32012O0025  
L 348/30  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  18.12.2012.  
SMJERNICA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE  
od 26. studenoga 2012.  
o izmjeni Smjernice ESB/2011/14 o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava  
(ESB/2012/25)  
(2012/791/EU)  
UPRAVNO VIJE ĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,  
uzimaju ći u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a 
posebno njegov članak 127. stavak 2. prvu alineju,  
uzimaju ći u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i 
Europske središnje banke, a posebno njegov članak 3. stavak 
3.1. prvu alineju, članak 12. stavak 12.1., članak 14. stavak 
14.3., članak 18. stavak 18.2. i članak 20. prvi stavak,  
budu ći da:  
(1) Ostvarenje jedinstvene monetarne politike podrazumijeva 
utvr đivanje instrumenata i postupaka kojima će se kori ­
stiti Eurosustav kako bi se ta politika provodila na jedin ­
stven na čin u državama članicama čija je valuta euro.  
(2) Potrebno je nekoliko izmjena kako bi se, izme đu ostalog, 
uredilo postupno uvo đenje izvještajnih zahtjeva u vezi s 
podacima na razini pojedina čnog kredita za vrijednosne 
papire osigurane imovinom, pojedinosti u vezi s defini ­
cijama kupona, podaci o analizi u činkovitosti i izra čun 
nov čanih kazni za neispunjavanje obveza druge ugovorne 
strane.  
(3) Smjernicu ESB/2011/14 od 20. rujna 2011. o instrumen ­
tima i postupcima monetarne politike Eurosustava (  1 ) 
stoga bi trebalo izmijeniti na odgovaraju ći na čin, DONIJELO JE OVU SMJERNICU:  
Članak 1.  
Izmjena Priloga I.  
Prilog I. Smjernici ESB/2011/14 mijenja se u skladu s Prilogom 
ovoj Smjernici.  
Članak 2.  
Provjera  
Nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro 
(dalje u tekstu: „nacionalne središnje banke”) moraju najkasnije 
19. prosinca 2012. dostaviti Europskoj središnjoj banci (ESB) 
pojedinosti o tekstovima propisa i sredstvima pomo ću kojih se 
namjeravaju uskladiti s ovom Smjernicom.  
Članak 3.  
Stupanje na snagu  
Ova Smjernica stupa na snagu dva dana nakon njezinog dono ­ 
šenja.  
Ova se Smjernica primjenjuje od 3. sije čnja 2013.  
Članak 4.  
Adresati  
Ova je Smjernica upu ćena svim središnjim bankama Eurosu ­
stava.  
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 26. studenoga 2012.  
Za Upravno vije će ESB-a  
Predsjednik ESB-a  
Mario DRAGHIHR 62 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6  
( 1 ) SL L 331, 14.12.2011., str. 1.
 PRILOG  
Prilog I. Smjernici ESB/2011/14 mijenja se kako slijedi:  
1. U odjeljku 5.1.3. dodaje se sljede ća re čenica:  
„ESB zadržava pravo da poduzme sve mjere koje smatra primjerenima kako bi ispravio pogrešku u najavi aukcije, 
uklju čuju ći poništavanje ili prekid aukcije koja je u tijeku.”  
2. U odjeljku 5.1.6. dodaje se sljede ća re čenica:  
„Ako rezultat aukcije sadržava pogrešne informacije u vezi s prethodno navedenim, ESB zadržava pravo da poduzme 
sve mjere koje smatra primjerenima kako bi ispravio te pogrešne informacije.”  
3. Odjeljak 6.2.1.1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„6.2.1.1. V r s t a i m o v i n e  
1. Zajedni čki zahtjevi prihvatljivosti  
To mora biti dužni čki instrument koji ima:  
(a) fiksni, bezuvjetni iznos glavnice; (*) i  
(b) kupon koji ne može prouzro čiti negativni nov čani tok i predstavlja jedan od sljede ćih: 
i. fiksni, bez kupona i višestupanjski kuponi, tj. instrumenti s unaprijed odre đenim rasporedom 
kupona i unaprijed odre đenim vrijednostima kupona;  
ii. jedinstveni promjenjivi kuponi koji su povezani samo s jednim indeksom koji odgovara 
kamatnoj stopi na eurskom tržištu novca, npr. EURIBOR, LIBOR i sli čnim indeksima ili su 
povezani s visinom kamatne stope na ugovore o razmjeni s nepromjenjivim rokom dospije ća, 
npr. indeksi CMS, EIISDA, EUSA;  
iii. promjenjivi kuponi s polugom i bez poluge koji su povezani samo s jednim indeksom koji 
odgovara kamatnoj stopi na eurskom tržištu novca, npr. EURIBOR, LIBOR i sli čnim indeksima 
ili su povezani s visinom kamatne stope na ugovore o razmjeni s nepromjenjivim rokom 
dospije ća, npr. indeksi CMS, EIISDA, EUSA;  
iv. jedinstveni promjenjivi kuponi s polugom i bez poluge koji su povezani s prinosom na samo 
jednu državnu obveznicu iz europodru čja s dospije ćem do godine dana (indeks ili bruto refe ­
rentni prinos);  
v. jedinstveni promjenjivi kuponi koji su povezani s indeksima inflacije u europodru čju, čija isplata 
ili pove ćanje nije povezano s unaprijed odre đenim rasponom referentnoga indeksa (koji ne 
sadržavaju strukturu  discrete range ), odnosno čija visina nije unaprijed ograni čena (koji ne sadr ­ 
žavaju strukturu  range accrual  ili ratchet ) odnosno koji ne sadržavaju sli čne kompleksne strukture.  
Sljede će su kuponske strukture posebno isklju čene: svi promjenjivi kuponi povezani s kamatnim 
stopama na stranu valutu, robnim i dioni čkim indeksima i deviznim te čajevima, kuponi povezani s 
razlikom izme đu dviju promjenjivih kamatnih stopa ili indeksa, promjenjivi kuponi povezani s razlikom 
izme đu kamatnih stopa na ugovore o razmjeni ili drugom kombinacijom indeksa i sve vrste kupona čija 
je visina unaprijed ograni čena (sa strukturom  ratchet  i range accrual ) te kuponi s obratno promjenjivom 
kamatnom stopom i kuponi koji ovise o kreditnom rejtingu. Osim toga, isklju čene su kompleksne 
terminske strukture kao što su instrumenti s kuponom povezani s indeksom koji osiguravaju zajam čeni 
iznos kupona te opcije koje preko ostvarenja dodatnih prava omogu ćavaju promjenu vrste kupona.  
Prihvatljivi kuponi ne bi trebali uklju čivati opcije za izdavatelja, tj. ne bi smjeli omogu ćavati promjene 
definicije kupona tijekom razdoblja do dospije ća instrumenta koje ovise o odluci izdavatelja. Osim toga, 
ako postoje gornje i donje granice visine kupona, te granice moraju biti nepromjenjive i unaprijed 
utvr đene. Ako instrument ima višestupanjski kupon, klasifikacija tog instrumenta s obzirom na njegov 
kupon temelji se na perspektivi okrenutoj budu ćnosti.  
Neispunjavanje navedenih kriterija prihvatljivosti tako đer prije či da imovina bude prihvatljiva čak i ako 
se primjenjuju samo na dijelove strukture remuneracije (primjerice na premiju) odnosno čak i ako je 
izri čito zajam čena isplata kupona koja nije negativna i pla ćanje najmanje iznosa glavnice.  
Zahtjevi iz stavka 1. to čaka (a) i (b) primjenjuju se do otplate obveze. Dužni čki instrumenti ne smiju 
dovesti do prava na glavnicu i/ili kamatu koja su podre đena pravima imatelja drugih dužni čkih instru ­
menata istog izdavatelja.HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 63
 
2. Dodatni kriteriji prihvatljivosti koji se primjenjuju na vrijednosne papire osigurane imovinom  
Za potrebe pravnog okvira Eurosustava koji je povezan s monetarnom politikom, pokrivene obveznice 
ne smatraju se vrijednosnim papirima osiguranima imovinom.  
Stavak 1. to čka (a) ne primjenjuje se na vrijednosne papire osigurane imovinom. Eurosustav ocjenjuje 
prihvatljivost vrijednosnih papira osiguranih imovinom u odnosu na dodatne kriterije utvr đene u ovom 
odjeljku.  
Imovina koja stvara nov čani tok i koja osigurava vrijednosne papire osigurane imovinom mora ispu ­
njavati sljede će zahtjeve:  
(a) stjecanje takve imovine mora biti ure đeno pravom države članice EU;  
(b) subjekt posebne namjene u sekuritizaciji mora je ste ći od inicijatora ili od posrednika na na čin koji 
Eurosustav smatra „pravom prodajom” koja je ovršiva u odnosu na bilo koje tre će strane i mora biti 
izvan dosega inicijatora i njegovih vjerovnika, ili posrednika i njegovih vjerovnika, kao i u slu čaju 
inicijatorove ili posrednikove insolventnosti (**);  
(c) mora potjecati i biti prodana izdavatelju od strane inicijatora koji je registriran u EGP-u, ili, ako je to 
primjenjivo, od strane posrednika koji ima sjedište u EGP-u;  
(d) ne smije sadržavati, u cijelosti ili djelomi čno, stvarno ili potencijalno, tranše drugih vrijednosnih 
papira osiguranih imovinom (***). Osim toga, ne smije sadržavati, u cijelosti ili djelomi čno, stvarno 
ili potencijalno, kreditne zapise, ugovore o razmjeni ili druge izvedene instrumente (****) ili sintetske 
vrijednosne papire;  
(e) ako je rije č o kreditnim potraživanjima, dužnici i vjerovnici moraju imati sjedište (ili, ako su fizi čke 
osobe, moraju imati prebivalište) u EGP-u, te, ako je to mjerodavno, povezani vrijednosni papir 
tako đer se mora nalaziti u EGP-u. Pravo koje ure đuje ta kreditna potraživanja mora biti pravo 
države EGP-a. Ako je rije č o obveznicama, njihovi izdavatelji moraju imati sjedište u EGP-u, 
moraju biti izdane u državi EGP-a, po pravu države EGP-a, a svako povezano osiguranje mora se 
nalaziti u EGP-u.  
Kao što je utvr đeno u odjeljku 6.2.1.7., izdavatelj vrijednosnog papira osiguranog imovinom mora biti 
osnovan u EGP-u.  
U slu čajevima gdje inicijatori ili, ako je to primjenjivo, posrednici, imaju sjedište u europodru čju ili u 
Ujedinjenoj Kraljevini, Eurosustav je utvrdio da na podru čju nadležnosti tih država ne postoje stroge 
odredbe o poništavanju prodaje imovine. Ako inicijator ili, ako je to primjenjivo, posrednik ima sjedište 
u nekoj drugoj državi EGP-a, vrijednosni papiri osigurani imovinom smatraju se prihvatljivima samo 
ako Eurosustav utvrdi da bi njegova prava bila na odgovaraju ći na čin osigurana od odredbi o poni ­ 
štavanju prodaje imovine koje Eurosustav smatra mjerodavnima prema pravu odgovaraju će države EGP- 
a. U tu svrhu, prije nego što se vrijednosni papiri osigurani imovinom mogu smatrati prihvatljivima, 
potrebno je dostaviti neovisno pravno mišljenje, u obliku koji Eurosustav smatra prihvatljivim, koje 
sadržava važe ća pravila o poništavanju prodaje imovine u toj državi. Da bi odlu čio o tomu jesu li 
njegova prava na odgovaraju ći na čin zašti ćena od pravila o poništavanju prodaje imovine, Eurosustav 
može zahtijevati druge dokumente, uklju čuju ći potvrdu o solventnosti koju dostavlja stjecatelj, za 
sporno razdoblje. Pravila o poništavanju prodaje imovine koja Eurosustav smatra strogima i stoga 
neprihvatljivima obuhva ćaju pravila prema kojima likvidator može poništiti prodaju imovine koja 
stvara nov čani tok i koja osigurava vrijednosne papire osigurane imovinom isklju čivo na temelju 
činjenice da je prodaja zaklju čena u odre đenom razdoblju (sporno razdoblje) prije proglašenja insol ­
ventnosti prodavatelja (inicijatora/posrednika), ili kada stjecatelj može sprije čiti takvo poništavanje samo 
ako dokaže da u trenutku prodaje nije znao za insolventnost prodavatelja (inicijatora/posrednika).  
Što se ti če strukturiranog izdanja, da bi bila prihvatljiva, tranša (ili podtranša) ne smije biti podre đena 
drugim tranšama istog izdanja. Smatra se da tranša (ili podtranša) nije podre đena u odnosu na druge 
tranše (ili podtranše) istog izdanja, ako, u skladu s pravom prvenstva pla ćanja, koje se primjenjuje nakon 
dostave poziva na ispunjenje obveze, te koje je odre đeno u prospektu, niti jedna tranša (ili podtranša) 
nema prednost pred tranšom ili podtranšom u vezi s primanjem pla ćanja (glavnice i kamata), te je takva 
tranša (ili podtranša) posljednja koja snosi gubitak izme đu razli čitih tranši ili podtranši unutar struk ­
turiranog izdanja. Za strukturirana izdanja gdje prospekt predvi đa dostavu obavijesti o prijevremenom 
ispunjenju i poziva na ispunjenje obveze, potrebno je osigurati nepodre đenost tranše (ili podtranše) u 
pravu prvenstva pla ćanja, vezanim uz obavijest o prijevremenom ispunjenju i poziv na ispunjenje 
obveze.  
Da bi vrijednosni papiri osigurani imovinom postali ili ostali prihvatljivi za operacije monetarne politike 
Eurosustava, Eurosustav zahtijeva da odgovaraju će strane kod vrijednosnih papira osiguranih imovinom 
dostave sveobuhvatne i standardizirane podatke na razini pojedina čnoga kredita o skupu imovine koja 
stvara nov čani tok, a kojim je osiguran vrijednosni papir osiguran imovinom u skladu s Dodatkom 8.HR 64 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6
 
Kako bi se odredila prihvatljivost vrijednosnih papira osiguranih imovinom, Eurosustav uzima u obzir 
podatke unesene u obvezna polja u odgovaraju ćem obrascu za dostavu podataka na razini pojedi ­
na čnoga kredita u smislu Dodatka 8. U svojoj ocjeni prihvatljivosti Eurosustav uzima u obzir: (a) svaki 
propust u dostavljanju podataka i (b) koliko često pojedina polja s podacima na razini pojedina čnoga 
kredita ne sadržavaju smislene podatke.  
Vrijednosni papir osiguran imovinom prihvatljiv je ako je osiguran imovinom koja stvara nov čani tok, a 
koju Eurosustav smatra homogenom, tj. ako se imovina koja stvara nov čani tok, a kojom je osiguran 
vrijednosni papir osiguran imovinom sastoji samo od jedne vrste imovine koja se odnosi na hipoteke na 
stambenim nekretninama, hipoteke na poslovnim nekretninama, kreditima malim i srednjim poduze ­ 
ćima, kredite za kupnju automobila, potroša čke kredite ili potraživanja po  leasingu . Vrijednosni papiri 
osigurani imovinom nisu prihvatljivi za operacije monetarne politike Eurosustava ako se skup imovine 
koji ih osigurava sastoji od heterogene imovine jer se podaci o toj imovini ne mogu iskazati u jedin ­
stvenom obrascu za odre đenu kategoriju imovine (*****).  
Eurosustav zadržava pravo da od odgovaraju ćih tre ćih osoba, npr. izdavatelja, inicijatora ili organizatora, 
zahtijeva bilo kakvo pojašnjenje i/ili pravnu potvrdu koje smatra potrebnima za ocjenu prihvatljivosti 
vrijednosnih papira osiguranih imovinom i u odnosu na dostavu podataka na razini pojedina čnoga 
kredita. Neispunjenje ovih zahtjeva može dovesti do ukidanja prihvatljivosti ili odbijanja da se odobri 
prihvatljivost odre đenoga vrijednosnog papira osiguranog imovinom.  
3. Dodatni kriteriji prihvatljivosti koji se primjenjuju na pokrivene obveznice  
Od 31. ožujka 2013. na pokrivene obveznice primjenjuju se sljede ći dodatni zahtjevi:  
Skup za pokri će pokrivene obveznice ne sadržava vrijednosne papire osigurane imovinom osim vrijed ­
nosnih papira osiguranih imovinom:  
(a) koji ispunjavaju zahtjeve utvr đene u direktivama 2006/48/EZ i 2006/49/EZ u odnosu na vrijed ­
nosne papire osigurane imovinom u pokrivenim obveznicama;  
(b) koji potje ču od člana iste konsolidirane grupe čiji je član i izdavatelj pokrivenih obveznica ili subjekt 
koji je povezan s istim središnjim tijelom s kojim je povezan izdavatelj pokrivenih obveznica;  
(c) koji se rabe kao tehni čko sredstvo kojim se hipoteke ili osigurani krediti za kupnju nekretnina 
prenose od inicijatora u skup za pokri će. 
Pokrivene obveznice koje su bile na popisu prihvatljivih vrijednosnih papira osiguranih imovinom od 
28. studenoga 2012., a nisu ispunjavale zahtjeve od (a) do (c) ostat će prihvatljive do 28. studenoga 
2014.  
___________  
(*) Obveznice s varantima ili drugim sli čnim pravima nisu prihvatljive.  
(**) Vrijednosni papir osiguran imovinom ne smatra se prihvatljivim ako je imovinu koja je dio imovine koja 
stvara nov čani tok koji osigurava vrijednosne papire osigurane imovinom koja izravno potje če od društva 
posebne namjene (engl.  Special Purpose Vehicle , SPV) koje izdaje zapise o vrijednosnim papirima osiguranima 
imovinom.  
(***) Taj zahtjev ne isklju čuje vrijednosne papire osigurane imovinom kod kojih su u strukturu izdanja uklju čena 
dva subjekta posebne namjene, a u vezi s tim subjektima posebne namjene ispunjen je zahtjev za „pravu 
prodaju”, tako da su dužni čki instrumenti koje izdaje drugi subjekt posebne namjene, izravno ili neizravno 
osigurani izvornim skupom imovine, a svi nov čani tokovi imovine koja stvara nov čani tok prenose se s prvog 
na drugi subjekt posebne namjene.  
(****) Ovo ograni čenje ne obuhva ća ugovore o razmjeni koji se u transakcijama s vrijednosnim papirima osigura ­
nima imovinom rabe isklju čivo za zaštitu od rizika.  
(*****) Vrijednosni papiri osigurani imovinom koji ne ispunjavaju izvještajne zahtjeve u vezi s podacima na razini 
pojedina čnoga kredita zbog toga što se sastoje od mješovitih skupova heterogene odnosne imovine i/ili nisu 
uskla đeni ni s jednim obrascem za dostavljanje podataka na razini pojedina čnoga kredita ostaju prihvatljivi do 
31. ožujka 2014.”  
4. U odjeljku 6.2.1.7. bilješka 58 briše se.  
5. U odjeljku 6.2.2. bilješka 60 briše se.  
6. Odjeljak 6.2.2.1. mijenja se kako slijedi:  
(a) stavak (b) zamjenjuje se sljede ćim: 
„(b) Kreditna potraživanja moraju imati: i. nepromjenjiv, bezuvjetan iznos glavnice i ii. kamatnu stopu koja ne 
može prouzro čiti negativan nov čani tok. Ta je obilježja potrebno o čuvati do kona čne otplate obveze. Osim 
toga, kamatna stopa trebala bi biti jedna od sljede ćih: i. tipa bez kupona, ii. nepromjenjiva ili iii. promjenjiva 
i povezana s drugom referentnom kamatnom stopom. Nadalje, kreditna potraživanja s kamatnom stopom 
vezanom uz stopu inflacije tako đer su prihvatljiva.”;HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 65
 
(b) stavak (f) zamjenjuje se sljede ćim: 
„(f) Minimalna veli čina: kada druga ugovorna strana dostavi kolateral za korištenje (mobilizacija), iznos kreditnog 
potraživanja mora zadovoljavati minimalni prag. Svaki NSB može primjenjivati minimalni prag po svom 
izboru za doma ća kreditna potraživanja. Za prekograni čnu uporabu primjenjuje se op ći minimalni prag od 
500 000 eura.”  
7. U odjeljku 6.2.3. ume će se sljede ći stavak:  
„Unato č njihovoj prihvatljivosti, nacionalne središnje banke mogu odlu čiti da ne će prihva ćati sljede ću utrživu ili 
neutrživu imovinu kao kolateral od druge ugovorne strane:  
(a) dužni čke instrumente koji dospijevaju u neposrednoj budu ćnosti i  
(b) dužni čke instrumente kod kojih će pla ćanja, npr. isplata kupona, nastati u neposrednoj budu ćnosti.”  
8. Odjeljak 6.2.3.2. zamjenjuje se sljede ćim: 
„6.2.3.2. P r a v i l a k o r i š t e n j a p r i h v a t l j i v e i m o v i n e  
Utrživa imovina može se rabiti za sve operacije monetarne politike koje se temelje na odnosnoj imovini, 
odnosno obratne i izravne transakcije na otvorenom tržištu i mogu ćnost posudbe od središnje banke na 
kraju dana. Neutrživa imovina može se rabiti kao odnosna imovina za obratne transakcije na otvorenom 
tržištu i za mogu ćnost posudbe od središnje banke na kraju dana. Ona se ne rabi u izravnim transakcijama 
Eurosustava. Sva utrživa i neutrživa imovina tako đer se može rabiti kao odnosna imovina za dnevne 
kredite.  
Bez obzira na činjenicu ispunjava li utrživa ili neutrživa imovina sve kriterije prihvatljivosti, druga ugovorna 
strana ne smije kao kolateral dostaviti bilo koju imovinu koju je izdala ili za koju jam či ona sama ili neki 
drugi subjekt s kojim je u bliskoj vezi (*).  
„Bliske veze” zna či bilo koja situacija u kojoj je druga ugovorna strana povezana s izdavateljem/dužnikom/ 
garantom prihvatljive imovine na sljede ćoj osnovi:  
(a) druga ugovorna strana posjeduje, izravno ili neizravno, preko jednog ili više drugih poduzetnika, 20 % 
ili više kapitala izdavatelja/dužnika/garanta;  
(b) izdavatelj/dužnik/garant posjeduje, izravno ili neizravno, preko jednog ili više drugih poduzetnika, 20 % 
ili više kapitala druge ugovorne strane;  
(c) tre ća osoba posjeduje više od 20 % kapitala druge ugovorne strane i više od 20 % kapitala izdavatelja/ 
dužnika/garanta, izravno ili neizravno, preko jednog ili više poduzetnika.  
Za potrebe provo đenja monetarne politike, posebno za pra ćenje uskla đenosti s pravilima za korištenje 
prihvatljive imovine što se ti če bliskih veza, Eurosustav interno razmjenjuje informacije o kapitalnim 
udjelima, koje u tu svrhu dostavljaju nadzorna tijela. Na te se informacije primjenjuju isti standardi o 
tajnosti podataka koje primjenjuju nadzorna tijela.  
Prethodno navedene odredbe o bliskim vezama ne primjenjuju se na: (a) bliske veze izme đu druge ugovorne 
strane i subjekta iz javnog sektora EGP-a koji ima pravo razrezivanja poreza, ili u slu čaju kada za dužni čki 
instrument jam či subjekt iz javnog sektora EGP-a koji ima pravo razrezivanja poreza; (b) pokrivene 
bankovne obveznice koje su izdane u skladu s kriterijima navedenima u dijelu 1., to čkama od 68. do 
70. Priloga VI. Direktivi 2006/48/EZ; c) slu čajeve u kojima su dužni čki instrumenti zašti ćeni posebnim 
pravnim zaštitnim mjerama usporedivima s instrumentima pod to čkom (b), kao što je to u slu čaju: i. 
neutrživih hipotekarnih dužni čkih instrumenata koji nisu vrijednosni papiri ili ii. pokrivenih bankovnih 
obveznica za koje su ispunjeni svi kriteriji navedeni u dijelu 1., to čkama od 68. do 70. Priloga VI. Direktivi 
2006/48/EZ, osim ograni čenja u odnosu na osigurane kredite u skupu za pokri će. 
Osim toga, druga ugovorna strana ne smije kao kolateral dostaviti bilo kakav vrijednosni papir osiguran 
imovinom, ako druga ugovorna strana (ili neka tre ća osoba s kojom je blisko povezana) osigura zaštitu od 
valutnog rizika za vrijednosni papir osiguran imovinom, sklapanjem transakcije zaštite od valutnog rizika s 
izdavateljem kao drugom ugovornom stranom u toj zaštiti, ili osigura likvidnosnu potporu za 20 % ili više 
neotpla ćenog iznosa vrijednosnog papira osiguranog imovinom.  
Sva prihvatljiva utrživa i neutrživa imovina mora biti upotrebljiva na prekograni čnoj osnovi na cijelom 
europodru čju. To zna či da sve druge ugovorne strane Eurosustava moraju mo ći rabiti prihvatljivu imovinu 
preko veza sa svojim doma ćim sustavima namire vrijednosnih papira u slu čaju utržive imovine ili preko 
drugih prihvatljivih mehanizama, kako bi dobile kredit od NSB-a države članice u kojoj je druga ugovorna 
strana osnovana (vidjeti odjeljak 6.6).  
Druga ugovorna strana koja dostavlja vrijednosni papir osiguran imovinom i koja je u bliskoj vezi s 
inicijatorom odnosne imovine vrijednosnog papira osiguranog imovinom mora obavijestiti Eurosustav o 
svakoj planiranoj izmjeni tog vrijednosnog papira osiguranog imovinom koja bi mogla utjecati na njegovu 
kreditnu kvalitetu, npr. o izmjeni kamatne stope na vrijednosni papir, o izmjeni u ugovoru o razmjeni, oHR 66 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6
 
izmjeni u sastavu odnosnih kredita koje nisu predvi đene prospektom ili o izmjeni u pravu prvenstva 
pla ćanja. Eurosustav mora biti obaviješten mjesec dana unaprijed o svim izmjenama u vrijednosnom 
papiru osiguranom imovinom. Osim toga, u vrijeme dostave vrijednosnog papira osiguranog imovinom 
druga ugovorna strana treba dostaviti informacije o svim izmjenama koje su provedene u prethodnih šest 
mjeseci. U skladu s odjeljkom 6.2 Eurosustav ne daje savjete prije izmjena.  
Tablica 4.  
Prihvatljiva imovina za operacije monetarne politike Eurosustava  
Kriteriji prihvatljivosti  Utrživa imovina (  1 ) Neutrživa imovina (  2 ) 
Vrsta imovine  Dužni čki certifikati ESB-a 
Ostali utrživi dužni čki 
instrumenti (  3 ) Kreditna potraživanja  Hipotekarni dužni čki instru ­
menti  
Bonitetni standardi  Imovina mora zadovolja ­
vati visoke bonitetne stan ­
darde. Visoki se bonitetni 
standardi ocjenjuju 
primjenom pravila ECAF-a 
za utrživu imovinu (  3 ). Dužnik/garant mora zado ­
voljavati visoke bonitetne 
standarde. Kreditna 
sposobnost ocjenjuje se 
primjenom pravila ECAF- 
a za kreditna potraživanja.  Imovina mora zadovoljavati 
visoke bonitetne standarde. 
Visoki se bonitetni stan ­
dardi ocjenjuju primjenom 
pravila ECAF-a za hipote ­
karne dužni čke instrumen ­
te. 
Mjesto izdanja  EGP (  3 ) Nije primjenjivo  Nije primjenjivo  
Namira/postupci 
upravljanja  Mjesto namire: europo ­
dru čje 
Instrumenti moraju biti 
deponirani centralno u 
nematerijaliziranom obliku 
kod nacionalnih središnjih 
banaka ili u sustavu 
namire vrijednosnih 
papira koji ispunjava mini ­
malne standarde ESB-a  Postupci Eurosustava  Postupci Eurosustava  
Vrsta izdavatelja/ 
dužnika/garanta  Nacionalne središnje banke 
Javni sektor 
Privatni sektor 
Me đunarodne i nadnacio ­
nalne institucije  Javni sektor 
Nefinancijska društva 
Me đunarodne i nadnacio ­
nalne institucije  Kreditne institucije  
Mjesto osnivanja 
izdavatelja, 
dužnika i garanta  Izdavatelj (  3 ): EGP ili 
države skupine G10 izvan 
EGP-a 
Dužnik: EGP 
Garant (  3 ): EGP  Europodru čje Europodru čje 
Prihvatljiva tržišta  Ure đena tržišta 
Neure đena tržišta koja 
prihva ća ESB  Nije primjenjivo  Nije primjenjivo  
Valuta  Euro  Euro  Euro  
Minimalna veli čina Nije primjenjivo  Prag za minimalnu veli ­ 
činu u vrijeme dostave 
kreditnog potraživanja: 
— za doma će korištenje: 
prema izboru NSB-a, 
— za prekograni čno kori ­ 
štenje: op ći prag od 
500 000 eura.  Nije primjenjivoHR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 67
 
Kriteriji prihvatljivosti  Utrživa imovina (  1 ) Neutrživa imovina (  2 ) 
Mjerodavno pravo  Za vrijednosne papire 
osigurane imovinom stje ­
canje odnosne imovine 
mora biti ure đeno pravom 
države članice EU. Pravo 
koje ure đuje odnosna 
kreditna potraživanja 
mora biti pravo države 
EGP-a  Mjerodavno pravo za 
ugovor o kreditnom 
potraživanju i mobilizaciji: 
pravo države članice 
Ukupan broj razli čitih 
pravnih sustava koji se 
primjenjuju: 
(a) na drugu ugovornu 
stranu; 
(b) na vjerovnika; 
(c) na dužnika; 
(d) na garanta (ako je to 
mjerodavno); 
(e) na ugovor o 
kreditnom potraživa ­
nju; i 
(f) na ugovor o mobiliza ­
ciji 
ne smije biti ve ći od dva  Nije primjenjivo  
Prekograni čna 
uporaba  Da Da  Da  
( 1 ) Dodatne pojedinosti navedene su u odjeljku 6.2.1. 
( 2 ) Dodatne pojedinosti navedene su u odjeljku 6.2.2. 
( 3 ) Bonitetni standard utrživih dužni čkih instrumenata koji nemaju rejting, koje su izdala ili za koje jam če nefinancijska 
društva utvr đuje se na temelju izvora za kreditnu procjenu koji je izabrala odgovaraju ća druga ugovorna strana, u skladu 
s pravilima ECAF-a koja se primjenjuju na kreditna potraživan ja, kao što je navedeno u odjeljku 6.3.3. U slu čaju tih 
utrživih dužni čkih instrumenata izmijenjeni su sljede ći kriteriji prihvatljivosti za utrživu imovinu: mjesto osnivanja 
izdavatelja/garanta: europodru čje; mjesto izdanja: europodru čje. 
___________  
(*) Ako druga ugovorna strana rabi imovinu koju, zbog toga što je rije č o izdavatelju/dužniku/garantu ili o osobi 
koja je s njima u bliskoj vezi, ne smije ili više ne smije rabiti za osiguranje neotpla ćenoga kredita, ona je obvezna 
o tomu odmah obavijestiti odgovaraju ću nacionalnu središnju banku. Imovina se vrednuje po vrijednosti nula na 
sljede ći datum vrednovanja te se može aktivirati maržni poziv (vidjeti tako đer Dodatak 6.). Osim toga, druga 
ugovorna strana mora što prije ukloniti tu imovinu.”  
9. U odjeljku 6.3.2. bilješka 72. briše se.  
10. U odjeljku 6.3.4.1. dodaje se sljede ći stavak:  
„VIKP koji sudjeluje u ECAF-u predmet je postupka Eurosustava za analizu u činkovitosti (vidjeti odjeljak 6.3.5). 
Zajedno s dostavljenim podacima o analizi u činkovitosti dostavlja se potpisana potvrda glavnog izvršnog direktora ili 
ovlaštenog potpisnika koji je odgovoran za funkciju revizije i uskla đenosti unutar VIKP-a, kojom se potvr đuju to čnost 
i valjanost informacija o analizi u činkovitosti.”  
11. U odjeljku 6.3.4.4. tre ći se podstavak zamjenjuje sljede ćim: 
„Ponu đač alata za dodjelu rejtinga koji sudjeluje u ECAF-u mora se sporazumom obvezati da će biti predmetom 
postupka Eurosustava za analizu u činkovitosti (*) (vidjeti odjeljak 6.3.5). Ponu đač alata za dodjelu rejtinga mora 
uspostaviti i održavati potrebnu infrastrukturu za analizu stati čkog skupa. Izgradnja i ocjena stati čkog skupa moraju 
biti u skladu s op ćim zahtjevima za analizu u činkovitosti unutar ECAF-a. Ponu đač alata za dodjelu rejtinga mora se 
obvezati da će obavijestiti Eurosustav o rezultatima procjene u činkovitosti, čim ona bude provedena od strane 
ponu đača alata za dodjelu rejtinga. Zajedno s dostavljenim podacima o analizi u činkovitosti dostavlja se potpisana 
potvrda glavnog izvršnog direktora ili ovlaštenog potpisnika koji je odgovoran za funkciju revizije i uskla đenosti 
unutar ponu đača alata za dodjelu rejtinga, kojom se potvr đuju to čnost i valjanost podataka o analizi u činkovitosti. 
Oni se moraju obvezati da će pet godina čuvati internu evidenciju o stati čkim skupovima i pojedinostima o 
neispunjavanju obveza.”  
___________  
(*) Druga ugovorna strana mora odmah obavijestiti ponu đača alata za dodjelu rejtinga o svakom kreditnom 
doga đaju koji može upu ćivati na pogoršanje kreditne kvalitete.”HR 68 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6
 
12. Odjeljak 6.3.5. zamjenjuje se sljede ćim: 
„6.3.5.  Analiza u činkovitosti sustava za kreditnu procjenu  
Svi sustavi za kreditnu procjenu predmet su analize u činkovitosti unutar ECAF-a. Za svaki sustav za kreditnu 
procjenu postupak analize u činkovitosti ECAF-a sastoji se od godišnje  ex post  usporedbe: (a) ostvarene stope 
neispunjavanja obveza za sve prihvatljive subjekte i instrumente koji imaju rejting sustava za kreditnu 
procjenu, pri čemu su ti subjekti i instrumenti grupirani u stati čki skup na temelju odre đenih karakteristika, 
npr. kreditni rejting, kategorija imovine, sektor, model kreditne procjene i (b) odgovaraju ćeg praga kreditne 
kvalitete Eurosustava, koji odre đuje referentna vrijednost vjerojatnosti nastanka neispunjavanja obveza (raz ­
matraju se dvije referentne vrijednosti vjerojatnosti neispunjavanja obveza (PD): PD od 0,10 % za razdoblje od 
godinu dana koji se smatra jednakovrijednim kreditnoj procjeni koja pripada 2. stupnju kreditne kvalitete i PD 
od 0,40 % za razdoblje od godinu dana koji se smatra jednakovrijednim kreditnoj procjeni koja pripada 3. 
stupnju kreditne kvalitete na uskla đenoj ljestvici kreditnih rejtinga Eurosustava). Cilj ovog postupka jest 
osigurati da raspore đivanje rejtinga koji se dobivaju sustavom za kreditnu procjenu u uskla đenu ljestvicu 
kreditnih rejtinga Eurosustava ostane primjereno i da rezultati dobiveni na temelju kreditnih procjena budu 
usporedivi izme đu razli čitih sustava i izvora.  
Prvi element u postupku jest da ponu đač sustava za kreditnu procjenu sastavi popis subjekata i instrumenata s 
kreditnim procjenama koje zadovoljavaju prag kreditne kvalitete Eurosustava na po četku promatranog 
razdoblja. Ponu đač sustava za kreditnu procjenu taj popis dostavlja Eurosustavu primjenjuju ći obrazac koji 
osigurava Eurosustav, a koji uklju čuje polja povezana s identifikacijom, klasifikacijom i kreditnom procjenom. 
Drugi element postupka odvija se na kraju dvanaestomjese čnog promatranog razdoblja kada ponu đač sustava 
za kreditnu procjenu ažurira podatke o poslovanju za subjekte i instrumente na popisu. Eurosustav zadržava 
pravo da zatraži dodatne informacije potrebne za obavljanje analize u činkovitosti.  
Ostvarena stopa neispunjavanja obveza za stati čki skup sustava za kreditnu procjenu, zabilježena za jednogo ­
dišnje razdoblje, služi kao ulazni podatak za proces analize u činkovitosti ECAF-a, koja obuhva ća godišnje 
ocjenjivanje i višegodišnje ocjenjivanje. U slu čaju znatnog odstupanja izme đu ostvarene stope neispunjavanja 
obveza stati čkog skupa i praga kreditne kvalitete u jednogodišnjem i višegodišnjem razdoblju Eurosustav 
savjetuje ponu đaču sustava za kreditnu procjenu da analizira razloge za takvo odstupanje. Taj postupak 
može dovesti do ispravka praga kreditne kvalitete koji se primjenjuje na doti čni sustav.  
Eurosustav može odlu čiti privremeno ili trajno isklju čiti sustav za kreditnu procjenu u slu čajevima kada se ne 
zamje ćuje poboljšanje u činkovitosti tijekom nekoliko godina. Osim toga, u slu čaju povrede pravila koja 
ure đuju ECAF, sustav za kreditnu procjenu trajno se isklju čuje iz ECAF-a. Ako predstavnik sustava za kreditnu 
procjenu dostavi neto čne ili nepotpune informacije za potrebe analize u činkovitosti, Eurosustav može odustati 
od isklju čivanja ako je rije č o malim nepravilnostima.”  
13. Odjeljak 6.4.2. mijenja se kako slijedi:  
(a) to čka (f) briše se;  
(b) tablica 8. briše se.  
14. U odjeljku 6.5.1. stavci (a) i (b) zamjenjuju se sljede ćim: 
„(a) Za svu prihvatljivu utrživu imovinu Eurosustav odre đuje najreprezentativniju cijenu koja će se primjenjivati pri 
izra čunu tržišne vrijednosti.  
(b) Vrijednost utržive imovine izra čunava se na temelju najreprezentativnije cijene na radni dan koji prethodi 
datumu vrednovanja. Ako za odre đenu imovinu na radni dan koji prethodi datumu vrednovanja reprezentativna 
cijena nije raspoloživa, Eurosustav odre đuje teoretsku cijenu.”  
15. U Dodatku 6. odjeljak 1. zamjenjuje se sljede ćim: 
„1. Nov čane kazne  
Ako druga ugovorna strana povrijedi pravila u vezi s aukcijama (*), bilateralnim transakcijama (**), korištenjem 
odnosne imovine (***), postupcima na kraju dana ili uvjetima za pristup stalno raspoloživoj mogu ćnosti posudbe 
od središnje banke na kraju dana (****), Eurosustav primjenjuje nov čane kazne kako slijedi:  
(a) Za povrede pravila u vezi s aukcijama, bilateralnim transakcijama i korištenjem odnosne imovine za prvu i 
drugu povredu koje se pojave u razdoblju od 12 mjeseci, primjenjuje se nov čana kazna za svaku povredu. 
Nov čane kazne se obra čunavaju po kamatnoj stopi na stalno raspoloživu mogu ćnost posudbe od središnje 
banke koja se primjenjivala kada je povreda zapo čela uve ćanoj za 2,5 postotna boda.HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 69
 
i. Za povrede pravila u vezi s aukcijama i bilateralnim transakcijama nov čane se kazne obra čunavaju na 
temelju iznosa kolaterala ili gotovine koji druga ugovorna strana nije mogla namiriti, pomnoženo s 
koeficijentom X/360, pri čemu je X broj kalendarskih dana, ali ne ve ći od sedam, tijekom kojih druga 
ugovorna strana nije mogla kolateralizirati ili dostaviti raspodijeljeni iznos do dospije ća operacije. Paušalni 
iznos od 500 eura primjenjuje se kada se obra čunom dobije iznos manji od 500 eura.  
ii. Za povrede pravila u vezi s korištenjem odnosne imovine (*****) nov čane se kazne obra čunavaju na 
temelju iznosa neprihvatljive imovine ili imovine koju druga ugovorna strana ne smije rabiti: koju 
druga ugovorna strana osigurava NSB-u ili ESB-u ili koju druga ugovorna strana nije uklonila najkasnije 
do po četka osmoga kalendarskog dana od doga đaja nakon kojeg prihvatljiva imovina postaje neprihva ­
tljivom ili je druga ugovorna strana više ne smije rabiti, pomnoženo s koeficijentom X/360. Pri tome je X 
broj kalendarskih dana, ali ne ve ći od sedam, tijekom kojih je druga ugovorna strana kršila pravila u vezi s 
korištenjem odnosne imovine. Paušalni iznos od 500 eura primjenjuje se kada se obra čunom dobije iznos 
manji od 500 eura.  
(b) Kada su prvi put prekršena pravila za postupke na kraju dana ili za pristup stalno raspoloživoj mogu ćnosti 
posudbe od središnje banke na kraju dana, nov čane kazne koje se mogu primijeniti obra čunavaju se po 
kamatnoj stopi na stalno raspoloživu mogu ćnost posudbe od središnje banke koja se primjenjivala kada je 
povreda zapo čela uve ćanoj za 5 postotnih bodova. U slu čaju ponovljenih povreda zatezna se kamatna stopa 
pove ćava za još 2,5 postotnih bodova, svaki put kada se to dogodi u dvanaestomjese čnom razdoblju, 
obra čunato na temelju iznosa neovlaštenog pristupa stalno raspoloživoj mogu ćnosti posudbe od središnje 
banke. Paušalni iznos od 500 eura primjenjuje se kada se obra čunom dobije iznos manji od 500 eura.  
___________  
(*) Ovo se primjenjuje ako druga ugovorna strana ne prenese dovoljan iznos odnosne imovine ili gotovine (ako 
je to primjenjivo, vezano uz maržne pozive) za namiru iznosa likvidnosti, koji joj je bio raspodijeljen u 
operaciji za puštanje likvidnosti, na datum namire – ili ako taj iznos ne kolateralizira do dospije ća operacije 
pomo ću odgovaraju ćih maržnih poziva – ili ako ne prenese dovoljan iznos gotovine za namiru iznosa koji joj 
je bio raspodijeljen u operaciji za povla čenje likvidnosti.  
(**) Ovo se primjenjuje ako druga ugovorna strana ne prenese dovoljan iznos prihvatljive odnosne imovine ili ako 
ne dostavi dovoljno gotovine za namiru iznosa ugovorenog u bilateralnim transakcijama ili ako ne kolate ­
ralizira nedospjelu bilateralnu transakciju u bilo koje vrijeme do njezinog dospije ća pomo ću odgovaraju ćih 
maržnih poziva.  
(***) Ovo se primjenjuje ako druga ugovorna strana rabi imovinu koja nije prihvatljiva ili koja je postala neprihva ­
tljiva ili koju druga ugovorna strana ne smije rabiti, npr. zbog bliskih veza izme đu izdavatelja/garanta i druge 
ugovorne strane ili njihovog identiteta.  
(****) Ovo se primjenjuje ako druga ugovorna strana ima negativan saldo na ra čunu za namiru na kraju dana i ne 
ispunjava uvjete za pristup stalno raspoloživoj mogu ćnosti posudbe od središnje banke.  
(*****) Sljede će odredbe tako đer se primjenjuju ako: (a) druga ugovorna strana rabi neprihvatljivu imovinu ili je 
dostavila informacije koje negativno utje ču na vrijednost kolaterala, primjerice, neto čne ili zastarjele informa ­
cije o neotpla ćenom iznosu iskorištenog kreditnog potraživanja ili (b) ako druga ugovorna strana rabi 
imovinu koja nije prihvatljiva zbog bliske veze izme đu izdavatelja/garanta i druge ugovorne strane.”  
16. Dodatak 7. zamjenjuje se sljede ćim: 
„Dodatak 7.  
ZASNIVANJE VALJANOG OSIGURANJA ZA KREDITNA POTRAŽIVANJA  
Kako bi se osiguralo zasnivanje valjanog osiguranja za kreditna potraživanja i kako bi se kreditna potraživanja mogla 
brzo realizirati u slu čaju da druga ugovorna strana ne ispunjava svoje obveze, sljede ći dodatni zakonski uvjeti trebaju 
biti ispunjeni:  
(a) Provjera postojanja kreditnih potraživanja : nacionalne središnje banke primjenjuju barem sljede će mjere kako bi 
provjerile postojanje kreditnih potraživanja koja su dostavljena Eurosustavu kao kolateral: i. vlastito potvr đivanje 
i obvezivanje druge ugovorne strane prema NSB-u, barem tromjese čno, kako bi se potvrdilo postojanje kreditnih 
potraživanja koja su dostavljena kao kolateral, što je mogu će zamijeniti uzajamnim provjerama informacija koje 
se čuvaju u središnjim registrima kredita, ako postoje; ii. jednokratna provjera od strane nacionalnih središnjih 
banaka, supervizora ili vanjskih revizora postupaka koje primjenjuje druga ugovorna strana za dostavu informa ­
cija Eurosustavu o postojanju kreditnih potraživanja; iii. nasumi čne provjere kvalitete i to čnosti vlastitog potvr ­ 
đivanja koje provode nacionalne središnje banke, odgovaraju ći kreditni registri, supervizori ili vanjski revizori.  
Tromjese čno vlastito potvr đivanje i obvezivanje iz to čke i. gore obuhva ća zahtjev da druge ugovorne strane u 
Eurosustavu u pisanom obliku u čine sljede će: 
i. potvrde i zajam če uskla đenost kreditnih potraživanja dostavljenih NSB-u s kriterijima prihvatljivosti koje 
primjenjuje Eurosustav;HR 70 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6
 
ii. potvrde i zajam če da se niti jedno kreditno potraživanje koje je dostavljeno kao odnosna imovina istodobno 
ne rabi kao kolateral u korist neke druge tre će osobe i obvežu se da druga ugovorna strana ne će mobilizirati 
bilo koje kreditno potraživanje kao kolateral za bilo koju tre ću osobu;  
iii. potvrde i zajam če da će odmah obavijestiti odgovaraju ći NSB, a najkasnije tijekom sljede ćeg radnog dana, o 
svakom doga đaju koji znatno utje če na stvarni ugovorni odnos izme đu druge ugovorne strane i odgovara ­
jućeg NSB-a, posebno o prijevremenoj, djelomi čnoj ili ukupnoj otplati, smanjenju vrijednosti ili znatnoj 
promjeni uvjeta kreditnih potraživanja.  
Kako bi se takve provjere izvršile u skladu s to čkama ii. i iii., supervizori, nacionalne središnje banke ili vanjski 
revizori moraju biti ovlašteni za obavljanje takvog pregleda, prema potrebi ugovorno ili u skladu s važe ćim 
nacionalnim zahtjevima.  
(b) Valjanost ugovora za mobilizaciju kreditnih potraživanja : ugovor za mobilizaciju kreditnih potraživanja kao kolaterala 
tako đer mora biti valjan izme đu strana (prenositelja i stjecatelja) u skladu s nacionalnim pravom. Moraju se 
ispuniti sve pravne formalnosti potrebne da se osiguraju valjanost ugovora i mobilizacija kreditnog potraživanja 
kao kolaterala.  
(c) Potpuni u činak mobilizacije u odnosu na tre će osobe : u smislu obavješ ćivanja dužnika o mobilizaciji kreditnog 
potraživanja koje služi kao kolateral, uzimaju ći u obzir posebna obilježja razli čitih uklju čenih podru čja nadlež ­
nosti, zahtijeva se sljede će: 
i. U nekim državama članicama gdje je obavješ ćivanje dužnika o mobilizaciji kreditnog potraživanja koje služi 
kao kolateral potrebno kako bi mobilizacija bila potpuno u činkovita u odnosu na tre će osobe, a posebno za 
pravo prednosti osiguranja na imovini NSB-a u odnosu na druge vjerovnike, kao što je odre đeno važe ćom 
nacionalnom dokumentacijom,  ex ante  obavješ ćivanje dužnika potrebno je prije ili u trenutku stvarne mobi ­
lizacije kreditnog potraživanja kao kolaterala.  
ii. U nekim drugim državama članicama, gdje je registracija s javnim u činkom mobilizacije kreditnog potraži ­
vanja kao kolaterala potrebna kako bi mobilizacija bila potpuno u činkovita u odnosu na tre će osobe, a 
posebno za pravo prednosti osiguranja na imovini NSB-a u odnosu na druge vjerovnike, kao što je odre đeno 
važe ćom nacionalnom dokumentacijom, ta je registracija potrebna prije ili u trenutku stvarne mobilizacije 
kreditnog potraživanja kao kolaterala.  
iii. Naposljetku, u državama članicama gdje  ex ante  obavješ ćivanje dužnika ili registracija s javnim u činkom 
mobilizacije kreditnog potraživanja kao kolaterala nije potrebna u skladu s to čkama i. i ii., kao što je 
odre đeno važe ćom nacionalnom dokumentacijom, zahtijeva se  ex post  obavješ ćivanje dužnika.  Ex post  obavje ­ 
šćivanje dužnika zahtijeva da druga ugovorna strana ili NSB (kako je to odre đeno važe ćom nacionalnom 
dokumentacijom) moraju obavijestiti dužnika o tome da druga ugovorna strana mobilizira kreditno potraži ­
vanje kao kolateral u korist NSB-a odmah nakon kreditnog doga đaja. „Kreditni doga đaj” zna či doga đaj 
neispunjavanja obveza ili sli čni doga đaji kako je to dalje odre đeno važe ćom nacionalnom dokumentacijom.  
Ne postoji zahtjev za obavješ ćivanje u slu čajevima kada su kreditna potraživanja instrumenti koji glase na 
donositelja, za koje važe će nacionalno zakonodavstvo ne zahtijeva obavješ ćivanje. U takvim slu čajevima 
doti čni NSB može zahtijevati da se instrumenti koji glase na donositelja fizi čki prenesu na njega ili na tre ću 
osobu unaprijed ili u trenutku njihove stvarne mobilizacije kao kolaterala.  
Navedeni zahtjevi jesu minimalni zahtjevi. Nacionalne središnje banke mogu donijeti odluku da osim navedenog 
u gore spomenutim slu čajevima traže i  ex ante  obavješ ćivanje ili registraciju, kako je to odre đeno važe ćom 
nacionalnom dokumentacijom.  
Sve druge pravne formalnosti potrebne kako bi se osigurala mobilizacija kreditnog potraživanja kao kolaterala 
tako đer moraju biti ispunjene.  
(d) Izostanak ograni čenja u odnosu na bankovnu tajnu i povjerljivost:  druga ugovorna strana nije obvezna ishoditi 
odobrenje dužnika za objavu informacija o kreditnom potraživanju i dužniku koje zahtijeva Eurosustav u 
svrhu zasnivanja valjanog osiguranja naplate kreditnih potraživanja i brze realizacije kreditnih potraživanja u 
neispunjavanja obveza druge ugovorne strane. Druga ugovorna strana i dužnik ugovorom utvr đuju da je dužnik 
bezuvjetno suglasan s objavljivanjem Eurosustavu takvih pojedinosti o kreditnom potraživanju i dužniku. Nave ­
dena odredba nije potrebna ako u nacionalnom zakonodavstvu ne postoje pravila koja ograni čavaju davanje 
takvih podataka, kako je to odre đeno važe ćom nacionalnom dokumentacijom.  
(e) Izostanak ograni čenja u vezi s mobilizacijom kreditnih potraživanja:  druge ugovorne strane moraju osigurati da su 
kreditna potraživanja u potpunosti prenosiva i da se mogu mobilizirati bez ograni čenja kao kolateral u korist 
Eurosustava. Ne bi trebale postojati nikakve ograni čavaju će odredbe u vezi s mobilizacijom u ugovoru o 
kreditnom potraživanju ili u bilo kojem drugom sporazumu izme đu druge ugovorne strane i dužnika, osim 
ako nacionalno zakonodavstvo predvi đa da takva ugovorna ograni čenja ne dovode u pitanje položaj Eurosustava 
u vezi s mobilizacijom kolaterala.HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 71
 
(f) Izostanak ograni čenja u vezi s realizacijom kreditnih potraživanja:  ugovor o kreditnom potraživanju ili drugi sporazum 
izme đu druge ugovorne strane i dužnika ne bi smio sadržavati nikakva ograni čenja u vezi s realizacije kreditnih 
potraživanja koja se rabe kao kolateral, uklju čuju ći bilo koji oblik, vrijeme ili druge zahtjeve u vezi s realizacijom.”  
17. Dodaje se sljede ći Dodatak 8.:  
„Dodatak 8.  
IZVJEŠTAJNI ZAHTJEVI U VEZI S PODACIMA NA RAZINI POJEDINA ČNOGA KREDITA ZA VRIJED ­
NOSNE PAPIRE OSIGURANE IMOVINOM  
Podaci na razini pojedina čnoga kredita dostavljaju se u elektroni čkom obliku u repozitorij podataka na razini 
pojedina čnoga kredita i u njemu se objavljuju u skladu sa zahtjevima Eurosustava koji se, izme đu ostalog, odnose 
na otvoreni pristup, obuhvat, nediskriminaciju, odgovaraju ću strukturu upravljanja i transparentnost, a koje je 
odredio ESB u skladu sa zahtjevima navedenima u ovom Dodatku. U tu se svrhu za svaku pojedina čnu transakciju 
rabi odgovaraju ći obrazac za dostavljanje podataka na razini pojedina čnoga kredita koji odgovara kategoriji imovine 
koja sadržava skup imovine koja stvara nov čani tok (*).  
Podaci na razini pojedina čnoga kredita moraju se dostavljati najmanje jednom tromjese čno, najkasnije mjesec dana 
od datuma dospije ća pla ćanja kamata na doti čni vrijednosni papir osiguran imovinom. Ako podaci na razini pojedi ­
na čnoga kredita nisu dostavljeni ili ažurirani u roku od mjesec dana od datuma dospije ća pla ćanja odgovaraju će 
kamate, vrijednosni papir osiguran imovinom prestaje biti prihvatljiv. Kako bi se osigurala uskla đenost s tim 
zahtjevima, repozitorij podataka na razini pojedina čnoga kredita obavljat će automatske provjere dosljednosti i 
to čnosti izvješ ća o novim i/ili ažuriranim podacima na razini pojedina čnoga kredita za svaku transakciju.  
Od datuma po četka primjene izvještajnih zahtjeva u vezi s podacima na razini pojedina čnoga kredita za vrijednosne 
papire osigurane imovinom, tj. odgovaraju će kategorije imovine u skladu s obrascem, detaljne informacije na razini 
pojedina čnoga kredita u vezi sa skupom imovine koja stvara nov čani tok moraju se dostaviti da bi vrijednosni papir 
osiguran imovinom postao ili ostao prihvatljiv. Vrijednosni papir osiguran imovinom mora u roku od tri mjeseca 
dosegnuti obveznu minimalnu razinu uskla đenosti, koja se ocjenjuje s obzirom na dostupnost informacija u odre ­ 
đenim podatkovnim poljima obrasca za dostavljanje podataka na razini pojedina čnoga kredita. Kako bi se obuhvatila 
polja koja nisu dostupna, svaki obrazac uklju čuje skup od šest vrsta nedostaju ćih podataka ( No data , ND) koji se 
mora upotrijebiti kad god se odre đeni podatak ne može dostaviti u skladu s obrascem. Postoji i sedma vrsta 
nedostaju ćih podataka, koja se upotrebljava samo za obrazac za vrijednosne papire osigurane hipotekom na poslo ­
vnim nekretninama.  
Vrste nedostaju ćih podataka i njihova zna čenja navedeni su u sljede ćoj tablici:  
Vrste nedostaju ćih 
podataka  Objašnjenje  
ND1  Podaci nisu prikupljeni jer se ne zahtijevaju prema kriterijima po kojima se odlu čuje o 
odobravanju kredita  
ND2  Podaci se prikupljaju kod zahtjeva za kredit, ali se ne unose u izvještajni sustav kod odobra ­
vanja kredita  
ND3  Podaci se prikupljaju kod zahtjeva za kredit, ali se unose u sustav koji je odvojen od izvje ­ 
štajnog sustava  
ND4  Podaci se prikupljaju, ali će biti dostupni tek od GGGG-MM  
ND5  Nije bitno  
ND6  Nije primjenjivo u podru čju nadležnosti  
ND7  Samo za kredite osigurane hipotekom na poslovnim nekretninama čija je vrijednost, tj. vrijed ­
nost cjelokupnog stanja kredita poslovnom subjektu kod odobrenja, manja od 500 000 eura  
Za sve vrijednosne papire osigurane imovinom primjenjuje se sljede će devetomjese čno prijelazno razdoblje (ovisno o 
datumu na koji se za odgovaraju ću kategoriju imovine po čnu primjenjivati izvještajni zahtjevi u vezi s podacima na 
razini pojedina čnoga kredita):  
— prvo tromjese čje nakon datuma na koji se zahtjevi po čnu primjenjivati probno je razdoblje. Podaci na razini 
pojedina čnoga kredita moraju se dostavljati, ali ne postoje ograni čenja u vezi s brojem obveznih polja koja 
sadržavaju vrijednosti od ND1 do ND7,  
— u drugom tromjese čju broj obveznih polja koja sadržavaju vrijednost ND1 ne smije prelaziti 30 % ukupnog broja 
obveznih polja, a broj obveznih polja koja sadržavaju vrijednost ND2, ND3 ili ND4 ne smije prelaziti 40 % 
ukupnog broja obveznih polja,HR 72 Službeni list Europske unije 10/Sv. 6
 
— u tre ćem tromjese čju broj obveznih polja koja sadržavaju vrijednost ND1 ne smije prelaziti 10 % ukupnog broja 
obveznih polja, a broj obveznih polja koja sadržavaju vrijednost ND2, ND3 ili ND4 ne smije prelaziti 20 % 
ukupnog broja obveznih polja,  
— na kraju devetomjese čnog prijelaznog razdoblja u podacima na razini pojedina čnoga kredita ne smije biti nijedno 
obvezno polje koje sadržava vrijednost ND1, ND2, ND3 ili ND4 za pojedinu transakciju.  
Primjenom ovih pragova repozitorij podataka na razini pojedina čnoga kredita će nakon dostave i obrade podataka na 
razini pojedina čnoga kredita generirati i dodijeliti ocjenu svakoj transakciji s vrijednosnim papirom osiguranim 
imovinom. Ta će ocjena odražavati broj obveznih polja koja sadržavaju vrijednost ND1 i broj obveznih polja 
koja sadrže vrijednost ND2, ND3 ili ND4, koji će u svakom slu čaju biti uspore đen s ukupnim brojem obveznih 
polja. U tom smislu, vrste nedostaju ćih podataka ND5, ND6 i ND7 smiju se upotrebljavati samo ako to dopuštaju 
odgovaraju ća podatkovna polja u odgovaraju ćem obrascu za dostavljanje podataka na razini pojedina čnoga kredita. 
Kombinacijom ovih dviju referentnih pragova dobiva se sljede ći raspon ocjena podataka na razini pojedina čnoga 
kredita:  
Matrica ocjena  Polja ND1  
0 ≤ 10 %  ≤ 30 %  > 30 %  
ND2 
ili 
ND3 
ili 
ND4  0 A1  B1  C1  D1  
≤ 20 %  A2  B2  C2  D2  
≤ 40 %  A3  B3  C3  D3  
> 40 %  A4  B4  C4  D4  
Prema navedenom prijelaznom razdoblju ocjena za svako tromjese čje mora se postupno poboljšavati u skladu sa 
sljede ćim pregledom:  
Vremenski okvir  Ocjena (tretman prihvatljivosti)  
prvo tromjese čje (po četna dostava)  (nema minimalne ocjene)  
drugo tromjese čje C3 (najmanje)  
tre će tromjese čje B2 (najmanje)  
od četvrtog tromjese čja nadalje  A1  
Za vrijednosne papire osigurane hipotekom na stambenim nekretninama zahtjevi u vezi s informacijama na razini 
pojedina čnoga kredita primjenjuju se od 3. sije čnja 2013., a devetomjese čno prijelazno razdoblje završava 30. rujna 
2013.  
Za vrijednosne papire osigurane imovinom kod kojih imovina koja stvara nov čani tok sadržava kredite malim i 
srednjim poduze ćima zahtjevi u vezi s informacijama na razini pojedina čnoga kredita primjenjuju se od 3. sije čnja 
2013., a devetomjese čno prijelazno razdoblje završava 30. rujna 2013.  
Za vrijednosne papire osigurane hipotekom na poslovnim nekretninama, zahtjevi u vezi s informacijama na razini 
pojedina čnoga kredita primjenjuju se od 1. ožujka 2013., a devetomjese čno prijelazno razdoblje završava 30. stude ­
noga 2013.  
Za vrijednosne papire osigurane imovinom kod kojih imovina koja stvara nov čani tok sadržava kredite za kupnju 
automobila, potroša čke kredite ili potraživanja po  leasingu  zahtjevi u vezi s informacijama na razini pojedina čnoga 
kredita primjenjuju se od 1. sije čnja 2014., a devetomjese čno prijelazno razdoblje završava 30. rujna 2014.  
Vrijednosni papiri osigurani imovinom koji su izdani više od devet mjeseci nakon datuma od kojeg se primjenjuju 
novi izvještajni zahtjevi u vezi s podacima na razini pojedina čnoga kredita (**) moraju u potpunosti ispunjavati 
izvještajne zahtjeve od po četnog dostavljanja podataka na razini pojedina čnoga kredita, tj. od izdavanja. Postoje će 
transakcije s vrijednosnim papirima osiguranima imovinom koje nisu uskla đene ni s jednim obrascem za dostavljanje 
podataka na razini pojedina čnoga kredita ostat će prihvatljive do 31. ožujka 2014. Eurosustav će procijeniti u 
pojedina čnom slu čaju može li se na odre đenu transakciju s vrijednosnim papirima osiguranim imovinom primijeniti 
ova prethodna odredba.  
___________  
(*) Odgovaraju će verzije obrazaca za dostavljanje podataka na razini pojedina čnoga kredita za odre đene kategorije 
imovine objavljene su na internetskoj stranici ESB-a.  
(**) Tj. 30. rujna 2013. za vrijednosne papire osigurane hipotekom na stambenim nekretninama i kredite malim i 
srednjih poduze ćima, 30. studenoga 2013. za vrijednosne papire osigurane hipotekom na poslovnim nekretni ­
nama i 30. rujna 2014. za kredite za kupnju automobila, potroša čke kredite i potraživanja po  leasingu .”HR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 73