PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1805

оd 12. listopada 2021.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1. POSTUPAK

1.1. Mjere na snazi

(1) Uredbom (EZ) br. 703/2009 (2) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.

(2) Europska komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2015/1846 (3) ponovno uvela konačne antidampinške mjere na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera („prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”).

(3) Uvedene mjere bile su u obliku stope pristojbe ad valorem za cijelu zemlju od 24 %, dok je jedna grupacija društava („Grupa Valin”) dobila pojedinačnu stopu pristojbe od 7,9 %.

1.2. Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

(4) Nakon objave Obavijesti o predstojećem isteku mjera (4) Europska komisija („Komisija”) zaprimila je zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

(5) Zahtjev za reviziju podnijela je 14. srpnja 2020. Europska federacija proizvođača željeza i čelika („EUROFER” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji čine otprilike 60 % ukupne proizvodnje žičanih šipki u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.

1.3. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

(6) Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe 14. listopada 2020. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „predmetna zemlja”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (5) („Obavijest o pokretanju postupka”).

1.3.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

(7) Razdoblje ispitnog postupka revizije („RIPR”) obuhvatilo je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

1.3.2. Zainteresirane strane

(8) Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je obavijestila podnositelja zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače iz NRK-a i tijela NRK-a, poznate uvoznike, korisnike i trgovce za koje se zna da se pokretanje ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera na njih odnosi te ih je pozvala na sudjelovanje.

(9) Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe niti zatražila saslušanje.

1.3.3. Odabir uzorka

(10) U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.3.3.1. Odabir uzorka proizvođačâ iz Unije

(11) Komisija je 14. listopada 2020. obavijestila zainteresirane strane da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak je odabrala na temelju veličine proizvodnje istovjetnog proizvoda u razdoblju ispitnog postupka revizije. Uzorak se sastojao od četiri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su gotovo 25 % procijenjenog ukupnog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji te je osigurana dobra zemljopisna zastupljenost. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije primljena nijedna primjedba o privremenom uzorku u roku za dostavu primjedbi od sedam dana te je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

1.3.3.2. Odabir uzorka uvoznikâ

(12) Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

(13) Nijedan poznati uvoznik s kojim se stupilo u kontakt nije se javio niti odgovorio na obrazac za odabir uzorka.

1.3.3.3. Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ iz NRK-a

(14) Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača proizvoda iz postupka revizije u NRK-u zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, zatražila je od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače, ako ih ima, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt.

(15) Nijedno društvo iz NRK-a nije se javilo u roku. Stoga je Komisija verbalnom notom od 29. listopada 2020. obavijestila tijela NRK-a da pri ispitivanju nastavka i/ili ponavljanja dampinga namjerava pribjeći upotrebi raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Tijela NRK-a nisu odgovorila.

1.3.4. Upitnici i posjeti radi provjere

(16) Komisija je upitnik dostavila vladi NRK-a („kineska vlada”). Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik.

(17) Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 18. osnovne uredbe, Komisija je provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije.

(18) Osim toga, poslala je upitnike proizvođačima iz Unije u uzorku i jednom korisniku koji se javio. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu na dan pokretanja postupka.

(19) Komisija je primila odgovore na upitnik od četiri proizvođača iz Unije u uzorku, udruženja proizvođača iz Unije i jednog korisnika.

(20) S obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 i mjere ograničavanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe u prostorima sljedećih pravnih subjekata koji surađuju.

Proizvođači iz Unije

— Saarstahl AG, Njemačka

— Riva Acier S.A.S., Francuska

— Moravia Steel a.s., Češka

— Ferriere Nord S.p.A., Italija

Korisnik

— AGRATI France S.A.S., Francuska

(21) Komisija je stoga smatrala da su strane propisno dostavile informacije (kao što su odgovori na upitnik ili odgovori na dopise za dopunu podataka) u skladu s Obavijesti od 16. ožujka 2020. o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (6).

2. PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETAN PROIZVOD

2.1. Proizvod iz postupka revizije

(22) Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, odnosno šipke, toplovaljane, u nepravilno namotanim kolutima, od željeza, nelegiranog čelika ili legiranog čelika osim onih od nehrđajućeg čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstane u oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 i 7227 90 95 („proizvod iz postupka revizije”).

2.2. Istovjetni proizvod

(23) Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku te u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene: — proizvod iz postupka revizije, — proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, — proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

(24) Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

(25) Komisija je 17. lipnja 2021. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na objavu.

(26) Primjedbe je podnio samo Eurofer, koji se složio sa zaključcima Komisije.

3. DAMPING

(27) U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a.

3.1. Postupak za određivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

(28) Budući da su pri pokretanju ispitnog postupka bili raspoloživi dostatni dokazi koji su upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

(29) Komisija je stoga, kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala proizvođače iz NRK-a da dostave informacije o ulaznim elementima za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Nijedan proizvođač nije dostavio informacije koje se traže u Prilogu III. Obavijesti o pokretanju.

(30) Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je upitnik dostavila i kineskoj vladi. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, podnesu informacije i dostave popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i nije primljen nikakav podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe unutar utvrđenog roka.

(31) Osim toga, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti.

(32) Komisija je 25. studenoga 2020. izdala prvu bilješku u dokumentaciji („prva bilješka”), u kojoj je zainteresirane strane pozvala da iznesu stajališta o relevantnim izvorima koje bi Komisija mogla upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) drugom alinejom osnovne uredbe. Komisija je u toj bilješci navela sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti utvrdila tri moguće reprezentativne zemlje: Tajland, Tursku i Peru.

(33) Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Primjedbe je primila samo od podnositelja zahtjeva, koji je iznio argumente protiv upotrebe Turske kao reprezentativne zemlje. Osim toga, podnositelj zahtjeva tvrdio je da bi Peru bio najbolji izbor za reprezentativnu zemlju.

(34) Komisija je odgovorila na te primjedbe u drugoj bilješci u dokumentaciji od 7. siječnja 2021. (7) („druga bilješka”). Komisija je sastavila i popis faktora proizvodnje te je zaključila da je u toj fazi Peru najprikladnija reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija za društvo Corporación Aceros Arequipa S.A. („Aceros Arequipa”), proizvođača iz reprezentativne zemlje. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Komisija nije primila nijednu primjedbu na izbor Perua kao reprezentativne zemlje.

3.2. Nesuradnja Narodne Republike Kine

(35) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., u ispitnom postupku nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik.

(36) U ispitnom postupku s Komisijom nije surađivala ni kineska vlada. Treba napomenuti da kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik niti se osvrnula na dokaze iz dokumentacije predmeta koju je dostavio podnositelj zahtjeva, uključujući „Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite” („Izvješće”) (8). Naime, na temelju članka 2. stavka 6.a točke (c) osnovne uredbe Komisija je izradila Izvješće u kojem je prikupila informacije o postojanju znatnih državnih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih faktora proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) te u pojedinim sektorima (na primjer čelika i kemikalija). Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. Zahtjev za reviziju sadržavao je i neke relevantne dokaze kojima se dopunjuje Izvješće. U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka.

(37) Verbalnim notama od 29. listopada 2020. i 23. studenoga 2020. Komisija je obavijestila kinesku vladu da zbog nesuradnje izvoznika/proizvođača iz NRK-a i činjenice da kineska vlada nije dostavila odgovore na upitnik ni primjedbe namjerava svoje nalaze temeljiti na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Istaknula je i da bi nalazi koji se temelje na raspoloživim podacima mogli biti manje povoljni za predmetnu stranu te je pozvala kinesku vladu da dostavi primjedbe. Nije dostavljena nijedna primjedba.

(38) Stoga su se, u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe, nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili na raspoloživim podacima. Komisija se prije svega oslonila na informacije iz zahtjeva za reviziju i podnesaka zainteresiranih strana u kombinaciji s drugim izvorima informacija kao što su trgovinski statistički podaci o uvozu i izvozu (npr. Eurostat i baza podataka Global Trade Atlas („GTA”) (9)) te bazama podataka kao što su Dun and Bradstreet (10) i Orbis Bureau van Dijk (11).

3.3. Uobičajena vrijednost

(39) U nedavnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u (12) Komisija je utvrdila postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je i u ovom ispitnom postupku na temelju raspoloživih dokaza zaključila da je primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe prikladna.

(40) U tim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila postojanje znatnih državnih intervencija u NRK-u kojima se narušava djelotvorna raspodjela resursa u skladu s tržišnim načelima (13). Komisija je prvenstveno zaključila da je znatan dio sektora čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije, i dalje u vlasništvu kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (14), kao i da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (15). Osim toga, Komisija je utvrdila da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. U načelu, zbog sustava planiranja u NRK-u resursi su općenito koncentrirani u sektorima za koje je kineska vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (16). Nadalje, Komisija je zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja posebno kad se omogućuje nastavak poslovanja insolventnih društava i pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (17). Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u području troškova plaća u sektoru čelika u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (18) i poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno kad je riječ o pristupu kapitalu za poslovne subjekte u NRK-u (19).

(41) Kao u prethodnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u, Komisija je u ovom ispitnom postupku ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u zahtjevu i Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, kako je u tom smislu utvrđeno i u prethodnim ispitnim postupcima.

(42) Zahtjev je sadržavao informacije o narušavajućim učincima 13. petogodišnjeg plana za čelik na industriju čelika. U njemu se uputilo i na nalaze Ministarstva trgovine SAD-a o industriji čelika (20). Nadalje, istaknuti su i uloga KPK-a u poduzećima u državnom vlasništvu (21) i narušavajući učinci subvencija, o kojima je izviješteno u Izvješću MMF-a o predmetnoj zemlji br. 17/248 i trima dokumentima gospodarske komore EU-a: Godišnje izvješće za 2016./2017., China Manufacturing 2025 (Kineska proizvodnja do 2025.) i European Business in China Position Paper 2016/2017 (Dokument o stajalištu o europskim poduzećima u Kini za razdoblje 2016./2017.). U zahtjevu se zatim tvrdilo da su ulazni elementi za proizvodnju žičanih šipki u osnovi isti kao ulazni elementi za proizvodnju toplovaljanih plosnatih proizvoda od ugljičnog čelika. Stoga se uputilo na nalaze Komisije iz Uredbe (EU) 2017/969 (22) o subvencijama za proizvođače toplovaljanih plosnatih proizvoda. Dodalo se da su nalazi o narušavajućim subvencijama potvrđeni i u izvješću skupine ThinkDesk (23). Konkretnije, u zahtjevu su navedeni poremećaji u području prava korištenja zemljišta, (električne) energije, povlaštenih zajmova i drugih financijskih potpora te radne snage. Zatim su navedeni poremećaji na tržištu koksa i koksnog ugljena, željezne rude i željezne lomljevine te ferolegura. Naposljetku se navode narušavajući učinci fiskalne potpore na industriju čelika i niski standardi zaštite okoliša u Kini.

(43) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 37., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj pritužbe, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

(44) Kao u prethodnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u, Komisija je ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, kako je u tom smislu utvrđeno i u prethodnim ispitnim postupcima.

(45) Konkretno, znatan dio sektora industrije čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji žičanih šipki, i dalje je u vlasništvu kineske vlade. Mnogi najveći proizvođači u državnom su vlasništvu. Neki su izričito navedeni u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. Na primjer, društvo Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. („Tisco”) u vlasništvu kineske države na svojim internetskim stranicama navodi da je „div u proizvodnji željeza i čelika”, koji se „razvio u izuzetan kompleks za proizvodnju željeza i čelika na veliko, koji je integriran s djelatnostima vađenja željeza, proizvodnje, prerade i isporuke željeza i čelika te trgovine njima (24)”. Baosteel je još jedno veliko kinesko poduzeće u državnom vlasništvu koje se bavi proizvodnjom čelika te je dio nedavno konsolidiranog poduzeća China Baowu Steel Group Co. Ltd. (bivši Baosteel Group i Wuhan Iron & Steel) (25). Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, od pet kineskih proizvođača čelika na popisu 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika četiri su poduzeća u državnom vlasništvu (26). Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje u 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje čelika u približno deset velikih poduzeća (27). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (28). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (29). Budući da kineski izvoznici žičanih šipki nisu surađivali, nije se mogao utvrditi točan omjer privatnih i državnih proizvođača žičanih šipki. Međutim, ispitnim postupkom utvrđeno je da su u sektoru žičanih šipki brojni veliki proizvođači, uključujući društva Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang i Anshan Iron and Steel Group, poduzeća u državnom vlasništvu.

(46) Kad je riječ o tome da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, ispitnim postupkom utvrđeno je postojanje osobnih veza između proizvođača proizvoda iz postupka revizije i KPK-a, kao što su članovi KPK-a među višim rukovodstvom ili u upravnom odboru u brojnim društvima koja proizvode žičane šipke, uključujući društva HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) i Shougang.

(47) U sektoru žičanih šipki i privatna i javna poduzeća politički se nadziru i usmjeravaju. Sljedeći primjeri prikazuju prethodno navedeni trend sve veće razine intervencije kineske vlade u tom sektoru. Mnogi proizvođači žičanih šipki na svojim internetskim stranicama izričito naglašavaju aktivnosti razvoja partije, imaju članove partije u upravi društva i ističu svoju pripadnost KPK-u. Ispitnim postupkom utvrđeno je da brojni proizvođači žičanih šipki, uključujući društvo HBIS Group (Hesteel), provode aktivnosti razvoja partije i na svojim internetskim stranicama naglašavaju važnost partijskog odbora za funkcioniranje društva. Jiangsu Shagang, još jedno društvo za proizvodnju žičanih šipki, pojašnjava: „U posljednjih 45 godina, od svojeg osnivanja, Shagang produbljuje svoje znanje, nastoji integrirati rad na razvoju partije u opće planove razvoja poduzeća i pretvoriti prednost partijske organizacije u konkurentsku i razvojnu prednost poduzeća”, a zatim: „U ovom trenutku Partijski odbor društva Shagang ima 16 općih ogranaka partije i 66 ogranaka partije, a udio članova partije u ukupnom broju zaposlenika veći je od 14 %.” (30) Društvo Anshan Iron and Steel Group upućuje na važnost aktivnosti razvoja partije na sljedeći način: „Konkretnije, potrebno je poštovati i jačati sveobuhvatno vodstvo Partije i odraziti ga u sve većoj informiranosti o ideologiji među članovima i kadrovima Partije, u svim dijelovima poslovanja poduzeća i upravljanja njime, u cjelokupnom procesu korporativnog upravljanja i u svim fazama reformiranja i razvoja poduzeća.” (31) U jednom od članaka aktivnosti razvoja partije u društvu Anshan opisuju se na sljedeći način: „U radu ogranka partije prioritet je služiti središnjici i uključiti članove partije. Od ove godine ogranak partije ojačao je program „Projekt za članove Komunističke partije”, iskoristio unutarnji potencijal zaposlenika i intenzivno se angažirao na pomaganju zaposlenicima da ostvare svoj doprinos na radnom mjestu. Pripremio je ukupno 12 „Projekata za članove Komunističke partije”, kojima su uspješno riješeni ključni tehnički problemi koji su otežavali proizvodnju. Iznio je 160 prijedloga racionalizacije, a dvije napredne metode rada ocijenjene su kao napredne metode rada na razini grupe.” (32) Društvo Baoshan (Baosteel) opisuje aktivnosti razvoja partije na sljedeći način: „Preuzeti glavnu odgovornost za strogo i sveobuhvatno upravljanje partijom; usmjeravati ideološki i politički rad društva, rad ujedinjene fronte, izgradnju duhovne civilizacije, izgradnju korporativne kulture i masovni rad kao što su sindikati i Savez komunističke omladine; voditi izgradnju partijske i poštene vlade, podržati disciplinske odbore kako bi uspješno mogli ispuniti svoje nadzorne odgovornosti.” (33) Partijski odbor ima važnu ulogu i u društvu Shougang: „Partijski odbor društva Shougang dobro razumije stavove Xija Jinpinga o socijalizmu s kineskim obilježjima u novoj eri, u potpunosti se pridržava duha 19. nacionalnog kongresa partije, ustraje u usmjeravanju, upravljanju cjelokupnom situacijom i osiguravanju provedbe te jačanju vodeće uloge partijskog odbora, pod čijim je vodstvom više od 40 000 članova partije u cijeloj grupi, s naglaskom na integriranju razvoja partije u sve aspekte rada.” (34)

(48) Nadalje, u sektoru žičanih šipki provode se politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe.

(49) Iako je industrija žičanih šipki specijalizirana, a tijekom ispitnog postupka nije bilo moguće potvrditi postojanje posebnih dokumenata o politikama kojima bi se usmjeravao njezin razvoj, ona ima koristi od vladina usmjeravanja i intervencija u vezi s glavnom sirovinom za proizvodnju žičanih šipki, tj. željezom i nelegiranim čelikom. Kineska vlada industriju čelika smatra ključnom industrijom (35). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik, a izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.” koji je na snazi tijekom RIP-a. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj (36)”. Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (37). U 13. petogodišnjem planu za gospodarski i socijalni razvoj (38), koji se primjenjivao tijekom RIP-a, predviđalo se pružanje potpore poduzećima koja proizvode vrste proizvoda od čelika visoke klase (39). U prvom je planu i postizanje kvalitete, trajnosti i pouzdanosti proizvoda podupiranjem društava koja upotrebljavaju tehnologije povezane s proizvodnjom, preciznim valjanjem i poboljšanjem kvalitete čistog čelika (40). U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.)” (41) („Katalog”) čelik se navodi kao poticana industrija.

(50) Željezo je druga važna sirovina za proizvodnju žičanih šipki. Tijekom RIP-a željezna ruda bila je obuhvaćena Nacionalnim planom za mineralne resurse za razdoblje 2016.–2020. Planom je, među ostalim, predviđeno „osigurati koncentraciju poduzeća i razviti velike i srednje rudnike konkurentne na tržištu”, „usmjeravati lokalne resurse tako da ih se preusmjeri u velike rudarske grupe”, „smanjiti opterećenje poduzeća za željeznu rudu, povećati konkurentnost domaćih poduzeća za željeznu rudu”, „primjereno upravljati razvojem rudnika dubine od 1 000 metara i malih rudnika niskokvalitetne željezne rude”.

(51) Željezna ruda spomenuta je i u 13. petogodišnjem planu za željezo za razdoblje 2016.–2020., koji je bio na snazi u razdoblju ispitnog postupka. Planom za željeznu rudu predviđeno je: „nastaviti podupirati istraživanja na domaćim ključnim mineralnim područjima, […], podupirati niz postojećih i vrlo konkurentnih domaćih poduzeća za željeznu rudu, zahvaljujući širem i jačem razvoju, […] i ojačati ulogu domaćih baza mineralnih resursa u smislu sigurnosti (opskrbe).”

(52) Željezna ruda ima status strateške industrije u nastajanju i stoga je obuhvaćena 13. petogodišnjim planom za strateške industrije u nastajanju. NDRC je osim toga uključio željeznu rudu, sirovo željezo i ferolegure u Katalog smjernica za prilagodbu industrije za 2019. Ferolegure je spomenulo i Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija u Katalogu smjernica za razvoj i prijenos industrije za 2018.

(53) Navedeni primjeri povezani s čelikom, željezom i ferolegurama, koji su važne sirovine za proizvodnju žičanih šipki, upućuju na to da kineska vlada i dalje usmjerava razvoj sektora žičanih šipki u skladu s brojnim alatima politike i direktivama te da upravlja gotovo svakim aspektom razvoja i funkcioniranja tog sektora. Stoga industrija žičanih šipki ima koristi od vladina usmjeravanja i intervencija u vezi s glavnim sirovinama za proizvodnju žičanih šipki, tj. željezom i nelegiranim čelikom.

(54) Nadalje, proizvođači žičanih šipki usto su korisnici državnih subvencija, što jasno upućuje na interes države za taj sektor. Komisija je u ispitnom postupku utvrdila da izravne državne subvencije prima nekoliko proizvođača žičanih šipki, uključujući društvo HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel Group (44), Baoshan/Baosteel (45) i Shougang (46).

(55) Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju čelika, željeza i ferolegura kao glavnih sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji žičanih šipki. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

(56) Ovim ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi dokazi da diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju i vlasništvu iz članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe u sektoru žičanih šipki iz prethodne uvodne izjave 40. ne bi utjecali na proizvođače proizvoda iz postupka revizije.

(57) Na sektor žičanih šipki utječu i poremećaji u području troškova plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 40. Ti poremećaji utječu na sektor izravno (kad je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kad je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) (47).

(58) Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni dokazi o tome da na sektor žičanih šipki ne utječu državne intervencije u financijskom sustavu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 40. Prema tome, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

(59) Naposljetku, Komisija podsjeća da su za proizvodnju žičanih šipki potrebni razni ulazni elementi. Kada proizvođači žičanih šipki kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) izložene su istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima, mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala i dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

(60) Stoga ne samo da domaće prodajne cijene žičanih šipki nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza faktora proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje.

(61) Kineska vlada i proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili.

(62) Ukratko, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku.

3.3.1. Reprezentativna zemlja

3.3.1.1. Opće napomene

(63) Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe: — sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a (48), — proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji, — raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji, i — ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

(64) Kako je objašnjeno u odjeljku 3.1., Komisija je izdala dvije bilješke u dokumentaciji o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti, u kojima je obavijestila strane da namjerava upotrijebiti Peru kao reprezentativnu zemlju.

3.3.1.2. Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

(65) Na temelju odluke o upotrebi Perua kao reprezentativne zemlje Komisija je u drugoj bilješci obavijestila zainteresirane strane da će upotrijebiti bazu podataka GTA (49) kako bi utvrdila nenarušene troškove većine faktora proizvodnje. Osim toga, upotrijebit će podatke peruanske Agencije za nadzor ulaganja u energetiku i rudarstvo (Osinergmin) (50) za utvrđivanje industrijskih cijena prirodnog plina i električne energije, podatke Nacionalne nadzorne agencije za sanitarne usluge (Sunass) (51) za utvrđivanje cijene industrijske upotrebe vode i podatke Međunarodne organizacije rada (ILO) (52) za utvrđivanje troškova rada. Upotrijebit će i financijske podatke peruanskog društva Aceros Arequipa (53) kako bi utvrdila nenarušene troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit.

3.3.2. Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

3.3.2.1. Podaci upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti

(66) Komisija je utvrdila popis faktora proizvodnje i izvore koji će se upotrijebiti za sve faktore proizvodnje kao što su materijali, energija i rad koje proizvođači izvoznici koriste u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Komisija nije primila nijednu primjedbu o popisu faktora proizvodnje.

(67) Uzimajući u obzir informacije iz dokumentacije, na temelju zahtjeva za reviziju i informacija koje je podnositelj zahtjeva naknadno dostavio utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i prema potrebi oznake HS: Tablica 1. Faktori proizvodnje i izvori informacija Faktor proizvodnje Oznake HS Vrijednost (RMB) Jedinica Sirovine Gredice – poluproizvodi od željeza ili nelegiranog čelika 7207 11 7207 20 3,23 3,23 kg Rad Plaće radne snage u proizvodnom sektoru [nije primjenjivo] 23,684 Sati Energija Električna energija [nije primjenjivo] 0,441–0,492 (54) kWh Prirodni plin [nije primjenjivo] 0,733–0,819 (55) m3 Voda [nije primjenjivo] 4,84 m3 Nusproizvod/otpad Otpaci i lomljevina 7204 10 7204 41 7204 29 7204 49 2,39 2,39 2,82 1,96 kg

3.3.2.2. Sirovine i lomljevina

(68) Kako je objašnjeno u prvoj bilješci, informacije koje je Komisija imala na raspolaganju iz zahtjeva za reviziju i prethodnog ispitnog postupka zbog predstojećeg isteka mjera i početnog ispitnog postupka upućuju na to da kineski proizvođači željeznih šipki u pravilu primjenjuju dva različita postupka za proizvodnju žičanih šipki. Prvi je integrirani postupak u visokoj peći u okviru kojeg društvo iz sirovina proizvodi gredice koje potom prerađuje u žičane šipke. Drugi je postupak u elektrolučnoj peći čiji ulazni element nisu sirovine već gredice koje se prerađuju u žičane šipke. S obzirom na nesuradnju svih kineskih proizvođača žičanih šipki te raspoloživost informacija i podataka Komisija je svoju analizu faktora proizvodnje temeljila samo na neintegriranom postupku proizvodnje čiji su ulazni elementi gredice.

(69) Kad je riječ o sirovinama i lomljevini, Komisija se oslonila na uvozne cijene u Peruu. Ta je uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja, osim Kine (56). Komisija je odlučila isključiti uvoz iz Kine u Peru zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na te cijene.

(70) U razdoblju ispitnog postupka revizije jedna vrsta gredica (oznaka HS 7207 11) i dvije vrste lomljevine (oznake HS 7204 10 i 7204 41) nisu se uopće uvozile ili su se tek neznatno uvozile u Peru. To znači da nije postojala uvozna cijena ili da je postojala nereprezentativna uvozna cijena zbog male količine uvoza. Kako bi se utvrdila nenarušena cijena tih faktora proizvodnje, Komisija je ispitala koliko se razlikuju razine cijena dviju vrsta gredica i četiriju vrsta lomljevine. Pritom je uzela u obzir uvozne cijene tih sirovina u nekoliko drugih zemalja, kao što su Brazil, Rusija, Kanada i Ukrajina, i podatke koje je podnositelj zahtjeva upotrijebio u zahtjevu za reviziju.

(71) U prosjeku nije bilo nikakve znatne razlike u cijenama dviju vrsta gredica ni četiriju vrsta lomljevine. Osim toga, iako je u nekim zemljama uvozna cijena gredica razvrstanih u oznaku HS 7207 11 bila viša od uvozne cijene gredica razvrstanih u oznaku HS 7207 20, u drugim je zemljama bila niža. Iste razlike u cijenama utvrđene su i za četiri vrste lomljevine. Nadalje, informacije raspoložive Komisiji o količini različitih vrsta gredica ili lomljevine koje upotrebljavaju proizvođači izvoznici proizvoda iz postupka revizije bile su takve da nije bilo moguće razlikovati podvrste. U informacijama koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu za reviziju i kasnijim podnescima agregirane su ukupne upotrijebljene količine obiju vrsta gredica i ukupne upotrijebljene količine različitih vrsta lomljevine.

(72) S obzirom na fluktuacije cijena i činjenicu da su uvozne cijene dviju vrsta gredica i četiriju vrsta lomljevine u prosjeku bile slične, Komisija je odlučila upotrijebiti samo cijene gredica i lomljevine koje su u Peru uvezene u znatnim količinama u razdoblju ispitnog postupka revizije. To znači da se cijena gredica temeljila na cijeni gredica razvrstanih u oznaku HS 7207 20, dok je cijena lomljevine bila jednaka prosjeku cijena lomljevine razvrstane u oznake HS 7204 29 i 7204 49.

(73) Komisija je nastojala utvrditi nenarušene cijene sirovina koje su dostavljene do vrata tvornice proizvođača, a upotrebljavaju se u proizvodnji žičanih šipki. Stoga je primijenila uvoznu carinu reprezentativne zemlje na sve predmetne zemlje podrijetla. U pravilu bi se tim uvoznim cijenama trebale dodati cijene domaćeg prijevoza. Međutim, s obzirom na nalaz iz odjeljka 3.5. te prirodu ovog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera koji je, umjesto na utvrđivanje točnog iznosa dampinga, usmjeren na utvrđivanje toga je li se damping nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ili bi se mogao nastaviti, Komisija je odlučila da nisu potrebne prilagodbe troškova domaćeg prijevoza. Takvim prilagodbama samo bi se povećala uobičajena vrijednost, a time i dampinška marža.

(74) Troškovi sirovina (npr. nusproizvodi osim lomljevine) koji imaju zanemariv učinak na troškove uključeni su u troškove sirovina kao postotak otpadaka i lomljevine. Prema informacijama iz zahtjeva za reviziju udio stvarnih troškova tih drugih sirovina u ukupnim stvarnim troškovima proizvodnje zanemariv je. Osim toga, potrošni materijal iskazan je kao udio u ukupnim troškovima sirovina i primijenjen na nenarušene ukupne troškove sirovina.

3.3.2.3. Rad

(75) Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove rada, Komisija je upotrijebila statističke podatke ILO-a o prosječnim tjednim odrađenim satima po zaposlenoj osobi i mjesečnim plaćama zaposlenika u proizvodnji u razdoblju ispitnog postupka revizije (57). Komisija je na temelju tih podataka izračunala naknadu po satu u proizvodnji, na koju su dodani dodatni troškovi povezani s radom (doprinosi za socijalno osiguranje i doprinosi za nezaposlenost koje snosi poslodavac) (58).

3.3.2.4. Energija

(76) Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove plina i električne energije, Komisija je upotrijebila referentne cijene koje je odredio Osinergmin.

(77) Referentne cijene prirodnog plina, koje Osinergmin određuje svaki mjesec, lako su dostupne na njegovim internetskim stranicama (59).

(78) Referentne cijene električne energije ovise o području na koje se električna energija isporučuje. Prema godišnjem izvješću proizvodnja društva Aceros Arequipa smještena je u postrojenju društva u gradu Pisco (departman Ica). Osinergmin određuje i najviše cijene električne energije koje elektroenergetsko poduzeće naplaćuje u gradu Pisco, a koje su lako dostupne. Informacije su bile dovoljno detaljne za utvrđivanje cijene električne energije i cijene za upotrebu distribucijskog sustava koje industrijski korisnici plaćaju svaki mjesec (60).

(79) Cijena vode za industrijske korisnike koju naplaćuje lokalno društvo u gradu Pisco (Emapisco) temelji se na referentnim cijenama koje je Sunass odredio u svojem izvješću za razdoblje 2018.–2023., koje je dostupno na internetu (61).

3.3.2.5. Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi, dobit i amortizacija

(80) Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika Komisija je za utvrđivanje nenarušene vrijednosti režijskih troškova proizvodnje upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Stoga je, na temelju podataka o proizvođačima iz Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva, Komisija utvrdila udio režijskih troškova proizvodnje u izravnim troškovima proizvodnje. Taj je postotak zatim primijenjen na nenarušenu vrijednost izravnih troškova proizvodnje kako bi se izračunala nenarušena vrijednost režijskih troškova proizvodnje.

(81) Kako bi utvrdila nenarušen i razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova i dobit, Komisija se oslonila na financijske podatke društva Aceros Arequipa za 2019. iz njegove revidirane računovodstvene dokumentacije (62).

3.3.2.6. Izračun uobičajene vrijednosti

(82) Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

(83) Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija se oslonila na informacije o upotrebi svakog faktora (materijal, energija i rad) za proizvodnju žičanih šipki koje je podnositelj zahtjeva podnio u okviru zahtjeva za reviziju. Komisija je pomnožila faktore iskoristivosti s nenarušenim troškovima po jedinici koji su utvrđeni u reprezentativnoj zemlji Peruu.

(84) Nakon što je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje Komisija im je dodala režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit, kako su navedeni u odjeljku 3.3.2.5. Režijski troškovi proizvodnje utvrđeni su na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni su na temelju financijskih izvještaja društva Aceros Arequipa. Komisija je nenarušenom trošku proizvodnje dodala stavke u nastavku: — režijske troškove proizvodnje, koji su iznosili ukupno 12–18 % izravnih troškova proizvodnje (63), — troškove prodaje, opće i administrativne troškove i druge troškove, koji su iznosili 11,03 % troškova prodaje društva Aceros Arequipa, i — dobit, koja je iznosila 11,14 % troškova prodane robe koje snosi društvo Aceros Arequipa i koja je primijenjena na ukupne nenarušene troškove proizvodnje.

(85) Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost na temelju cijena franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

3.3.3. Nastavak dampinga

(86) Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika izvozna cijena temeljila se na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Kako bi utvrdila izvozne cijene, Komisija je pokušala upotrijebiti raspoložive statističke informacije Eurostata.

(87) Međutim, prema Eurostatu u razdoblju ispitnog postupka revizije iz NRK-a je uvezeno samo 75 tona žičanih šipki, odnosno manje od 1 % ukupnog uvoza. Taj je iznos zanemariv s obzirom na ukupnu potrošnju u Uniji (18 826 155 tona). Iz tog je razloga Komisija zaključila da taj nizak obujam nije dostatna osnova za nastavak analize dampinga. Komisija je stoga svoj ispitni postupak usmjerila na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera.

3.4. Vjerojatnost ponavljanja dampinga

(88) S obzirom na zaključke navedene u uvodnim izjavama 86. i 87., Komisija je dodatno analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena kineskih žičanih šipki za ostatak svijeta, kineski proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet, ponašanje kineskih izvoznika na drugim tržištima i privlačnost tržišta Unije.

3.5. Usporedba između uobičajene vrijednosti i cijene izvoza u ostatak svijeta

(89) Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika, kako bi utvrdila cijene izvoza iz NRK-a na tržišta drugih trećih zemalja, Komisija se morala osloniti na raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Budući da nisu postojale druge pouzdane informacije, Komisija je upotrijebila podatke o izvozu iz baze podataka GTA.

(90) Prema bazi podataka GTA NRK je u razdoblju ispitnog postupka revizije izvezao više od 3 699 934 tone žičanih šipki u cijeli svijet. To je gotovo 20 % ukupne potrošnje u Uniji u istom razdoblju. U tablici 2. naveden je obujam kineskog izvoza u pet najvećih zemalja, a na njega otpada gotovo 65 % ukupnog kineskog izvoza u razdoblju ispitnog postupka revizije. Tablica 2. Kineski izvoz žičanih šipki u svijet (obujam u tonama i cijene, EUR/tona) Zemlja Obujam 2018. Prosječna cijena 2018. Obujam 2019. Prosječna cijena 2019. Obujam tijekom RIPR-a Prosječna cijena tijekom RIPR-a Južna Koreja 816 301 498 902 953 461 849 193 446 Tajland 724 536 496 643 022 466 633 517 455 Indonezija 470 161 523 407 158 498 411 668 470 Vijetnam 472 460 500 393 555 482 301 005 471 Filipini 714 053 471 373 321 447 187 523 449 Izvor: GTA

(91) Prosječna izvozna cijena utvrđena za svaku od navedenih zemalja u razdoblju ispitnog postupka revizije bila je više od 40 % niža od uobičajene vrijednosti utvrđene u uvodnoj izjavi 85. To je upućivalo na to da bi se takva prodaja, ako bi uvoz iz NRK-a u Uniju dospio na tu razinu, odvijala po vrlo niskim dampinškim cijenama.

(92) Podaci upućuju i na to da se obujam kineskog izvoza smanjio u proteklim godinama, baš kao i globalni obujam izvoza i globalna potražnja. Međutim, kako je objašnjeno u odjeljku 3.5.1. u nastavku, neiskorišteni kapacitet u NRK-u daleko nadmašuje lokalnu potrošnju, a nedavna medijska izvješća upućuju na to da se globalna potražnja za proizvodom iz postupka revizije polako povećava i da će se to kretanje nastaviti sljedeće godine (64). Nadalje, NRK je i dalje među 10 zemalja s najnižim izvoznim cijenama žičanih šipki.

(93) Naposljetku, medijska izvješća iz 2021. upućuju na sve veći nerazmjer između kineskog domaćeg tržišta i izvoznog tržišta. Budući da lokalna potražnja opada, što dovodi do sniženja lokalnih cijena, kineskim proizvođačima sve je privlačnije izvozno tržište (65).

3.5.1. Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u

(94) Na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva, uključujući informacije s portala Mysteel (66), kineska proizvodnja žičanih šipki trenutačno je na višoj razini nego u vrijeme zadnje revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Od 2016. razina proizvodnje povećala se na 155–165 milijuna tona u 2019., što je osam puta više od ukupne proizvodnje u Uniji.

(95) U zahtjevu za reviziju procijenjeno je da neiskorišteni kapacitet kineskih proizvođača iznosi oko 90 milijuna tona. Podnositelj zahtjeva ističe da većinu tog kapaciteta drže novi sudionici na kineskom tržištu žičanih šipki. S obzirom na velik višak kapaciteta, a posebno opadanje lokalne potražnje kako je navedeno u uvodnoj izjavi 93., ti novi sudionici na tržištu sve će se više okretati izvoznom tržištu. Zbog kineske nesuradnje bilo je teško dobiti dodatne podatke u tom pogledu. Međutim, s obzirom na visoke razine proizvodnje iz prethodne uvodne izjave u usporedbi s europskim i svjetskim razinama NRK bi lako mogao utjecati na međunarodna tržišta, čak i ako ne iskoristi svoj neiskorišteni kapacitet.

3.5.2. Privlačnost tržišta Unije

(96) Zbog viših razina cijena na tržištu Unije u usporedbi s kineskim prodajnim cijenama zabilježenima u ostalim trećim zemljama, kako je prikazano u tablici 2., tržište Unije smatra se privlačnim za kineske proizvođače. Zbog zaštitnih mjera na brojnim izvoznim tržištima dodatno se povećava privlačnost tržišta Unije (67). Stoga je razumno očekivati da će se kineski izvoz na tržište Unije nastaviti u znatnom obujmu u slučaju isteka mjera. U tom smislu treba podsjetiti da je prije uvođenja početnih mjera obujam kineske prodaje na tržištu Unije 2008. iznosio 1,1 milijun tona u usporedbi sa 75 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije.

3.6. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

(97) S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da postoji vjerojatnost da će se damping ponoviti u slučaju isteka mjera. Naime, razina uobičajene vrijednosti utvrđene u NRK-u, razina kineskih izvoznih cijena za tržišta trećih zemalja, privlačnost tržišta Unije i dostupnost znatnih proizvodnih kapaciteta NRK-a upućuju na veliku vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera.

4. ŠTETA

4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

(98) Istovjetni proizvod tijekom razmatranog razdoblja proizvodila su 62 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

(99) Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je otprilike 18,3 milijuna tona. Komisija je utvrdila taj iznos na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva (68). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., četiri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak koji čini gotovo 25 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

(100) Komisija je utvrdila da je dio ukupne proizvodnje proizvođačâ iz Unije bio namijenjen ograničenom tržištu, kako je prikazano u tablici 3. u nastavku. Ograničeno tržište povećalo se u razmatranom razdoblju za 5 postotnih bodova, što čini 13,5 % potrošnje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je ispitala određene gospodarske pokazatelje povezane s industrijom Unije isključivo na temelju podataka za slobodno tržište. To su sljedeći pokazatelji: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije; tržišni udio; obujam izvoza i izvozne cijene i profitabilnost. Za druge pokazatelje, kao što su proizvodnja, kapacitet, produktivnost, zaposlenost i plaće, podaci razmatrani u nastavku odnose se na cijelu djelatnost pa nije bilo potrebe za razdvajanjem.

4.2. Potrošnja u Uniji

(101) Potrošnju u Uniji Komisija je utvrdila na temelju: (a) podataka Eurofera o prodaji industrije Unije za istovjetni proizvod u Uniji, koje je unakrsno provjerila s proizvođačima iz Unije u uzorku; i (b) uvoza proizvoda iz postupka revizije iz svih trećih zemalja, prema izvješćima Eurostata.

(102) Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi: Tablica 3. Potrošnja u Uniji (u tonama) (69) 2017. 2018. 2019. RIPR Ukupna potrošnja u Uniji 20 365 727 21 318 592 20 219 432 18 821 504 Indeks (2017. = 100) 100 105 99 92 Ograničeno tržište 2 426 375 2 724 231 2 535 896 2 545 577 Indeks (2017. = 100) 100 112 105 105 Slobodno tržište 17 939 352 18 594 360 17 683 536 16 275 927 Indeks (2017. = 100) 100 104 99 91 Izvor: Eurofer i Eurostat

(103) Potrošnja u Uniji na slobodnom tržištu smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju. Detaljna analiza pokazuje da se potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji od 2017. do 2018. povećala za 4 % s oko 17,9 na 18,6 milijuna tona, a zatim se 2019. smanjila za 5 % i za dodatnih 8 postotnih bodova na 16,3 milijuna tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Slično se kretala i ukupna potrošnja u Uniji, odnosno nakon povećanja 2018. uslijedilo je smanjenje 2019., koje se nastavilo u razdoblju ispitnog postupka revizije, zbog pandemije bolesti COVID-19 koja je uzrokovala smanjenje ukupne potrošnje žičanih šipki, osobito u automobilskoj i građevinskoj industriji.

4.3. Uvoz iz predmetne zemlje

4.3.1. Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

(104) Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno u uvodnoj izjavi 102.

(105) Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi: Tablica 4. Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio (70) 2017. 2018. 2019. RIPR Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u tonama) 556 44 47 75 Indeks (2017. = 100) 100 8 8 14 Tržišni udio (%) 0,0 0,0 0,0 0,0 Izvor: Eurostat

(106) Iako je kineski uvoz činio 5 % tržišnog udjela (1,1 milijun tona) u početnom ispitnom postupku, prema podacima Eurostata praktički je nestao s tržišta Unije. Uvoz iz NRK-a de facto se smanjio s 556 tona na 75 tona tijekom razmatranog razdoblja.

(107) Društvo sa stopom pristojbe od 7,9 % povezano je s grupacijom Arcelor Mittal i prema podnositeljima zahtjeva više ne proizvodi znatne količine žičanih šipki. Međutim, i ostali su kineski proizvođači izvoznici prestali prodavati u Uniju. Čini se da je tržište žičanih šipki cjenovno vrlo osjetljivo i da su zbog povećanja cijena od 24 % zbog antidampinške pristojbe na snazi kineski izvoznici izgubili interes za tržište Unije.

4.3.2. Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

(108) S obzirom na vrlo malen obujam uvoza iz NRK-a, cijene tog uvoza nisu se mogle smisleno analizirati.

(109) S obzirom na nesuradnju proizvođača izvoznika iz NRK-a i vrlo male količine uvezene u Uniju iz NRK-a pouzdane uvozne cijene nisu se mogle utvrditi u razdoblju ispitnog postupka revizije, pa smislen izračun sniženja cijena nije bio moguć. U tim je okolnostima Komisija utvrdila sniženje cijena zbog uvoza iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspoređujući: (1) ponderiranu prosječnu prodajnu cijenu proizvoda iz postupka revizije proizvođača iz Unije u uzorku koja je naplaćena nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođenu na razinu franko tvornica; i (2) odgovarajuće ponderirane prosječne cijene proizvoda iz postupka revizije proizvedenog u NRK-u i prodanog u ostatku svijeta, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza. U nedostatku bilo kakvih drugih informacija ti su troškovi procijenjeni na 1 % vrijednosti CIF (71).

(110) Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Taj je rezultat pokazao ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena za predmetnu zemlju od 4,5 %. Stoga se očekuje slična razina sniženja cijena na tržištu Unije u slučaju isteka mjera.

4.4. Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a

(111) Treće zemlje osim NRK-a iz kojih se proizvod iz postupka revizije uglavnom uvozio bile su Turska, Rusija, Bjelarus i Švicarska.

(112) (Ukupni) obujam uvoza, tržišni udio i cijene uvoza proizvoda iz postupka revizije iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi: Tablica 5. Uvoz iz trećih zemalja Zemlja 2017. 2018. 2019. RIPR Turska Obujam (u tonama) 441 408 921 060 458 996 329 613 Indeks (2017. = 100) 100 209 104 75 Tržišni udio na slobodnom tržištu (%) 2,5 5,0 2,6 2,0 Indeks (2017. = 100) 100 201 105 82 Prosječna cijena (EUR/tona) 468 513 475 473 Indeks (2017. = 100) 100 110 101 101 Rusija Obujam (u tonama) 349 011 368 158 249 488 331 194 Indeks (2017. = 100) 100 105 71 95 Tržišni udio na slobodnom tržištu (%) 1,9 2,0 1,4 2,0 Indeks (2017. = 100) 100 102 73 105 Prosječna cijena (EUR/tona) 444 497 464 434 Indeks (2017. = 100) 100 112 104 98 Bjelarus Obujam (u tonama) 282 422 195 380 243 772 257 688 Indeks (2017. = 100) 100 69 86 91 Tržišni udio na slobodnom tržištu (%) 1,6 1,1 1,4 1,6 Indeks (2017. = 100) 100 67 88 101 Prosječna cijena (EUR/tona) 425 519 478 459 Indeks (2017. = 100) 100 122 112 108 Ostale treće zemlje Obujam (u tonama) 1 142 592 1 192 067 1 024 468 1 111 213 Indeks (2017. = 100) 100 104 90 97 Tržišni udio na slobodnom tržištu (%) 6,4 6,4 5,8 6,8 Indeks (2017. = 100) 100 101 91 107 Prosječna cijena (EUR/tona) 519 595 550 516 Indeks (2017. = 100) 100 115 106 99 Ukupno sve treće zemlje osim NRK-a Obujam (u tonama) 2 215 433 2 676 664 1 976 724 2 029 708 Indeks (2017. = 100) 100 121 89 92 Tržišni udio na slobodnom tržištu (%) 12,3 14,4 11,2 12,5 Indeks (2017. = 100) 100 117 91 101 Prosječna cijena (EUR/tona) 485 548 513 488 Indeks (2017. = 100) 100 113 106 101 Izvor: Eurostat

(113) Ukupni uvoz proizvoda iz postupka revizije iz trećih zemalja osim predmetne zemlje smanjio se u razmatranom razdoblju za 8 % (s 2,21 na 2,03 milijuna tona) u skladu sa silaznim trendom potrošnje na slobodnom tržištu u Uniji, kako je navedeno u tablici 3. Međutim, u razmatranom su razdoblju treće zemlje zadržale svoj tržišni udio na slobodnom tržištu uglavnom zbog cijena koje su redovito niže od cijena industrije Unije, koja je u istom razdoblju izgubila tržišni udio na slobodnom tržištu, kako je navedeno u tablici 7.

4.5. Gospodarsko stanje industrije Unije

4.5.1. Opće napomene

(114) Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

(115) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije.

(116) Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora Eurofera o prodaji industrije Unije za istovjetni proizvod u Uniji, koje je unakrsno provjerila s proizvođačima iz Unije u uzorku. Komisija je mikroekonomske pokazatelje ocijenila na temelju podataka koji se odnose na proizvođače iz Unije u uzorku, a koji se nalaze u odgovorima na upitnik. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

(117) Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

(118) Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.5.2. Makroekonomski pokazatelji (72)

4.5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

(119) Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi: Tablica 6. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta 2017. 2018. 2019. RIPR Obujam proizvodnje (u tonama) 20 101 565 20 670 532 19 942 245 18 298 579 Indeks (2017. = 100) 100 103 99 91 Proizvodni kapacitet (u tonama) 25 860 247 25 875 427 26 941 347 27 300 050 Indeks (2017. = 100) 100 100 104 106 Iskorištenost kapaciteta (%) 78 80 74 67 Indeks (2017. = 100) 100 103 95 86 Izvor: Eurofer, proizvođači iz Unije u uzorku

(120) Do prvog povećanja obujma proizvodnje kao posljedice povećanja na ograničenom tržištu došlo je 2018. Smanjio se 2019. te još više u razdoblju ispitnog postupka u skladu sa sličnim silaznim trendom u potrošnji u Uniji, koji je posljedica pandemije bolesti COVID-19 koja je uzrokovala smanjenje ukupne potrošnje žičanih šipki. Obujam proizvodnje smanjio se za 9 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

(121) U razmatranom razdoblju zabilježeno je povećanje proizvodnog kapaciteta. Budući da se obujam proizvodnje ukupno smanjio, a kapacitet povećao, iskorištenost kapaciteta pokazuje silazni trend (–14 %) tijekom razmatranog razdoblja.

4.5.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio

(122) Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi: Tablica 7. Obujam prodaje i tržišni udio 2017. 2018. 2019. RIPR Ukupni obujam prodaje na slobodnom i ograničenom tržištu Unije (u tonama) 18 149 739 18 641 884 18 242 661 16 791 721 Indeks (2017. = 100) 100 103 101 93 Prodaja i upotreba na ograničenom tržištu 2 426 375 2 724 231 2 535 896 2 545 577 Indeks (2017. = 100) 100 112 105 105 Prodaja i upotreba na ograničenom tržištu kao % ukupne prodaje na tržištu 13,4 14,6 13,9 15,2 Indeks (2017. = 100) 100 109 104 113 Prodaja na slobodnom tržištu 15 723 364 15 917 652 15 706 766 14 246 144 Indeks (2017. = 100) 100 101 100 91 Tržišni udio (prodaje na slobodnom tržištu, u %) 87,6 85,6 88,8 87,5 Indeks (2017. = 100) 100 98 101 100 Izvor: Eurofer, proizvođači iz Unije u uzorku

(123) Tijekom razmatranog razdoblja ukupna prodaja u EU-u pokazivala je negativan trend (–7 %) unatoč povećanju od 3 % u razdoblju 2017.–2018.

(124) Ukupna prodaja industrije Unije na slobodnom tržištu smanjila se za gotovo 1,5 milijuna tona tijekom razmatranog razdoblja. Iako se potrošnja 2018. povećala do najviše razine (+ 3 %), već je zabilježila silazni trend (–2 %) koji se nastavio 2019. i u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ukupna prodaja na slobodnom tržištu EU-a smanjila se za 9 %.

(125) Tržišni udio prodaje industrije Unije na slobodnom tržištu ostao je prilično stabilan u razmatranom razdoblju. Nakon povećanja za 1 % u razdoblju 2017.–2019. udio prodaje na slobodnom tržištu smanjio se za 1,3 postotna boda u razdoblju ispitnog postupka revizije.

4.5.2.3. Rast

(126) U kontekstu smanjenja potrošnje industrija Unije izgubila je ne samo obujam prodaje u EU-u nego i udio na slobodnom tržištu. Prema tome, industrija Unije nije zabilježila rast rijekom razmatranog razdoblja.

4.5.2.4. Zaposlenost i produktivnost

(127) Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi: Tablica 8. Zaposlenost i produktivnost 2017. 2018. 2019. RIPR Broj zaposlenika 10 271 10 530 11 125 10 853 Indeks (2017. = 100) 100 103 108 106 Produktivnost (jedinica/zaposlenik) 1 957 1 963 1 793 1 686 Indeks (2017. = 100) 100 100 92 86 Izvor: Eurofer, proizvođači iz Unije u uzorku

(128) Broj zaposlenika u industriji Unije koji se bave proizvodnjom proizvoda iz postupka revizije ostao je stabilan i čak se povećao za 6 % od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije.

(129) Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku, slijedila je isti silazni trend u razmatranom razdoblju (–14 %) zbog pandemije bolesti COVID-19, koja je uzrokovala smanjenje ukupnog obujma proizvodnje žičanih šipki. Znatno smanjenje produktivnosti objašnjava se većim smanjenjem obujma proizvodnje, koji je povezan i sa smanjenjem prodaje i potražnje za proizvodima industrije Unije, u usporedbi s povećanjem broja zaposlenika.

4.5.2.5. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

(130) Dampinška marža utvrđena za predmetnu zemlju u početnom ispitnom postupku bila je znatno viša od razine de minimis. Kako je prethodno objašnjeno, tijekom razmatranog razdoblja nije bilo dampinškog uvoza iz predmetne zemlje pa se visina dampinške marže nije mogla ocijeniti.

(131) U prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera zaključeno je da je industrija Unije i dalje veoma osjetljiva i da joj je nanesena šteta. U razdoblju razmatranom u ovom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera industrija Unije pokazala je znakove oporavka od učinaka prethodnog dampinga, no nakon relativne stabilnosti u razdoblju 2017.–2019. svi glavni pokazatelji štete smanjili su se u razdoblju ispitnog postupka revizije u skladu sa sličnim silaznim trendom u potrošnji u Uniji, koji je posljedica pandemije bolesti COVID-19. Zbog toga je industrija Unije i dalje vrlo osjetljiva na štetne učinke dampinškog uvoza na tržište Unije i stoga bi, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, učinak očekivanog dampinga na industriju Unije bio znatan s obzirom na sve niže cijene izvoza iz NRK-a u treće zemlje, kako je navedeno u uvodnim izjavama 90. i 91.

4.5.3. Mikroekonomski pokazatelji (73)

4.5.3.1. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

(132) Prosječna jedinična cijena prodaje nepovezanim kupcima u Uniji i prosječni jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi: Tablica 9. Prodajne cijene u Uniji 2017. 2018. 2019. RIPR Prosječna jedinična prodajna cijena na slobodnom tržištu (EUR/tona) 529 604 560 521 Indeks (2017. = 100) 100 114 106 98 Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) 523 564 591 575 Indeks (2017. = 100) 100 108 113 110 Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

(133) Prodajne cijene na tržištu Unije nepovezanim stranama (slobodno tržište) smanjile su se za 2 % u razmatranom razdoblju. Detaljna analiza pokazuje da su se prodajne cijene od 2017. do 2018. povećale za 14 %, a zatim se 2019. smanjile za 8 postotnih bodova i za dodatnih 8 postotnih bodova u razdoblju ispitnog postupka revizije. Do 2019. povećanje prodajnih cijena pratilo je u određenoj mjeri kretanje troškova proizvodnje, koji su se povećali za 13 % u razdoblju 2017.–2019., iako su i dalje ostali viši od prosječne prodajne cijene. Troškovi proizvodnje smanjili su se za 3 postotna boda u razdoblju ispitnog postupka revizije. U razmatranom razdoblju prosječna prodajna cijena ukupno se smanjila za 2 %, dok su se troškovi proizvodnje povećali za 10 %, pa industrija Unije nije mogla povećati prodajnu cijenu da bi pokrila povećanje troškova proizvodnje.

4.5.3.2. Troškovi rada

(134) Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi: Tablica 10. Prosječni troškovi rada po zaposleniku 2017. 2018. 2019. RIPR Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) 56 548 59 747 58 983 56 665 Indeks (2017. = 100) 100 106 104 100 Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

(135) Prosječni troškovi rada po zaposleniku prvo su se povećali od 2017. do 2018., a zatim su se postupno smanjivali 2019. i u razdoblju ispitnog postupka revizije. Od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije prosječni troškovi rada po zaposleniku općenito su ostali stabilni.

4.5.3.3. Zalihe

(136) Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi: Tablica 11. Zalihe 2017. 2018. 2019. RIPR Završne zalihe (u tonama) 363 501 444 814 417 212 420 511 Indeks (2017. = 100) 100 122 115 116 Završne zalihe kao postotak proizvodnje 6,8 8,2 8,3 9,5 Indeks (2017. = 100) 100 122 123 140 Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

(137) Zalihe industrije Unije povećale su se od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije, no i dalje su neprekidno bile niže od 10 % godišnjeg obujma proizvodnje u cijelom razmatranom razdoblju. Znatno povećanje udjela zaliha u proizvodnji za 40 % uočeno od 2017. do razdoblja ispitnog postupka revizije u određenoj je mjeri pratilo smanjenje obujma proizvodnje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 120., pri čemu proizvođači iz EU-a nisu mogli prodati svoje proizvode zbog sličnog silaznog trenda u ukupnoj potrošnji u Uniji, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 103.

4.5.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

(138) Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi: Tablica 12. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja 2017. 2018. 2019. RIPR Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) 1,2 6,5 -5,4 -10,4 Indeks (2017. = 100) 100 530 - 546 - 952 Novčani tok (EUR) 62 999 177 158 497 581 –32 609 909 –73 869 927 Indeks (2017. = 100) 100 252 - 152 - 217 Ulaganja (EUR) 57 591 654 50 424 514 76 852 470 65 369 090 Indeks (2017. = 100) 100 88 133 114 Povrat ulaganja (%) 1,4 8,1 -5,5 -8,5 Indeks (2017. = 100) 100 576 - 495 - 705 Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

(139) Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

(140) Profitabilnost se prvi put povećala 2018. jer su se prodajne cijene nepovezanim stranama (slobodno tržište) toliko povećale da su premašivale troškove proizvodnje. Smanjila se 2019. te još više u razdoblju ispitnog postupka revizije u skladu sa sličnim silaznim trendom u prodajnim cijenama, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 133. Negativna profitna marža industrije Unije 2019. i u razmatranom razdoblju posljedica je činjenice da su jedinični troškovi proizvodnje ostali viši od prosječne prodajne cijene. Kao što se može vidjeti u tablici 9., razlika između jediničnog troška proizvodnje i prosječne prodajne cijene dodatno se povećala u razdoblju ispitnog postupka revizije. Općenito, smanjenje potrošnje žičanih šipki u Uniji kao posljedica pandemije bolesti COVID-19 i u određenoj mjeri tržišnog natjecanja zbog uvoza iz ostalih trećih zemalja po cijenama koje su redovito niže od cijena industrije Unije onemogućilo je industriji Unije da odredi prodajne cijene koje bi omogućile barem pokrivanje troškova proizvodnje.

(141) Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok u velikoj je mjeri pratio kretanje profitabilnosti, odnosno prvotno se poboljšao 2018., a zatim je znatno pao 2019. i u razdoblju ispitnog postupka revizije, kad je profitabilnost bila najniža u razmatranom razdoblju.

(142) Ulaganja su se neznatno povećala za 14 % u razmatranom razdoblju, što dodatno pokazuje da je industrija Unije u teškoj financijskoj situaciji.

(143) Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Negativno se kretao u razmatranom razdoblju s 1,4 % u 2017. na –8,5 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Takvo kretanje prati smanjenje profitabilnosti industrije Unije.

4.6. Zaključak o šteti

(144) Većina makroekonomskih pokazatelja, kao što su proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje na tržištu EU-a, tržišni udio te produktivnost, slijedila je negativan trend u razmatranom razdoblju. Samo su kapacitet i zaposlenost zabilježili blago pozitivan trend. Slično tome, negativan trend tijekom razmatranog razdoblja zabilježen je za većinu mikroekonomskih pokazatelja, kao što su prodajne cijene na slobodnom tržištu EU-a, trošak proizvodnje, profitabilnost, završne zalihe, novčani tok i povrat ulaganja. Samo su ulaganja zabilježila pozitivan trend nakon što su proizvođači u uzorku proveli ulaganja u cilju zadržavanja konkurentnosti i praćenja najnovijih trendova proizvoda. Isti pokazatelji štete negativno su se kretali i u razdoblju od 2017. do 2019., odnosno prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19.

(145) Nadalje, tržišno natjecanje zbog uvoza iz trećih zemalja osim predmetne zemlje i pritisak na cijene dodatno su pogoršali profitabilnost industrije Unije, koja je ostvarila negativnu profitnu maržu od –10,4 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Novčani tok i povrat ulaganja također su se pogoršali, što je industriju Unije dovelo u težak položaj u smislu prikupljanja kapitala i rasta.

(146) Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

(147) Komisija je zatim procijenila postoji li uzročno-posljedična veza između uvoza iz predmetne zemlje i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

(148) Obujam uvoza iz predmetne zemlje ostao je na zanemarivoj razini u razmatranom razdoblju.

(149) Istodobno, niske cijene uvoza iz trećih zemalja osim predmetne zemlje, kao što su Turska, Rusija i Bjelarus, vrše snažan pritisak na cijene industrije Unije. Na primjer, prosječna prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je 521 EUR/tona, dok je prosječna prodajna cijena proizvoda uvezenih iz Turske bila 473 EUR/tona odnosno 434 EUR/tona za proizvode uvezene iz Rusije.

(150) S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da uvoz iz NRK-a zbog vrlo ograničenog obujma nije mogao biti uzrok materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

(151) Stoga je Komisija dodatno ispitala vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane dampinškim uvozom iz NRK-a u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

5. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE IZVORNO UZROKOVANE DAMPINŠKIM UVOZOM IZ NRK-a U SLUČAJU STAVLJANJA MJERA IZVAN SNAGE

(152) Komisija je u uvodnoj izjavi 146. zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Komisija je u uvodnoj izjavi 150. zaključila i da šteta za industriju Unije koja je uočena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije mogla nastati zbog dampinškog uvoza iz NRK-a zbog njegova vrlo ograničenog obujma. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane dampinškim uvozom iz NRK-a u slučaju isteka mjera.

(153) U tom smislu Komisija je ispitala proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u predmetnoj zemlji, odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji te učinak potencijalnog uvoza i razina cijena takvog uvoza iz tih zemalja na stanje u industriji Unije u slučaju isteka mjera.

5.1. Neiskorišteni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije

(154) Kako je već opisano u uvodnim izjavama 94. i 95., proizvođači izvoznici u NRK-u imaju znatne neiskorištene kapacitete koji zajedno znatno premašuju trenutačni obujam proizvodnje i unutarnju potražnju u toj zemlji (74) te bi se taj neiskorišteni kapacitet mogao iskoristiti za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije za izvoz u Uniju u slučaju isteka mjera. Količine koje bi kineski proizvođači izvoznici mogli izvoziti znatne su u usporedbi s veličinom tržišta EU-a. Naime, neiskorišteni kapaciteti otprilike su pet puta veći od ukupne potrošnje u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije.

(155) Kako je opisano u uvodnoj izjavi 91. i tablici 2., kineski proizvođači izvoznici izvozili su na svoja glavna treća tržišta po dampinškim cijenama, koje su u prosjeku od 10 % do 15 % niže u odnosu na prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Stoga je, ako se uzme u obzir razina cijena izvoza iz NRK-a na tržišta ostalih trećih zemalja, izvoz u Uniju potencijalno mnogo privlačniji za kineske izvoznike. Zbog toga se razumno može očekivati da će, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, kineski proizvođači izvoznici ponovno početi izvoziti velike količine proizvoda iz postupka revizije u Uniju. To je očekivanje dodatno potkrijepljeno dostupnošću znatnih neiskorištenih kapaciteta u NRK-u.

5.2. Učinak potencijalnog uvoza iz NRK-a na stanje u industriji Unije u slučaju isteka mjera

(156) Kako je objašnjeno u odjeljku 4.3.2., Komisija je provela analizu sniženja cijena bez antidampinških mjera kako bi utvrdila kako bi uvoz iz NRK-a utjecao na industriju Unije u slučaju prekida mjera.

(157) Komisija je u uvodnoj izjavi 110. napomenula da je izračun sniženja cijena pokazao ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena od 4,5 %.

(158) Osim toga, Komisija je provela simulaciju kako bi bolje procijenila vjerojatni učinak uvoza iz NRK-a na financijsku situaciju industrije Unije. Izrađeni su modeli dvaju scenarija, i to: model naglog porasta uvoza iz NRK-a i. koji ne utječe na prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima i ii. model smanjenja prodajnih cijena u Uniji zbog povećanog tržišnog natjecanja. Nadalje, kako bi utvrdila hipotetski trošak proizvodnje, Komisija je uzela u obzir udio fiksnih troškova u ukupnim troškovima proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku.

(159) U tom smislu Komisija je pretpostavila da bi potrošnja u Uniji ostala na istoj razini u razdoblju ispitnog postupka revizije, odnosno na 18,8 milijuna tona, i da bi proizvođači izvoznici iz NRK-a izvozili u Uniju količine koje bi bile jednake tržišnom udjelu NRK-a od 5 %, koji je zabilježen u razdoblju početnog RIP-a, odnosno 0,94 milijuna tona.

(160) Komisija je isto tako pretpostavila da bi 20 % ukupnog uvoza iz NRK-a utjecalo na industriju Unije, dok bi preostalih 80 % utjecalo na uvoz iz ostalih trećih zemalja. Simulacija se temeljila na podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku; riječ je o vrlo konzervativnom pristupu u kojem se uzima u obzir da su prosječne prodajne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja niže od prosječnih prodajnih cijena industrije Unije. To znači da bi dampinški uvoz proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a najvjerojatnije prvo stekao tržišni udio na štetu industrije Unije, a zatim bi preuzeo tržišni udio izvoza iz ostalih trećih zemalja u Uniju. Čak i uz tu konzervativnu pretpostavku industrija Unije pretrpjela bi gubitke od 23 % kako je prikazano u nastavku. Uz svaku drugu pretpostavku (npr. 50 %–50 %) gubici bi bili znatno veći i dodatno bi se pogoršala profitabilnost industrije Unije.

(161) U prvom scenariju, odnosno da prodajne cijene ostanu iste kao u razdoblju ispitnog postupka revizije, profitabilnost industrije Unije smanjila bi se za 72 %, odnosno 7,5 postotnih bodova, s –10,4 % na –17,9 %.

(162) U drugom scenariju utvrđeno je da je učinak smanjenja cijena potencijalno vrlo štetan. U slučaju smanjenja cijena Unije na razinu kineskih izvoznih cijena za treće zemlje (cijena CIF na granici EU-a od 499 EUR po toni) dobit bi se smanjila s –10,4 % na –23,2 %.

(163) U oba scenarija nagli porast kineskog uvoza po niskim cijenama znatno bi dodatno pogoršao štetu koju je već pretrpjela industrija Unije.

(164) Na temelju toga i uzimajući u obzir trenutačno osjetljivo stanje industrije Unije, Komisija je zaključila da bi nepostojanje mjera najvjerojatnije dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz NRK-a po štetnim cijenama te da bi se zbog toga dramatično pogoršalo ionako već nestabilno stanje industrije Unije, što bi ugrozilo njezin opstanak.

(165) Komisija je na temelju navedenoga zaključila da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane uvozom podrijetlom iz NRK-a.

6. INTERES UNIJE

(166) U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika, distributera i korisnika.

(167) Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe.

6.1. Interes industrije Unije

(168) Iako su antidampinške mjere na snazi u velikoj mjeri spriječile prodor dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište Unije, industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i osjetljiva je, što potvrđuju negativni trendovi pokazatelja štete.

(169) Komisija je na temelju navedenog utvrdila da u slučaju isteka mjera postoji velika vjerojatnost ponavljanja štete izvorno uzrokovane uvozom podrijetlom iz te zemlje. Priljev znatnih količina dampinškog uvoza iz NRK-a nanio bi daljnju štetu industriji Unije. To bi pogoršalo ionako vrlo osjetljivo gospodarsko stanje industrije Unije i ugrozilo njezinu održivost.

(170) Komisija je stoga zaključila da je zadržavanje antidampinških mjera protiv NRK-a u interesu industrije Unije.

6.2. Interes nepovezanih uvoznika, trgovaca i korisnika

(171) Komisija je stupila u kontakt sa svim nepovezanim uvoznicima, trgovcima i korisnicima koji su joj poznati. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 19., Komisija je primila odgovor na upitnik od jednog korisnika. Objasnio je da je tržištu potrebna određena stabilnost cijena zbog čega se ne može dopustiti destabilizirajući učinak dampinškog uvoza.

(172) Nadalje, u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera i u početnom ispitnom postupku analiza interesa Unije nije upućivala na negativan učinak mjera na uvoznike, trgovce i korisnike te je zaključeno da bi ukupan mogući učinak uvođenja mjera na djelatnost korisnikâ bio vrlo ograničen. Prvo, velika većina korisnika kupuje žičane šipke od nekineskih izvora, kojih je jako puno. Drugo, mogući učinak uvođenja mjera potrebno je promatrati u kontekstu proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji imaju visoku dodanu vrijednost. Na temelju toga zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi negativno utjecalo na trenutačno stanje korisnika.

(173) Na temelju toga nije bilo pokazatelja da bi zadržavanje mjera imalo znatan negativan učinak na uvoznike i korisnike koji bi nadmašivao pozitivan učinak mjera na industriju Unije.

6.3. Zaključak o interesu Unije

(174) S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da nije bilo uvjerljivih razloga u interesu Unije protiv zadržavanja postojećih mjera na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a.

7. ANTIDAMPINŠKE MJERE

(175) Na temelju zaključaka koje je donijela o nastavku dampinga, ponavljanju štete izvorno uzrokovane dampinškim uvozom iz predmetne zemlje i interesu Unije Komisija je utvrdila da bi trebalo zadržati antidampinške mjere na uvoz žičanih šipki iz NRK-a.

(176) Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

(177) Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (75). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje.

(178) Sve zainteresirane strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti da se zadrže postojeće mjere za uvoz proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a. Odobreno im je i razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe nakon te objave. Komisija je razmotrila sve primljene primjedbe.

(179) Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036.

(180) Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU) 2018/1046 (76), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, kamata koju treba platiti trebala bi biti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1. 1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz šipki, toplovaljanih, u nepravilno namotanim kolutima, od željeza, nelegiranog čelika ili legiranog čelika osim onih od nehrđajućeg čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstanih u oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 i 7227 90 95. 2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku, jest sljedeća: Društvo Antidampinška pristojba Dodatna oznaka TARIC Grupa Valin 7,9 % A930 Sva ostala društva 24,0 % A999 3. Uvjet za primjenu pojedinačne stope pristojbe utvrđene za društvo navedeno u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) žičanih šipki prodanih za izvoz u Europsku uniju i navedenih na ovom računu proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na sva ostala društva. 4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2. Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 12. listopada 2021. Za Komisiju Predsjednica Ursula VON DER LEYEN

(1) SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

(2) Uredba Vijeća (EZ) br. 703/2009 od 27. srpnja 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine i prekidu postupka u vezi s uvozom žičanih šipki podrijetlom iz Republike Moldove i Turske (SL L 203, 5.8.2009., str. 1.).

(3) Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1846 оd 14. listopada 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 268, 15.10.2015., str. 9.).

(4) Obavijest o skorom isteku određenih antidampinških mjera (SL C 35, 3.2.2020., str. 3.).

(5) Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz žičanih šipki podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 342, 14.10.2020., str. 23.).

(6) Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

(7) Ta je bilješka revidirana verzija druge bilješke od 22. prosinca 2020. jer se u prvoj verziji, zbog administrativne pogreške, nenamjerno nisu uzele u obzir primjedbe podnositelja zahtjeva.

(8) Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20.12.2017., SWD(2017) 483 final.

(9) https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm.

(10) https://www.dnb.com/.

(11) https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

(12) Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/635 od 16. travnja 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 132, 19.4.2021., str. 145.) i Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/508 od 7. travnja 2020. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih limova i koluta od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indonezije, Narodne Republike Kine i Tajvana (SL L 110, 8.4.2020., str. 3.).

(13) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 149. i 150. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 158.i 159.

(14) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 115. do 118. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 122. do 127.

(15) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 119. do 122. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 128. do 132.: Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva, ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a, organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a), a društvo mora omogućiti uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege. Godine 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći. Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače žičanih šipki i dobavljače njihovih ulaznih elemenata.

(16) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 123. do 129. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 133. do 138.

(17) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 130. do 133. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 139. do 142.

(18) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 134. i 135. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 143. i 144.

(19) Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 136. do 145. i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 145. do 154.

(20) U zahtjevu se upućuje na dokument Ministarstva trgovine SAD-a, China’s status as a non-market economy (Status Kine kao zemlje bez tržišnoga gospodarstva), A-570-053, 26. listopada 2017., str. 57.

(21) U pritužbi se upućuje na članak iz časopisa Financial Times: China’s Communist Party writes itself into company law (Komunistička partija Kine uvrstila se u zakon o trgovačkim društvima), 14. kolovoza 2017.

(22) Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 146, 9.6.2017., str. 17.).

(23) Izvješće skupine ThinkDesk, Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry (Analiza interakcije između države i poduzeća i subvencioniranje u segmentu toplovaljanih plosnatih (HRF) proizvoda u kineskoj industriji čelika), 28. veljače 2016.

(24) TISCO, „Profil poduzeća”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (posljednji pristup 2. ožujka 2020.).

(25) Baowu, „Profil poduzeća”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

(26) Izvješće – poglavlje 14., str. 358.: 51 % u privatnom vlasništvu i 49 % u državnom vlasništvu u pogledu proizvodnje, odnosno 44 % u državnom vlasništvu i 56 % u privatnom vlasništvu u pogledu kapaciteta.

(27) Dostupno na: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (posljednji pristup 6. svibnja 2021.), i www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

(28) Dostupno na http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.) i http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

(29) To se 2009. dogodilo spajanjem privatnog društva Rizhao i poduzeća u državnom vlasništvu Shandong Iron and Steel. Vidjeti pekinško izvješće o čeliku, str. 58. i stečeni većinski udio grupe China Baowu Steel Group u društvu Magang Steel u lipnju 2019., vidjeti https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

(30) Vidjeti izvješće mreže Xinhua Network: Shagang Group: Party building leads to high-quality development and creates a model for party building in non-public enterprises (Shagang Group: razvojem partije do visokokvalitetnog razvoja i izrade modela za razvoj partije u privatnim poduzećima), 25. prosinca 2020., http://www.js.xinhuanet.com/2020-12/25/c_1126907346.htm (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

(31) Vidjeti članak na internetskim stranicama društva Anshan: Anshan Iron and Steel builds and strengthens the party building work model (Anshan Iron and Steel izrađuje i jača model za razvoj partije), 13. lipnja 2018.: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3167-2020-04-26-02-24-53 (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

(32) Vidjeti članak objavljen na internetskim stranicama društva Anshan: Keep employees’ passion for entrepreneurship (Kako njegovati strast zaposlenika za poduzetništvo), 14. siječnja 2019.: http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3166-bczggscydjq (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

(33) Vidjeti Statut društva Baoshan, članak 133.4.: http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

(34) Vidjeti internetske stranice društva Shougang: https://www.shougang.com.cn/sgweb/html/ddjs/ (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

(35) Izvješće, dio III., poglavlje 14., str. 346. i dalje.

(36) Uvod u Plan za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika.

(37) Izvješće – poglavlje 14., str. 347.

(38) The 13th Five-Year Plan for Economic and Social Development of the People’s Republic of China (2016-2020) (13. petogodišnji plan za gospodarski i socijalni razvoj Narodne Republike Kine (2016.–2020.)), dostupan na https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (posljednji pristup 6. svibnja 2021.).

(39) Izvješće – poglavlje 14., str. 349.

(40) Izvješće – poglavlje 14., str. 352.

(41) Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.), koji je Uredbom br. 9 od 27. ožujka 2011. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme i koji je izmijenjen u skladu s Odlukom Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o izmjeni relevantnih odredbi Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) koju je Uredbom br. 21 od 16. veljače 2013. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme.

(42) Vidjeti godišnje izvješće za 2018., str. 66.: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201908201344693765_1.pdf

(43) Vidjeti godišnje izvješće za 2019., str. 62. i 67.: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202006/t20200630_705111.html

(44) Vidjeti godišnje izvješće za 2019., str. 93.: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202005/t20200529_691364.html i godišnje izvješće za 2018., str. 104.: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201905011325247353_1.pdf

(45) Vidjeti godišnje izvješće za 2019., str. 181. i 187.: http://static.cninfo.com.cn/finalpage/2020-04-29/1207654234.PDF

(46) Vidjeti godišnje izvješće za 2019., str. 121. i 129.: https://www.shougang.com.cn/u/cms/www/202004/29163130go9a.pdf

(47) Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2021/635, uvodne izjave 134.–135. i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/508, uvodne izjave 143. i 144.

(48) Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji prihodi, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income, posljednji pristup 13. listopada 2020.

(49) Vidjeti uvodnu izjavu 38.

(50) https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, posljednji pristup 20. siječnja 2021., https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

(51) https://www.sunass.gob.pe/prestadores/empresas-prestadoras/estudios-tarifarios/, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

(52) https://ilostat.ilo.org/topics/labour-costs/, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

(53) Vidjeti uvodnu izjavu 28.

(54) Mjesečne cijene unutar tih raspona.

(55) Mjesečne cijene unutar tih raspona.

(56) Obično su isključeni i podaci o uvozu u reprezentativnu zemlju iz zemalja koje nisu članice WTO-a, a koje su navedene u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.). Međutim, u razdoblju ispitnog postupka revizije Peru nije uvozio nijedan faktor proizvodnje ni iz jedne od tih zemalja, a uvoz iz ostalih trećih zemalja iznosio je 100 % ukupnog obujma peruanskog uvoza faktorâ proizvodnje iz tablice 1.

(57) https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

(58) https://cdn.www.gob.pe/uploads/document/file/320807/IF-161-2018-MTPE-2-14.1.pdf na str. 2. te https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/9789264305823-en.pdf?expires=1611133368&id=id&accname=oid031827&checksum=AD488AE7705661410076E3EC1D21F9F5 na str. 88., posljednji pristup 20. siječnja 2021.

(59) https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

(60) https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad, posljednji pristup 20. siječnja 2021.

(61) https