je određeno u 1.6. Osim toga, sigurnosni prostor ne smije biti izvan zaštite zaštitne konstrukcije. Pri tom se smatra da je sigurnosni prostor izvan zaštite zaštitne konstrukcije ako bi bilo koji njezin dio dodirnuo ravno tlo kada se traktor prevrne u smjeru iz kojega djeluje ispitno opterećenje. Za donošenje ocjene o tome, prednje i stražnje gume te namještanje razmaka kotača trebaju biti najmanjih dimenzija prema specifikaciji proizvođača. 3.3.1.2.2.2. Ispitivanja stražnjeg krutog elementa Ako je traktor opremljen krutim elementom, kućištem ili nekim drugim čvrstim elementom iza vozačevog sjedala, takav konstrukcijski element smatra se zaštitnom točkom pri prevrtanju traktora na bok ili unazad. Taj stražnji kruti element koji je postavljen iza vozačevog sjedala mora bez loma ili prodora u sigurnosni prostor moći izdržati silu Fi usmjerenu prema dolje koja iznosi: Fi = 15 M koja djeluje okomito na vrh okvira u središnjoj ravnini traktora. Početni kut djelovanja sile je 40°, određen u odnosu na pravac usporedan s tlom, kao što je prikazano na slici 6.16. Najmanja širina tog stražnjeg krutog elementa mora biti 500 mm (vidjeti sliku 6.17.). Osim toga, kruti element mora biti dovoljno čvrst i čvrsto pričvršćen na stražnji dio traktora. 3.3.1.2.3. Elastična deformacija (pri bočnom udaru) Elastična deformacija mora se izmjeriti (810 + av) mm iznad indeksne točke sjedala, u vertikalnoj ravnini u kojoj djeluje opterećenje. Za to mjerenje može se upotrijebiti naprava slična napravi prikazanoj na slici 6.15. 3.3.1.2.4. Trajna deformacija Nakon posljednjeg ispitivanja gnječenjem, trajna deformacija zaštitne konstrukcije mora se zapisati. Prije početka ispitivanja mora se za tu svrhu upotrijebiti položaj glavnih elemenata zaštitne konstrukcije pri prevrtanju u odnosu na indeksnu točku. 3.3.2. Statička ispitivanja 3.3.2.1. Ispitivanja opterećenjem i gnječenjem 3.3.2.1.1. Opterećenje straga 3.3.2.1.1.1. Opterećenje se primjenjuje vodoravno, u vertikalnoj ravnini koja je usporedna sa središnjom ravninom traktora. Točka djelovanja opterećenja treba se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije pri prevrtanju za koji je izvjesno da će prvi dodirnuti tlo u slučaju prevrtanja unatrag, što je uobičajeno gornji rub. Vertikalna ravnina u kojoj djeluje opterećenje mora biti udaljena od središnje ravnine za jednu trećinu vanjske širine gornjeg dijela zaštitne konstrukcije. Ako je zaštitna konstrukcija na toj točki zakrivljena ili izbočena, dodatno se moraju dodati podmetači kako bi se omogućilo djelovanje opterećenja na tom dijelu, a da to ne povećava čvrstoću konstrukcije. 3.3.2.1.1.2. Ispitni sklop se mora pričvrstiti na tlo kako je opisano u 3.2.6.3. 3.3.2.1.1.3. Energija koju tijekom ispitivanja apsorbira zaštitna konstrukcija, mora najmanje iznositi: Eil = 500 + 0,5 M 3.3.2.1.1.4. Za traktore sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretno sjedalo i kolo upravljača), primjenjuje se ista formula. 3.3.2.1.2. Opterećenje sprijeda 3.3.2.1.2.1. Opterećenje se primjenjuje vodoravno, u vertikalnoj ravnini koja je usporedna sa središnjom ravninom traktora i nalazi se na razmaku od jedne trećine vanjske širine gornjega dijela zaštitne konstrukcije Točka djelovanja opterećenja treba se nalaziti na onom dijelu zaštitne konstrukcije pri prevrtanju za koji je izvjesno da će prvi dodirnuti tlo u slučaju bočnog prevrtanja u vožnji naprijed, što je uobičajeno gornji rub. Ako je zaštitna konstrukcija na toj točki zakrivljena ili izbočena, dodatno se moraju dodati podmetači kako bi se omogućilo djelovanje opterećenja na tom dijelu, a da to ne povećava čvrstoću konstrukcije. 3.3.2.1.2.2. Ispitni sklop se mora pričvrstiti na tlo kako je opisano u točki 3.2.6.3. 3.3.2.1.2.3. Energija koju tijekom ispitivanja apsorbira zaštitna konstrukcija, mora najmanje iznositi: Eil = 500 + 0,5 M 3.3.2.1.2.4. U slučaju traktora sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretno sjedalo i kolo upravljača) energija treba biti najveća od vrijednosti određenih gornjom formulom ili jednom od niže odabranih formula: Eil = 2,165 × 10-7 M × L2 ili Eil = 0,574 I 3.3.2.1.3. Bočno opterećenje 3.3.2.1.3.1. Bočno opterećenje treba djelovati vodoravno, u vertikalnoj ravnini okomitoj na središnju ravninu traktora. Točka djelovanja opterećenja treba biti onaj dio zaštitne konstrukcije pri prevrtanju za koji je izvjesno da će prvi dodirnuti tlo tijekom bočnog prevrtanja, što je uobičajeno gornji rub. 3.3.2.1.3.2. Ispitni sklop se mora pričvrstiti na tlo kako je opisano u 3.2.6.3. 3.3.2.1.3.3. Energija koju tijekom ispitivanja apsorbira zaštitna konstrukcija, mora najmanje iznositi: Eis = 1,75 M (B6 + B) / 2B 3.3.2.1.3.4. U slučaju traktora sa zakretnim vozačkim mjestom (zakretno sjedalo i kolo upravljača), energija je veća od vrijednosti određenih prethodnom ili sljedećom formulom: Eis = 1,75 M 3.3.2.1.4. Gnječenje straga Sve odredbe su istovrijedne odredbama iz 3.3.1.1.4. 3.3.2.1.5. Gnječenje sprijeda Sve odredbe su istovrijedne odredbama iz točke 3.3.1.1.5. 3.3.2.1.6. Dodatno ispitivanje preopterećenjem (slike od 6.18. do 6.20.) Ispitivanje preopterećenjem mora se obaviti u svim slučajevima kada se sila smanji za više od 3 % tijekom posljednje deformacije od 5 % koja se pojavi kad konstrukcija apsorbira zahtijevanu energiju (vidjeti sliku 6.19.). Ispitivanje preopterećenjem uključuje postupno povećavanje vodoravnog opterećenja s porastom po 5 % od početne zahtijevane energije do najviše 20 % od dodane energije (vidjeti sliku 6.20.). Ispitivanje preopterećenjem zadovoljava ako se nakon svakog porasta od 5, 10 ili 15 % zahtijevane energije sila smanji za manje od 3 % pri porastu od 5 % i ostane veća od 0,8 Fmax. Ispitivanje preopterećenjem zadovoljava ako sila prelazi 0,8 Fmax nakon što konstrukcija apsorbira 20 % dodane energije. Tijekom ispitivanja preopterećenjem dopušteni su dodatni lomovi ili pukotine i/ili prodor u sigurnosni prostor ili da on ostane bez zaštite kao posljedica elastične deformacije. Međutim, nakon prestanka opterećenja konstrukcija ne smije prodrijeti u sigurnosni prostor koji mora biti potpuno zaštićen. 3.3.2.1.7. Dodatna ispitivanja gnječenjem Ako se tijekom ispitivanja gnječenjem pojave lomovi ili pukotine koji se ne mogu zanemariti, slično ispitivanje gnječenjem, ali sa silom 1,2 Fv, mora se provesti odmah nakon ispitivanja gnječenjem koja su prouzročila pojavu tih lomova ili pukotina. 3.3.2.2. Mjerenja koja treba obaviti 3.3.2.2.1. Lomovi i pukotine Nakon svakog ispitivanja svi nosivi elementi, spojevi i vezni elementi moraju se vizualno pregledati zbog lomova ili pukotina, pri čemu se manje pukotine na nebitnim dijelovima zanemaruju. 3.3.2.2.2. Sigurnosni prostor 3.3.2.2.2.1. Prodor u sigurnosni prostor Tijekom svakog ispitivanja mora se pregledati zaštitna konstrukcija da se utvrdi je li koji dio zaštitne konstrukcije prodro u sigurnosni prostor kako je određeno u Prilogu I. točki 1.6. Osim toga, sigurnosni prostor ne smije biti izvan zaštite zaštitne konstrukcije. Pri tom se smatra da je sigurnosni prostor izvan zaštite zaštitne konstrukcije pri prevrtanju ako bilo koji njegov dio dođe u dodir s ravnim tlom kada se traktor prevrne u smjeru iz kojega djeluje ispitno opterećenje, podrazumijevajući da su prednje i stražnje gume te namještanje razmaka kotača najmanjih veličina prema specifikaciji proizvođača. 3.3.2.2.2.2 Ispitivanja stražnjeg krutog elementa Ako je traktor opremljen krutim elementom, kućištem ili nekim drugim čvrstim elementom iza vozačevog sjedala, takav konstrukcijski element smatra se zaštitnom točkom pri prevrtanju traktora na bok ili unazad. Taj stražnji kruti element koji je postavljen iza vozačevog sjedala mora bez loma ili prodora u sigurnosni prostor moći izdržati silu Fi usmjerenu prema dolje koja iznosi: Fi = 15 M i djeluje okomito na vrh okvira u središnjoj ravnini traktora. Početni kut djelovanja sile je 40°, određen u odnosu na pravac usporedan s tlom, kako je prikazano na slici 6.16. Najmanja širina tog stražnjeg krutog elementa mora biti 500 mm (vidjeti sliku 6.17.). Osim toga, kruti element mora biti dovoljno čvrst i čvrsto pričvršćen na stražnji dio traktora. 3.3.2.2.3. Elastična deformacija pri bočnom opterećenju Elastična deformacija mora se izmjeriti (810 + av) mm iznad indeksne točke sjedala, u vertikalnoj ravnini u kojoj djeluje opterećenje. Za to mjerenje može se upotrijebiti naprava slična napravi prikazanoj na slici 6.15. 3.3.2.2.4. Trajna deformacija Nakon posljednjeg ispitivanja gnječenjem, trajna deformacija zaštitne konstrukcije mora se zapisati. Prije početka ispitivanja mora se za tu svrhu upotrijebiti položaj glavnih elemenata zaštitne konstrukcije pri prevrtanju u odnosu na indeksnu točku. 3.4. Proširenja na druge modele traktora 3.4.1. (ne primjenjuje se) 3.4.2. Tehničko proširenje Kada se tehničke preinake provedu na traktoru, zaštitnoj konstrukciji ili načinu pričvršćenja zaštitne konstrukcije na traktor, tehnička služba koja je obavila prvotno ispitivanje može izdati ‚izvješće o tehničkom proširenju’ ako traktor i zaštitna konstrukcija zadovoljavaju prethodna ispitivanja bočne stabilnosti i nenastavljanja prevrtanja kako je navedeno u točkama 3.1.3. i 3.1.4. i ako je stražnji kruti element kako je opisan u stavku 3.3.1.2.2.2., ako je ugrađen, bio ispitan u skladu s ovim stavkom (osim 3.4.2.2.4.) u sljedećim slučajevima: 3.4.2.1. Proširenje rezultata ispitivanja zaštitne konstrukcije na druge modele traktora Ispitivanja udarom i gnječenjem nije potrebno provoditi na svakom modelu traktora, pod uvjetom da zaštitna konstrukcija i traktor ispunjavaju uvjete iz niže navedenih točaka od 3.4.2.1.1. do 3.4.2.1.5. 3.4.2.1.1. Konstrukcija (uključujući stražnji kruti element) mora biti istovjetna onoj koja je bila ispitana. 3.4.2.1.2. Zahtijevana energija ne smije prelaziti za više od 5 % izračunanu energiju za prvotno ispitivanje. 3.4.2.1.3. Način pričvršćenja i sastavni dijelovi traktora na koje se konstrukcija pričvršćuje moraju biti istovjetni. 3.4.2.1.4. Svi sastavni dijelovi kao što su blatobrani i poklopac motora koji mogu služiti za nošenje zaštitne konstrukcije moraju biti istovjetni. 3.4.2.1.5. Položaj i kritične mjere sjedala u zaštitnoj konstrukciji te relativni položaj zaštitne konstrukcije na traktoru moraju biti takvi da sigurnosni prostor ostane unutar zaštite deformirane konstrukcije tijekom svih ispitivanja (to se mora provjeriti na temelju iste reference za sigurnosni prostor kao u prvotnom izvješću o ispitivanju, tj. referentne točke sjedala (SRP) ili indeksne točke sjedala (SIP). 3.4.2.2. Proširenje rezultata ispitivanja zaštitne konstrukcije na preinačene modele zaštitne konstrukcije Taj se postupak mora slijediti kada nisu ispunjeni uvjeti iz točke 3.4.2.1., dok se ne smije upotrijebiti kada je način pričvršćenja zaštitne konstrukcije na traktor preinačen (npr. gumeni podmetači zamijenjeni mehaničkim ogibljenjem): 3.4.2.2.1. Preinake koje ne utječu na rezultate prvotnog ispitivanja (npr. pričvršćenje zavarivanjem ploče za ugradbu neke opreme na mjesto na zaštitnoj konstrukciji koje nije kritično), dodavanje sjedala s drukčijim položajem indeksne točke sjedala u zaštitnoj konstrukciji (pod uvjetom da se provjeri je (su) li novi sigurnosni prostor (prostori) ostao (ostali) unutar zaštite zaštitne konstrukcije deformirane tijekom svih ispitivanja). 3.4.2.2.2. Preinake koje bi mogle utjecati na rezultate prvotnog ispitivanja ne dovodeći u pitanje prihvatljivost zaštitne konstrukcije, (npr. preinaka nosivih elemenata, preinaka načina pričvršćivanja zaštitne konstrukcije na traktor). Može se provesti validacijsko ispitivanje, a rezultate ispitivanja navesti u izvješću o proširenju. Ograničenja za tu vrstu proširenja su sljedeća: 3.4.2.2.2.1. najviše pet proširenja može se prihvatiti bez validacijskog ispitivanja; 3.4.2.2.2.2. rezultati validacijskog ispitivanja prihvaćaju se za proširenja ako su ispunjeni svi uvjeti za prihvaćanje iz Koda i: — ako deformacija izmjerena nakon svakog ispitivanja udarom ne odstupa od deformacije izmjerene nakon svakog ispitivanja udarom koja je navedena u prvotnom izvješću o ispitivanju za više od ± 7 % (u slučaju dinamičkog ispitivanja), — ako sila koja je bila izmjerena kad je zahtijevana razina energije bila dosegnuta u različitim ispitivanjima vodoravnim opterećenjem ne odstupa za više od ± 7 % od sile izmjerene kad je zahtijevana razina energije bila dosegnuta u prvotnom ispitivanju i ako deformacija (6) izmjerena kad je zahtijevana razina energije bila dosegnuta u različitim ispitivanjima vodoravnim opterećenjem ne odstupa za više od ± 7 % od deformacije izmjerene kad je zahtijevana razina energije bila dosegnuta u prvotnom ispitivanju (u slučaju statičkih ispitivanja); 3.4.2.2.2.3. više od jedne preinake zaštitne konstrukcije može se uključiti u jedno izvješće o proširenju ako one predstavljaju više izvedbi iste zaštitne konstrukcije, ali se samo jedno validacijsko ispitivanje može prihvatiti u jednom izvješću o proširenju. Izvedbe koje nisu ispitane moraju biti opisane u posebnoj točki izvješća o proširenju. 3.4.2.2.3. Povećanje referentne mase koju je odredio proizvođač za zaštitnu konstrukciju koja je već bila ispitana. Ako proizvođač želi zadržati isti broj homologacije, izvješće o proširenju može se izdati nakon što se provede validacijsko ispitivanje (u tom slučaju ne primjenjuje se ograničenje od ± 7 % određeno u 3.4.2.2.2.2.). 3.4.2.2.4. Preinake stražnjeg krutog elementa ili dodavanje novog stražnjeg krutog elementa. Mora se provjeriti da li sigurnosni prostor ostaje unutar zaštite konstrukcije tijekom cijeloga ispitivanja uzimajući u obzir novi ili preinačeni stražnji kruti element. Validacijsko ispitivanje stražnjeg krutog elementa koje se sastoji od ispitivanja opisanoga u točkama 3.3.1.2.2.2. i 3.3.2.2.2.2. mora se provesti, a rezultati ispitivanja navode se u izvješću o proširenju. 3.5. (ne primjenjuje se) 3.6. Ponašanje zaštitne konstrukcije na niskim temperaturama 3.6.1. Kada se za zaštitnu konstrukciju navede da je otporna na krhkost pri niskim temperaturama, proizvođač treba navesti pojedinosti koje se moraju u uključiti u izvješće. 3.6.2. Sljedeći zahtjevi i postupci namijenjeni su da se osigura čvrstoća i otpornost na krti lom pri niskim temperaturama. Preporučuje se da sljedeći najmanji zahtjevi za materijale budu uzeti u obzir kod ocjene prikladnosti zaštitne konstrukcije za rad pri niskim temperaturama u onim zemljama koje zahtijevaju takvu dodatnu zaštitu tijekom uporabe. 3.6.2.1. Vijci i matice koji su upotrijebljeni za pričvršćenje zaštitne konstrukcije na traktor i za spajanje nosećih dijelova zaštitne konstrukcije trebaju imati dokazana odgovarajuća svojstva žilavosti pri niskim temperaturama. 3.6.2.2. Sve elektrode za zavarivanje koje su upotrijebljene za proizvodnju nosećih elemenata zaštitne konstrukcije i veznih elemenata traktora moraju biti spojive s materijalom zaštitne konstrukcije kako je prikazano u 3.6.2.3. dolje. 3.6.2.3. Čelični materijali za noseće elemente zaštitne konstrukcije moraju biti materijali dokazane žilavosti koji ispunjavaju najmanje zahtjeve s obzirom na energiju udara određenu ispitivanjem po Charpyju (epruveta s V zarezom) kako je prikazano u tablici 6.1. Vrsta i kvaliteta čelika moraju se navesti u skladu s normom ISO 630:1995. Smatra se da čelična valjana traka debljine manje od 2,5 mm i sa sadržajem ugljika manjim od 0,2 % zadovoljava taj zahtjev. Noseći elementi zaštitne konstrukcije koji su izrađeni iz nečeličnih materijala moraju imati istovrijednu otpornost na udar pri niskim temperaturama. 3.6.2.4. Pri ispitivanju zahtjeva s obzirom energiju udara po Charpyju s V zarezom veličina epruvete ne smije biti manja od najveće od veličina navedenih u tablici 6.1., za ispitivani materijal. 3.6.2.5. Ispitivanja po Charpyju s V zarezom moraju se provoditi u skladu s postupkom iz ASTM A 370-1979, osim za veličine epruveta koje trebaju odgovarati dimenzijama danim u tablici 6.1. 3.6.2.6. Druga mogućnost za taj postupak je uporaba umirenog ili poluumirenog čelika za koji se mora odrediti odgovarajuća specifikacija. Vrsta i kvaliteta moraju se odrediti u skladu s normom ISO 630:1995, izmjena 1:2003 3.6.2.7. Epruvete moraju biti uzdužne i moraju se uzeti iz ravnih limova, cijevi ili nosivih elemenata prije oblikovanja ili zavarivanja za uporabu u zaštitnoj konstrukciji. Epruvete od cijevi ili nosivih elemenata moraju se uzeti iz sredine najvećeg bočnoga dijela i ne smiju imati zavarenih mjesta. Tablica 6.1. Najmanje energije udara ispitivanjem po Charpyju s V zarezom Veličina epruvete Energija pri Energija pri –30 °C –20 °C mm J J (8) 10 × 10 (7) 11 27,5 10 × 9 10 25 10 × 8 9,5 24 10 × 7,5 (7) 9,5 24 10 × 7 9 22,5 10 × 6,7 8,5 21 10 × 6 8 20 10 × 5 (7) 7,5 19 10 × 4 7 17,5 10 × 3,5 6 15 10 × 3 6 15 10 × 2,5 (7) 5,5 14 3.7. (ne primjenjuje se) Slika 6.1. Sigurnosni prostor Slika 6.1.a Bočni pogled Poprečni presjek u referentnoj ravnini Slika 6.1.b Pogled straga Slika 6.1.c Pogled odozgo 1 – Referentna crta 2 – Indeksna točka sjedala 3 – Referentna ravnina Slika 6.2. Sigurnosni prostor za traktore sa zakretnim sjedalom i kolom upravljača Slika 6.3. Dijagram toka za određivanje nastavljanja prevrtanja pri bočnom prevrtanju traktora sa sprijeda ugrađenom zaštitnom konstrukcijom (ROPS) Slika 6.4. Naprava za ispitivanje sprečavanja prevrtanja na strmini s nagibom 1: 1,5 Slika 6.5. Potrebni podaci za proračun prevrtanja traktora pri troosnom prevrtanju Slike 6.6.a, 6.6.b i 6.6.c Vodoravna udaljenost između težišta i prednje točke presjeka zaštitne konstrukcije (L6) Slika 6.7. Određivanje točaka udara za mjerenje širine zaštitne konstrukcije (B6) i visine poklopca motora (H7) Slika 6.8. Visina okretišne točke prednje osovine (H0) Slika 6.9. Širina razmaka stražnjih kotača (S) i širina stražnje gume (B0) Slika 6.10. Uteg njihala i njegovi lanci i čelična uža za vješanje. Slika 6.11. Primjer pričvršćivanja (sidrenja) traktora (udar straga) Slika 6.12. Primjer pričvršćivanja (sidrenja) traktora (udar sprijeda) Slika 6.13. Primjer sidrenja traktora (bočni udar) Slika 6.14. Primjer naprave za gnječenje traktora Slika 6.15. Primjer naprave za mjerenje elastične deformacije Slika 6.16. Simulirana crta tla Slika 6.17. Najveća širina stražnjeg krutog elementa Slika 6.18. Krivulja sila/deformacija Ispitivanje preopterećenjem nije potrebno Slika 6.19. Krivulja sila/deformacija Ispitivanje preopterećenjem je potrebno Slika 6.20. Krivulja sila/deformacija Ispitivanje preopterećenjem mora se nastaviti