PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/635

оd 16. travnja 2021.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1. POSTUPAK

1.1. Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

(1) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1256/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine („NRK”), Rusije, Tajlanda i Ukrajine („početne mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 10,1 % do 90,6 %.

(2) Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/110 (3) ponovno uvela konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije te je prekinula postupak za uvoz podrijetlom iz Ukrajine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera (u daljnjem tekstu: „prethodna revizija zbog predstojećeg isteka mjera”).

(3) Trenutačno su na snazi antidampinške pristojbe po stopi od 10,1 % i 16,8 % na uvoz od proizvođača izvoznika u uzorku iz Rusije, 20,5 % za sva ostala društva u Rusiji, 90,6 % na uvoz od svih proizvođača izvoznika u NRK-u i 38,1 % na uvoz od svih proizvođača izvoznika u Bjelarusu.

1.2. Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

(4) Nakon objave Obavijesti o predstojećem isteku mjera (4) Europska komisija („Komisija”) zaprimila je zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

(5) Odbor za obranu industrije zavarenih čeličnih cijevi Europske unije („podnositelj zahtjeva”) podnio je 25. listopada 2019. zahtjev za reviziju u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika u Uniji. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.

1.3. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

(6) Komisija je nakon savjetovanja s odborom uspostavljenim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je 24. siječnja 2020. na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije („predmetne zemlje”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (5) („Obavijest o pokretanju postupka”).

1.4. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

(7) Ispitnim postupkom u pogledu nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2019. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2016. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

1.5. Zainteresirane strane

(8) Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, sindikate, poznate proizvođače u Bjelarusu, NRK-u i Rusiji i tijela tih zemalja, poznate uvoznike, korisnike i trgovce te udruženja za koja se zna da se pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje.

(9) Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

(10) Pri pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da će morati nastojati uspostaviti suradnju s barem jednim proizvođačem izvoznikom u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji za Bjelarus, u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe. Komisija je obavijestila i tijela u Meksiku, Rusiji, Južnoj Africi, Južnoj Koreji, Tajlandu, Turskoj, Ukrajini i SAD-u o pokretanju postupka te pozvala njihove proizvođače izvoznike na sudjelovanje. Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe, što su i učinile u svojim podnescima (vidjeti odjeljak 3.1.2. u nastavku).

(11) Nakon objave bjelaruska tijela tvrdila su da u zahtjevu za reviziju podnositelj zahtjeva nije na odgovarajući način dokazao vjerojatnost nastavka ili ponavljanja štete.

(12) Komisija je smatrala da je zahtjev za reviziju sadržavao dostatne dokaze za pokretanje ispitnog postupka, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 6. Nadalje, kako je objašnjeno u odjeljcima 3.1.2. i 5., ispitnim postupkom dokazana je vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga i štete u pogledu uvoza iz Bjelarusa.

(13) Stoga je taj argument odbačen.

1.5.1. Odabir uzorka

(14) U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.5.2. Odabir uzorka proizvođača iz Unije

(15) Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje i prodaje proizvoda iz postupka revizije te osigurala dobru geografsku rasprostranjenost. Uzorak se sastojao od triju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su približno 40 % procijenjene ukupne proizvodnje u Uniji i 38 % procijenjenog ukupnog obujma prodaje proizvoda iz postupka revizije u Uniji.

(16) Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Komisija nije primila primjedbe na uzorak. Uzorak se stoga smatrao reprezentativnim za industriju Unije.

1.5.3. Odabir uzorka uvoznika

(17) Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

(18) Nijedan nepovezani uvoznik nije dostavio zatražene informacije. Stoga odabir uzorka nije bio potreban.

1.5.4. Odabir uzorka proizvođača izvoznika u predmetnim zemljama

(19) Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u Bjelarusu, NRK-u i Rusiji zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Nadalje, Komisija je od misija Republike Bjelarus, Narodne Republike Kine i Ruske Federacije pri Europskoj uniji zatražila da utvrde ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupe u kontakt.

(20) Tri proizvođača izvoznika iz Bjelarusa dostavila su zatražene informacije i pristala da ih se uključi u uzorak. S obzirom na to da se javilo malo proizvođača, Komisija je smatrala da odabir uzorka nije potreban. Stoga je od tri proizvođača izvoznika zatraženo da ispune upitnik namijenjen proizvođačima izvoznicima.

(21) Javila su se dva proizvođača izvoznika iz Rusije te izrazila spremnost za sudjelovanje u ispitnom postupku. S obzirom na to da se javilo malo proizvođača, Komisija je smatrala da odabir uzorka nije potreban. Od dva proizvođača izvoznika zatraženo je da ispune upitnik namijenjen proizvođačima izvoznicima.

(22) Nijedan proizvođač iz NRK-a nije dostavio zatražene informacije niti pristao da ga se uključi u uzorak. Stoga kineski proizvođači nisu surađivali, a nalazi povezani s uvozom iz NRK-a utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

1.6. Odgovori na upitnik

(23) Kopije upitnika stavljene su na raspolaganje na stranicama Glavne uprave za trgovinu nakon što je postupak pokrenut.

(24) Odgovore na upitnik dostavila su tri proizvođača iz Unije u uzorku i jedan distributer u Uniji.

(25) Odgovore na upitnik dostavila su i tri proizvođača u Bjelarusu koji surađuju, a samo je jedan od dvaju ruskih proizvođača izvoznika koji su se javili pri pokretanju postupka dostavio odgovore na upitnik i surađivao u postupku.

1.7. Provjera na licu mjesta i unakrsna provjera na daljinu

(26) Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak.

(27) Prije nego što su ograničenja povezana s bolešću COVID-19 stupila na snagu, Komisija je radi provjere na licu mjesta posjetila prostore društva Arcelor Mittal Tubular Products u Poljskoj. Tijekom tog posjeta provjerila je proizvodni postupak, korištene sirovine i dobivene nusproizvode.

(28) Da bi se provjerile sve ostale potrebne informacije i podaci, u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (6), videokonferencijom je provedena unakrsna provjera na daljinu sa sljedećim društvima: Proizvođači iz Unije — Arcelor Mittal Tubular Products, Krakov, Poljska i povezano društvo Arcelor Mittal Tubular Products, Karviná, Češka Republika, — Celsa Atlantic, S.L., Vitoria-Gasteiz, Španjolska, — Arvedi Tubi Acciaio S.p.A., Cremona, Italija. Proizvođači izvoznici u Rusiji — PAO Severstal, Čerepovec, Ruska Federacija.

1.8. Daljnji postupak

(29) Komisija je 2. veljače 2021. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe na snazi kad je riječ o uvozu iz predmetnih zemalja. Svim je stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na objavu.

(30) Komisija je razmotrila primjedbe koje su iznijele četiri zainteresirane strane i uzela ih u obzir, kad je to bilo primjereno. Nisu zaprimljeni nikakvi zahtjevi za saslušanje.

2. PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE I ISTOVJETAN PROIZVOD

2.1. Proizvod iz postupka revizije

(31) Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, odnosno zavarene cijevi od željeza ili nelegiranog čelika, kružnog poprečnog presjeka i vanjskog promjera ne većeg od 168,3 mm, isključujući cijevi vrsta koje se upotrebljavaju za naftovode ili plinovode, zaštitne cijevi (casing) i proizvodne cijevi (tubing) vrsta koje se upotrebljavaju pri bušenju za pridobivanje nafte ili plina, precizne cijevi i cijevi s priključnim priborom, prikladne za vođenje plinova ili tekućina, za upotrebu u civilnom zrakoplovstvu, koje su trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 i ex 7306 30 77 (oznake TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 i 7306307780) podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije („proizvod iz postupka revizije” ili „zavarene cijevi”).

(32) Zavarene cijevi uglavnom se upotrebljavaju za prijenos plinova i tekućina u sustavima vodovoda, grijanja, ventilacije itd.

2.2. Istovjetni proizvod

(33) Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku te u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizikalna, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene: — proizvod iz postupka revizije, — proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetnih zemalja, i — proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

(34) Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

3. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

(35) U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjera na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz Bjelarusa, NRK-a ili Rusije.

3.1. Bjelarus

3.1.1. Nastavak dampinškog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

(36) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 25., tri proizvođača u Bjelarusu surađivala su u ispitnom postupku i dostavila odgovore na upitnik. Međutim, nijedan od njih nije prijavio znatan obujam izvozne prodaje u EU-u. Zapravo, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uvoz proizvoda iz postupka revizije iz Bjelarusa gotovo je nestao u usporedbi s razdobljem početnog ispitnog postupka (tj. od srpnja 2006. do lipnja 2007.). Prema statističkim podacima Comexta (Eurostat), uvoz zavarenih cijevi iz Bjelarusa iznosio je manje od četiri tone u razdoblju ispitnog postupka revizije u usporedbi s više od 29 000 tona tijekom početnog ispitnog postupka. Slično niska razina uvoza zabilježena je tijekom prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera.

(37) S obzirom na gotovo nepostojeći uvoz proizvoda iz postupka revizije iz Bjelarusa, nisu se mogli donijeti zaključci o nastavku dampinga u EU-u tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga je Komisija ispitala i vjerojatnost ponavljanja dampinga.

3.1.2. Vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage

(38) Komisija je u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe ispitala vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu, odnos između cijena u Uniji i Bjelarusu; odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i cijena u Bjelarusu; odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji te privlačnost tržišta Unije.

(a) Uobičajena vrijednost

(39) U skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe, s obzirom na to da Bjelarus nije član WTO-a i naveden je u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (7), uobičajena vrijednost utvrđuje se na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji.

(40) Komisija je nakon pokretanja postupka nastojala uspostaviti suradnju s barem jednim proizvođačem izvoznikom koji se nalazi u potencijalnoj reprezentativnoj zemlji. U tu se svrhu obratila tijelima osam zemalja proizvođača čelika koje su joj poznate, odnosno tijelima Meksika, Rusije, Južne Afrike, Južne Koreje, Tajlanda, Turske, Ukrajine i SAD-a.

(41) Komisija nije uspjela uspostaviti suradnju ni s jednom od spomenutih zemalja, no primila je jedan potpuni odgovor na upitnik od proizvođača iz Rusije koji je bio predmet istog ispitnog postupka. Stoga je Komisija u početku smatrala Rusiju odgovarajućim izborom reprezentativne zemlje za Bjelarus.

(42) U skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru reprezentativne zemlje sa svim poznatim predmetnim proizvođačima i tijelima predmetne zemlje. Nisu primljene nikakve primjedbe zainteresiranih strana.

(43) Međutim, nakon unakrsne provjere na daljinu smatralo se da je suradnja proizvođača u Rusiji nedostatna (vidjeti odjeljak 3.3.1. u nastavku). U skladu s člankom 2. stavkom 7. drugim podstavkom osnovne uredbe, pri odabiru odgovarajuće reprezentativne zemlje uzimaju se u obzir „sve pouzdane informacije dostupne u trenutku odabira, a posebno suradnja s barem jednim izvoznikom i proizvođačem iz te zemlje”. Zbog nedostatne suradnje i pouzdanih informacija od bilo kojeg ruskog proizvođača zavarenih cijevi Komisija je odlučila zanemariti Rusiju kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju.

(44) Kao posljedica toga, zbog nesuradnje bilo kojeg drugog proizvođača u potencijalnoj reprezentativnoj zemlji uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijena koje su u Uniji stvarno plaćene za istovjetni proizvod po osnovnoj vrsti proizvoda na temelju cijena franko tvornica, kako je propisano člankom 2. stavkom 7. prvim podstavkom osnovne uredbe. Za crne i pocinčane proizvode (8) utvrđene su zasebne uobičajene vrijednosti.

(45) Nakon objave bjelaruska tijela tvrdila su da Komisija nije dokazala da se za utvrđivanje uobičajene vrijednosti nisu mogle upotrijebiti druge mogućnosti osim cijena koje su stvarno plaćene u Uniji za istovjetni proizvod. Prema njihovu mišljenju, Komisija nije aktivno tražila suradnju tijela potencijalnih reprezentativnih zemalja. Nadalje, bjelaruska tijela tvrdila su da je umjesto cijena u Uniji Komisija trebala upotrijebiti uobičajenu vrijednost utvrđenu za Rusiju ili, kao alternativu, dostupne podatke za Tajland upotrijebljene za izračun uobičajene vrijednosti za Kinu, kako je opisano u uvodnoj izjavi 150. u nastavku.

(46) Kad je riječ o prvoj tvrdnji, Komisija potvrđuje da je, kako je objašnjeno u prethodnim uvodnim izjavama 40. i 41., aktivno tražila suradnju u osam potencijalnih reprezentativnih zemalja, ali je nije uspjela uspostaviti. Dopisi koje je Komisija poslala u tom pogledu dostupni su u dokumentaciji koja je otvorena za uvid zainteresiranih strana.

(47) U pogledu druge tvrdnje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 43., Rusija je privremeno odabrana kao reprezentativna zemlja za Bjelarus. Međutim, zbog nedostatne suradnje i bez pouzdanih informacija najmanje jednog proizvođača izvoznika, Komisija nije imala drugog izbora nego zanemariti Rusiju kao reprezentativnu zemlju. Što se tiče Tajlanda, mora se napomenuti da odabir odgovarajuće reprezentativne zemlje za Bjelarus, u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe, zahtijeva suradnju najmanje jednog izvoznika i proizvođača u toj zemlji. Suprotno tome, to nije uvjet za izračun uobičajene vrijednosti za Kinu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Tajland stoga nije bio odgovarajuća reprezentativna zemlja za Bjelarus na temelju članka 2. stavka 7. osnovne uredbe.

(48) Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(b) Izvozna cijena

(49) Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nijedan proizvođač u Bjelarusu koji je surađivao nije izvezao proizvod iz postupka revizije u znatnim količinama na tržišta ostalih trećih zemalja.

(50) Unatoč tomu, s obzirom na to da se na temelju bjelaruskih trgovinskih statističkih podataka o uvozu i izvozu činilo da se proizvod iz postupka revizije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije zapravo u znatnim količinama izvozio iz Bjelarusa u ostale treće zemlje, zaključeno je da se nije javio nijedan proizvođač koji stvarno izvozi proizvod iz postupka revizije niti je takav proizvođač surađivao u ispitnom postupku.

(51) Komisija je stoga obavijestila tijela u Bjelarusu da zbog izostanka znatne suradnje proizvođača koji stvarno izvoze proizvod iz postupka revizije može primijeniti članak 18. osnovne uredbe u vezi s nalazima u pogledu Bjelarusa.

(52) U svojim primjedbama na predviđenu primjenu članka 18. bjelaruska tijela tvrdila su da je prikladnije primjenjivati podatke koje su dostavila tri proizvođača koja surađuju, a ne statističke podatke o uvozu i izvozu. Štoviše, tvrdila su da oznake Harmoniziranog sustava (HS) upotrijebljene za procjenu izvoza proizvoda iz postupka revizije nisu primjerene, i ponovila tu tvrdnju nakon objave. Naposljetku, tvrdila su da Komisija nije uzela u obzir ponovni izvoz jer je, prema njihovu mišljenju, izvoz proizvoda iz postupka revizije u treće zemlje (tj. Rusiju) iznosio 2 400 tona i obuhvaćao je izvoz društva koje kupuje proizvod iz postupka revizije u Rusiji, pocinčava ga i ponovno izvozi u Rusiju.

(53) Kad je riječ o prvoj tvrdnji, Komisija je pojasnila da nije osporavala niti zanemarila podatke triju bjelaruskih proizvođača koji surađuju. Ta tri društva jednostavno nisu izvezla znatne količine proizvoda iz postupka revizije koje bi Komisija mogla upotrijebiti za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga.

(54) Kad je riječ o drugoj tvrdnji, Komisija je primijetila da je gotovo cjelokupni bjelaruski izvoz proizvoda iz postupka revizije usmjeren u Rusiju. Komisija je unakrsno provjerila statističke podatke izvoza iz Bjelarusa u Rusiju (na razini osam znamenki) s uvozom u Rusiju (na razini deset znamenki) na temelju statističkih podataka iz baze podataka Global Trade Atlas („GTA”) (9). Komisija je potvrdila da je proizvod iz postupka revizije obuhvaćen opisom oznaka na razini osam znamenki koje se primjenjuju za bjelaruski izvoz, kao i opisom oznaka na razini deset znamenki koje se primjenjuju za ruski uvoz. Na kraju je upotrijebila ruske podatke o uvozu na razini deset znamenki jer su u njima bile navedene detaljnije informacije o različitim vrstama zavarenih cijevi.

(55) Kad je riječ o trećoj tvrdnji, Komisija je napomenula tri stvari: prvo, na temelju prikupljenih informacija izvoz proizvoda iz postupka revizije iz Bjelarusa u Rusiju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio je više od 4 800 tona. Drugo, prema istim izvorima količina izvoza pocinčanog proizvoda bila je manja od 1 000 tona. Naposljetku, to što proizvođač koji ponovno izvozi i na kojeg su se bjelaruska tijela pozvala nije surađivao opravdanje je za procjenu na temelju članka 18. osnovne uredbe s obzirom na nesuradnju proizvođača u Bjelarusu koji bi izvozili znatne količine proizvoda iz postupka revizije.

(56) Stoga su te tvrdnje odbačene.

(57) Stoga je u skladu s člankom 18. osnovne uredbe utvrđena vjerojatna izvozna cijena na temelju raspoloživih podataka. Shodno tomu, prodajne cijene za treće zemlje određene su na temelju statističkih podataka o uvozu u Rusiju iz baze podataka Global Trade Atlas, izvješća Svjetske banke (10) i OECD-a (11).

(58) Točnije, Komisija je utvrdila najvećeg uvoznika zavarenih cijevi iz Bjelarusa tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, tj. Rusiju, koja prihvaća 92 % bjelaruskog izvoza proizvoda iz postupka revizije. Količine izvezene u ostale treće zemlje osim Rusije bile su zanemarive i stoga se nisu smatrale reprezentativnima.

(59) Vrijednost uvoza u Rusiju prijavljena je na razini CIF. Stoga je Komisija prilagodila prijavljene cijene kako bi izračunala izvoznu cijenu na razini franko tvornica odbijanjem domaćih troškova prijevoza u Bjelarusu (12). Za crne i pocinčane proizvode utvrđene su zasebne vjerojatne izvozne cijene.

(c) Usporedba

(60) Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i vjerojatne izvozne cijene u Rusiju na temelju cijene franko tvornica. S obzirom na to da su količine izvoza pocinčanih proizvoda bile ograničene i pokazivale nekoherentno kretanje cijena te uzimajući u obzir primjedbe bjelaruskih tijela na ponovni izvoz (detaljno opisano u uvodnoj izjavi 52.), usporedba je napravljena samo za crne proizvode.

(61) Iz prethodne usporedbe proizašla je vjerojatna dampinška marža za cijelu zemlju za bjelaruski izvoz u Rusiju izražena kao postotak vrijednosti CIF od 8,0 %.

(62) Nakon objave bjelaruska tijela i dva proizvođača iz Bjelarusa tvrdili su da bi Komisija trebala izmijeniti razinu mjera za Bjelarus s obzirom na to da je dampinška marža utvrđena u trenutačnom postupku znatno niža od dampinških marži utvrđenih u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera i početnom ispitnom postupku.

(63) U skladu s odredbom članka 11. stavka 2. osnovne uredbe, u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera mjere se mogu staviti izvan snage ili zadržati na razini utvrđenoj u početnom ispitnom postupku. Komisija stoga ne može izmijeniti razinu pristojbi u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera.

(64) Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(65) Osim toga, bjelaruska tijela zatražila su objavu izračuna dampinga i dodatno vrijeme za dostavu primjedbi na taj izračun.

(66) Metodologija izračuna dampinga za Bjelarus detaljno je opisana u prethodnim uvodnim izjavama od 39. do 61. Nakon objave, na zahtjev bjelaruskih tijela Komisija je u dokumentaciji otvorenoj za uvid stavila na raspolaganje statističke podatke o Rusiji upotrijebljene za utvrđivanje vjerojatne izvozne cijene iz Bjelarusa. Zainteresiranim stranama dana su tri dana za dostavu primjedbi.

(67) Zaprimljene su primjedbe bjelaruskih tijela o i. podrijetlu proizvoda iz postupka revizije u statističkim podacima, ii. konverziji valute i iii. posebnostima statističkih podataka s obzirom na odnos Bjelarusa i Rusije.

(68) U pogledu prve točke, bjelaruska tijela tvrdila su da jedna od oznaka upotrijebljenih za utvrđivanje uvoza iz Bjelarusa u Rusiju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 54., sadržava proizvode podrijetlom ne samo iz Bjelarusa, nego i iz drugih zemalja.

(69) Komisija je pojasnila da su informacije prikupljene tijekom ispitnog postupka potvrdile da su proizvodi uvezeni pod tom oznakom prijavljeni u statističkim podacima kao proizvodi podrijetlom iz Bjelarusa. Štoviše, nisu dostavljeni dokazi da su proizvodi navedeni kao proizvodi podrijetlom iz Bjelarusa zapravo podrijetlom iz neke druge zemlje. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(70) U pogledu druge točke bjelaruska tijela tvrdila su da je Komisija upotrijebila ruske statističke podatke o uvozu u eurima, dok Savezna carinska služba Rusije pruža statističke podatke u američkim dolarima. Stoga je, prema njihovu mišljenju, Komisija trebala primijeniti tečaj na dan prodaje, kako se zahtijeva člankom 2. stavkom 10. točkom (j) osnovne uredbe.

(71) Kao prvo, odredbe članka 2. stavka 10. točke (j) primjenjuju se na usporedbu izvoznih cijena i uobičajene vrijednosti u prisutnosti stvarnih prodajnih transakcija. U ovom slučaju, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 57., prosječna izvozna cijena utvrđena je na temelju statističkih podataka o uvozu iz baze GTA, a ne na temelju stvarnih prodajnih transakcija. Drugo, stopa konverzije upotrijebljena u bazi GTA mjesečni je prosjek izračunan iz dnevnih prosjeka u mjesecu. Komisija stoga smatra da je ta stopa omogućila točnu usporedbu izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(72) U pogledu treće točke bjelaruska tijela tvrdila su da su Republika Bjelarus i Ruska Federacija članice Euroazijske ekonomske unije (EAEU). To znači da se slobodno kretanje robe među članicama EAEU-a odvija bez carinskih provjera te stoga, prema njihovu mišljenju, nije osigurana usklađenost deklarirane carinske oznake s robom koja je stvarno izvezena.

(73) Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Nepostojanjem carinskih provjera ne ukidaju se zahtjevi u pogledu izvješćivanja o uvoznim i izvoznim transakcijama. Opis upotrijebljenih carinskih oznaka u skladu je s definicijom proizvoda iz postupka revizije i nisu dostavljeni dokazi o suprotnome. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

3.1.2.1. Proizvodni i neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu

(74) Proizvodni i neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu utvrđeni su na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva i podataka triju bjelaruskih proizvođača koji surađuju.

(75) Prema podacima navedenima u zahtjevu, neiskorišteni proizvodni kapacitet za proizvod iz postupka revizije u Bjelarusu iznosi približno 50 000 tona. Ispitnim postupkom utvrđeno je da tri proizvođača koja surađuju imaju neiskorišteni proizvodni kapacitet za proizvod iz postupka revizije od najmanje 30 000 tona.

(76) Nadalje, kako je utvrđeno i u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, proizvodne linije za proizvod iz postupka revizije mogu se upotrijebiti i za proizvodnju zavarenih cijevi i za proizvodnju šupljih profila (proizvodnja tih dvaju proizvoda razlikuje se samo u jednom malom proizvodnom koraku). Usto, na istim bi se proizvodnim linijama mogle proizvoditi i zavarene cijevi promjera većeg od 168,3 mm („velike cijevi”), koje nisu obuhvaćene ovim postupkom.

(77) Stoga se, uzimajući u obzir mogućnost promjene ponude proizvoda, procjenjuje da je neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu približno 50 000 tona za proizvođače koji surađuju, odnosno više od 9 % potrošnje u Uniji. Nadalje, s obzirom na to da proizvođači koji surađuju čine samo 40 % ukupne proizvodnje u Bjelarusu, a pod pretpostavkom istog omjera neiskorištenog kapaciteta za proizvođače koji ne surađuju, neiskorišteni kapacitet u cijeloj zemlji može se procijeniti na približno 125 000 tona.

(78) Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da bjelaruski proizvođači izvoznici imaju znatne neiskorištene kapacitete koji bi se, ako se dopusti istek mjera, mogli upotrijebiti za proizvodnju zavarenih cijevi za izvoz u Uniju.

(79) Nakon objave jedan bjelaruski proizvođač i bjelaruska tijela osporavali su Komisijin izračun neiskorištenog kapaciteta u Bjelarusu jer je, prema njihovu mišljenju, znatno precijenjen i nisu uzeo u obzir druge proizvode koji se proizvode na istoj proizvodnoj liniji.

(80) Komisija pojašnjava da se procjena neiskorištenog proizvodnog kapaciteta temeljila na stvarnim podacima koje su tri proizvođača koji surađuju dostavila u svojim odgovorima na upitnik. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 77., Komisija je uzela u obzir druge proizvode koji se proizvode na istoj proizvodnoj liniji. Osim toga, s obzirom na privlačnost tržišta Unije zaključeno je da je vjerojatno da će bjelaruski proizvođači promijeniti svoju ponudu proizvoda i povećati svoj proizvodni kapacitet za proizvod iz postupka revizije u slučaju isteka mjera.

(81) Stoga je ta tvrdnja odbačena.

3.1.2.2. Privlačnost tržišta Unije

(82) Prema podacima iz baze GTA, bjelaruski proizvođači izvoznici izvozili su na svoje glavno treće tržište, Rusiju, po cijenama koje su u prosjeku barem 5 % niže u odnosu na prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Kad se uzme u obzir ta razina cijena, izvoz u Uniju potencijalno je privlačniji za bjelaruske izvoznike od izvoza u gotovo sve ostale zemlje. Usto, tijekom RIPR-a izvoz u Rusiju iznosio je približno 4 800 tona, što je manje od 10 % procijenjenog neiskorištenog kapaciteta proizvođača koji surađuju u Bjelarusu i manje od 4 % procijenjenog neiskorištenog kapaciteta za cijelu zemlju.

(83) Tržište Unije privlačno je bjelaruskim proizvođačima i s obzirom na njegovu geografsku blizinu i veličinu, s ukupnom potrošnjom od 541 000 tona.

3.1.2.3. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga

(84) Komisija je utvrdila da se nastavila dampinška praksa s obzirom na bjelaruski izvoz na glavno tržište trećih zemalja (Rusija).

(85) Nadalje, Komisija je pronašla druge dokaze da će se damping vjerojatno ponoviti u slučaju isteka mjera.

(86) Privlačnost tržišta Unije s obzirom na veličinu i cijene te znatan neiskorišteni kapacitet koji je i dalje dostupan u Bjelarusu upućivali su na to da je vjerojatno da bi bjelaruski izvoz i neiskorišteni kapacitet bili preusmjereni na Uniju dopusti li se istek mjera.

(87) Stoga je Komisija zaključila da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga ako se mjere ne produže.

3.2. Narodna Republika Kina

3.2.1. Uvodne napomene

(88) Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavio se uvoz proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a, iako na znatno nižim razinama nego u razdoblju početnog ispitnog postupka (tj. od srpnja 2006. do lipnja 2007.). Prema statističkim podacima Comexta (Eurostat), uvoz zavarenih cijevi iz NRK-a činio je približno 0,1 % tržišta Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije, u usporedbi s tržišnim udjelom od 13,8 % tijekom početnog ispitnog postupka. Slično niska razina tržišnog udjela (0,03 %) zabilježena je tijekom prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjera. U apsolutnom smislu, uvoz iz NRK-a drastično je pao s gotovo 184 887 tona tijekom početnog ispitnog postupka na 118 tona u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera i 559 tona u trenutačnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera.

(89) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 22., u ispitnom postupku nije surađivao nijedan izvoznik/proizvođač iz NRK-a. Stoga proizvođači izvoznici nisu dostavili odgovore na upitnik, uključujući bilo kakve podatke o izvoznim cijenama i troškovima, domaćim cijenama i troškovima, potrošnji ulaznih elemenata u proizvodnom postupku, režijskim troškovima proizvodnje, kapacitetu, proizvodnji, ulaganjima itd. Isto tako, kineska vlada i proizvođači izvoznici nisu reagirali na dokaze iz dokumentacije predmeta, među ostalim ni na „Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite” (13) („Izvješće”).

(90) Komisija je stoga obavijestila tijela NRK-a da zbog nesuradnje može primijeniti članak 18. osnovne uredbe koji se odnosi na nalaze o NRK-u. Komisija nije zaprimila nikakve primjedbe.

(91) Shodno tomu, u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne uredbe, nalazi koji se odnose na vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga s obzirom na NRK temeljili su se na raspoloživim podacima, posebno na informacijama u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i u podnescima zainteresiranih strana, u kombinaciji s drugim izvorima informacija, kao što su trgovinski statistički podaci o uvozu i izvozu (Eurostat i GTA), statistički podaci s internetskih stranica kineske porezne i carinske uprave (14), izvješća Svjetske banke i OECD-a te neovisni izvori informacija o cijenama, neovisni izvori vijesti, podataka, analiza i konferencija za industriju željeza i čelika kao što su Deloitte (15), Transcustoms (16), Global Trade Alert (17) i Huajing Industry Research Institute (18).

3.2.2. Nastavak dampinškog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

3.2.2.1. Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

(92) Budući da su dostatni dokazi raspoloživi u vrijeme pokretanja ispitnog postupka upućivali, u pogledu NRK-a, na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak s obzirom na NRK na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

(93) Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak s obzirom na navodne znatne poremećaje, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i nije primljen nikakav podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe unutar utvrđenog roka.

(94) Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka navela i da je s obzirom na raspoložive dokaze privremeno odabrala Meksiko kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti. Komisija je nadalje navela da će ispitati druge moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe.

(95) Komisija je 11. svibnja 2020. bilješkom („prva bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U toj je bilješci navela popis svih faktora proizvodnje, kao što su sirovine, rad i energija, koji se mogu upotrijebiti u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena, odnosno referentnih vrijednosti, utvrdila moguće reprezentativne zemlje (i to Brazil, Maleziju, Meksiko, Tajland i Tursku). Komisija nije primila primjedbe na prvu bilješku.

(96) Komisija je 4. lipnja 2020. drugom bilješkom („druga bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje je namjeravala upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, s Tajlandom kao reprezentativnom zemljom (19). Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija proizvođača iz reprezentativne zemlje – društva Pacific Pipe Co., Ltd. i Asia Metal Co., Ltd. Nisu primljene primjedbe na drugu bilješku.

3.2.2.2. Uobičajena vrijednost

(97) U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

(98) Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se […] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

(99) Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade i proizvođača izvoznika, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

(a) Postojanje znatnih poremećaja

(1) Uvod

(100) Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe utvrđuje se: „znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata: — na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice, — prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove, — javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta, — nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu, — poremećaji u području troškova plaća, — pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi”.

(101) U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe u procjeni postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) uzima se u obzir, među ostalim, neiscrpan popis elemenata iz prethodne odredbe. Kada se izvodi procjena postojanja znatnih poremećaja, na temelju članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe treba voditi računa o mogućem učinku jednog ili više od tih elemenata na cijene i troškove u zemlji izvoznici proizvoda iz postupka revizije. Budući da taj popis nije kumulativan, doista nije potrebno voditi računa o svim elementima kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog ili više elementa s popisa mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi gospodarskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila.

(102) U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je sljedeće: „[a]ko Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru”.

(103) Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće o NRK-u (20) iz kojeg je vidljivo postojanje znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih faktora proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) te u pojedinim sektorima (na primjer, čelika i kemikalija). U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka. Izvješće je u dokumentaciju ispitnog postupka uvršteno u fazi pokretanja.

(104) Zahtjev je sadržavao i dodatne dokaze o postojanju znatnih poremećaja u smislu prethodno navedenog članka 2. stavka 6.a točke (b) kojima je dopunjeno Izvješće.

(105) Podnositelj zahtjeva posebno se osvrnuo na prakse koje utječu na troškove i cijene u sektoru industrije zavarenih cijevi i sektoru industrije čelika (toplovaljani čelični koluti glavni su ulazni elementi u proizvodnji zavarenih cijevi): — od pet najvećih kineskih proizvođača čelika četiri su poduzeća u državnom vlasništvu i kao takva posluju pod vlasništvom, kontrolom i političkim nadzorom kineske vlade, — troškovi sirovina i energije u NRK-u nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne vladine intervencije, što je potvrđeno i u nedavnom antisubvencijskom ispitnom postupku povezanom s toplovaljanim plosnatim proizvodima (21), — proizvođači toplovaljanog čelika imaju koristi od povlaštenih zajmova koji su zapravo subvencije, što je također potvrđeno u prethodno navedenom antisubvencijskom ispitnom postupku.

(106) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 93., kineska vlada nije uopće odgovorila na primljeni upitnik. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 22. i 89., proizvođači izvoznici nisu surađivali niti dostavili dokaze kojima se podupiru ili pobijaju postojeći dokazi u dokumentaciji predmeta, uključujući Izvješće, i dodatni dokazi koje je dostavio podnositelj zahtjeva, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

(107) Komisija je ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u, s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Ta analiza obuhvaćala je ispitivanje znatnih vladinih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije.

(2) Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u NRK-u

(108) Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i određuje gospodarsko upravljanje NRK-om. Temeljno je načelo sljedeće: „socijalističko javno vlasništvo proizvodnih sredstava, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu je „pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (22). S obzirom na takvo opće uređenje kineskoga gospodarstva, ne samo da su moguće znatne vladine intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (23).

(109) Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a povezane su na svakoj razini (pravna, institucionalna, osobna) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „[s]ocijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica, koja glasi: „[g]lavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (24). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom NRK-a. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

(110) Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (25). Intervencionistički gospodarski instrumenti koje primjenjuju kineska tijela raznovrsni su te uključuju sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja.

(111) Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjer kineskog gospodarstva određuje složeni sustav industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u toj zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Na pokrajinskoj razini planovi su podrobni, a u nacionalnim se planovima postavljaju općenitiji ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Izričiti proizvodni ciljevi bili su uobičajeni u prošlim ciklusima planiranja, a sad ih sadržavaju samo određeni planovi. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje je određeno sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.2. točku (a) podtočku 5. u nastavku) (26).

(112) Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu NRK-a prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve državne industrijske politike, umjesto da u prvom redu procjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.2.2.2. točku (a) podtočku 8. u nastavku) (27). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (28).

(113) Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto za gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (29). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Tijela provode provjere ulaganja i primjenjuju različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važan instrument potpore ciljevima industrijske politike, kao što su zadržavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili jačanje domaće industrije (30).

(114) Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim postulatima kojima se predviđaju i potiču brojne raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (31).

(3) Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

(115) Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire i/ili im pruža smjernice čine bitan dio gospodarstva u NRK-u.

(116) Kineska vlada i KPK održavaju strukture preko kojih imaju stalan utjecaj na poduzeća, osobito ona u državnom vlasništvu. Država (a u mnogim aspektima i KPK) ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća u državnom vlasništvu provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u njihovu donošenju operativnih odluka. To se u pravilu postiže rotacijom kadrova između državnih tijela i poduzeća u državnom vlasništvu, prisutnošću članova partije u izvršnim tijelima poduzeća u državnom vlasništvu i partijskih ćelija u poduzećima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.2. točku (a) podtočku 4.) te oblikovanjem korporativne strukture u sektoru poduzeća u državnom vlasništvu (32). Zauzvrat, poduzeća u državnom vlasništvu imaju poseban status u kineskom gospodarstvu koji im donosi niz gospodarskih koristi, ponajprije zaštitu od tržišnog natjecanja i povlašteni pristup relevantnim ulaznim elementima, uključujući financiranje (33). Elementi koji upućuju na postojanje državne kontrole nad poduzećima u sektoru industrije zavarenih cijevi dodatno su analizirani u odjeljku 3.2.2.2. točki (a) podtočki 4. u nastavku.

(117) Konkretno, znatan dio sektora industrije čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji zavarenih cijevi, i dalje je u vlasništvu kineske vlade. Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, četiri od pet kineskih proizvođača čelika među 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika u državnom su vlasništvu (34). Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje u 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje čelika u približno deset velikih poduzeća (35). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (36). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (37).

(118) Kao što je prethodno objašnjeno, u sektoru industrije čelika, koji je glavni izvor sirovina za proizvodnju zavarenih cijevi, visok je udio poduzeća u državnom vlasništvu. Budući da kineski izvoznici zavarenih cijevi nisu surađivali, nije se mogao utvrditi točan omjer privatnih i državnih proizvođača zavarenih cijevi. Međutim, u ispitnom postupku otkriveno je da se i javna i privatna poduzeća u sektoru zavarenih cijevi politički nadziru i usmjeravaju kako je objašnjeno u odjeljku 3.2.2.2. točki (a) podtočki 5. u nastavku.

(4) Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

(119) Osim što kontrolira gospodarstvo vlasništvom nad poduzećima u državnom vlasništvu i drugim alatima, kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (38), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a, organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (39)), a društvo mora omogućiti uvjete za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (40). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (41). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače zavarenih cijevi i dobavljače njihovih ulaznih elemenata.

(120) Mnogi proizvođači zavarenih cijevi na svojim internetskim stranicama izričito naglašavaju aktivnosti razvoja partije, imaju članove partije u upravi društva i ističu svoju pripadnost KPK-u. U ispitnom postupku otkrivene su aktivnosti razvoja partije kod brojnih proizvođača zavarenih cijevi, uključujući društva Jinghua Steel Pipe Group, Kingland Group i Jiangsu Guoqiang Zinc-plating Industrial Co. Ltd. Dokazi za jednog proizvođača proizvoda iz postupka revizije pokazali su da su takve aktivnosti uključivale, među ostalim, sudjelovanje članova KPK-a u raspravama o situaciji, poslovnom modelu i strategiji razvoja društva, olakšavanje zapošljavanja članova partije, predavanja, simpoziji i druge obrazovne aktivnosti na temu KPK-a, komunističke filozofije itd., formalna događanja povezana s aktivnostima KPK-a itd. Nadalje, Komisija je tijekom ispitnog postupka utvrdila postojanje osobnih veza između proizvođača zavarenih cijevi i KPK-a, kao što su članovi KPK-a među višim rukovodstvom ili u upravnom odboru u brojnim društvima koja proizvode zavarene cijevi, uključujući društva Jinghua Steel Pipe Group, Kingland Group, Fubo Group, Weifang East Steel Pipe Co. Ltd i Huludao City Steel Pipe Industrial Co. Ltd.

(121) U sektoru industrije čelika, koji je glavna sirovina za proizvodnju zavarenih cijevi, mnogi najveći proizvođači u vlasništvu su države. Neki su izričito navedeni u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje od 2016. do 2020.” (42). Na primjer, društvo Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. („TISCO”) u vlasništvu kineske države na svojim internetskim stranicama navodi da je „div u proizvodnji željeza i čelika”, koji se „razvio u izuzetan kompleks za proizvodnju željeza i čelika na veliko, koji je integriran s djelatnostima vađenja željeza, proizvodnje, prerade i isporuke željeza i čelika te trgovine njima” (43). Baosteel je još jedno veliko kinesko poduzeće u državnom vlasništvu koje se bavi proizvodnjom čelika te je dio nedavno konsolidiranog poduzeća China Baowu Steel Group Co. Ltd. (bivši Baosteel Group i Wuhan Iron & Steel) (44).

(122) Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.2.2.2. točku (a) podtočku 7. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (45). Stoga prisutnost države u društvima, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu, u sektoru čelika i drugim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih elemenata) omogućuje kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove.

(5) Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

(123) Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Zbog sustava planiranja u NRK-u resursi se općenito usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (46).

(124) Iako je industrija zavarenih cijevi specijalizirana, a tijekom ispitnog postupka nije bilo moguće potvrditi postojanje posebnih dokumenata o politikama kojima bi se usmjeravao njezin razvoj, ona ima koristi od vladina usmjeravanja i intervencija u vezi s glavnom sirovinom za proizvodnju zavarenih cijevi, tj. čelikom. Vladina intervencija u području industrije zavarenih cijevi ima učinke narušavanja, koji se očituju u problemu znatnog viška kapaciteta. U izvješću o stanju industrije čeličnih zavarenih cijevi za 2018. potvrđuje se postojanje znatnog viška kapaciteta (vidjeti cijeli navod u uvodnoj izjavi 209.) (47).

(125) Nadalje, kineska vlada industriju čelika smatra ključnom industrijom (48). To je potvrđeno u nizu planova, direktiva i drugih dokumenata koji se odnose na čelik, a izdani su na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini, na primjer u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje 2016.–2020.”. U tom se planu navodi da je industrija čelika „važan osnovni sektor kineskog gospodarstva, nacionalni temelj” (49). Glavne zadaće i ciljevi iz tog plana obuhvaćaju sve aspekte razvoja te industrije (50).

(126) U 13. petogodišnjem planu za gospodarski i socijalni razvoj (51) predviđa se pružanje potpore poduzećima koja proizvode vrste proizvoda od čelika visoke klase (52). U prvom je planu i postizanje kvalitete, trajnosti i pouzdanosti proizvoda podupiranjem društava koja upotrebljavaju tehnologije povezane s proizvodnjom, preciznim valjanjem i poboljšanjem kvalitete čistog čelika (53).

(127) U „Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.)” (54) („Katalog”) čelik se navodi kao poticana industrija.

(128) Nadalje, kineska vlada usmjerava razvoj sektora u skladu sa širokim rasponom alata politike i direktiva koji su, među ostalim, povezani sa sljedećim: sastavom i restrukturiranjem tržišta, sirovinama, ulaganjima, uklanjanjem kapaciteta, asortimanom proizvoda, premještanjem, modernizacijom itd. Kineska vlada tim i drugim sredstvima usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora (55). Trenutačni problem viška kapaciteta nedvojbeno je najbolji primjer posljedica politika kineske vlade i popratnih poremećaja.

(129) Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju čelika kao glavne sirovine koja se upotrebljava u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

(6) Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

(130) Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tomu činjenica da je, iako se kineski zakon o stečaju službeno temelji na načelima koja su slična onima u odgovarajućim zakonima u drugim zemljama, jedno od glavnih obilježja kineskog sustava njegova sustavna nedovoljna provedba. Broj stečajeva i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva te zemlje, upravo zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak zapravo odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (56).

(131) Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kada je riječ o vlasništvu nad zemljištem i pravima korištenja zemljišta u NRK-u (57). Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Dodjela zemljišta ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju pa određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (58). Osim toga, nadležna tijela pri dodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (59).

(132) Baš kao i drugi sektori kineskoga gospodarstva, proizvođači zavarenih cijevi podliježu uobičajenim odredbama kineskih zakona o stečaju, o trgovačkim društvima i o vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. U ovom se ispitnom postupku nije otkrilo ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze. Stoga je Komisija preliminarno zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način, što dovodi do poremećaja kada se omogućuje nastavak poslovanja nesolventnih društava te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u. Čini se da se ta razmatranja, na temelju raspoloživih dokaza, u potpunosti primjenjuju i u sektoru zavarenih cijevi.

(133) Komisija je u kontekstu svega navedenoga zaključila da je došlo do diskriminatorne primjene ili neodgovarajućeg izvršavanja zakonodavstva o stečaju i o vlasništvu u sektoru zavarenih cijevi, što se odnosi i na proizvod iz postupka revizije.

(7) Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

(134) Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u NRK-u jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. NRK nije ratificirao niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada („ILO”), posebno onih koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (60). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije nezavisna od državnih tijela i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (61). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, kojim je pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima ograničen na lokalne stanovnike određenog administrativnog područja. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kad je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (62). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u NRK-u.

(135) Nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da sektor zavarenih cijevi ne podliježe prethodno opisanom kineskom sustavu radnog prava. Stoga poremećaji u području troškova plaća i izravno (kada je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavne sirovine za njegovu proizvodnju) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) utječu na sektor zavarenih cijevi.

(8) Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

(136) Na pristup kapitalu poduzeća u NRK-u utječu različiti poremećaji.

(137) Prvo, za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (63), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje KPK) (64) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (65).

(138) Iako je utvrđeno da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka u svrhu trgovinske zaštite, upućuje na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata.

(139) Nadalje, česti poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima imaju mnogobrojne razloge, među ostalima i taj što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (66).

(140) Tim problemima pridonose i dodatna pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (67). To dovodi do sklonosti kreditiranja poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

(141) Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer za to je nedavni rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju.

(142) Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Naime, udio kreditiranja po referentnoj ili nižoj stopi i dalje čini 45 % ukupnog kreditiranja te se čini da se povećala primjena ciljanog kreditiranja s obzirom na to da se njegov udio od 2015. znatno povećao unatoč pogoršanju gospodarskih uvjeta. Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala.

(143) Opći kreditni rast u NRK-u upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga je posljednjih godina zabilježen nagli porast broja neprihodonosnih kredita. Suočena sa sve većim brojem rizičnih dugova kineska je vlada odlučila izbjeći neispunjenje obveza. Stoga se rješavanju problema loših dugova pristupilo odgodom otplate duga, pa su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prijenosom vlasništva nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije uklonjen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci.

(144) U biti, unatoč nedavnim mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u NRK-u i dalje utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala.

(145) Nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da prethodno opisane vladine intervencije u financijskom sustavu nemaju učinak na sektor zavarenih cijevi. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

(9) Sustavna priroda opisanih poremećaja

(146) Komisija je istaknula da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se sve činjenice o kineskom sustavu prethodno opisanom u odjeljcima od 3.2.2.2. točke (a) podtočke 1. do 3.2.2.2. točke (a) podtočke 5. i u dijelu A Izvješća te sva njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za faktore proizvodnje opisane u odjeljcima od 3.2.2.2. točke (a) podtočke 6. do 3.2.2.2. točke (a) podtočke 8. i u dijelu B Izvješća.

(147) Komisija podsjeća da su za proizvodnju zavarenih cijevi potrebni brojni različiti ulazni elementi. Kada proizvođači zavarenih cijevi kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

(148) Stoga ne samo da domaće prodajne cijene zavarenih cijevi nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima A i B Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza faktora proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. Kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili.

(10) Zaključak

(149) Analiza iz odjeljaka od 3.2.2.2. točke (a) podtočke 2. do 3.2.2.2. točke (a) podtočke 9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji NRK-a u svoje gospodarstvo općenito i u sektor zavarenih cijevi (uključujući proizvod iz postupka revizije), pokazala je da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kako je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade i proizvođača izvoznika iz NRK-a Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

(150) Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku. Komisija je podsjetila na to da nije iznesena nijedna tvrdnja o tome da neki domaći troškovi nisu narušeni u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) trećom alinejom osnovne uredbe.

(b) Reprezentativna zemlja

(1) Opće napomene

(151) Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe: — sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke (68) odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a, — proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (69), — raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji, — ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost se, ako je to moguće, daje zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

(152) Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 95. i 96., Komisija je 11. svibnja i 4. lipnja 2020. objavila dvije bilješke u dokumentaciji o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti i faktora proizvodnje („prva bilješka” i „druga bilješka”). Komisija je u drugoj bilješci obavijestila zainteresirane strane o zaključku da je Tajland u ovom slučaju odgovarajuća reprezentativna zemlja.

(2) Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u

(153) Komisija je u prvoj bilješci utvrdila da su Brazil, Malezija, Meksiko, Tajland i Turska prema Svjetskoj banci zemlje sa sličnom razinom gospodarskog razvoja kao u NRK-u, tj. Svjetska banka ih je sve na temelju bruto nacionalnog dohotka svrstala u kategoriju zemalja s „visokim srednjim dohotkom”.

(154) Nakon te bilješke nisu primljene nikakve primjedbe u pogledu stupnja gospodarskog razvoja.

(3) Proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u reprezentativnoj zemlji

(155) Komisija je u prvoj bilješci navela da u Brazilu, Maleziji, Meksiku, Tajlandu i Turskoj postoji proizvodnja proizvoda iz postupka revizije. Međutim, Malezija je isključena kao potencijalna reprezentativna zemlja jer je pronađen samo jedan proizvođač proizvoda iz postupka revizije, bez javno dostupnih financijskih izvještaja za RIPR.

(156) Nakon prve bilješke nisu primljene nikakve primjedbe u pogledu proizvodnje proizvoda iz postupka revizije u mogućim reprezentativnim zemljama.

(4) Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

(157) Komisija je za prethodno razmatrane i navedene zemlje dodatno provjerila dostupnost javnih podataka, a posebno javnih financijskih podataka proizvođača proizvoda iz postupka revizije.

(158) Komisija je tražila proizvođače zavarenih cijevi s javno dostupnim financijskim podacima koji bi se mogli upotrijebiti za utvrđivanje nenarušenih i razumnih iznosa troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti. Komisija je ograničila potragu na društva čiji su računi dobiti i gubitka za RIPR javno dostupni i koja su u tom razdoblju bila profitabilna. Nadalje, prednost je dana proizvođačima zavarenih cijevi čiji su financijski izvještaji bili javno dostupni na razini društva, a ne na konsolidiranoj razini za cijelu grupaciju. Stoga je druga bilješka obuhvaćala samo dva društva iz Tajlanda i jedno iz Turske.

(159) Na temelju kvalitete i pojedinosti javno dostupnih financijskih podataka u Tajlandu i Turskoj, a uzimajući u obzir i dostupnost i reprezentativnost referentnih vrijednosti za faktore proizvodnje (70), Komisija je smatrala da je Tajland odgovarajuća reprezentativna zemlja.

(160) Komisija je pažljivo analizirala sve relevantne podatke koji su bili raspoloživi u dokumentaciji kako bi utvrdila faktore proizvodnje u Tajlandu i zaključila je sljedeće: — Komisija je analizirala statističke podatke o uvozu za sve faktore proizvodnje navedene u prvoj bilješci, kako je ažurirana drugom bilješkom, i zaključila da su se u RIPR-u uvozili svi faktori potrebni za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije, — statistički podaci o energiji (cijene električne energije i prirodnog plina) za RIPR bili su lako dostupni u obliku podataka koje su dostavili Gradska uprava za električnu energiju i Ministarstvo energetike, — statistički podaci o troškovima rada bili su dostupni na internetskim stranicama Nacionalnog zavoda za statistiku.

(161) U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 96., Komisija je smatrala da su za tajlandske proizvođače Pacific Pipe Co., Ltd. i Asia Metal Co., Ltd. postojali javno dostupni financijski izvještaji koji bi se mogli upotrijebiti kao zamjena za određivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti.

(5) Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

(162) Budući da se na temelju tih elemenata utvrdilo da je Tajland odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe.

(6) Zaključak o reprezentativnoj zemlji

(163) Uzimajući u obzir prethodnu analizu, Tajland je ispunio sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe i stoga ga se može smatrati primjerenom reprezentativnom zemljom. Konkretno, u Tajlandu se odvijala znatna proizvodnja proizvoda iz postupka revizije i dostupan je cjelovit skup podataka za sve faktore proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit.

(c) Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

(164) Komisija je u drugoj bilješci navela da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka GTA kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine faktora proizvodnje u reprezentativnoj zemlji.

(165) Komisija je nadalje navela da će se statistički podaci ILO-a i državni statistički podaci upotrijebiti za utvrđivanje nenarušenih troškova rada u reprezentativnoj zemlji, dok će se državni statistički podaci, kako se navodi u uvodnoj izjavi 160., upotrijebiti za utvrđivanje nenarušenih troškova energije.

(166) Komisija je u izračun uključila vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi obuhvatila troškove koji nisu uključeni u navedene faktore proizvodnje. Da bi utvrdila taj iznos, upotrijebila je financijske podatke proizvođača iz Unije koji je surađivao u okviru ispitnog postupka o dampingu i koji je u tu svrhu dao posebne informacije (71), društva Arcelor Mittal Tubular Products iz Poljske („AMTP”). Metodologija je propisno objašnjena u odjeljku 3.2.2.2. točki (e).

(167) Konačno, kako je navedeno u drugoj bilješci, Komisija je za utvrđivanje troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti upotrijebila financijske podatke odabranih tajlandskih društava navedenih u uvodnoj izjavi 161.

(d) Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

(168) Komisija je u dvije bilješke o faktorima proizvodnje sastavila popis faktora proizvodnje i izvora koje namjerava upotrijebiti za sve faktore proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači u NRK-u upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Komisija nije primila nikakve primjedbe na popis faktora proizvodnje koji je dostavila zainteresiranim strankama u tim bilješkama.

(169) Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika u postupku revizije Komisija se morala osloniti na europskog proizvođača AMTP-a kako bi utvrdila faktore proizvodnje koji se upotrebljavaju u proizvodnji zavarenih cijevi. Na temelju podataka prikupljenih od kineskih društava tijekom početnog ispitnog postupka i informacija dostupnih na internetskim stranicama kineskih proizvođača zavarenih cijevi, čini se da su njihov proizvodni postupak i upotrijebljeni materijali slični onima koje upotrebljava AMTP.

(170) Zbog nesuradnje Komisija nije imala detaljnije tarifne oznake za svaki faktor proizvodnje od šesteroznamenkastih oznaka HS. Upotrijebljene oznake HS u potpunosti su se poklapale s tajlandskim tarifnim oznakama.

(171) Uzimajući u obzir sve podatke koje je dostavio AMTP i izostanak primjedbi na dvije bilješke o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti u pogledu faktora proizvodnje, utvrđeni su sljedeći faktori proizvodnje i tarifne oznake, prema potrebi: Tablica 1. Faktori proizvodnje zavarenih cijevi Faktor proizvodnje Oznaka HS Izvor podataka Nenarušena jedinična vrijednost Sirovine Plosnati valjani proizvodi od željeza ili nelegiranog čelika, širine 600 mm ili veće, u kolutima, samo toplovaljani, neplatirani niti prevučeni, debljine 4,75 mm ili veće, ali manje od 10 mm, nedekapirani, bez reljefnih uzoraka 7208 37 GTA 4,34 CNY/kg Plosnati valjani proizvodi od željeza ili nelegiranog čelika, širine 600 mm ili veće, u kolutima, samo toplovaljani, neplatirani niti prevučeni, debljine 3 mm ili veće, ali manje od 4,75 mm, nedekapirani, bez reljefnih uzoraka 7208 38 GTA 3,96 CNY/kg Plosnati valjani proizvodi od željeza ili nelegiranog čelika, širine 600 mm ili veće, u kolutima, samo toplovaljani, neplatirani niti prevučeni, debljine manje od 3 mm, nedekapirani, bez reljefnih uzoraka 7208 39 GTA 4,05 CNY/kg Cink 7901 11 GTA 20,69 CNY/kg Sumporna kiselina 2807 00 GTA 0,56 CNY/kg Rad Plaće radne snage u proizvodnom sektoru [nije primjenjivo] Vidjeti odjeljak 3.2.2.2. točku (d) podtočku 2. 19,91 CNY/sat Energija Električna energija [nije primjenjivo] Vidjeti odjeljak 3.2.2.2. točku (d) podtočku 3. 0,88 CNY/kWh Prirodni plin [nije primjenjivo] Vidjeti odjeljak 3.2.2.2. točku (d) podtočku 4. 2,73 CNY/m3 Nusproizvodi Lomljevina od nelegiranog čelika 7204 41 GTA 3,12 CNY/kg Iveri lomljevine od nelegiranog čelika 7204 41 GTA 3,12 CNY/kg Lomljevina nelegiranog čelika u ljuskama 7204 49 GTA 2,11 CNY/kg Cinkov pepeo 2620 19 GTA 8,11 CNY/kg Tvrdi cink 2620 11 GTA 14,74 CNY/kg

(1) Sirovine i nusproizvodi

(172) Kako bi utvrdila nenarušene cijene materijala dostavljenog do vrata tvornice proizvođača, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom i s obzirom na to da nije bilo proizvođača koji surađuju u NRK-u, Komisija je upotrijebila uvozne cijene u reprezentativnoj zemlji za svaki materijal koji je AMTP upotrijebio u proizvodnji zavarenih cijevi. Komisija je provjerila prijavljene sirovine, dobivene nusproizvode i relevantne omjere potrošnje u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije.

(173) Za sve sirovine i nusproizvode Komisija se oslanjala na uvozne cijene u reprezentativnoj zemlji. Ta je uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja, osim NRK-a. Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je u uvodnoj izjavi 149. zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Isključeni obujmi uvoza iz Kine bili su primjetni samo u slučaju sumporne kiseline, a činili su 4,7 % ukupnog uvoza reprezentativne zemlje. Za sve ostale sirovine i nusproizvode relevantni udjeli uvoza kretali su se od 0 do 0,3 %.

(174) Obično bi se isključili i obujmi uvoza u reprezentativnu zemlju iz zemalja koje nisu članice WTO-a, a koje su navedene u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755. U članku 2. stavku 7. osnovne uredbe navodi se da se domaće cijene u tim zemljama ne mogu upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti. Međutim, u ovom slučaju u Tajlandu u RIPR-u nije zabilježen uvoz sirovina i nusproizvoda iz tih zemalja.

(175) Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača izvoznika, kako je propisano člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe, Komisija je primijenila uvoznu pristojbu reprezentativne zemlje na odgovarajućim razinama, ovisno o zemlji podrijetla obujama uvoza. Nadalje, Komisija je dodala domaće troškove prijevoza izračunane po kilogramu na temelju kotacije za isporuke između luke Laem Chabang i Bangkoka, kako je navedeno u izvješću Svjetske banke (72).

(2) Rad

(176) Da bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove rada, Komisija je upotrijebila statističke podatke ILO-a zajedno s javno dostupnim tajlandskim državnim statističkim podacima i informacijama KPMG-a o porezima i pristojbama u Tajlandu (73).

(177) U statističkim podacima ILO-a navedeni su podaci o prosječnim tjednim odrađenim satima po zaposlenoj osobi u proizvodnom sektoru u Tajlandu tijekom RIPR-a (74).

(178) Iako su i podaci o mjesečnim naknadama zaposlenih u proizvodnom sektoru navedeni u statistici ILO-a, Komisija se odlučila pozvati na statističke podatke Tajlandskog nacionalnog zavoda za statistiku, koji je dao detaljnije informacije o plaćama i pogodnostima koje nisu plaća u različitim gospodarskim sektorima po tromjesečjima (75).

(179) Konačno, Komisija je upotrijebila informacije KPMG-a kako bi utvrdila porez na socijalno osiguranje koji plaća poslodavac.

(180) Komisija je na temelju tih podataka izračunala satnicu u proizvodnji, kojoj su dodani dodatni troškovi povezani s radom koje snosi poslodavac.

(3) Električna energija

(181) Da bi utvrdila referentnu vrijednost za električnu energiju, Komisija je upotrijebila kotaciju cijene električne energije za poslovna, industrijska i državna poduzeća koja je dostupna na internetskim stranicama Gradske uprave za električnu energiju (76).

(182) Ako se uzme u obzir nesuradnja kineskih proizvođača, svi preostali parametri potrebni za izračunavanje prosječne nenarušene referentne cijene električne energije, kao što su raspon napona, sati vršnog opterećenja/sati izvan vremena vršnog opterećenja i potražnja tijekom vršnog opterećenja, temeljili su se na podacima koje je dostavio AMTP.

(4) Prirodni plin

(183) Komisija je za utvrđivanje referentne vrijednosti za prirodni plin upotrijebila statističko izvješće Ureda za energetsku politiku i planiranje (Ministarstvo energetike) (77). To je izvješće obuhvatilo cijeli RIPR, no u njemu su navedeni ukupni iznosi za količinu i vrijednost potrošnje prirodnog plina bez obzira na vrstu korisnika (kućanstva, industrija, prijevoz) i u svim oblicima. Međutim, Komisija nije uspjela utvrditi nijedan izvor koji bi omogućio sužavanje tih iznosa samo na proizvodni sektor. U detaljnijem godišnjem izvješću Odjela za razvoj i učinkovitost alternativnih izvora energije (Ministarstvo energetike) (78), podaci o potrošnji navode se samo u smislu obujma, pa na temelju toga nije moguće izračunati cijenu prirodnog plina. Na temelju potonjeg izvješća proizvodni sektor činio je 44 % ukupne potrošnje prirodnog plina u Tajlandu tijekom RIPR-a.

(e) Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit

(184) Uz faktore proizvodnje sažete u prethodnoj uvodnoj izjavi 171. izračunani su režijski troškovi proizvodnje. S obzirom na nesuradnju kineskih proizvođača, izračun tih režijskih troškova proizvodnje temeljio se na omjeru režijskih troškova proizvodnje podijeljenih s troškovima proizvodnje koje je prijavio AMTP. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje.

(185) Za troškove prodaje te administrativne i opće troškova i dobit Komisija je upotrijebila financijske podatke tajlandskih proizvođača Pacific Pipe Co., Ltd (79). i Asia Metal Co., Ltd (80). Komisija je prvo izračunala odgovarajuće postotke troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti nad troškovima prodane robe za svako od dvaju društava. Zatim su utvrđeni prosječni troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi i dobit u reprezentativnoj zemlji (ponderirani s obzirom na promet društava). Javno dostupna revidirana računovodstvena dokumentacija tih društava stavljena je na raspolaganje zainteresiranim stranama kao prilog drugoj bilješci.

(f) Izračun uobičajene vrijednosti

(186) Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po osnovnoj vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

(187) Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija se oslonila na informacije AMTP-a o potrošnji svakog faktora proizvodnje (sirovine, rad i energija) za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Ti su obujmi potrošnje pomnoženi s nenarušenim jediničnim troškovima utvrđenima u Tajlandu, kako je opisano u prethodnom odjeljku (d).

(188) Izračun je napravljen zasebno za dvije osnovne vrste zavarenih cijevi, tj. za crne i pocinčane.Pocinčane cijevi su crne cijevi koje su podvrgnute postupku pocinčavanja u kojem se na cijev nanosi sloj cinka. Stoga je za proizvodnju pocinčanog proizvoda potrebna dodatna potrošnja energije i rada te dodatna upotreba cinka i sumporne kiseline, koji se uopće ne troše u proizvodnji crnih cijevi.

(189) Drugo, kako bi dobila nenarušene troškove proizvodnje Komisija je na nenarušene troškove proizvodnje dodala postotak režijskih troškova proizvodnje, utvrđenih kako je opisano u uvodnoj izjavi 184.

(190) Konačno, osim troškova proizvodnje koji su utvrđeni kako je opisano u uvodnoj izjavi 189., Komisija je primijenila troškove prodaje te administrativne i opće troškove i dobit u reprezentativnoj zemlji utvrđene kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 185. Troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi izraženi kao postotak troškova prodane robe i primijenjeni na nenarušene troškove proizvodnje iznosili su 4,3 %, a dobit izražena kao postotak troškova prodane robe i primijenjena na nenarušene troškove proizvodnje iznosila je 3,0 %.

(191) Uobičajene vrijednosti za dvije vrste proizvoda, izračunane kako je opisano u uvodnim izjavama od 187. do 190., umanjene su za nenarušene vrijednosti nusproizvoda na temelju popisa nusproizvoda AMTP-a. Nenarušene vrijednosti nusproizvoda utvrđene su množenjem prodanih količina u RIPR-u (prema podacima AMTP-a) s njihovim nenarušenim jediničnim troškovima utvrđenima u Tajlandu, kako je opisano u prethodnom odjeljku (d). Prilagođavanje zbog određenih nusproizvoda (cinkov pepeo, tvrdi cink) obavljeno je samo s obzirom na uobičajenu vrijednost utvrđenu za pocinčane proizvode jer se ti nusproizvodi dobivaju u postupku pocinčavanja.

(192) Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost na temelju cijena franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Zbog činjenice da nijedan proizvođač izvoznik nije surađivao uobičajena vrijednost utvrđena je na razini cijele zemlje.

3.2.2.3. Izvozna cijena

(193) Zbog nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika izvozna cijena utvrđena je na temelju podataka Eurostata na razini CIF koji su korigirani na razinu cijena franko tvornica. Stoga je izvozna cijena CIF umanjena za troškove pomorskog prijevoza i osiguranja (81) te domaće troškove prijevoza u Kini (82). Utvrđena je zasebna izvozna cijena za crne i pocinčane proizvode.

3.2.2.4. Usporedba i dampinška marža

(194) Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe usporedila po vrsti proizvoda izračunanu uobičajenu vrijednost s prethodno utvrđenom izvoznom cijenom.

(195) Za određene proizvode NRK primjenjuje politiku samo djelomičnog povrata PDV-a pri izvozu. Kako bi se osiguralo da se uobičajena vrijednost izrazi na istoj razini oporezivanja kao izvozna cijena, uobičajena vrijednost u pravilu se prilagođava naviše za taj dio PDV-a naplaćen na izvoz proizvoda iz postupka revizije, koji nije vraćen kineskim proizvođačima izvoznicima. Međutim, statistički podaci s internetskih stranica kineske porezne i carinske uprave te podaci sa stranice Transcustoms (83) pokazali su da je u RIPR-u PDV koji se naplaćivao na izvoz zavarenih cijevi u potpunosti vraćen. Stoga nije primijenjena prilagodba PDV-a.

(196) Na temelju toga utvrđeno je da je ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postocima cijena CIF-a na granici Unije, s neplaćenom carinom, negativna.

3.2.2.5. Zaključak

(197) Komisija je zaključila da izvoz proizvoda iz postupka revizije iz Kine tijekom RIPR-a nije bio dampinški. Međutim, predmetni obujam uvoza bio je vrlo ograničen te činio 0,2 % ukupnog uvoza u EU i 0,1 % udjela na tržištu Unije, pa se nije smatralo da su cijene reprezentativne. Stoga je Komisija ispitala i vjerojatnost ponavljanja dampinga.

3.2.3. Vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage

(198) Nakon što je utvrdila da tijekom RIPR-a nije bilo dampinga, Komisija je ispitala vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: postojanje dampinškog izvoza u treće zemlje, proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u, dostupnost drugih tržišta i privlačnost tržišta Unije.

3.2.3.1. Izvoz u treće zemlje

(199) Na temelju statističkih podataka o uvozu iz baze podataka GTA Komisija je utvrdila pet najvećih uvoznika zavarenih cijevi iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije: Filipini, Hong Kong, Peru, Indonezija i Singapur (84). Komisija je odlučila izuzeti Hong Kong iz analize jer su pri usporedbi odgovarajućih izvješća o uvozu i izvozu iz baze podataka GTA utvrđena velika odstupanja u prijavljenom obujmu trgovine između NRK-a i Hong Konga i zato što se čini da Hong Kong nije konačno odredište kineskog izvoza proizvoda iz postupka revizije. S obzirom na kineski izvoz zavarenih cijevi na preostala četiri glavna tržišta, izračuni dampinga napravljeni su prema metodologiji opisanoj u nastavku.

(a) Uobičajena vrijednost

(200) Da bi procijenila damping iz NRK-a u treće zemlje, Komisija je upotrijebila istu uobičajenu vrijednost kao u izračunu dampinga za tržište Unije, izračunanu kako je opisano u uvodnim izjavama od 168. do 192.

(b) Izvozna cijena

(201) Budući da kineski proizvođači nisu surađivali, vjerojatna izvozna cijena u Uniju procijenjena je analizom trenutačnih kineskih izvoznih cijena u treće zemlje, na temelju odgovarajućih statističkih podataka o uvozu iz baze podataka GTA.

(202) Sve četiri predmetne zemlje prijavile su vrijednost uvoza na razini CIF. Stoga je Komisija prilagodila prijavljene cijene kako bi izračunala izvoznu cijenu na razini franko tvornica odbijanjem troškova pomorskog prijevoza i osiguranja (85) te domaćih troškova prijevoza u Kini (86).

(203) Kad je riječ o Peruu, troškovi pomorskog prijevoza i osiguranja za isporuke iz NRK-a nisu navedeni u prethodno navedenom izvoru. Stoga je Komisija odlučila upotrijebiti kotaciju za isporuke između NRK-a i Čilea, koja je bila dostupna iz istog izvora.

(c) Usporedba i dampinške marže

(204) Komisija je usporedila izračunanu uobičajenu vrijednost i izvozne cijene u treće zemlje na temelju cijene franko tvornica. Kada je to bilo moguće (87), uspoređivalo se po vrsti proizvoda (crni/pocinčani) i utvrđen je ponderirani prosjek iznosa dampinga.

(205) Za prethodnu usporedbu zabilježena je dampinška marža na razini zemlje za kineski izvoz u četiri zemlje, izražena kao postotak njihovih vrijednosti CIF kako slijedi: Zemlja Postotak ukupnog „svjetskog” uvoza proizvoda iz ispitnog postupka iz NRK-a Dampinška marža (%) Filipini 19,3 71,7 Peru 5,3 25,6 Indonezija 4,4 21,4 Singapur 4,2 18,9

3.2.3.2. Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u

(206) S obzirom na nesuradnju kineske vlade i kineskih proizvođača, proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka, a posebno informacija koje su dostavili podnositelj zahtjeva i Huajing Industry Research Institute (88) („HIRI”), u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

(207) Prema obama izvorima proizvodni kapacitet u NRK-u znatno premašuje postojeći obujam proizvodnje i unutarnju potražnju na kineskom tržištu. Podaci navedeni u uvodnim izjavama 208. i 209. u nastavku odnose se na ukupnu proizvodnju zavarenih cijevi od željeza i čelika. Podnositelj zahtjeva procijenio je da približno 80 % te proizvodnje čine „male cijevi” vanjskog promjera 406,4 mm ili manjeg, što odgovara proizvodu iz postupka revizije. Ta je procjena potvrđena u izvješću HIRI-ja. Iako nisu navedeni točni iznosi, u izvješću se navodi da su „većina zavarenih cijevi proizvedenih u okviru industrije zavarenih cijevi u Kini proizvodi malog promjera i debelih stijenki”. Stoga je Komisija smatrala da je odstupanje između proizvodnog kapaciteta i stvarne proizvodnje i potražnje na kineskom tržištu, kako je prikazano u nastavku, reprezentativno za proizvod iz postupka revizije.

(208) Prema podacima navedenima u zahtjevu, koji su naknadno ažurirani tijekom ispitnog postupka, proizvodnja zavarenih cijevi u NRK-u tijekom RIPR-a iznosila je 60 milijuna tona. U izvješću HIRI-ja naveden je nešto niži iznos od 56 milijuna tona. Nadalje, to izvješće ukazuje na to da taj obujam proizvodnje, čak i ako se ne uzima u obzir neiskorišteni kapacitet, već premašuje unutarnju potražnju u NRK-u, koja se procjenjuje na 52,4 milijuna tona.

(209) Prema podnositelju zahtjeva, neiskorišteni proizvodni kapacitet za proizvod iz postupka revizije u NRK-u iznosi približno 10 milijuna tona. U izvješću HIRI-ja ne navode se nikakvi stvarni podaci o kapacitetu. Međutim, jasno se ističe postojanje prekomjerne proizvodnje zavarenih cijevi u NRK-u i postojanje velikog viška kapaciteta. U izvješću se među ostalim navodi da „uz brzi razvoj kineske industrije, iako se kineska potražnja za zavarenim cijevima znatno povećala, stopa rasta njezine potražnje i dalje je relativno niska, što je niže od stope proizvodnje zavarenih cijevi. To je prouzročilo trenutačno stanje viška kapaciteta zavarenih cijevi. Takvo stanje nije pogodno za razvoj industrije zavarenih cijevi. Nadalje, jedan je od razloga viška kapaciteta i to što neke domaće industrije imaju veće zahtjeve u pogledu zavarenih cijevi, među ostalim u pogledu kvalitete, promjera i stijenki. Kineske zavarene cijevi ne mogu zadovoljiti potrebe tih industrija, već se one moraju kupiti u inozemstvu. To dovodi do trenutačne situacije smanjene potražnje, što je pogoršalo domaći višak kapaciteta” (89).

(210) Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da kineski proizvođači izvoznici imaju znatan neiskorišteni kapacitet koji bi se, ako se dopusti istek mjera, mogli upotrijebiti za proizvodnju zavarenih cijevi za izvoz u Uniju.

3.2.3.3. Dostupnost drugih tržišta

(211) Na snazi je širok spektar mjera trgovinske zaštite i drugih ograničenja uvoza protiv izvoza zavarenih cijevi podrijetlom iz NRK-a. Prema bazi podataka GTA (90), takve se mjere primjenjuju u Australiji (antidampinške i kompenzacijske pristojbe), Kanadi (antidampinške i kompenzacijske pristojbe), Kolumbiji (antidampinške mjere), Meksiku (antidampinške mjere), Pakistanu (zabrana uvoza), Tajlandu (antidampinške mjere), Turskoj (zaštitne mjere) i SAD-u (antidampinške mjere i mjere iz odjeljka 232.). Te mjere kineskim proizvođačima ograničavaju pristup na navedena tržišta, ali i potvrđuju daljnje postojanje nepoštene trgovačke prakse kineskih proizvođača zavarenih cijevi.

(212) Stoga je Komisija zaključila da bi u slučaju stavljanja trenutačnih mjera izvan snage kineski proizvođači izvoznici vjerojatno preusmjerili izvoz prema Uniji po dampinškim cijenama.

3.2.3.4. Privlačnost tržišta Unije

(213) Prema podacima iz baze podataka GTA, kineski proizvođači izvoznici izvozili su na svoja glavna treća tržišta po cijenama koje su bile od 8 % do 21 % niže u odnosu na prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Kad se uzme u obzir ta razina cijena, izvoz u Uniju potencijalno je mnogo privlačniji za kineske izvoznike od izvoza u gotovo sve druge zemlje.

(214) Tržište Unije privlačno je kineskim proizvođačima i s obzirom na njegovu veličinu, s ukupnom potrošnjom većom od 540 000 tona.

3.2.3.5. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

(215) S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da će, bez obzira na to je li došlo do dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, vjerojatno doći do ponavljanja kineskog dampinga prema EU-u u slučaju isteka mjera.

3.2.4. Opći zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavlj