ODLUKA VIJEĆA

od 3. prosinca 2013.

o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ

(Tekst značajan za EGP)

(2013/743/EU)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 182. stavak 4.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

Dok Uredba (EU) br. 1291/2013 utvrđuje opći cilj programa Obzor 2020., prioritete i osnovne odrednice posebnih ciljeva i aktivnosti koje treba provesti, posebni program trebao bi definirati posebne ciljeve i osnovne odrednice aktivnosti koje su posebne za svaki dio. Odredbe o provedbi utvrđene u Uredbi br. 1291/2103 u cijelosti se primjenjuju na taj posebni program, uključujući one koje se odnose na etička načela.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

NASLOV I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom Odlukom uspostavlja se poseban program kojim se provodi Uredba (EU) br. 1291/2013 i određuju posebni ciljevi za potporu Unije istraživačkim i inovacijskim aktivnostima kako je utvrđeno u članku 1. te Uredbe, kao i pravila provedbe.

Članak 2.

Uspostava posebnog programa

1. Ovim se uspostavlja posebni program za uvođenje Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) („posebni program”) za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

2. U skladu s člankom 5. stavcima 2., 3. i 4. Uredbe (EU) br. 1291/2013, posebni program sastoji se od sljedećih dijelova:

(c)

Članak 3.

Posebni ciljevi

1. Dio I. „Izvrsna znanost” ojačava izvrsnost europskih istraživanja u skladu s prioritetom „Izvrsna znanost” utvrđenim u članku 5. stavku 2. točki (a) Uredbe (EU) br. 1291/2013 [Obzor 2020.] ostvarivanjem sljedećih posebnih ciljeva:

(c)

Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu I. Priloga I.

2. Dio II. „Vodeći položaj industrije” ojačava vodeći položaj industrije i konkurentnost u skladu s prioritetom „vodeći položaj industrije” utvrđenim u članku 5. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) br. 1291/2013 ostvarivanjem sljedećih posebnih ciljeva:

(c)

Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu II. Priloga I.

Moraju postojati posebni uvjeti za korištenje instrumenata za financiranje prema posebnom cilju u točki (b) prvog podstavka. Ti su uvjeti utvrđeni u dijelu II. odjeljku 2. Priloga I.

Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 10. za mijenjanje udjela u ulaganju iz vlasničkog instrumenta programa Obzor 2020. u ukupnom ulaganju EU-a u fazi širenja i rasta, u odnosu na financijske instrumente iz dijela II. odjeljka 2. Priloga 1.

3. Dio III. „Društveni izazovi” doprinose prioritetu „Društveni izazovi” utvrđenom u članku 5. stavku 2. točki (c) Uredbe (EU) br. 1291/2013 ostvarivanjem aktivnosti istraživanja, tehnološkog razvoja, demonstracija i inovacija koje doprinose sljedećim posebnim ciljevima:

(c)

Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu III. Priloga I.

4. Dio IV. „Širenje izvrsnosti i jačanje sudjelovanja” doprinosi posebnom cilju „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja” utvrđenom u članku 5. Stavku 3. Uredbe (EU) br. 1291/2013 potpunim korištenjem potencijala europskog kvalificiranog kadra i osiguravanjem maksimalnog uvećanja koristi od gospodarstva koje se temelji na inovacijama te njihovu raspodjelu diljem Unije u skladu s načelom izvrsnosti.

Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu III. Priloga I.

5. Dio V. „Znanost s društvom i za društvo” doprinosi posebnom cilju „Znanost s društvom i za društvo” utvrđenom u članku 5. Stavku 3. Uredbe (EU) br. 1291/2103 građenjem učinkovite suradnje između znanosti i društva, zapošljavanjem novog kvalificiranog kadra za znanost i upotpunjavanjem znanstvene izvrsnosti s društvenom osviještenošću i odgovornošću.

Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu V. Priloga I.

6. Dio VI. „Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra” doprinose svim prioritetima utvrđenim u članku 5. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1291/2013 s posebnim ciljem pružanja znanstvene i tehničke podrške politikama Unije usmjerenim na korisnika.

Osnovne odrednice aktivnosti za taj poseban cilj navedene su u dijelu VI. Priloga I.

7. Posebni program ocijenit će se u vezi s rezultatima i učinkom koji će se mjeriti prema pokazateljima uspješnosti.

Dodatne pojedinosti o ključnim pokazateljima uspješnosti utvrđene su u Prilogu II.

Članak 4.

Proračun

1. U skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1291/2013, financijska omotnica za provedbu posebnog programa iznosi 74 316,9 milijuna EUR.

2. Iznos iz stavka 1. ovog članka dijeli se između šest dijelova utvrđenih u članku 2. ga stavku 2. ove Odluke, u skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1291/2013. Okvirna proračunska raspodjela za posebne ciljeve utvrđene u članku 3. ove Odluke i najveći ukupni iznos doprinosa za aktivnosti JRC-a utvrđeni su u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1291/2013.

3. Na administrativne izdatke Komisije potrošit će se najviše 5 % iznosa navedenih u članku 6. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1291/2013 za dijelove od I. do V. posebnog programa. Komisija je dužna osigurati da se tijekom programa njezini administrativni troškovi smanje te nastoji postići cilj od 4,6 % ili manje u godini 2020. Ove brojke podložne su reviziji u sklopu privremene ocjene programa Obzor 2020., kako je utvrđeno u članku 32. stavku 3. Uredbe (EU) br. 1291/2013.

4. Prema potrebi moguće je unijeti odobrena sredstva u proračun nakon 2020. za pokrivanje tehničkih i administrativnih troškova kako bi se omogućilo upravljanje aktivnostima koje se ne završe do 31. prosinca 2020.

GLAVA II.

PROVEDBA

Članak 5.

Programi rada

1. Poseban program provodit će se prema programima rada.

2. Komisija donosi zajedničke ili posebne programe rada za provedbu dijela od I. do V. posebnog programa iz članka 2. stavka 2. točaka od (a) do (e), osim za provedbu mjera u sklopu posebnog cilja „Europsko istraživačko vijeće (ERC)” iz članka 3. stavka 1. točke (a). Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 4.

3. Komisija donosi putem provedbenog akta, u skladu s postupkom savjetovanja iz članka 10. stavka 3., programe rada za provedbu mjera u okviru posebnog cilja „Europsko istraživačko vijeće (ERC)” iz članka 3. stavka 1. točke (a), kako je utvrdilo Znanstveno vijeće u članku 7. stavku 2. točki (b) putem provedbenog akta, u skladu s savjetodavnim postupkom iz članka 10. stavka 3. Komisija će odstupiti od programa rada što ga je utvrdilo Znanstveno vijeće samo kad smatra da on nije u skladu s odredbama ove Odluke. U tom slučaju Komisija donosi program rada pomoću provedbenog akta u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 4. Komisija propisno obrazlaže ovu mjeru.

4. Komisija donosi poseban višegodišnji program rada, putem provedbenog akta, za dio VI. posebnog programa iz članka 2. stavka 2. točke (f).

Taj program rada uzima u obzir mišljenje što ga podnese Vijeće guvernera JRC-a iz Odluke 96/282/Euratom.

5. Programi rada moraju uzeti u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne razvoje događaja u politici, na tržištu i u društvu. Oni sadrže informacije, ako je potrebno, o koordinaciji s aktivnostima u području istraživanja i inovacija koje provode države članice (uključujući njihove regije), uključujući područja u kojima postoje zajedničke inicijative za donošenje programa. Programi rada ažuriraju se prema potrebi.

6. Programi rada za provedbu dijelova od I. do V. iz članka 2. stavka 2. točaka od (a) do (e) ove Odluke utvrđuju postavljene ciljeve, očekivane rezultate, metodu provedbe i njihov ukupan iznos, uključujući, prema potrebi, okvirne informacije o iznosu rashoda povezanih s klimatskim promjenama. Oni također sadrže opis mjera koje će se financirati, naznaku iznosa dodijeljenog za svaku mjeru, okvirni raspored provedbe kao i višegodišnji pristup i strateške orijentacije za sljedeće godine provedbe. Uključuju bespovratna sredstva za prioritete, kriterije za odabir i dodjelu i relativni ponder određenih kriterija za dodjelu te maksimalnu stopu financiranja ukupnih opravdanih troškova. Navode također sve dodatne obveze iskorištavanja i širenja za sudionike, u skladu s člankom 43. Uredbe (EU) br. 1290/2013 (14) Europskog parlamenta i Vijeća. Programi rada omogućuju strateške pristupe „odozgo prema dolje” i „odozdo prema gore”, po potrebi, koji na inovativne načine pristupaju ciljevima.

Osim toga, ti programi rada sadrže odjeljak koji utvrđuje međusektorska pitanja iz članka 14. i iz podnaslova „Međusektorska pitanja i mjere potpore u programu Obzor 2020.”u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1291/2013, koje se pojavljuju u dva ili više posebnih ciljeva unutar istog prioriteta ili unutar dvaju ili više prioriteta. Te aktivnosti provode se integrirano.

7. Komisija donosi putem provedbenog akta, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 4., sljedeće mjere:

odluku o odobrenju mjera financiranja neizravnih aktivnosti ako je procijenjeni iznos doprinosa Unije u okviru posebnog programa jednak ili viši od 2,5 milijuna EUR za mjere u okviru posebnog cilja „Europsko istraživačko vijeće (ERC)” iz članka 3. stavka 1. točke (a) Ove odluke i uz iznimku aktivnosti koje se financiraju u okviru pilota „Brži put do inovacija” iz članka 24 Uredbe (EU) 1291/2013;

(c)

Članak 6.

Europsko istraživačko vijeće

1. Komisija osniva Europsko istraživačko vijeće („ERC”), koje je sredstvo za provedbu mjera u okviru dijela I. „Izvrsna znanost” koje su povezane s posebnim ciljem Europsko istraživačko vijeće („ERC”) iz članka 3. stavka 1. točke (a) ove Odluke. ERC nasljeđuje ERC uspostavljen Odlukom 2007/134/EZ.

2. ERC se sastoji od neovisnog Znanstvenog vijeća iz članka 7. i posebne provedbene strukture iz članka 8.

3. ERC ima predsjednika koji se bira iz redova viših znanstvenika s međunarodnim ugledom.

Predsjednika imenuje Komisija nakon transparentnog postupka zapošljavanja u koji je uključen, za tu svrhu osnovan, poseban nezavisni odbor, a mandat je ograničen na četiri godine i može se jednom produljiti. Postupak zapošljavanja i odabrani kandidat moraju imati odobrenje Znanstvenog vijeća.

Predsjednik predsjedava Znanstvenim vijećem i osigurava njegov vodeći položaj i vezu s posebnom provedbenom strukturom, te ga zastupa u znanstvenom svijetu.

4. ERC djeluje u skladu s načelima znanstvene izvrsnosti, samostalnosti, učinkovitosti, djelotvornosti, transparentnosti i odgovornosti. Osigurava kontinuitet s aktivnostima ERC-a, koje se provode prema Odluci 2006/972/EZ.

5. Aktivnosti ERC-a podupiru istraživanja koja u svim područjima provode pojedinačni i transnacionalni timovi koji se natječu na europskoj razini. Bespovratna sredstva za pionirske istraživačke projekte ERC-a dodjeljuju se isključivo prema kriteriju izvrsnosti.

6. Komisija postupa kao jamac samostalnosti i integriteta ERC-a i osigurava pravilno izvođenje povjerenih mu zadaća.

Komisija osigurava provedbu aktivnosti ERC-a u skladu s načelima utvrđenima u stavku 4. ovog članka, kao i s cjelokupnom strategijom za ERC iz članka 7. stavka 2. točke (a) koju je utvrdilo Znanstveno vijeće.

Članak 7.

Znanstveno vijeće

1. Znanstveno vijeće sastoji se od najuglednijih znanstvenika, inženjera i stručnjaka, s primjerenim stručnim znanjem, žena i muškaraca iz različitih dobnih skupina, što će osigurati raznolika istraživačka područja, koji djeluju u svoje osobno ime, neovisno o vanjskim interesima.

Članove Znanstvenog vijeća imenuje Komisija u skladu s neovisnim i transparentnim postupkom imenovanja dogovorenim sa Znanstvenim vijećem, a koji uključuje savjetovanje sa znanstvenom zajednicom i izvještavanje Europskom parlamentu i Vijeću.

Imenovanje je ograničeno na razdoblje od četiri godine, uz mogućnost ponovnog imenovanja još jednom na temelju sustava rotacije, čime se osigurava neprekidan rad Znanstvenog vijeća.

2. Znanstveno vijeće utvrđuje:

(c)

Komisija odstupa od stajališta koje utvrdi Znanstveno vijeće u skladu s prvim podstavkom, točkama (a), (c), (d) i (e) samo kada smatra da se nisu poštovale odredbe ove Odluke. U tom slučaju Komisija donosi mjere za održavanje kontinuiteta provedbe posebnog programa i postizanje njegovih ciljeva, utvrđujući točke odstupanja od stajališta Znanstvenog vijeća i obrazlaže ih.

3. Znanstveno vijeće djeluje u skladu sa svojim ovlastima utvrđenim u odjeljku 1.1., dijela I. Priloga I.

4. Znanstveno vijeće postupa isključivo u interesu ostvarivanja posebnog cilja „Europsko istraživačko vijeće (ERC)” iz članka 3. stavka 1. točke (a) prema načelima utvrđenima u članku 6. stavku 4. Vijeće djeluje pošteno i čestito i obavlja svoj posao učinkovito i uz najveću moguću transparentnost.

Članak 8.

Posebna provedbena struktura

1. Posebna provedbena struktura odgovorna je za administrativnu provedbu i izvršenje programa, kako je opisano u odjeljku I. točki 1.2 Priloga I. Ona podupire Znanstveno vijeće u obavljanju svih njegovih zadaća.

2. Komisija osigurava da dodijeljena provedbena struktura strogo, učinkovito te uz neophodnu prilagodljivost slijedi samo ciljeve i zahtjeve ERC-a.

GLAVA III.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 9.

Praćenje i informacije o provedbi

1. Komisija svake godine prati i izvješćuje o provedbi programa Obzor 2020. u skladu s člankom 31. Uredbe (EU) br. 1291/2013 i Prilogom III. ovoj Odluci.

2. Komisija redovito izvješćuje Odbor iz članka 10. o ukupnom napretku provedbe neizravnih mjera posebnog programa kako bi Odbor mogao rano dati odgovarajući input o pripremi radnih programa, osobito višegodišnjeg pristupa i strateške orijentacije, te mu daje pravovremene podatke o svim mjerama koje se predlažu ili financiraju u okviru programa Obzor 2020., kako se navodi u Prilogu IV.

Članak 10.

Postupak Odbora

1. Komisiji pomaže odbor (Programski odbor). Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2. Odbor se sastaje u različitim sastavima kako navodi Prilog V., ovisno o predmetu koji je na dnevnom redu.

3. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

4. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

5. Ako se mišljenje Odbora treba dobiti na temelju pisanog postupka, navedeni postupak završava bez rezultata kada to u roku za davanje mišljenja odluči predsjednik Odbora ili to zahtijeva obična većina članova Odbora.

Članak 11.

Postupak delegiranja

1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji za vrijeme trajanja programa Obzor 2020.

3. Vijeće u svakom trenutku može opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga priopćuje Vijeću.

5. Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stavka 2. stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne uloži nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok produljuje se za jedan mjesec na inicijativu Vijeća.

6. Komisija obavješćuje Europski parlament o donošenju delegiranih akata, ili o bilo kojem prigovoru u vezi s njima, ili o stavljanju izvan snage delegiranja ovlasti od strane Vijeća.

Članak 12.

Odredbe o stavljanju izvan snage i prijelazne odredbe

1. Odluke 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.

2. Međutim, aktivnosti pokrenute prema Odlukama iz stavka 1. ovog članka i financijske obveze povezane s aktivnostima koje se provode prema tim Odlukama i dalje se uređuju tim Odlukama do njihovog dovršenja. Tamo gdje je to potrebno, sve preostale zadaće Odbora osnovanih Odlukama iz stavka 1. ovog članka poduzima Odbor iz članka 10. ove Odluke.

3. Dodjela financijskih sredstava za poseban program može obuhvatiti i troškove tehničke i administrativne pomoći koji su potrebni za osiguranje prijelaza između posebnog programa i mjera donesenih u okviru Odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ.

Članak 13.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 14.

Adresati

Ova je Odluka upućena državama članicama.

(1) SL C 181, 21.6.2012., str. 111.

(2) SL C 277, 13.9.2012., str. 143.

(3) Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11 prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (Vidi stranicu 104. ovog Službenog lista).

(4) Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 412, 30.12.2006, str. 1)

(5) Odluka Komisije 2007/134/EZ od 2. veljače 2007. o osnivanju Europskog istraživačkog vijeća Tekst značajan za EGP (SL L 57, 24.2.2007., str. 14.).

(6) 2001/822/EZ: Odluka Vijeća od 27. studenoga 2001. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj zajednici („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 314, 30.11.2001, str. 1).

(7) Uredba (EZ) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

(8) Odluka Komisije 96/282/Euratom od 10. travnja 1996. o preustroju Zajedničkog istraživačkog centra (SL L 107, 30.4.1996., str. 12.).

(9) Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006, str. 86.).

(10) 2006/972/EZ: Odluka Vijeća od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Ideje” kojim se primjenjuje Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) Tekst značajan za EGP (SL L 400, 30.12.2006, str. 243.).

(11) 2006/973/EZ: Odluka Vijeća od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Ljudi” kojim se primjenjuje Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006, str. 272.).

(12) 2006/974/EZ: Odluka Vijeća od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Kapaciteti” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007.–2013.) (SL L 400, 30.12.2006, str. 299.).

(13) 2006/975/EZ: Odluka Vijeća od 19. prosinca 2006. o posebnom programu koji se provodi kroz izravne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra u okviru Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006, str. 368.).

(14) Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (Vidi stranicu 81. ovog Službenog lista)

PRILOG I.

OSNOVNE ODREDNICE AKTIVNOSTI

Zajednički elementi za neizravne mjere

1. IZRADA PROGRAMA

1.1. Općenito

Uredba (EU) br. 1291/2013 utvrđuje niz načela u svrhu unaprjeđenja programskog pristupa kojim aktivnosti na strateški i integrirani način doprinose njegovim ciljevima i kako bi se osigurala snažna komplementarnost s drugim povezanim politikama i programima u cijeloj Uniji.

Neizravne aktivnosti programa Obzor 2020. provodit će se oblicima financiranja utvrđenim u Uredbi (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1), posebice bespovratnim sredstvima, nagradama, nabavi i financijskim instrumentima. Svi oblici financiranja upotrebljavat će se na fleksibilan način u svim općim i posebnim ciljevima programa Obzor 2020., pri čemu će se njihovo korištenje određivati na osnovi potreba i specifičnosti određenog posebnog cilja.

Osobita pozornost obraćat će se osiguravanju uravnoteženog pristupa istraživanju i inovacijama, koji nije ograničen samo na razvijanje novih proizvoda i usluga na temelju znanstvenih i tehnoloških iskoraka, nego koji uključuje i aspekte kao što su korištenje postojećih tehnologija u novim aplikacijama, trajno poboljšavanje, netehničke i društvene inovacije. Samo cjelovit pristup inovacijama može istodobno rješavati društvene izazove i dati poticaj novim konkurentnim poduzećima i industrijama.

Osobito za prioritet „Društveni izazovi” i poseban cilj „Vodeći položaj u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama”, naglasak će biti stavljen na istraživačke i inovacijske aktivnosti zajedno s aktivnostima koje se odvijaju blizu krajnjim korisnicima i tržištu, kao što su demonstriranje, pokusno izvođenje ili dokaz–koncepta. To će uključivati i, prema potrebi, aktivnosti kojima se podupiru društvene inovacije, kao i potporu pristupima na strani potražnje kao što su postupci prije-normizacije i pret-komercijalna nabava, nabava inovativnih rješenja, normizacija i ostale mjere usmjerene-prema korisniku kojima se pomaže ubrzati korištenje i širenje inovativnih proizvoda i usluga na tržište. Nadalje, ostavlja se dovoljno prostora za pristupe „odozdo prema gore” kod natječaja, a aktivnosti u radnim programima definiraju se u širem smislu. Osim toga, bit će dovoljno prostora za pristupe odozdo prema gore i otvorene, lagane i brze planove u sklopu svakog od tih izazova i tehnologija kako bi se najboljim europskim istraživačima, poduzetnicima i poduzećima pružila mogućnost da iznađu prijelomna rješenja koja odaberu.

Detaljno utvrđivanje prioriteta tijekom provedbe programa Obzor 2020. uključit će strateški pristup izradi programa istraživanja korištenjem načina upravljanja koji su blisko usklađeni s razvijanjem politike, a ipak prelaze granice tradicionalnih sektorskih politika. Temeljit će se na pouzdanim dokazima, analizama i predviđanjima, pri čemu će se napredak mjeriti prema snažnom nizu pokazatelja uspješnosti. Međusektorski pristup izradi programa i upravljanju omogućit će djelotvornu koordinaciju između svih posebnih ciljeva programa Obzor 2020. i rješavanje njihovih međusektorskih izazova, kao što su održivost, klimatske promjene, društvene i humanističke znanosti ili pomorske znanosti i tehnologije.

Utvrđivanje prioriteta jednako će se temeljiti na širokom nizu inputa i savjeta. To će uključivati, prema potrebi, skupine neovisnih stručnjaka koje su osnovane posebno za savjetovanje u provedbi programa Obzor 2020. ili bilo kojeg njegovog posebnog cilja. Te skupine stručnjaka pokazuju odgovarajuću razinu stručnosti i znanja u obuhvaćenim područjima i iskustvo u raznolikim profesionalnim okruženjima, uključujući industriju i uključivanje civilnog društva. Također će se, prema potrebi, uzeti u obzir savjeti Odbora za Europski istraživački prostor i inovacije (ERAC), ostalih skupina vezanih uz Europski istraživački prostor i skupine za poduzetničku politiku (EPG) o određivanju i izradi strateških prioriteta.

Utvrđivanje prioriteta također može uzeti u obzir programe strateških istraživanja europskih tehnoloških platformi, zajedničkih inicijativa za donošenje programa ili inputa od europskih partnerstava za inovacije. Gdje je to prikladno, javno javna partnerstva i javno privatna partnerstva koja podupire Obzor 2020. također će doprinijeti procesu utvrđivanja prioriteta i provedbi, u skladu s Uredbom (EU) br. 1291/2013. Redovno međusobno djelovanje s krajnjim korisnicima, građanima i organizacijama civilnog društva, putem odgovarajućih tehnologija kao što su konferencije čiji je cilj postizanje konsenzusa, tehnološke ocjene u koje je uključen cijeli niz aktera ili izravno uključivanje u istraživačke i inovacijske procese također će biti kamen temeljac procesa utvrđivanja prioriteta.

Budući da je Obzor 2020. program izrađen za sedam godina, gospodarska i društvena situacija te situacija u vezi s politikom u okviru koje on djeluje može se tijekom njegovog trajanja značajno promijeniti. Program Obzor 2020. treba biti u stanju prilagoditi se tim promjenama. Stoga će u sklopu svakog posebnog cilja postojati mogućnost uključivanja potpore za aktivnosti izvan opisa navedenih u nastavku teksta, gdje je to opravdano u svrhu rješavanja glavnih razvoja događaja, potreba politike ili nepredviđenih događaja.

Aktivnosti u okviru različitih Dijelova i njihovih posebnih ciljeva trebale bi se provoditi na način koji osigurava međusobnu komplementarnost i dosljednost, po potrebi.

1.2. Pristup rizičnom financiranju

Program Obzor 2020. pomoći će poduzećima i drugim vrstama subjekata u pristupu zajmovima, jamstvima i vlasničkom financiranju posredstvom dvaju instrumenata.

Dužnički instrument osigurat će zajmove pojedinačnim korisnicima za ulaganja u istraživanja i inovacije; (protu)jamstva financijskim posrednicima koji daju zajmove korisnicima; kombinacije zajmova i (protu)jamstava te jamstva i/ili protujamstva za nacionalne, regionalne i lokalne programe financiranja duga. Uključit će dio dužničkog instrumenta za mala i srednja poduzeća namijenjen malim i srednjim poduzećima usmjerenim na istraživanja i inovacije s iznosima zajmova koji dopunjuju financijska sredstva za mala i srednja poduzeća instrumentom za kreditna jamstva u sklopu programa za konkurentnost društava i malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014.-2020.).

Vlasnički instrument će osigurati rizični i/ili mezzanine kapital za pojedina poduzeća u ranoj fazi (komponenta za pokretanje). Ovaj instrument imat će i mogućnost ulaganja u fazi širenja i rasta zajedno s vlasničkim instrumentom za rast u sklopu programa COSME, uključujući i ulaganja u fondove fondova.

Ovi će instrumenti biti ključni za posebni cilj „pristup rizičnom financiranju”, ali se mogu, gdje je to relevantno, upotrebljavati u svim ostalim posebnim ciljevima programa Obzor 2020.

Vlasnički instrument i dio dužničkog instrumenta za mala i srednja poduzeća primjenjivat će se kao dio dvaju financijskih instrumenata Unije koji osiguravaju vlasničko i dužničko financiranje za potporu istraživanja i inovacija i rasta malih i srednjih poduzeća, zajedno s vlasničkim i dužničkim instrumentima u sklopu programa COSME.

1.3. Komunikacija, iskorištavanje i širenje

Ključna dodana vrijednost istraživanja i inovacija financiranih na razini Unije jest mogućnost širenja, iskorištavanja i prenošenja rezultata na cijelom kontinentu kako bi se njihov učinak pojačao. Stoga će Obzor 2020. uključiti, u sklopu svih njegovih posebnih ciljeva, posebnu potporu širenju rezultata (uključujući i širenje rezultata slobodnim pristupom znanstvenim publikacijama), komunikacijskim aktivnostima i aktivnostima dijaloga, s jakim naglaskom na prenošenje rezultata krajnjim korisnicima, građanima, akademskoj zajednici, organizacijama civilnog društva, industriji i donositeljima politika. U tom smislu Obzor 2020. može se koristiti mrežama za prijenos informacija. Komunikacije aktivnosti poduzete u kontekstu programa Obzor 2020. naglasit će činjenicu da su rezultati ostvareni uz potporu sredstva Unije te će također nastojati povećati javnu svijest o važnosti istraživanja i inovacija publikacijama, događanjima, spremištima znanja, bazama podataka, internetskim stranicama ili ciljanom upotrebom društvenih medija.

2. KOMPLEMENTARNOSTI,MEĐUSEKTORSKA PITANJA I MJERE POTPORE

Program Obzor 2020. strukturiran je oko ciljeva utvrđenih za njegova tri prioriteta: „Izvrsna znanost”, „Vodeći položaj industrije” i „Društveni izazovi”. Posebna će se pozornost obratiti osiguravanju primjerene koordinacije između tih prioriteta i iskorištavanju u cijelosti sinergije ostvarene između svih posebnih ciljeva kako bi se što bolje iskoristio njihov kombinirani učinak na ciljeve politike na višoj razini Unije. Stoga će se ciljevi programa Obzor 2020. provoditi uz jak naglasak na pronalaženje učinkovitih rješenja koja sežu daleko iznad pristupa koji se temelji samo na tradicionalnim znanstvenim i tehnološkim disciplinama i gospodarskim sektorima.

Međusektorska djelovanja promicat će se kroz dio I. „Izvrsna znanost”, dio II. „Vodeći položaj industrije”, dio III.„Društveni izazovi”, dio IV. „Širenje izvrsnosti i jačanje sudjelovanja” i dio V. „Znanost s društvom i za društvo” u svrhu zajedničkog razvijanja novih znanja, tehnologija budućnosti i novih tehnologija, istraživačkih infrastruktura i ključnih kompetencija. Istraživačke infrastrukture također će dobiti potporu za širu upotrebu u društvu, na primjer u javnim službama, u promicanju znanosti, civilne sigurnosti i kulture. Nadalje, utvrđivanje prioriteta tijekom provedbe za izravno djelovanje JRC-a i aktivnosti Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) bit će primjereno koordinirano s drugim dijelovima programa Obzor 2020.

Nadalje, u mnogim slučajevima za učinkovit doprinos ciljevima strategije Europa 2020 i njezine vodeće inicijative „Unija inovacija” bit će potrebna rješenja koja su interdisciplinarna i stoga su prisutna u više posebnih ciljeva programa Obzora 2020. Program Obzor 2020. uključuje posebne odredbe za davanje poticaja takvim međusektorskim aktivnostima, uključujući one u obliku učinkovitog objedinjavanja proračuna. To uključuje i, na primjer, mogućnost da prioritet ”Društveni izazovi” i poseban cilj „Vodeći položaj u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama” iskoriste mogućnosti financijskih instrumenata i namjenskog instrumenta za MSP-ove.

Međusektorsko djelovanje bit će od najveće važnosti u poticanju međudjelovanja između prioriteta „Društveni izazovi” i posebnog cilja „Vodeći položaj u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama” potrebnog za ostvarenje velikih tehnoloških iskoraka. Primjeri gdje se takvo međudjelovanje može razviti su: područje e-zdravlja, pametne mreže, pametni prometni sustavi, uključivanje aktivnosti povezanih s klimatskim promjenama, nanomedicina, napredni materijali za laka vozila ili razvoj industrijskih procesa i proizvoda s biološkom osnovom. Stoga će se poticati jaka sinergija između prioriteta „Društveni izazovi” i razvoja generičkih tehnologija razvoja i industrijskih tehnologija. To će se izričito uzeti u obzir pri izradi višegodišnjih strategija i utvrđivanja prioriteta za svaki taj posebni cilj. Za to će biti potrebno da zainteresirane strane koje predstavljaju razna stajališta budu potpuno uključene u provedbu; u mnogim slučajevima također će biti potrebne aktivnosti koje će okupiti financijska sredstva iz posebnog cilja „Vodeći položaj u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama” te relevantnih posebnih ciljeva iz prioriteta „Društveni izazovi”.

Osobita pozornost također se obraća na koordinaciju aktivnosti koje se financiraju kroz program Obzor 2020. s aktivnostima iz okvira drugih programa financiranja Unije, kao što su zajednička poljoprivredna politika i zajednička ribarstvena politika, program Life ili program Erasmus+ ili program Zdravlje za rast te vanjski programi Unije i programi financiranja razvoja. To uključuje odgovarajuću koordinaciju s Kohezijskim fondom, u okviru nacionalnih i regionalnih strategija za istraživanje i inovacije za pametnu specijalizaciju u kojem potpora za jačanje kapaciteta za istraživanje i inovacije na regionalnoj razini može djelovati kao „put prema izvrsnosti”, osnivanje regionalnih centara izvrsnosti može pomoći zatvoriti inovacijski jaz u Europi ili potpora velikim demonstracijskim projektima i pokusnim projektima može pomoći u postizanju cilja stvaranja vodećeg položaja industrije u Europi.

A. Društvene i humanističke znanosti

Istraživanja u području društvenih i humanističkih znanosti u cijelosti će se integrirati u svaki posebni cilj programa Obzor 2020. To će uključivati dovoljno mogućnosti za potporu takvih istraživanja posredstvom posebnih ciljeva „Europsko istraživačko vijeće (ERC)”, „Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie” ili i„Istraživačke infrastrukture”.

S tim ciljem, društvene i humanističke znanosti također će biti uključene u glavne tokove kao osnovni element aktivnosti potreban za pojačavanja vodećeg položaja u industriji i rješavanje svih društvenih izazova. Za navedene izazove, to uključuje: razumijevanje odrednica zdravlja i optimizacija učinkovitosti pružanja zdravstvene skrbi; potporu politikama koje osnažuju ruralna područja; istraživanje i očuvanje europskog kulturnog nasljeđa i bogatstva; promicanje odabirâ informiranih potrošača; stvaranje uključujućeg digitalnog ekosustava utemeljenog na znanju i informacijama; čvrsto donošenje odluka o energetskoj politici i osiguravanju europske električne mreže prilagođene potrošačima i prijelazu na održiv energetski sustav; potporu prometnoj politici i predviđanju temeljenima na dokazima; potporu ublažavanju klimatskih promjena i strategiji prilagodbe tim promjenama, inicijative za učinkovitost resursa i mjere usmjerene zelenom i održivom gospodarstvu; i razumijevanje kulturoloških i društveno-gospodarskih aspekata pitanja sigurnosti, rizika i upravljanja (uključujući pravne aspekte i aspekte ljudskih prava).

Dodatno, posebni cilj „Europa u svijetu koji se mijenja”: Uključiva, inovativna i promišljena društva poduprijet će istraživanja u području društvenih i humanističkih znanosti koja će se baviti horizontalnom problematikom kao što je ostvarivanje pametnog i održivog rasta, društvene preobrazbe u europskim društvima, društvene inovacije, inovacije u javnom sektoru ili položaj Europe kao globalnog čimbenika.

B. Znanost i društvo

Jača se veza i interakcija između znanosti i društva kao i promicanje odgovornog istraživanja i inovacija, znanstvenog obrazovanja, komuniciranja i kulture te se osnažuje povjerenje javnosti u znanost i inovaciju kroz aktivnosti iz programa Obzor 2020. koji podržava informirano sudjelovanje i dijalog s građanima i civilnim društvom u istraživanju i inovaciji.

C. Rod

Unija ima obvezu promicanja rodne ravnopravnosti u znanosti i inovaciji. U programu Obzor 2020. rodna ravnopravnost rješavat će se kao međusektorsko pitanje kako bi se ispravile neravnoteže između muškaraca i žena, te kako bi se u izradu programa i sadržaj istraživanja i inovacija uključila rodna dimenzija.

D. MSP-ovi

Program Obzor 2020. potaknut će i poduprijeti povećano i integrirano sudjelovanje MSP-ova u svim posebnim ciljevima.

Povrh uspostave boljih uvjeta za sudjelovanje MSP-ova u programu Obzor 2020., u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) br. 1291/2013, posebne mjere utvrđene u okviru posebnog cilja „Inovacije u malim i srednjim poduzećima” (posebnom instrumentu namijenjenom MSP-ovima) primjenjivat će se za posebni cilj „vodeći položaj u razvojnim i industrijskim tehnologijama” i prioritet „Društveni izazovi”. Taj bi integrirani pristup trebao činiti najmanje 20 % njihovih ukupnih proračuna namijenjenih MSP-ovima.

Posebna pozornost mora se obratiti na primjerenu zastupljenost MSP-ova u javno-privatnim partnerstvima iz članka 25. Uredbe (EU) br. 1291/2013.

E. Brzi program za inovacije (FTI)

FTI znatno smanjuje vrijeme od ideje do tržišta te se od njega očekuje povećanje sudjelovanja industrijei broj novih podnositelja zahtjeva u programu Obzor 2020.

FTI će, kako je određeno u članku 24. Uredbe (EU) br. 1291/2013, podržavati inovacijske aktivnosti u sklopu posebnog cilja „Vodeći položaj u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama” i u sklopu prioriteta „Društveni izazovi”, korištenjem pristupa odozdo prema gore, putem poziva koji je stalno otvoren, a „vrijeme do dodjele” ne prelazi šest mjeseci. FTI će doprinijeti inovacijama u Europi, podupirući konkurentnost Unije.

F. Jačanje sudjelovanja

Istraživački i inovacijski potencijal država članica, usprkos određenim nedavnim približavanjima, ostaje vrlo različit, s velikim razlikama između „vodećih inovatora” i „umjerenih inovatora”. Aktivnosti pomažu u premošćivanju razlika u istraživanjima i inovacijama u Europi, promičući sinergije s europskim strukturnim i investicijskim fondovima (fondovi ESI) kao i posebnim mjerama za poticanje potencijala izvrsnosti u regijama koje postižu slabe rezultate u području istraživanja, razvoja i inovacija (RDI), čime se jača sudjelovanje u programu Obzor 2020. i doprinosi ostvarenju ERA-e.

G. Međunarodna suradnja

Međunarodna suradnja s partnerima u trećim zemljama nužna je za učinkovito rješavanje mnogih posebnih ciljeva definiranih u programu Obzor 2020., osobito onih koji su povezani s vanjskim i razvojnim politikama Unije i međunarodnim obvezama. Ovo je slučaj sa svim društvenim izazovima koje rješava program Obzor 2020., koji imaju zajedničke karakteristike. Međunarodna suradnja također je ključna za pionirska i temeljna istraživanja kako bi se iskoristile prednosti novih mogućnosti u znanosti i tehnologiji. Stoga je promicanje mobilnosti istraživača i osoblja koje radi na inovacijama u međunarodnim razmjerima ključno za unaprjeđenje te globalne suradnje. Aktivnosti na međunarodnoj razini jednako su važne da bi se povećala konkurentnost europske industrije promicanjem uvođenja i trgovanja novim tehnologijama, na primjer, razvijanjem svjetskih normi i smjernica o interoperabilnosti, te promicanjem prihvaćanja i upotrebe europskih rješenja izvan Europe. Sve međunarodne aktivnosti trebale bi biti popraćene učinkovitim i pravednim prijenosom znanja koje je ključno za inovaciju i rast.

U središtu međunarodne suradnje u sklopu programa Obzor 2020. bit će suradnja s tri najveće skupine zemalja:

(1) industrijaliziranim gospodarstvima i gospodarstvima u nastajanju;

(2) zemljama proširenja i susjedstva; i

(3) zemljama u razvoju.

Gdje je to prikladno, program Obzor 2020. poticat će suradnju na dvoregionalnoj ili multilateralnoj razini. Međunarodna suradnja u području istraživanja i inovacija ključni je aspekt globalnih obveza Unije i ima važnu ulogu u partnerstvu Unije sa zemljama u razvoju, kao što je napredovanje na ostvarenju milenijskih razvojnih ciljeva Ujedinjenih naroda.

Članak 27. Uredbe (EU) br. 1291/2013 utvrđuje opća načela za sudjelovanje pravnih subjekata iz trećih zemalja i međunarodnih organizacija. Budući da istraživanja i inovacije općenito imaju velike koristi od otvorenosti prema trećim zemljama, program Obzor 2020. nastavit će provoditi načelo opće otvorenosti, uz istodobno poticanje recipročnog pristupa programima trećih zemalja. Prema potrebi, a osobito za zaštitu europskih interesa u odnosu na intelektualno vlasništvo, može se primijeniti oprezniji pristup.

Osim toga, provodit će se niz usmjerenih aktivnosti usvajanjem strateškog pristupa međunarodnoj suradnji na temelju zajedničkog interesa, prioritetâ i uzajamne koristi te promicanjem koordinacije i sinergije s aktivnostima država članica. To će uključiti mehanizam za potporu zajedničkim pozivima na podnošenje prijedloga i mogućnost programa sufinanciranja zajedno s trećim zemljama ili s međunarodnim organizacijama. Tražit će se sinergije s drugim politikama Unije

I dalje će se tražiti strateški savjet Strateškog foruma za međunarodnu znanstvenu i tehnološku suradnju (SFIC).

Ne dovodeći u pitanje ostale mogućnosti suradnje, primjeri područja u kojima se može razvijati takva strateška međunarodna suradnja su sljedeći:

(a) nastavak Partnerstva europskih država i država u razvoju u području kliničkih studija (EDCTP2) u kliničkim istraživanjima za medicinske intervencije protiv HIV-a, malarije i tuberkuloze i zanemarenih bolesti;

(b) potpora u obliku godišnje pretplate na Human Frontier Science Programme (HFSP) kako bi se omogućilo državama članicama koje nisu članice Skupine G7 da u potpunosti iskoriste financijska sredstva koja osigurava HFSP;

(c) međunarodni konzorcij za rijetke bolesti, koji okuplja više država članica i trećih zemalja. Cilj je ove inicijative razviti do 2020. dijagnostičke testove za najrjeđe bolesti i 200 novih terapija za rijetke bolesti;

(d) potpora aktivnostima Međunarodnog foruma biogospodarstva temeljenog na znanju i Radnoj skupini EU-a i SAD-a za istraživanja u biotehnologiji, kao i suradničke veze s relevantnim međunarodnim organizacijama i inicijativama (kao što su globalni savezi za istraživanja o stakleničkim plinovima u poljoprivredi i o zdravlju životinja);

(e) doprinos multilateralnim procesima i inicijativama, kao što su Međuvladin panel o promjenama klime (IPPC), Međuvladina platforma za bioraznolikost i usluge ekosustava (IPBES) i Grupa za promatranje Zemlje (GEO);

(f) dijalozi o svemiru između Unije i Sjedinjenih Država i Rusije, dviju najvećih nacija koje putuju u svemir, izuzetno su vrijedni i osnova su za uspostavljanje strateške suradnje u svemirskim partnerstvima;

(g) provedbena pravila za provođenje aktivnosti suradnje između Europske unije i Sjedinjenih Država u području domovinske sigurnosti/civilne sigurnosti/istraživanja, potpisana 18. studenoga 2010.;

(h) suradnja sa zemljama u razvoju, uključujući subsaharsku Afriku, u području decentralizirane proizvodnje energije za smanjivanje siromaštva;

(i) nastavak istraživačke suradnje s Brazilom o novoj generaciji bio-goriva i drugog korištenja biomase.

Nadalje, podupirat će se horizontalne aktivnosti kako bi se omogućio dosljedan i učinkovit razvoj međunarodne suradnje na svim razinama programa Obzor 2020.

H. Učinkoviti razvoj i promjena klime

Program Obzor 2020. potaknut će i poduprijeti aktivnosti usmjerene na korištenje vodećeg položaja Europe u utrci za razvoj novih postupaka i tehnologija koje promiču održivi razvoj, u širem smislu, i usmjerene su protiv klimatskih promjena. Takav horizontalni pristup, potpuno uključen u sve prioritete programa Obzor 2020., pomoći će EU-u da napreduje u okruženju s niskom razinom emisije ugljika i ograničenih resursa, stvarajući resursno učinkovito, održivo i konkurentno gospodarstvo.

I. Prijelaz od otkrića na tržišnu primjenu

Mjere premošćivanja unutar programa Obzor 2020. za cilj imaju dovesti do tržišne primjene, korištenja i komercijalizacije ideja kad god je moguće. Mjere bi se trebale temeljiti na opsežnom konceptu inovacija i poticati međusektorske inovacije.

J. Međusektorske mjere potpore

Potporu međusektorskim pitanjima pružit će niz horizontalnih mjera potpore, uključujući pružanje potpore: jačanju privlačnosti znanstvenih zanimanja, uključujući opća načela Europske povelje za istraživače, kako su određena u Preporuci Komisije od 11. ožujka 2011. (2); jačanju dokazne baze i razvoju i potpori ERA-i (uključujući pet inicijativa ERA-e) i vodećoj inicijativi „Unija inovacija”; priznavanju korisnika i projekata programa Obzor 2020. s najboljim rezultatima u različitim područjima kroz simbolične nagrade; unapređenju okvirnih uvjeta kao potpore vodećoj inicijativi „Unija inovacija”, uključujući načela Preporuke Komisije o upravljanju intelektualnim vlasništvom (3) i istraživanje mogućnosti uspostave instrumenta vrednovanja Europskih prava na intelektualno vlasništvo; i upravljanju i koordinaciji međunarodnih mreža za izvrsne istraživače i inovatore, poput Europske suradnje u znanosti i tehnologiji (COST).

3. OSTVARIVANJE PARTNERSTVA

Za ostvarenje održivog rasta u Europi potrebno je postići optimalni doprinos javnih i privatnih subjekata. To je ključno za konsolidiranje ERA-e i postizanje uspjeha u „Uniji inovacija”, „Digitalnoj agendi za Europu” i ostalim najznačajnijim inicijativama strategije Europa 2020. Nadalje, za odgovorna istraživanja i inovacije najbolja rješenja trebaju proizaći iz međusobnog djelovanja partnera koji imaju različita gledišta, ali zajedničke interese.

Program Obzor 2020. uključuje područje primjene i jasan skup kriterija za utvrđivanje javno javnih i javno privatnih partnerstava. Javno privatna partnerstva mogu se zasnivati na ugovornom aranžmanu između javnih i privatnih subjekata i u ograničenim slučajevima mogu biti institucionalizirana javno privatna partnerstva (kao što su zajedničke tehnološke inicijative i drugi zajednička poduzeća).

Postojeća javno javna i javno privatna partnerstva mogu primati potporu iz programa Obzor 2020. ako se bave ciljevima programa Obzor 2020., doprinose ostvarenju Europskog istraživačkog prostora, ispunjavaju kriterije programa Obzor 2020. te ako su pokazali da postižu značajan napredak u sklopu Sedmog okvirnog programa.

Inicijative iz okvira članka 185. UFEU-a koje imaju potporu u okviru Šestog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanje, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti („Šesti okvirni program”) usvojen Odlukom br. 1513/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) i/ili u okviru Sedmog okvirnog programa za koje se može ostvariti dodatna potpora u sklopu gore navedenih uvjeta uključuju: Partnerstvo europskih država i država u razvoju u području kliničkih studija (EDCTP), zajednički program Podrška okoline za samostalni život (AAL), Program istraživanja i razvoja za Baltičko more (BONUS), program Eurostars i Europski program za istraživanja u mjeriteljstvu (EMRP). Može se osigurati i daljnja potpora za Europski savez za istraživanje energije (EERA) uspostavljenom u sklopu Europskog strateškog energetskog tehnološkog plana (SET plan). Program Obzor 2020. može poduprijeti zajedničke inicijative za donošenje programa putem instrumenata iz članka 26. Uredbe(EU) No 1291/2013, uključujući putem inicijativa iz članka 185. UFEU-a.

Zajednički pothvati uspostavljeni u sklopu Sedmog okvirnog programa prema članku 187. UFEU-a, za koje se može osigurati daljnja potpora prema gore navedenim uvjetima su sljedeći: Inicijativa za inovativne lijekove (IMI), „Clean Sky”, Istraživanje Jedinstvenog europskog neba ATM (SESAR), zajedničko poduzeće Gorive ćelije i vodik (FCH) i zajednička tehnološka inicijativa Elektroničke komponente i sustavi za vodeći položaj Europe (ECSEL).

Ostala javno privatna partnerstva koja dobivaju podršku iz Sedmog okvirnog programa za koja se može osigurati daljnja potpora prema gore navedenim uvjetima su sljedeća: Tvornice budućnosti, Energetski učinkovite zgrade (EeB), Europska inicijativa za zelene automobile, Internet budućnosti. Daljnja potpora može se osigurati i Europskim industrijskim inicijativama (EII) pokrenutima u sklopu SET Plana.

Daljnja javno javna i javno privatna partnerstva mogu se pokrenuti u sklopu programa Obzor 2020. kada zadovoljavaju definirane kriterije.

DIO I.

IZVRSNA ZNANOST

1. EUROPSKO ISTRAŽIVAČKO VIJEĆE (ERC)

ERC će promicati pionirska istraživanja svjetske razine. Pionirska istraživanja i istraživanja koja prelaze granice trenutačnog poimanja nisu samo od ključne važnosti za gospodarsko blagostanje i društvenu dobrobit, nego su i istinski rizični poduhvati, koji napreduju na novim i izrazito zahtjevnim istraživačkim područjima, bez jasno odvojenih znanstvenih disciplina.

Kako bi se potaknuo velik izravan učinak u obliku napretka u području znanosti, ERC će davati potporu timovima za izvođenje istraživanja u svim područjima osnovnih znanstvenih i tehnoloških istraživanja u okvirima programa Obzor 2020., uključujući tehniku, društvene i humanističke znanosti. Ako je potrebno, u obzir se mogu uzeti posebne ciljane skupine (npr. mladi istraživači/timovi u nastajanju) sukladno ciljevima ERC-a i potrebama učinkovite provedbe. Posebna će se pozornost obratiti novonastalim i brzorastućim područjima u pionirskim područjima znanja te na područjima gdje se preklapa nekoliko disciplina.

Neovisni istraživači bilo koje dobi i roda, uključujući mlade istraživače tijekom prijelaza u samostalnost kao vodeći istraživači koji su se dokazali, iz bilo koje zemlje na svijetu, dobivat će potporu za izvođenje istraživanja u Europi.

ERC daje osobitu prednost pomaganju najboljim mladim istraživačima s odličnim idejama da naprave pomak prema nezavisnosti dajući odgovarajuću potporu u kritičnoj fazi kada osnivaju ili konsolidiraju vlastiti istraživački tim ili program. ERC će i dalje davati odgovarajuće razine potpore afirmiranim istraživačima.

Slijedit će se pristup „istraživanja na poticaj istraživača”. To znači da će ERC podupirati projekte koje će provoditi istraživači s temama po vlastitom odabiru u okviru poziva na podnošenje prijedloga. Prijedlozi će se ocjenjivati samo prema kriteriju izvrsnosti koja se utvrđuje putem recenzije, uzimajući u obzir izvrsnost novih skupina, mlade istraživače, kao i postojeće timove, te uz obraćanje posebne pozornosti prijedlozima koji su izrazito pionirski i uključuju odgovarajuće značajne znanstvene rizike.

ERC će djelovati kao samostalno tijelo za financiranje koje se rukovodi znanošću, a sastoji se od neovisnog Znanstvenog vijeća te ga podupire racionalna i troškovno učinkovita posebna provedbena struktura.

Znanstveno vijeće utvrdit će sveobuhvatnu znanstvenu strategiju i imat će pune ovlasti pri odlučivanju o vrsti istraživanja koje će se financirati.

Znanstveno vijeće će utvrditi program rada kako bi ispunio ciljeve ERC-a temeljene na njegovoj znanstvenoj strategiji, kako je opisano u nastavku teksta. Pokrenut će potrebne inicijative za međunarodnu suradnju u skladu sa svojom znanstvenom strategijom, uključujući promidžbene aktivnosti za povećanje vidljivosti ERC-a za najbolje istraživače iz ostalog dijela svijeta.

Znanstveno vijeće neprekidno će pratiti djelovanje ERC-a i njegove postupke ocjene te razmatrati kako se najbolje mogu postići njegovi širi ciljevi. Izradit će kombinaciju mjera za potporu ERC-a koje budu nužne kako bi se odgovorilo na nove potrebe.

ERC će u vlastitom djelovanju težiti izvrsnosti. Administrativni troškovi i troškovi osoblja za ERC koji se odnose na Znanstveno vijeće i posebnu provedbenu strukturu bit će sukladni s racionalnim i troškovno učinkovitim upravljanjem. Administrativni izdaci ograničit će se na najmanju moguću mjeru, u skladu s osiguravanjem sredstava potrebnih za provedbu visoke kvalitete kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećalo financiranje za pionirska istraživanja.

Dodjeljivat će se nagrade ERC-a i bespovratnim sredstvima će se upravljati na transparentan i jednostavan način koji zadržava pozornost na izvrsnosti, potiče inicijativu i kombinira fleksibilnost s pozivanjem na odgovornost. ERC će stalno tražiti nove načine za pojednostavljivanje i poboljšanje svojih postupaka kako bi osiguralo poštovanje tih načela.

S obzirom na jedinstvenu strukturu i ulogu ERC-a kao tijela za financiranje koje se rukovodi znanošću, provedba aktivnosti i upravljanje aktivnostima ERC-a neprekidno će se pregledavati i ocjenjivati, pri čemu će u potpunosti biti uključeno Znanstveno vijeće, kako bi se procijenila njegova postignuća i kako bi se na osnovi iskustva prilagodili i poboljšali postupci i strukture.

1.1. Znanstveno vijeće

Kako bi obavljalo svoje zadaće kako su utvrđene u članku 7., Znanstveno vijeće će:

(1) Znanstvena strategija: — utvrditi sveobuhvatnu znanstvenu strategiju za ERC u svjetlu znanstvenih mogućnosti i europskih znanstvenih potreba; — na trajnoj osnovi, u skladu sa znanstvenom strategijom, osigurati uspostavu programa rada i uvođenje potrebnih izmjena, uključujući pozive za podnošenje prijedloga i kriterija te, prema potrebi, definiranje posebnih ciljnih skupina (npr. mladi timovi/novi timovi).

(2) Znanstveno upravljanje, praćenje i kontrola kvalitete: — prema potrebi, sa znanstvenog gledišta, pod nadzor Znanstvenog vijeća stavljeni su utvrđivanje stajališta o provođenju i upravljanju poziva na podnošenje projektnih prijedloga, kriteriji za ocjenjivanje, postupak stručnog ocjenjivanja uključujući izbor stručnjaka, metode za stručno ocjenjivanje te ocjenjivanje prijedloga i potrebna provedbena pravila i smjernice na temelju kojih se odlučuje o financiranju prijedloga, te utvrđivanje stajališta o svim drugaim pitanjima koja utječu na ostvarenje i učinak aktivnosti ERC-a i kvalitetu provedenih istraživanja, uključujući glavne odredbe uzorka ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava ERC-a; — pratiti kvalitetu djelovanja i ocjenjivati provedbu programa i postignuća te utvrđivati preporuke za korektivne ili buduće aktivnosti.

(3) Priopćavanje i širenje rezultata istraživanja: — osigurati transparentnost u komuniciranju sa znanstvenom zajednicom, ključnim zainteresiranim stranama i širokom javnošću o aktivnostima i postignućima ERC-a; — redovno izvještavati Komisiju o svojim aktivnostima.

Znanstveno vijeće ima pune ovlasti pri odlučivanju o vrsti istraživanja koje će se financirati i nastupa kao jamac kvalitete aktivnosti iz znanstvene perspektive.

Po potrebi se Znanstveno vijeće savjetuje sa znanstvenom, tehničkom i akademskom zajednicom, regionalnim i nacionalnim agencijama za financiranje istraživanja i drugim zainteresiranim stranama.

Članovi Znanstvenog vijeća će dobiti naknadu za zadaće koje obavljaju u obliku honorara i, prema potrebi, povrat troškova i životnih troškova.

Predsjednik ERC-a boravit će u Bruxellesu tijekom svog mandata i većinu radnog vremena (5) bavit će se djelatnostima ERC-a. On(a) će dobivati naknadu na razini najviših rukovoditelja Komisije.

Znanstveno vijeće iz redova svojih članova bira tri potpredsjednika koji pomažu predsjedniku u zastupanju i u organizaciji rada. Oni također mogu imati titulu potpredsjednika ERC-a.

Trima potpredsjednicima bit će osigurana potpora kako bi se osigurala primjerena administrativna pomoć u njihovim matičnim institutima.

1.2. Posebna provedbena struktura

Posebna provedbena struktura bit će odgovorna za sve aspekte primjene i provedbe programa, kako je predviđeno programom rada. Posebno će provoditi postupke ocjenjivanja, postupak stručnog ocjenjivanja i odabira u skladu s načelima koja je utvrdilo Znanstveno vijeće te će osigurati financijsko i znanstveno upravljanje bespovratnim sredstvima.

Posebna provedbena struktura podupirat će Znanstveno vijeće u obavljanju svih njegovih zadaća kako je navedeno u tekstu gore, osiguravati pristup potrebnim dokumentima i podacima koje posjeduje, te će obavještavati Znanstveno vijeće o svojim aktivnostima.

U svrhu osiguravanja učinkovite veze s posebnom provedbenom strukturom u vezi sa strateškim i operativnim pitanjima, vodstvo Znanstvenog vijeća i direktor posebne provedbene strukture održavat će redovne sastanke za koordinaciju.

Upravljanje ERC-om provodit će osoblje zaposleno u tu svrhu, uključujući dužnosnike institucija EU-a prema potrebi, i obuhvaćat će samo stvarne administrativne potrebe kako bi se osigurali stabilnost i kontinuitet potrebni za učinkovitu upravu.

1.3. Uloga Komisije

Kako bi ispunjavala svoje obveze utvrđene člancima 6., 7. i 8., Komisija će:

— osiguravati kontinuitet i obnovu Znanstvenog vijeća i osiguravati potporu za stalni Identifikacijski odbor za identificiranje budućih članova Znanstvenog vijeća;

— osiguravati kontinuitet posebne provedbene strukture i delegiranje zadaća i odgovornosti Komisiji uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća;

— imenovati ravnatelja i stručno osoblje za posebnu provedbenu strukturu, uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća;

— osigurati pravodobno donošenje programa rada, stavove u vezi s provedbenom metodologijom i potrebna provedbena pravila dana u Pravilima podnošenja ERC-a i uzorku ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava ERC-a, uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća;

— redovno obavješćivati i konzultirati programski odbor o provedbi aktivnosti ERC-a.

2. BUDUĆE TEHNOLOGIJE I TEHNOLOGIJE U NASTAJANJU

Aktivnosti budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju (FET) konkretizirat će različite logike intervencije, od potpuno otvorenih do različitih stupnjeva strukturiranja tema, odbora i financiranja, strukturiranih oko triju dijelova - otvorene buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju, proaktivne buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju i vodeće buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju.

2.1. Otvorene buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju: poticanje novih ideja

Podupiranje, u ranoj fazi, velikog broja suradničkih istraživačkih projekata vizionarske znanosti i tehnologije visokog rizika nužno je za uspješno istraživanje novih temelja za radikalno nove buduće tehnologije. Budući da je izrazito netematska i nepreskriptivna, ta aktivnost omogućuje nove ideje, gdje god se one pojave i odakle god dolaze, u najširem spektru tema i disciplina i aktivno potiče kreativni način razmišljanja van okvira. Njegovanje takvih krhkih ideja zahtijeva snažan, riziku sklon i u velikoj mjeri interdisciplinarni istraživački pristup, koji dopire znatno izvan striktno tehnoloških okvira. Privlačenje i poticanje sudjelovanja novih subjekata visokog potencijala u istraživanjima i inovacijama, kao što su mladi istraživači i MSP-ovi visoke tehnologije također su važni za stvaranje vodećih znanosti i industrija u budućnosti.

2.2. Proaktivne buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju: njegovanje novih tema i zajednica

Nova područja i teme trebaju sazreti posredstvom rada usmjerenog prema strukturiranju zajednica u nastajanju i podupiranjem dizajna i razvoja istraživačkih tema koje donose preobražaj. Glavne prednosti tog pristupa koji uvodi strukturu, a ipak je istraživačke prirode jesu nova područja koja još nisu spremna na uključivanje u planove industrijskih istraživanja, te jačanje i strukturiranje istraživačkih zajednica oko njih. On pravi iskorak od suradnje između malog broja istraživača do skupine projekata od kojih se svaki bavi aspektima neke istraživačke teme i razmjenjuje rezultate. To će se provesti u uskoj povezanosti s prioritetima „Društveni izazovi” i „Vodeći položaj industrije”.

2.3. Vodeće buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju (FET flagships): rad na značajnim interdisciplinarnim znanstvenim i tehnološkim izazovima

Istraživačke inicijative unutar ovog dijela pojavljuju se iz znanosti i tehnologije, velikih su razmjera, multidisciplinarne su i izgrađene oko vizionarskog cilja koji ih objedinjuje. One se bave velikim interdisciplinarnim znanstvenim i tehnološkim izazovima za koje je potrebna suradnja cijelog niza disciplina, zajednica i programa. Znanstveni i tehnološki napredak trebao bi omogućiti snažnu i opsežnu osnovu za buduće tehnološke inovacije i gospodarsku primjenu, kao i nove koristi, potencijalno velikog utjecaja, za društvo. Cjelovita priroda i veličina impliciraju da se oni mogu ostvariti samo suradničkim dugoročnim i održivim naporima.

2.4. Posebni aspekti provedbe

Savjetodavni odbor za buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju, uključujući znanstvenike i inženjere najvećeg ugleda i stručnosti, osigurat će doprinos zainteresiranih strana o sveukupnoj znanstvenoj strategiji, uključujući definiciju programa rada.

FET će i dalje biti predvođen znanošću i tehnologijom i poduprt jednostavnom i učinkovitom provedbenom strukturom. Donijet će se jednostavni upravni postupci kako bi se zadržala usmjerenost na izvrsnost u tehnološkim inovacijama koje potiču iz znanosti, potakla inicijativa i kombinirala brzina odlučivanja s fleksibilnošću i odgovornošću. Najprimjereniji pristupi će se upotrebljavati za preispitivanje krajobraza istraživanja u FET-u (npr. analiza portfelja) i za uključivanje zajednica zainteresiranih strana (npr. savjetovanja). Cilj će biti trajno poboljšanje i traženje novih načina za pojednostavljivanje i poboljšanje postupaka kako bi se osiguralo poštovanje tih načela. Obavljat će se procjene učinkovitosti i učinka aktivnosti FET-a, koje će dopunjavati one na programskoj razini.

S obzirom na njegovu misiju poticanja znanstveno orijentiranih istraživanja prema budućim tehnologijama, FET nastoji okupiti subjekte iz znanosti, tehnologije i inovacija, prema potrebi uključiti korisnike i koliko god je moguće, iz javnih i privatnih sektora. Stoga bi FET trebao imati aktivnu ulogu katalizatora u poticanju novih načina razmišljanja, nove prakse i novih oblika suradnje.

Otvorene buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju grupiraju aktivnosti za iznalaženje novih ideja koje obećavaju, potpuno se pridržavajući pristupa odozdo prema gore. Visok rizik što ga svaka takva ideja implicira ima protutežu u tome da se mnoge takve ideje istražuju. Učinkovitost u smislu vremena i korištenja resursa, niski oportunitetni trošak za podnositelje prijedloga, kao i neupitna otvorenost prema nekonvencionalnim i interdisciplinarnim idejama ključne su značajke tih aktivnosti. Jednostavni i brzi trajno otvoreni programi podnošenja prijedloga nastojat će pronaći nove visokorizične istraživačke ideje koje obećavaju, te će uključiti smjerove za nove inovacijske subjekte visokog potencijala kao što su mladi istraživači i visoko tehnološki MSP-ovi. Kako bi se nadopunile aktivnosti otvorenih budućih ideja i tehnologija u nastajanju, aktivnosti u okviru prioriteta „Vodeći položaj industrije” i „Društveni izazovi” mogu poticati radikalno novu uporabu znanja i tehnologije.

Aktivnosti proaktivne buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju redovito će otvarati pozive na nekoliko visokorizičnih inovativnih tema visokog potencijala, koje se financiraju na takvoj razini da se može odabrati nekoliko projekata. Te će projekte poduprijeti aktivnosti izgradnje u zajednici koje potiču aktivnosti kao što su zajednička događanja, izrada novih kurikuluma i smjernice za istraživanja. Odabir tema uzet će u obzir izvrsnost u znanstveno orijentiranim istraživanjima prema budućim tehnologijama, potencijal za stvaranje kritične mase i učinak na znanost i tehnologiju.

Ovisno o pozitivnom ishodu pripremnih projekata za buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju (FET preparatory projects), moguće je provesti više opsežnih usmjerenih inicijativa vodećih budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju (FET flagships). One bi se trebale zasnivati na otvorenim partnerstvima koja omogućuju dobrovoljno kombiniranje Unije, nacionalnih i privatnih doprinosa, s uravnoteženim upravljanjem koje omogućuje vlasnicima programa da imaju odgovarajući utjecaj, kao i visok stupanj autonomije i fleksibilnosti u provedbi, čime će se omogućiti da vodeće buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju blisko slijede istraživačke smjernice koje imaju široku podršku. Odabir tema koje će se provesti kao pokazni primjeri temeljit će se na znanstvenoj i tehnološkoj izvrsnosti i uzimat će u obzir cilj koji ih objedinjuje, mogući učinak, uključivanje zainteresiranih strana i resursa u okviru kohezivnih istraživačkih smjernica i prema potrebi, potpora zainteresiranih strana i nacionalnih/regionalnih istraživačkih programa. Te se aktivnosti provode uz korištenje postojećih instrumenata financiranja.

Aktivnosti iz tri dijela aktivnosti FET-a nadopunjuju se umrežavanjem i aktivnostima koje inicira zajednica za stvaranje plodne i snažne europske osnove za istraživanja koja potiče znanost prema budućim tehnologijama. One će podupirati budući razvoj događaja FET aktivnosti, poticati raspravu o implikacijama novih tehnologija i ubrzati učinak.

3. AKTIVNOSTI MARIE SKŁODOWSKA-CURIE

3.1. Poticanje novih vještina pomoću izvrsne početne izobrazbe istraživača

Europi je potrebna snažna i kreativna osnova ljudskih resursa, mobilna između raznih zemalja i sektora, s pravom kombinacijom vještina za inovacije i preoblikovanje znanja i ideja u proizvode i usluge za gospodarsko blagostanje i društvenu dobrobit.

To će se postići osobito strukturiranjem i poboljšavanjem izvrsnosti u značajnom dijelu kvalitetne početne izobrazbe istraživača na početku karijere i apsolvenata doktorskih studija u svim državama članicama i s njima povezanim zemljama, uključujući, prema potrebi, sudjelovanje trećih zemalja. Osiguravanjem raznolikih vještina za istraživače na početku karijere koje će im omogućiti suočavanje s tekućim i budućim izazovima, sljedeći naraštaj istraživača imat će koristi od povećanih izgleda za karijeru i u javnom i u privatnom sektoru, te time pojačati i privlačnost istraživačkih karijera za mlade ljude.

Ova mjera će se provoditi kroz potporu programima izobrazbe za istraživanja koji će biti odabrani širom Unije na natječajima, provodit će se u partnerstvima sveučilišta, istraživačkih institucija, istraživačkih infrastruktura, poduzeća, MSP-ova i ostalih društveno-gospodarskih skupina u Europi i širom svijeta. Također će se podupirati pojedinačne institucije sposobne osigurati takvo isto okruženje koje obogaćuje. Morat će se osigurati fleksibilnost u provedbi ciljeva kako bi se rješavale različite potrebe. Obično će uspješna partnerstva imati oblik mreža za izobrazbu u istraživanjima koje mogu ponuditi inovativne vrste izobrazbe poput zajedničkih ili višestrukih doktorata ili doktorata u industriji, dok će pojedine institucije obično biti uključene u inovativne doktorske programe. Doktorati u industriji važan su element za poticanje inovativnog duha među istraživačima i stvaranje čvršćih veza između industrije i akademske zajednice. U tom okviru predviđena je potpora za najbolje istraživače na početku karijere iz bilo koje zemlje za njihovo pridruživanje tim izvrsnim programima, koja može uključiti, između ostalog, mentorstvo za prijenos znanja i iskustva.

Ti programi izobrazbe bavit će se razvijanjem i proširenjem osnovnih istraživačkih kompetencija, a istodobno će pružiti istraživačima kreativno razmišljanje, poduzetničku nastrojenost i inovacijske vještine koje će odgovarati budućim potrebama tržišta rada. Programi će isto tako osigurati izobrazbu o prenosivim kompetencijama kao što su timski rad, preuzimanje rizika, upravljanje projektima, normizacija, poduzetništvo, etika, prava intelektualnog vlsništva (IPR), komunikacije i približavanje znanosti društvu u cjelini, koji su ključni za stvaranje, razvijanje, komercijalizaciju i rasprostranjivanje inovacija.

3.2. Njegovanje izvrsnosti prekograničnom i međusektorskom mobilnošću

Europa mora biti privlačna za najbolje istraživače, europske i one izvan Europe. To će se postići osobito podupiranjem privlačnih mogućnosti za karijeru za iskusne istraživače i u javnom i u privatnom sektoru, te njihovim poticanjem na preseljenje iz jedne zemlje u drugu, iz jednog sektora i discipline u drugu kako bi se pojačao njihov kreativni i inovativni potencijal.

Financijska sredstva davat će se najboljim istraživačima ili onima koji najviše obećavaju, neovisno o njihovoj nacionalnosti, koji žele razvijati svoje vještine trans-nacionalnim ili međunarodnim iskustvom mobilnosti. Oni mogu dobivati potporu u svim različitim fazama svoje karijere, uključujući prve faze, odmah nakon što steknu doktorat ili ekvivalentno iskustvo. Ti istraživači dobivat će financijska sredstva pod uvjetom da se presele iz jedne zemlje u drugu kako bi proširili ili produbili svoje kompetencije na sveučilištima, u istraživačkim institucijama, istraživačkim infrastrukturama, poduzećima, MSP-ovima i drugim društveno-gospodarskim skupinama po svom izboru (npr. organizacijama civilnog društva), radeći na istraživačkim i inovativnim projektima koji odgovaraju njihovim osobnim potrebama i interesima. Oni će se poticati na prelazak iz javnog sektora u privatni ili obratno, podrškom privremenim radnim mjestima. To bi trebalo povećati inovativnost privatnog sektora i promicati međusektorsku mobilnost. Također će se podupirati mogućnosti rada u nepunom radnom vremenu ili honorarno, koji omogućuje kombinirana radna mjesta i u javnom i u privatnom sektoru, kako bi se povećao prijenos znanja između sektora i potaknulo osnivanje novih poduzeća. Takve posebno oblikovane istraživačke mogućnosti pomoći će istraživačima koji obećavaju da postanu potpuno samostalni i olakšati prelaske između javnog i privatnog sektora u njihovim karijerama.

Kako bi se u potpunosti iskoristio postojeći potencijal istraživača, također će se dati potpora mogućnostima za njihovu izobrazbu i stjecanje novih znanja u istraživačkoj instituciji visoke razine u trećoj zemlji, za ponovno započinjanje istraživačke karijere nakon prekida i za ponovnu integraciju istraživača na dugoročnije istraživačko mjesto u Europi, uključujući njihovu matičnu zemlju nakon transnacionalne ili međunarodne mobilnosti, uz obuhvaćanje aspekata povratka i ponovnog uključenja.

3.3. Poticanje inovacija uzajamnim obogaćivanjem znanja

Društveni izazovi postaju sve globalniji i prekogranični, te je međusektorska suradnja od ključne važnosti za suočavanje s njima. Stoga je razmjena znanja i ideja od istraživanja prema tržištu (i obratno) od najveće važnosti, a može se postići samo povezivanjem ljudi. Promicat će se davanjem podrške fleksibilnim razmjenama osoblja koje radi u istraživanjima i razvoju s visokim vještinama između sektora, zemalja i disciplina.

Europska financijska sredstva podupirat će razmjene osoblja iz područja istraživanja i inovacija s partnerstvima sveučilišta, istraživačkih institucija, istraživačkih infrastruktura, poduzeća, MSP-ova i ostalih društveno-gospodarskih skupina u Europi, kao i između Europe i trećih zemalja kako bi se jačala međunarodna suradnja. Bit će otvorena za osoblje iz područja istraživanja i inovacija na svim stupnjevima karijere, od najnižih (odmah nakon stečene diplome) do najviših (menadžment), uključujući i administrativno i tehničko osoblje.

3.4. Povećanje strukturnog učinka sufinanciranjem aktivnosti

Poticanje regionalnih, nacionalnih ili međunarodnih programa kako bi se pospješivala izvrsnost i širila najbolja praksa aktivnosti Marie Skłodowska-Curie u smislu mogućnosti za mobilnost u cijeloj Europi za izobrazbu istraživača, razvoj njihove karijere i razmjenu osoblja povećat će brojčani i strukturni učinak aktivnosti Marie Skłodowska-Curie. To će također povećati privlačnost centara izvrsnosti u cijeloj Europi.

To će se postići sufinanciranjem novih ili već postojećih regionalnih, nacionalnih i međunarodnih programa, kako javnih tako i privatnih, kako bi se otvorio put i omogućila međunarodna, međusektorska i interdisciplinarna izobrazba o istraživanjima, kao i prekogranična mobilnost osoblja iz područja istraživanja i inovacija te njihova mobilnost između pojedinih sektora u svim fazama njihovih karijera.

To će omogućiti iskorištavanja sinergije između aktivnosti Unije i onih na regionalnoj i nacionalnoj razini, borbu protiv rascjepkanosti u smislu ciljeva, metoda ocjenjivanja i radnih uvjeta istraživača. U okviru aktivnosti sufinanciranja, snažno će se poticati korištenje ugovora o zapošljavanju.

3.5. Posebna potpora i mjere politike

Za učinkovito rješavanje izazova bit će od najveće važnosti pratiti napredak. Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie podupirat će razvijanje pokazatelja i analizu podataka povezanih s mobilnošću, vještinama karijerama i rodne ravnopravnosti istraživača, kako bi se identificirali nedostaci u tim aktivnostima i povećao njihov učinak. Te će se aktivnosti provoditi u nastojanju na iznalaženju sinergije i bliske koordinacije s aktivnostima za potporu politici za istraživače, njihove poslodavce i financijere koje će se provoditi u sklopu posebnog cilja „Europa u svijetu koji se mijenja - uključiva, inovativna i promišljena društva”. Posebne aktivnosti financirat će se u potporu inicijativama za podizanje svijesti o važnosti karijere istraživača te za širenje rezultata istraživanja i inovacija koji proizlaze iz rada koji podupiru aktivnosti Marie Skłodowska-Curie.

Kako bi se dalje povećavao učinak aktivnosti Marie Skłodowska-Curie, povećat će se umrežavanje između istraživača koji rade na aktivnostima Marie Skłodowska-Curie (sadašnji i prošli) putem strategije usluga za završene studente. One će biti u rasponu od potpore forumu za kontakte i razmjenu informacija između istraživača, čime će se omogućiti istraživanje raznih oblika suradnje i mogućnosti zapošljavanja, do organizacija zajedničkih događanja i uključivanja znanstvenih savjetnika u promidžbene aktivnosti kao ambasadore za aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i za ERA-u.

3.6. Posebni aspekti provedbe

Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie bit će otvorene za aktivnosti izobrazbe i razvoja karijere u svim područjima istraživanja i inovacija obuhvaćenima UFEU-om, od osnovnih istraživanja do prenošenja na tržište i inovacijskih usluga. Podnositelji zahtjeva će moći slobodno birati područja istraživanja i inovacija, kao i sektore.

Kako bi se iskoristila svjetska baza znanja, aktivnosti Marie Skłodowska-Curie bit će otvorene osoblju iz područja istraživanja i inovacija, kao sveučilištima, istraživačkim institucijama, istraživačkim infrastrukturama, poduzećima, MSP-ovima i ostalim društveno-gospodarskim skupinama iz svih zemalja, uključujući i treće zemlje, prema uvjetima definiranima u Uredbi (EU) br. 1290/2013.

U svim gore navedenim aktivnostima pozornost će se obratiti poticanju snažnog sudjelovanja poduzeća, osobito MSP-ova, kao i ostalih društveno-gospodarskih skupina radi uspješne provedbe i učinka aktivnosti Marie Skłodowska-Curie. Dugoročna suradnja između visokog školstva, istraživačkih organizacija, javnog i privatnog sektora, uzimajući u obzir zaštitu prava intelektualnog vlasništva, promiču se u svim aktivnostima Marie Skłodowska-Curie.

Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie pripremat će se u bliskoj sinergiji s drugim programima koji podupiru ciljeve te politike, uključujući programe Erasmus+ i Zajednice znanja i inovacija EIT-a.

Zadržava se mogućnost, ako se pojavi posebna potreba, da se ciljaju određene aktivnosti u sklopu aktivnosti Marie Skłodowska-Curie povezane s posebnim društvenim izazovima, vrstama istraživanja i inovacijskim institucijama ili geografskim lokacijama kako bi se odgovorilo na razvijanje potreba Europe u smislu vještina, izobrazbe o istraživanjima, razvijanja karijere i razmjene znanja.

Kako bi se osigurala otvorenost za sve izvore nadarenih osoba, osigurat će se opće mjere kojima će se prebroditi svi poremećaji u pristupu bespovratnim sredstvima, na primjer poticanjem jednakih mogućnosti u svim aktivnostima Marie Skłodowska-Curie za istraživače muškog i ženskog spola i sustavnim praćenjem sudjelovanja po kategoriji spola. Osim toga, aktivnosti Marie Skłodowska-Curie pomagat će istraživačima pri uspostavljanju stabilnijeg razvoja karijere te omogućiti postizanje odgovarajuće ravnoteže između profesionalnog i obiteljskog života te kako bi im se olakšao nastavak istraživačke karijere nakon prekida. Preporuča se da svi sudionici koji dobiju sredstva podržavaju i primjenjuju načela Europske povelje za istraživače i Kodeksa ponašanja pri zapošljavanju istraživača kojima se promiče otvoreno zapošljavanje i privlačni radni uvjeti.

Kako bi se i dalje pojačavalo širenje rezultata i uključivanje javnosti, od korisnika aktivnosti Marie Skłodowska-Curie može se tražiti da planiraju odgovarajuće promidžbene aktivnosti namijenjene širokoj javnosti. Taj će se plan procijeniti tijekom procesa ocjenjivanja, kao i tijekom praćenja projekata.

4. ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE

Cilj aktivnosti e razvoj je izvrsnih europskih istraživačkih infrastruktura za 2020. i dalje, poticanje njihovih inovacijskih potencijala i ljudskih resursa te jačanje europske politike. Ostvarivat će se koordinacija s kohezijskim izvorima financiranja kako bi se osigurala sinergija i koherentan pristup za razvijanje istraživačkih infrastruktura. Poticat će se sinergije s aktivnostima Marie Skłodowska-Curie.

4.1. Razvijanje europskih istraživačkih infrastruktura za 2020. i dalje

4.1.1. Razvijanje nove istraživačke infrastrukture na svjetskoj razini

Cilj je olakšati i pomoći pripremu, provedbu, dugoročnu održivost i učinkovito djelovanje istraživačkih infrastruktura utvrđenih na Europskom strateškom forumu o istraživačkim infrastrukturama (ESFRI) i drugih istraživačkih infrastruktura svjetske klase, što će pomoći Europi da odgovori na velike izazove u znanosti, industriji i društvu. Taj će se cilj osobito baviti infrastrukturama koje planiraju uspostaviti, uspostavljaju ili su već uspostavile svoje upravljanje, npr. na osnovi Europskog konzorcija za istraživačku infrastrukturu (ERIC) ili bilo koju ekvivalentnu strukturu na europskoj ili međunarodnoj razini.

Financijska sredstva Unije doprinijet će, prema potrebi:

(a) pripremnoj fazi budućih infrastruktura (npr. detaljnim građevinskim planovima, pravnim aranžmanima, višegodišnjem planiranju, ranom uključivanju industrije);

(b) fazi provedbe (npr. radu na istraživanjima i razvoju i inženjeringu zajedno s industrijom i korisnicima, razvoju regionalnih partnerskih ustanova (6) usmjerenih prema uravnoteženijem razvoju ERA-e); i/ili

(c) operativnoj fazi (npr. pristupu, rukovanju podacima, promidžbenim aktivnostima, izobrazbi i aktivnostima međunarodne suradnje).

Ta će aktivnost također podržati projektne studije za nove istraživačke infrastrukture pristupom odozdo prema gore.

4.1.2. Integriranje i otvaranje postojećih nacionalnih i regionalnih istraživačkih infrastruktura od europskog interesa

Cilj je otvoriti, po potrebi, ključne nacionalne i regionalne istraživačke infrastrukture svim europskim istraživačima iz akademske zajednice kao i iz industrije, te osigurati optimalno korištenje i zajednički razvoj tih infrastruktura.

Unija će podupirati mreže i klastere koji okupljaju i integriraju, na europskoj razini, ključne nacionalne istraživačke infrastrukture. Financijska sredstva osigurat će se kako bi poduprla osobito transnacionalni i virtualni pristup istraživača i usklađivanje i poboljšanje usluga što ih pružaju infrastrukture.

4.1.3. Razvoj, uvođenje i primjena e-infrastruktura temeljenih na ICT-u (7)

Cilj je do 2020. ostvariti na svjetskoj razini vodeći potencijal u umrežavanju, računalnim sustavima i znanstvenim podacima jedinstveni i otvoren europski prostor za istraživanje putem interneta u kojem istraživači uživaju vrhunske, neograničene i pouzdane usluge za umrežavanje i računalne sustave, kao i neometan i otvoren pristup okruženjima e-znanosti i globalnim resursima podataka.

Kako bi postigao ovaj cilj, podupirat će se: globalne istraživačke i obrazovne mreže koje pružaju napredne, normizirane i nadogradive usluge između domena na zahtjev; mrežnoj infrastrukturi (GRID) i infrastrukturi oblak tehnologije (cloud) s gotovo neograničenim kapacitetima za računarstvo i obradu podataka; ekosustav superračunarnih objekata, napredak prema računarstvu na razini eksa; infrastruktura za softver i uslužna infrastruktura, npr. za simulaciju i vizualizaciju; uređaji, alati za suradnju u stvarnom vremenu; i interoperabilna, otvorena i pouzdana infrastruktura za znanstvene podatke.

4.2. Poticanje inovacijskog potencijala istraživačkih infrastruktura i njihovih ljudskih resursa

4.2.1. Iskorištavanje inovacijskog potencijala istraživačkih infrastruktura

Cilj je poticati inovacije i u same infrastrukture i u industrije poput industrije za dobavljače i korisnike.

U tu svrhu dat će se podrška

(a) partnerstvima istraživanja i razvoja s industrijom kako bi se razvili kapaciteti Unije i industrijska opskrba u područja visoke tehnike kao što su znanstvena instrumentacija ili ICT;

(b) pretkomercijalnoj nabavi od strane subjekata istraživačke infrastrukture kako bi se poticale inovacije i kako bi oni rano usvajali ili razvijali najsuvremenije tehnologije;

(c) poticanju korištenja istraživačkih infrastruktura u industriji, npr. kao eksperimentalni ispitni uređaji ili centri utemeljeni na znanju;

(d) poticanju integracije istraživačkih infrastruktura u lokalne, regionalne i globalne inovacijske sustave.

Aktivnosti Unije djelovat će i kao poluga za korištenje istraživačkih infrastruktura, osobito e-infrastruktura, za javne usluge, društvene inovacije, kulturu, obrazovanje i izobrazbu.

4.2.2. Jačanje ljudskog kapitala istraživačkih infrastruktura

Zbog složenosti istraživačkih infrastruktura i radi iskorištavanja njihovog punog potencijala potrebne su primjerene vještine njihovih menadžera, inženjera i tehničara, kao i korisnika.

Financiranje Unije davat će potporu izobrazbi osoblja koje upravlja i vodi istraživačke infrastrukture od paneuropskog interesa, razmjeni osoblja i najboljoj praksi između institucija, kao i odgovarajuću dostupnost ljudskih resursa u ključnim disciplinama, uključujući nastajanje posebnih obrazovnih kurikuluma. Poticat će se sinergije s aktivnostima Marie Skłodowska -Curie.

4.3. Jačanje politike Europske istraživačke infrastrukture i međunarodne suradnje

4.3.1. Jačanje europske politike za istraživačke infrastrukture

Ciljevi su iskoristiti sinergiju između nacionalnih inicijativa i inicijativa Unije uspostavljanjem partnerstava između relevantnih donositelja politike, tijela za financiranje ili savjetodavnih grupa (npr. ESFRI-a, Skupine za razmatranje e-infrastruktura (e-IRG), organizacija EIRO foruma, nacionalnih javnih tijela), kako bi se razvijale komplementarnosti i suradnja između istraživačkih infrastruktura i aktivnosti koje provode ostale politike Unije (kao što su regionalna, kohezijska, industrijska, zdravstvena politika, okoliš, politika zapošljavanja ili razvojna politika), te osigurati koordinaciju između različitih izvora financiranja Unije. Aktivnosti Unije također će podupirati pregled, praćenje i ocjenu istraživačkih infrastruktura na razini Unije, kao i relevantna istraživanja o politici i komunikacijske zadaće.

Program Obzor 2020. olakšat će napore država članica u optimizaciji njihovih istraživačkih ustanova dajući potporu ažuriranoj bazi podataka na razini Unije o otvorenim pristupačnim istraživačkim infrastrukturama u Europi.

4.3.2. Pospješivanje strateške međunarodne suradnje

Cilj je pospješiti razvijanje globalnih istraživačkih infrastruktura, tj. istraživačkih infrastruktura za koje je potrebno financiranje i sporazumi na globalnoj razini. Cilj je također pospješiti suradnju Europskih istraživačkih infrastruktura s njihovim partnerima izvan Europe, pri čemu treba osigurati njihovu globalnu interoperabilnost i dostup, te sklapati međunarodne sporazume o recipročnoj upotrebi, otvorenosti ili sufinanciranju infrastruktura. U tom smislu treba uzeti u obzir preporuke Skupine Carnegie viših dužnosnika za globalne istraživačke infrastrukture. Pozornost će se obratiti i osiguravanju primjerenog sudjelovanja Unije u koordinaciji s međunarodnim tijelima kao što su Ujedinjeni narodi (UN) ili Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD).

4.4. Posebni aspekti provedbe

Tijekom provedbe održat će se savjetovanja s neovisnom skupinom stručnjaka, kao i sa zainteresiranim stranama i savjetodavnim tijelima, kao što su ESFRI i e-IRG.

Provedba će slijediti trodijelni pristup: odozdo prema gore, pri čemu točan sadržaj i partnerstvo projekata nisu poznati; ciljani, pri čemu su posebne istraživačke infrastrukture i/ili zajednice na koje se odnosi jasno utvrđeni; i preko imenovanih korisnika, na primjer, kada se doprinos operativnim troškovima daje (konzorciju koji se sastoji od) jednog ili više upravitelja infrastrukture.

Ciljevi aktivnosti određenih u odjeljcima 4.2. i 4.3. ostvaruju se posebnim mjerama kao i, prema potrebi, u okviru mjera nastalih na temelju odjeljka 4.1.

DIO II.

VODEĆI POLOŽAJ INDUSTRIJE

1. VODEĆI POLOŽAJ U RAZVOJNIM I INDUSTRIJSKIM TEHNOLOGIJAMA

Općenito

Uspješno savladavanje, integracija i primjena tehnologija razvoja u europskoj industriji ključan je faktor u jačanju europske produktivnosti i inovacijskih kapaciteta te osiguravanju da Europa ima napredno, održivo i konkurentno gospodarstvo, vodeći položaj u visokotehnološkim sektorima primjene te sposobnost za razvoj učinkovitih i održivih rješenja za društvene izazove uzimajući u obzir između ostalog, potrebe korisnika. Inovacijske aktivnosti će se kombinirati s aktivnostima istraživanja i razvoja kao integralni dio financiranja.

Cjelovit pristup ključnim tehnologijama razvoja Važan element posebnog cilja „Vodeći položaj u razvojnim i industrijskim tehnologijama” su ključne tehnologije razvoja (KET), definirane kao mikroelektronika i nanoelektronika, fotonika, nanotehnologija, biotehnologija, napredni materijali i napredni proizvodni sustavi. Mnogi inovativni proizvodi uključuju istodobno nekoliko od tih tehnologija, kao pojedinačne ili integrirane dijelove. Iako svaka tehnologija nudi tehnološke inovacije, združene koristi od više interakcija ključnih tehnologija razvoja i ostalih industrijskih tehnologija razvoja i njihovih kombinacija također mogu dovesti do tehnoloških preokreta. Uključivanje u međusektorske ključne tehnologije razvoja pojačat će konkurentnost i učinak proizvoda, stimulirati rast i radna mjesta i dati nove mogućnosti za rješavanje društvenih izazova. Stoga će se iskoristiti brojna uzajamna djelovanja tih tehnologija. Osigurat će se posebna potpora za velike pokusne i demonstracijske projekte koji će se provesti u raznim okruženjima i uvjetima. To će obuhvaćati aktivnosti ključnih tehnologija razvoja i međusektorskih ključnih tehnologija razvoja koje združuju i integriraju razne pojedinačne tehnologije, čija je posljedica potvrda tehnologije u industrijskom okruženju do potpunog i potvrđenog sustava, spremnog ili uskoro spremnog za tržište. Preduvjet će biti snažno uključivanje privatnog sektora u takve aktivnosti i pokazivanje kako će rezultati projekta doprinijeti tržišnoj vrijednosti za Uniju; u provedbi bi se stoga moglo koristiti javno privatno partnerstvo. U tom smislu i putem provedbene strukture programa Obzor 2020. razvit će se zajednički program rada za međusektorske aktivnosti ključnih tehnologija razvoja. Uzimajući u obzir potrebe tržišta i zahtjeve društvenih izazova, cilj će biti osiguravanje generičkih sastavnica ključnih tehnologija razvoja (KETs) i višestrukih ključnih tehnologija razvoja za različita područja primjene, uključujući društvene izazove. Dodatno će se tražiti sinergije, prema potrebi, između aktivnosti ključnih tehnologija razvoja i aktivnosti u okviru kohezijske politike u kontekstu nacionalnih i regionalnih strategija istraživanja i inovacija za pametnu specijalizaciju, kao i s EIT-jem, Europskom investicijskom bankom (EIB) te prema potrebi s aktivnostima koje države članice provode u okviru zajedničkih inicijativa za donošenje programa.

Posebni aspekti provedbe

Inovacijske aktivnosti uključivat će spajanje pojedinačnih tehnologija, predstavljanja kapaciteta za izradu i isporuku inovativnih proizvoda, sustava, procesa i usluga; pokusne aktivnosti namijenjene korisnicima i potrošačima u svrhu dokazivanja izvedivosti i dodatne vrijednosti; te tehnološke demonstracije velikih razmjera kojima će se olakšati primjena rezultata istraživanja na tržištu. Odgovarajuća pozornost posvetiti će se malim i srednjim projektima. Dalje, provedba u okviru ovog dijela poticat će uključivanje malih i srednjih istraživačkih timova, doprinoseći također aktivnijem sudjelovanju MSP-ova.

Razne pojedinačne tehnologije će se integrirati, što će rezultirati potvrdom tehnologije u industrijskom okruženju do potpunog i potvrđenog sustava, spremnog za tržište. Preduvjet će biti snažno uključivanje privatnog sektora u takve aktivnosti, uglavnom putem javno privatnih partnerstava.

Aktivnosti na strani potražnje upotpunjavati će tehnološki zamah inicijativa u istraživanjima i razvoju. Te aktivnosti uključuju najbolje moguće iskorištavanje javne nabave u području inovacija; razvoj prikladnih tehničkih normi i tehničkih aktivnosti kao potpore normizaciji i regulaciji; privatnu potražnju i uključivanje korisnika kako bi se stvorila tržišta pogodnija za inovacije.

Osobito kad se radi o nanotehnologiji i biotehnologiji, angažman sa zainteresiranim stranama i širokom javnošću bit će usmjeren na osvješćivanje o koristima i rizicima. Sigurnosna procjena i upravljanje sveukupnim rizicima u primjeni tih tehnologija sustavno će se rješavati. Prema potrebi, društvene i humanističke znanosti doprinijet će da se u obzir uzmu potrebe, sklonosti i prihvaćanje korisnika kao i osiguravanje društvenog angažmana i obaviještenog izbora potrošača.

Aktivnosti iz ovog posebnog cilja nadopunjuju potporu istraživanjima i inovacijama za ključne tehnologije razvoja, koju nacionalna ili regionalna tijela mogu omogućiti u sklopu fondova kohezijske politike u okviru strategija za pametnu specijalizaciju.

Ovaj poseban cilj, kao dio financiranja mjera, također podupire aktivnosti prijenosa tehnologije (na nacionalnoj i regionalnoj razini), uključujući razvoj međunarodnih i regionalnih inovacijskih klastera za promicanje učinkovitije povezanosti između sveučilišta i industrije.

Strateške inicijative za međunarodnu suradnju nastojat će se ostvarivati u područjima od uzajamnog interesa i koristi s vodećim partnerskim zemljama. Od osobitog su, ali ne isključivog, interesa za tehnologije razvoja i industrijske tehnologije:

— pristup znanstvenoj i tehnološkoj stručnosti svjetske razine;

— razvijanje globalnih normi;

— uklanjanje uskih grla u industrijskom iskorištavanju, suradnja na području istraživanja i razvoja i uvjeta trgovine;

— sigurnost proizvoda koji se zasnivaju na nanotehnologiji i biotehnologiji i dugoročni učinak njihovog korištenja;

— izrada materijala i metoda za smanjene potrošnje energije i resursa;

— suradničke međunarodne inicijative koje se rukovode industrijom unutar zajednice proizvodnje;

— interoperabilnost sustava.

1.1. Informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT)

Velik broj odrednica aktivnosti bit će usmjeren na izazove vodećeg položaja ICT-a u industriji i tehnologiji uzduž cijelog vrijednosnog lanca i obuhvaćati planove za generička istraživanja i inovacije ICT-a, uključujući ponajviše:

1.1.1. Novu generaciju komponenata i sustava: Inženjering naprednih ugrađenih komponenata i sustava koji su energetski i resursno učinkoviti

Cilj je zadržati i ojačati vodeći položaj Europe u tehnologijama povezanima s naprednim, ugrađenim, energetski i resursno učinkovitim te snažnim komponentama i sustavima. On također uključuje mikro-nano-bio sustave, organsku elektroniku, integracije velikih područja, popratne tehnologije za Internet stvari (IoT) (8), uključujući platforme za potporu pružanja naprednih usluga, senzore, inteligentne integrirane sustave, ugrađene i raspoređene sustave, sustave sustava i inženjering složenih sustava.

1.1.2. Računala sljedeće generacije: Napredni i sigurni računalni sustavi i tehnologije, uključujući računarstvo u oblaku

Cilj je poduprijeti europska sredstva u arhitekturi procesora i sustava, tehnologije međusobnog povezivanja i lokalizacije podataka, računarstvo u oblaku (cloud computing), paralelno računarstvo, modeliranje i simulacijski softver za sve tržišne segmente, uključujući aplikacije za inženjering (poput kvantifikacije nesigurnosti, analize rizika i odlučivanje u inženjeringu).

1.1.3. Internet budućnosti: Softver, hardver, infrastrukture, tehnologije i usluge

Cilj je ojačati konkurentnost europske industrije u razvijanju, ovladavanju i oblikovanju Interneta sljedeće generacije koji će postupno zamijeniti i nadvladati sadašnji web, mreže fiksne i mobilne telefonije i servisne infrastrukture, te omogućiti međusobnu povezanost trilijuna uređaja (IoT) između mnogobrojnih operatora i domena koje će promijeniti način na koji komuniciramo, pristupamo znanju i njime se koristimo. To obuhvaća istraživanja i inovacije u području mreža, softvera, postupaka i usluga, internetske sigurnosti, privatnosti, pouzdanosti i povjerenja, bežične (9) komunikacije i svih optičkih mreža, interaktivne multimedije s računalnom simulacijom stvarnosti i u području povezanih poduzeća budućnosti.

1.1.4. Upravljanje tehnologijama sadržaja i informacijama: ICT za digitalne sadržaje te za kulturne i kreativne industrije

Cilj je ojačati poziciju Europe kao dobavljača proizvoda i usluga koje se temelje na pojedinačnoj i poslovnoj kreativnosti. To će se napraviti tako da se osigura stručnjacima i građanima nove alate za stvaranje, korištenje i očuvanje svih oblika digitalnog sadržaja na bilo kojem jeziku i izrade modeli, analizira i vizualizira golema količina podataka (big data), uključujući povezane podatke. To uključuje nove tehnologije za umjetnost, jezik, učenje, interakciju, digitalno očuvanje, dizajn weba, pristup sadržaju, analizu i medije; i inteligentne i prilagodljive sustave za upravljanje informacijama koji se temelje na naprednom pronalaženju podataka, strojno učenje, statističku analizu i vizualne tehnologije računarstva.

1.1.5. Napredna sučelja i robote: robotiku i pametne prostore

Cilj je ojačati vodeći položaj Europe u znanosti i industriji u industrijskoj i uslužnoj robotici, kognitivnim sustavima i sustavima komunikacije, naprednim sučeljima i pametnim prostorima, kao i osjećajnim strojevima, na temelju povećanja uspješnosti u računarstvu i umrežavanju te napredak u sposobnosti izrade i izgradnje sustava koji mogu učiti, sami se sklopiti, prilagođavati se i reagirati ili koji optimiziraju interakcije između ljudi i strojeva. Prema potrebi, razvijene sustave i najnoviji napredak trebalo bi potvrditi u stvarnom okruženju.

1.1.6. Mikroelektroniku i nanoelektroniku te fotoniku: Ključne tehnologije razvoja koje se odnose na mikroeletroniku i nanoelektroniku te fotoniku obuhvaćaju i kvantne tehnologije

Cilj je iskoristiti prednost izvrsnosti Europe u ovim ključnim tehnologijama razvoja i poduprijeti i dodatno pojačati konkurentnost i tržišno vodstvo njezine industrije. Aktivnosti će također uključiti istraživanja i inovacije u području projektiranja, naprednih procesa, pokusnih provedbi za tvorničku izradu, povezanih proizvodnih tehnologija i demonstracijskih aktivnosti radi potvrde tehnološkog napretka i inovativnih poslovnih modela kao i naglašavanja tehnologija sljedeće generacije koje će ispitati napretke u kvantnoj fizici.

Tih šest najvažnijih odrednica aktivnosti trebale bi obuhvatiti cijeli raspon potreba uzimajući u obzir konkurentnost europske industrije na globalnoj razini. One bi uključivale vodeći položaj industrije u generičkim rješenjima, proizvodima i uslugama koji se temelje na ICT-u i koji su potrebni za rješavanje najvećih društvenih izazova, kao i planove za istraživanje i inovacije ICT-a usmjerene na primjenu, koji će se podržati zajedno s relevantnim društvenim izazovom. S obzirom na sve veći napredak tehnologije u svim područjima života, interakcija ljudi i tehnologije bit će važna u tom pogledu, i dio gore navedenih ICT istraživanja usmjerenih na primjenu. Istraživanje koja su usmjerena na korisnika doprinijet će razvoju konkurentnih rješenja.

Ovih šest glavnih odrednica aktivnosti uključuju i istraživačke infrastrukture specifične za ICT, kao što su živi laboratoriji za eksperimente i infrastrukture za osnovne ključne tehnologije razvoja te njihovu integraciju u napredne proizvode i inovativne pametne sustave, uključujući opremu, alate, usluge podrške, sterilne prostorije i pristup ljevaonicama za izradu prototipova.

To bi se trebalo provesti tako da se osigura komplementarnost i dosljednost s posebnim ciljem „Istraživačke infrastrukture” u okviru prioriteta „Izvrsna znanost”.

Aktivnosti će poduprijeti istraživanje i razvoj ICT sustava, potpuno poštujući temeljna prava i slobode fizičkih osoba te osobito njihovo pravo na privatnost.

1.2. Nanotehnologije

1.2.1. Razvoj nanomaterijala, nanouređaja i nanosustava sljedeće generacije

Razvoj i integracija znanja o fenomenima iz područja nanotehnologija na raskrižju različitih znanstvenih disciplina, namijenjen potpuno novim proizvodima koji omogućuju održiva rješenja u širokom rasponu sektora.

1.2.2. Osiguravanje sigurnog i održivog razvoja i primjene nanotehnologija

Unaprjeđivanje znanstvenih spoznaja o mogućem utjecaju nanotehnologija na zdravlje ili na okoliš za proaktivno, na znanosti utemeljeno upravljanje nanotehnologijama, i osiguravanje provjerenih znanstvenih alata, metoda i platformi za opasnost, izlaganje i procjena rizika i upravljanje njime tijekom cijelog vijeka trajanja nanotehnologija i nanosustava.

1.2.3. Razvoj društvene dimenzije nanotehnologije

Rješavanje ljudskih i fizičkih potreba u primjeni nanotehnologije i usmjerenost na upravljanje nanotehnologijom na korist društva i okoliša, uključujući komunikacijske strategije kojima se osigurava društveni angažman.

1.2.4. Učinkovita i održiva sinteza i proizvodnja nanomaterijala, komponenata i sustava

Usredotočenost na nove fleksibilne, nadogradive i ponovljive postupke, inteligentnu integraciju novih i postojećih procesa, uključujući tehnološku konvergenciju poput nanobiotehnologije, kao i postupno povećanje kojim se omogućuje održiva visokoprecizna proizvodnja velikog obujma i fleksibilna i višenamjenska postrojenja koja osiguravaju učinkovit prijenos znanja u industrijske inovacije.

1.2.5. Razvoj i normizacija tehnika za poboljšanje kapaciteta, metoda mjerenja i opreme

Usredotočenost na tehnologije koje podupiru razvoj, potpora razvoju i uvođenju na tržište sigurnih složenih nanomaterijala i nanosustava, uključujući nanometrologiju, karakterizaciju i manipulaciju stvari na nanorazini, izradu modela, dizajn u računarstvu i napredni inženjering na atomskoj razini.

1.3. Napredni materijali

1.3.1. Međusektorske i razvojne tehnologije materijala

Istraživanja o materijalima prema dizajnu, funkcionalnim materijalima, višenamjenskim materijalima s većim udjelom znanja, novim funkcijama i boljim radnim osobinama, kao što su samopopravljajući ili biokompatibilni materijali, samosklopivi materijali, novi magnetski materijali i strukturni materijali, za inovacije u svim industrijskim sektorima, osobito za tržišta visoke vrijednosti uključujući kreativne industrije.

1.3.2. Razvoj i transformacija materijala

Istraživanje i razvoj za osiguranje učinkovitog, sigurnog i održivog razvoja i povećavanje kako bi se omogućilo da industrijska proizvodnja budućih proizvoda koji se temelje na dizajnu krene prema upravljanju materijalima „bez otpadaka” u Europi, npr. u metalnoj, kemijskoj ili biotehnološkoj industriji i kako bi se poboljšalo razumijevanje mehanizama koji utječu na razgradnju materijala (korištenje, korozija i mehanička pouzdanost).

1.3.3. Upravljanje komponentama materijala

Istraživanje i razvoj za nove i inovativne tehnike za materijale, komponente i sustave, spajanje, adheziju, separaciju, sastavljanje, samosastavljanje i rastavljanje, raspadanje i razgradnju komponenti materijala i upravljanje troškovima životnog vijeka i učinak na okoliš kroz novo korištenje tehnologije naprednih materijala.

1.3.4. Materijali za održivu, resursno učinkovitu industriju s niskom emisijom

Razvoj novih proizvoda i primjena, poslovni modeli i odgovorno ponašanje potrošača koji povećavaju korištenje obnovljivih izvora za održivu primjenu, smanjuju energetsku potražnju u cijelom životnom vijeku proizvoda i olakšavaju proizvodnju s malom emisijom ugljika, kao i jačanje procesa, recikliranje, uklanjanje onečišćenja, materijali za pohranu energije i materijali s potencijalom za visoku dodanu vrijednost od otpada i ponovne prerade.

1.3.5. Materijali za kreativne industrije, uključujući nasljeđe

Primjena dizajna i razvoja konvergentnih tehnologija kako bi se stvorile nove poslovne mogućnosti, uključujući zaštitu i obnovu europskog nasljeđa i materijala s povijesnom ili kulturnom vrijednošću, kao i novih materijala.

1.3.6. Mjeriteljstvo, karakterizacija, normizacija i kontrola kvalitete

Promicanje tehnologija kao što su karakterizacija, nerazarajuće ocjenjivanje, stalno ocjenjivanje i praćenje i predviđajuće modeliranje radnih značajki za napredak u znanosti o materijalima i inženjeringu materijala.

1.3.7. Optimizacija korištenja