1.

Dijelovi II. do V. zamjenjuju se sljedećim: „DIO II. Minimalni zahtjevi u pogledu kakvoće iz dijela I. Tvrda pšenica Obična pšenica Ječam Kukuruz Sirak A. Najveći udio vlage 14,5 % 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. Najveći postotak tvari koje nisu osnovne žitarice nenarušene kakvoće 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Lomljena zrna 6 % 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Nečistoće koje se sastoje od zrna 8,5 % 7 % 12 % 5 % 5 % 2.1. Nečistoće osim šarenih zrna 5 % 7 % 12 % 5 % 5 % (a) štura zrna X X X ne primjenjuje se ne primjenjuje se (b) ostale žitarice 3 % X 5 % X X (c) zrna koja su napali štetnici X X X X X (d) zrna kod kojih je klica izgubila boju X X ne primjenjuje se ne primjenjuje se ne primjenjuje se (e) zrna pregrijana tijekom sušenja 0,50 % 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 2.2. Šarena zrna 3,5 % ne primjenjuje se ne primjenjuje se ne primjenjuje se ne primjenjuje se 3. Proklijala zrna 4 % 4 % 6 % 6 % 6 % 4. Razne nečistoće 4,5 % (1) 3 % 3 % 3 % 3 % od kojih: (a) sjemenje ostalih biljaka: — štetno 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — ostalo X X X X X (b) oštećena zrna — zrna uništena spontanim grijanjem ili pretjeranim grijanjem tijekom sušenja 0,05 % 0,05 % X X X — zrna zaražena fuzariozom 1,5 % X X X X — ostalo X X X X X (c) strane tvari X X X X X (d) pljevice (za kukuruz: dijelovi klipa) X X X X X (e) glavnica raži 0,05 % 0,05 % ne primjenjuje se ne primjenjuje se ne primjenjuje se (f) trula zrna X X ne primjenjuje se ne primjenjuje se ne primjenjuje se (g) nečistoće životinjskog podrijetla X X X X X C. Najveći postotak zrna koja su u potpunosti ili djelomično izgubila staklavost 27 % ne primjenjuje se ne primjenjuje se ne primjenjuje se ne primjenjuje se D. Najveći sadržaj tanina (2) ne primjenjuje se ne primjenjuje se ne primjenjuje se ne primjenjuje se 1 % E. Najmanja specifična masa (kg/hl) 78 73 62 ne primjenjuje se ne primjenjuje se F. Najmanji udio bjelančevina (2) 11,5 % 10,5 % ne primjenjuje se ne primjenjuje se ne primjenjuje se G. Najmanji Hagbergov broj padanja (u sekundama) 220 220 ne primjenjuje se ne primjenjuje se ne primjenjuje se H. Najmanji Zeleny indeks (ml) ne primjenjuje se 22 ne primjenjuje se ne primjenjuje se ne primjenjuje se ‚X’ označava analizu koja je potrebna bez posebnih ograničenja, ali je sadržaj koji treba uzeti u obzir za najveće ograničenje određeno u točkama 2. i 4. tablice. ‚ne primjenjuje se’: ne primjenjuje se, analiza nije potrebna. Tvari koje nisu osnovne žitarice nenarušene kakvoće određene su u dijelu III. ovog Priloga. Zrna osnovnih žitarica i ostale žitarice koje su oštećene ili trule razvrstane su kao ‚ostale nečistoće’ čak i ako sadrže nepravilnosti koje spadaju u druge kategorije. DIO III. 1. DEFINICIJA TVARI KOJE NISU OSNOVNE ŽITARICE NENARUŠENE KAKVOĆE 1.1. Slomljena zrna Za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu i ječam, definicija ‚slomljenih zrna’ ona je koja je sadržana u normi EN 15587. Za kukuruz, ‚slomljena zrna’ znači dijelovi zrna ili zrna koja prolaze kroz sito s okruglim otvorima promjera 4,5 mm. Za sirak, ‚slomljena zrna’ znači komadi zrna ili zrna koja prolaze kroz sito s okruglim otvorima promjera 1,8 mm. 1.2. Nečistoća zrna (a) Štura zrna Za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu i ječam, definicija ‚šturih zrna’ ona je koja je sadržana u normi EN 15587. Međutim, za ječam iz Estonije, Latvije, Finske i Švedske ‚štura zrna’ su zrna specifične mase od najmanje 64 kilograma po hektolitru koja su ponuđena ili stavljena u intervenciju u navedenim državama članicama, zrna koja nakon uklanjanja svih ostalih tvari navedenih u ovom Prilogu prolaze kroz sito s otvorom od 2,0 mm. ‚Štura zrna’ ne primjenjuju se na kukuruz ili sirak. (b) Ostale žitarice Za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu i ječam, definicija ‚ostalih žitarica’ ona je koja je sadržana u normi EN 15587. Za kukuruz i sirak, ‚ostale žitarice’ sva su zrna uzgojenih žitarica koja ne spadaju u vrstu uzorkovanih zrna. (c) Zrna oštećena štetnicima Za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu i ječam, definicija ‚zrna oštećenih štetnicima’ ona je koja je sadržana u normi EN 15587. Za kukuruz i sirak, ‚zrna oštećena štetnicima’ znači sva zrna koja su vidljivo oštećena zbog napada insekata, glodavca, grinja ili drugih štetnika koji napadaju zrna. (d) Zrna kod kojih je klica izgubila boju Za tvrdu pšenicu i običnu pšenicu, definicija je ona koja je sadržana u normi EN 15587. ‚Zrna kod kojih je klica izgubila boju’ ne primjenjuju se na ječam, kukuruz ili sirak. (e) Zrna pregrijana tijekom sušenja Za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu i ječam, definicija ‚zrna pregrijanih tijekom sušenja’ ona je koja je sadržana u normi EN 15587. Za kukuruz i sirak, ‚zrna pregrijana tijekom sušenja’ ona su koja pokazuju vanjske znakove sprženosti, ali koja nisu oštećena. (f) Šarena zrna Za tvrdu pšenicu, definicija ‚šarenih zrna’ ona je koja je sadržana u normi EN 15587. ‚Šarena zrna’ ne primjenjuju se na običnu pšenicu, ječam, kukuruz ili sirak. 1.3. Proklijala zrna Za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu i ječam, definicija ‚proklijalih zrna’ ona je koja je sadržana u normi EN 15587. Za kukuruz i sirak, ‚proklijala zrna’ ona su zrna u kojima se korjenčić ili klica jasno vide prostim okom. Međutim, opći izgled uzorka mora se uzeti u obzir kada se procjenjuje sadržaj uzorka proklijalih zrna. Proklijala zrna samo su ona zrna u kojima je klica prošla jasno vidljive promjene pomoću kojih lako razlikujemo proklijala zrna od normalnih zrna. 1.4. Ostale nečistoće (a) Strano sjemenje Za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu i ječam, definicija ‚stranog sjemenja’ ona je koja je sadržana u normi EN 15587. Za kukuruz i sirak, ‚strano sjemenje’ je sjemenje biljaka, uzgojenih ili neuzgojenih, koje nisu žitarice. Tu spadaju sjemenke koje nemaju posebnu vrijednost, sjemenke koje se mogu upotrijebiti za stočnu krmu, ali koje nisu žitarice, i štetno sjemenje. ‚Štetno sjemenje’ je sjemenje koje je otrovno za ljude i životinje, sjemenje koje onemogućava ili otežava čišćenje i mljevenje žitarica i sjemenje koje negativno utječe na kakvoću proizvoda dobivenih od žitarica. (b) Oštećena zrna Za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu i ječam, definicija ‚oštećenih zrna’ ona je koja je sadržana u normi EN 15587. Za kukuruz i sirak, ‚oštećena zrna’ su zrna koja nisu primjerena za stočnu hranu zbog truljenja, snijeti (uključujući fuzariozu) ili bakterijskih ili drugih zaraza. ‚Oštećena zrna’ također uključuju zrna oštećena spontanim zagrijavanjem ili prevelikim zagrijavanjem tijekom sušenja; takva zrna su zrna normalne veličine u kojima je ovojnica poprimila sivo-smeđu do crnu boju, dok je poprečni presjek jezgre poprimio žuto-sivu do smeđe-crnu boju. U normi EN 15587 za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu i ječam, definicija ‚zrna zaraženih fuzariozom’ uključena je u definiciju ‚oštećenih zrna’. (c) Strane tvari Za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu i ječam, definicija ‚stranih tvari’ ona je koja je sadržana u normi EN 15587. Za kukuruz i sirak, sve tvari u uzorku koji prolazi kroz sito s otvorima od 1 mm, uz izuzetak živih i uginulih insekata, smatraju se stranim tvarima. (d) Pljevice (za kukuruz: dijelovi klipa). (e) Glavnica raži (f) Trula zrna Za tvrdu pšenicu i običnu pšenicu, definicija ‚stranih tvari’ ona je koja je sadržana u normi EN 15587. ‚Trula zrna’ ne primjenjuju se na ječam, kukuruz i sirak. (g) Nečistoće životinjskog podrijetla. 1.5. Živi štetnici 1.6. Šarena zrna koja su izgubila staklavost (šarenilo) Šarena zrna tvrde pšenice su zrna čija se jezgra ne može u cijelosti smatrati staklastom. Također su definirana u normi EN 15585. 2. POSEBNI ČIMBENICI KOJE TREBA UZETI U OBZIR ZA SVAKU VRSTU ŽITARICA KOD UTVRĐIVANJA NEČISTOĆA 2.1. Tvrda pšenica ‚Nečistoće zrna’ znači štura zrna, zrna ostalih žitarica, zrna oštećena štetnicima, zrna u kojima je klica promijenila boju, šarena zrna i zrna pregrijana tijekom sušenja. ‚Razne nečistoće’ znači strano sjemenje, oštećena zrna (uključujući zrna zaražena fuzariozom), strane tvari, pljevice, glavnicu raži, trula zrna i nečistoće životinjskog podrijetla. 2.2. Obična pšenica ‚Nečistoće zrna’ znači štura zrna, zrna ostalih žitarica, zrna oštećena štetnicima, zrna u kojima je klica promijenila boju (samo ako njihov sadržaj prelazi 8 %) i zrna pregrijana tijekom sušenja. ‚Razne nečistoćei’ znače strano sjemenje, oštećena zrna (uključujući zrna zaražena fuzariozom), strane tvari, pljevice, glavnicu raži, trula zrna i nečistoće životinjskog podrijetla. 2.3. Ječam ‚Nečistoće zrna’ znači štura zrna, zrna ostalih žitarica, zrna oštećena štetnicima i zrna pregrijana tijekom sušenja. ‚Razne nečistoće’ znači strano sjemenje, oštećena zrna (uključujući zrna zaražena fuzariozom), strane tvari, pljevice i nečistoće životinjskog podrijetla. 2.4. Kukuruz ‚Nečistoće zrna’ znači zrna ostalih žitarica, zrna oštećena štetnicima i zrna pregrijana tijekom sušenja. ‚Razne nečistoće’ znači strano sjemenje, oštećena zrna (uključujući zrna zaražena fuzariozom), strane tvari, dijelove klipa i nečistoće životinjskog podrijetla. 2.5. Sirak ‚Nečistoće zrna’ znači zrna ostalih žitarica, zrna oštećena štetnicima i zrna pregrijana tijekom sušenja. ‚Razne nečistoće’ znači strano sjemenje, oštećena zrna (uključujući zrna zaražena fuzariozom), strane tvari, pljevice i nečistoće životinjskog podrijetla. DIO IV. Metode koje se koriste za određivanje kakvoće žitarica ponuđenih ili stavljenih u intervenciju U skladu s člankom 7., sljedeće metode koriste se za određivanje kakvoće žitarica ponuđenih ili stavljenih u intervenciju: (a) referentna metoda za određivanje tvari koje nisu osnovne žitarice nenarušene kvalitete: — za običnu pšenicu, tvrdu pšenicu i ječam: norma EN 15587, — za kukuruz i sirak: metoda iz dijela V. ovog Priloga; (b) referentna metoda za određivanje udjela vlage: — za kukuruz: norma EN ISO 6540, — za žitarice osim kukuruza: norma EN ISO 712, ili — metoda koja se temelji na infracrvenoj tehnologiji. U slučaju spora, smatrat će se valjanima samo rezultati norme EN ISO 6540 za kukuruz i EN ISO 712 za žitarice osim kukuruza; (c) referentna metoda za određivanje sadržaja tanina u sirku: norma ISO 9648; (d) referentna metoda za određivanje neljepljivosti i obradivosti tijesta dobivenog od obične pšenice: ona koja je određena u dijelu VII. ovog Priloga; (e) referentna metoda za određivanje udjela bjelančevina u tvrdoj pšenici i mljevenoj običnoj pšenici: ona koja je određena u: — normi EN ISO 20483, ili — normi CEN ISO/TS 16634-2. U slučaju spora, smatrat će se valjanima samo rezultati dobiveni primjenom norme EN ISO 20483. (f) referentna metoda za određivanje sedimentacijske vrijednosti (Zeleny indeks) mljevene obične pšenice: ona koja je određena u normi EN ISO 5529; (g) referentna metoda za određivanje Hagbergovog broja padanja (test aktivnosti amilaze): ona koja je određena u normi EN ISO 3093; (h) referentna metoda za određivanje postotka gubitka staklastog izgleda tvrde pšenice: ona koja je određena u normi EN 15585; (i) referentna metoda za određivanje specifične mase: ona koja je određena u normi EN ISO 7971/3; (j) uzorkovanje i metode analize za utvrđivanje postotka mikotoksina: one iz Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 i utvrđene u prilozima I. i II. Uredbi Komisije (EZ) (3) br. 401/2006. DIO V. Referentna metoda za određivanje tvari koje nisu osnovne žitarice nenarušene kakvoće za kukuruz i sirak 1. Protrese se prosječan uzorak od 500 g za kukuruz i 250 g za sirak pola minute u situ s izduženim otvorima od 1,0 mm. Na prosijanom dijelu sita provjeri se prisutnost živih štetnika i uginulih insekata. Koristeći pincetu ili lopaticu, iz tvari koje su ostale na situ s izduženim otvorima od 1,0 mm odstrani se kamenje, pijesak, dijelovi klipa ili slame i druge strane tvari. Te odstranjene strane tvari dodaju se tvarima koje su prošle kroz sito s izduženim otvorima od 1,0 mm i zajedno se izvažu. Upotrebom separatora, dio koji je ostao na situ s izduženim otvorima od 1,0 mm razdijeli se kako bi se dobio poduzorak od 100 do 200 g za kukuruz ili 25 do 50 g za sirak. Taj se poduzorak važe. Rasprostire se u tankom sloju na stolu. Upotrebom pincete ili lopatice izdvajaju se dijelovi ostalih žitarica, zrna oštećena štetnicima, zrna pregrijana tijekom sušenja, proklijala zrna, strana zrna, oštećena zrna, ljuske i nečistoće životinjskog podrijetla. U slučaju sirka, zrna koja su još pričvršćena za ljusku moraju se odvojiti od ljuske jer ona spada u druge nečistoće. Zatim se ocijeni stanje zrna. Prosije se poduzorak iz kojeg su odstranjene sve nečistoće tijekom 30 sekundi u situ s okruglim otvorima promjera 4,5 mm u slučaju kukuruza i promjera 1,8 mm u slučaju sirka. Tvar koja prođe kroz ovo sito smatrat će se slomljenim zrnima. 2. Skupina tvari, osim osnovnih žitarica nenarušene kakvoće, određena u skladu s metodom iz točke 1. mora biti precizno vagana, s točnošću od 0,01 g, i preračunava se kao postotak u prosječnom uzorku. Ti se podaci navode u izvješću o analizi s točnošću od 0,1 %. Navodi se prisutnost živih štetnika. Kao opće pravilo, dvije analize moraju biti izrađene za svaki uzorak. Razlika između rezultata dviju analiza ne smije biti veća od 10 % u pogledu ukupnih gore navedenih tvari. 3. Uređaji koji se koriste za postupke navedene u točkama 1.i 2. sljedeći su: (a) separator za uzorak, npr. konični ili žljebasti uređaji; (b) precizna vaga koja može vagati s točnošću od 0,01 g (tj. s preciznošću prikaza od 0,001 g); (c) sita s promjerima otvora od 1,0 mm i sita s okruglim otvorima od 1,8 mm i 4,5 mm promjera. Sita moraju odgovarati vibrirajućem stolu. Sita moraju biti sukladna normi ISO 5223.