32004R0725



UREDBA (EZ) br. 725/2004 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 31. ožujka 2004.

o jačanju sigurnosne zaštite brodova i luka

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 80. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

djelujući u skladu s postupkom predviđenim u članku 251. Ugovora (2),

budući da:

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Ciljevi

1. Glavni cilj ove Uredbe je uvođenje i provedba mjera Zajednice usmjerenih jačanju sigurnosne zaštite brodova koji sudjeluju u međunarodnoj trgovini i domaćem pomorskom prometu te pripadnih luka pri suočavanju s prijetnjama namjernih protuzakonitih djelovanja.

2. Uredba je također namijenjena stvaranju osnove za usklađeno tumačenje i provedbu te nadgledanje od strane Zajednice posebnih mjera jačanja pomorske sigurnosti donesenih na Diplomatskoj konferenciji IMO-a 12. prosinca 2002. o izmjeni Međunarodne Konvencije o zaštiti ljudskog života na moru iz 1974. godine (SOLAS Konvencija) i utvrđuje Međunarodni Pravilnik o sigurnosnoj zaštiti brodova i lučkih prostora (ISPS Pravilnik).

Članak 2.

Definicije

U smislu ove Uredbe:

Članak 3.

Zajedničke mjere i područje primjene

1. Države članice od 1. srpnja 2004. vezano uz međunarodni pomorski promet u cijelosti primjenjuju posebne mjere jačanja pomorske sigurnosti SOLAS Konvencije i dijela A ISPS Pravilnika u skladu s uvjetima i vezano uz brodove, kompanije i luke koje se u njima navode.

2. Države članice od 1. srpnja 2005. vezano uz domaći pomorski promet primjenjuju posebne mjere za jačanje pomorske sigurnosti SOLAS Konvencije i dijela A ISPS Pravilnika za klasu A putničkih brodova u smislu značenja članka 4. Direktive Vijeća 98/18/EZ od 17. ožujka 1998. o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove (5) koji obavljaju domaće linijske plovidbe i njihove kompanije kako je utvrđeno u pravilu IX-1 SOLAS Konvencije te luke koje upotrebljavaju.

3. Države članice nakon obvezne ocjene sigurnosnog rizika odlučuju o opsegu u kojem će se od 1. srpnja 2007. primjenjivati odredbe ove Uredbe za različite kategorije brodova koji obavljaju domaće linijske plovidbe osim onih koje se navode u stavku 2., za njihove Kompanije i luke koje upotrebljavaju. Ukupna razina sigurnosne zaštite ne bi trebala biti narušena takvom odlukom.

Države članice o donošenju takvih odluka, kao i o redovitim pregledima koji se moraju provoditi u razmacima od najviše pet godina, obavješćuju Komisiju.

4. Prilikom provođenja odredaba koje se zahtijevaju sukladno stavcima 1., 2. i 3., države članice u potpunosti uzimaju u obzir smjernice koje sadrži Dio B ISPS Pravilnika.

5. Države članice se pridržavaju sljedećih stavaka Dijela B ISPS Pravilnika kao da su obvezni:

6. Ne dovodeći u pitanje odredbe stavka 15.4. dijela A ISPS Pravilnika, redoviti pregled procjene sigurnosne zaštite luke predviđeno stavkom 1.16. dijela B ISPS Pravilnika, treba provesti najkasnije pet godina nakon zadnje provedene procjene ili nakon zadnjeg pregleda.

7. Ova se Uredba ne primjenjuje na ratne brodove i brodove za prijevoz trupa, teretne brodove manje od 500 tona bruto tonaže, brodove bez sredstava mehaničkog pogona, drvene brodove jednostavne građe, ribarske brodove ili brodove koji nisu uključeni u trgovačke aktivnosti.

8. Ne dovodeći u pitanje odredbe stavaka 2. i 3., države članice trebaju osigurati da, prilikom odobravanja brodskih planova sigurnosne zaštite i planova sigurnosne zaštite luka, takvi planovi sadrže primjerene odredbe kojima će se osigurati da sigurnosna zaštita brodova na koje se primjenjuje ova Uredba ne bude narušena ni u jednom slučaju sučelja s brodom ili lukom ili u slučaju aktivnosti brod – brod s brodovima koji ne podliježu ovoj Uredbi.

Članak 4.

Dostavljanje informacija

1. Svaka država članica dostavlja IMO-u, Komisiji i drugim državama članicama informacije koje se zahtijevaju sukladno pravilu 13. (Dostavljanje informacija), o posebnim mjerama jačanja pomorske sigurnosti SOLAS Konvencije.

2. Svaka država članica dostavlja Komisiji i drugim državama članicama podatke za uspostavljanje kontakta sa službenicima zaduženim za kontakt kako se navodi u stavku 4.16. dijela B ISPS Pravilnika i podatke koje predviđa stavak 4.41. dijela B ISPS Pravilnika kada je brod prisilno udaljen iz luke ili mu je odbijen pristup u luku Zajednice.

3. Svaka država članica sastavlja popis dotičnih luka na temelju provedene procjene sigurnosne zaštite luke i utvrđuje područje primjene mjera koje se poduzimaju radi primjene odredbi stavka 2. pravila 2. (pružanje primjene na luke koje se povremeno koriste za međunarodna putovanja) o posebnim mjerama jačanja pomorske sigurnosti SOLAS Konvencije.

Svaka država članica dostavlja navedeni popis drugim državama članicama i Komisiji najkasnije do 1. srpnja 2004. Komisiji i svakoj dotičnoj državi članici također treba pružiti dovoljno pojedinosti o poduzetim mjerama.

Članak 5.

Alternativni sporazumi sigurnosne zaštite ili jednakovrijedna rješenja sigurnosne zaštite

1. Za potrebe ove Uredbe, pravilo 11. (Alternativni sporazumi sigurnosne zaštite) o posebnim mjerama za jačanje pomorske sigurnosti SOLAS Konvencije može se također primjenjivati na redoviti pomorski promet unutar Zajednice koji se odvija na stalnim putanjama i upotrebljava pripadne luke.

2. S tim u vezi države članice mogu, djelujući svaka u svoje ime, sklopiti međusobne dvostrane ili višestrane sporazume koje predviđa spomenuto pravilo SOLAS-a. Države članice mogu posebno razmotriti takve sporazume radi promicanja pomorskog prometa na kratkim putanjama unutar Zajednice.

Dotične države članice dostavljaju sporazume Komisiji i pružaju dovoljno pojedinosti o mjerama kako bi se omogućilo da Komisija razmotri ugrožavaju li sporazumi razinu sigurnosne zaštite drugih brodova ili luka koji nisu obuhvaćeni sporazumima. Pojedinosti mjera izravno povezanih s nacionalnom sigurnošću, ako takve postoje, mogu se izostaviti iz obavijesti koja se dostavlja Komisiji.

Komisija ispituje jamče li sporazumi odgovarajuću razinu zaštite, posebno u vezi sa zahtjevom iz stavka 2. gore spomenutog pravila 11. SOLAS-a, i jesu li u skladu sa zakonodavstvom Zajednice i ispravnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta. Ako sporazumi ne zadovoljavaju ove zahtjeve, Komisija u roku od četiri mjeseca donosi odluku u skladu s postupkom navedenim u članku 11. stavku 3.; u tim slučajevima, dotične države članice povlače ili prilagođavaju sporazume u skladu s tim.

3. Redoviti pregled takvih sporazuma predviđen stavkom 4. pravila 11. posebnih mjera jačanja pomorske sigurnosti mora se provoditi u razmacima od najviše pet godina.

4. Države članice mogu, za domaći pomorski promet i luke kako se navodi u članku 3. stavcima 2. i 3. ove Uredbe, donijeti jednakovrijedna rješenja sigurnosne zaštite kako se predviđa pravilom 12. (jednakovrijedna rješenja sigurnosne zaštite) o posebnim mjerama jačanja pomorske sigurnosti iz SOLAS Konvencije pod uvjetom da su takva rješenja sigurnosne zaštite učinkovita najmanje koliko i ona što ih propisuju Poglavlje XI-2 SOLAS Konvencije i odgovarajuće obvezne odredbe ISPS Pravilnika.

Dotična država članica dostavlja Komisiji dostatne pojedinosti o takvim rješenjima koja su donesena i ishodu njihovih redovitih pregleda najkasnije pet godina nakon što su donesena ili nakon zadnjeg pregleda.

Uvjeti primjene takvih rješenja podliježu pregledima Komisije koji su predviđeni člankom 9. stavcima 4., 5. i 6. ove Uredbe prema postupcima koji su u njima definirani.

Članak 6.

Pružanje informacija o sigurnosnoj zaštiti prije ulaska u luku države članice

1. Kada brod koji podliježe zahtjevima posebnih mjera jačanja pomorske sigurnosti iz SOLAS Konvencije i ISPS Pravilnika ili članka 3. ove Uredbe najavi svoju namjeru ulaska u luku države članice, nadležno tijelo za pomorsku sigurnost te države članice zahtijeva pružanje podataka o posebnim mjerama za jačanje pomorske sigurnosti SOLAS Konvencije navedenih u stavku 2.1. pravila 9. (brodovi koji namjeravaju ući u luku druge ugovorne vlade). Navedeno tijelo, u što je moguće većoj mjeri, analizira dostavljene podatke te, kada je potrebno, primjenjuje postupak predviđen u stavku 2. tog pravila SOLAS-a.

2. Podaci navedeni u stavku 1. pružaju se:

3. O postupku koji se provodi za svaki brod koji je sudionik nezgode u vezi sa sigurnosnom zaštitom treba voditi izvještaj kako je utvrđeno stavkom 1.13. pravila 1. (definicije) o posebnim mjerama jačanja pomorske sigurnosti SOLAS Konvencije.

Članak 7.

Izuzeća od pružanja informacija o sigurnosnoj zaštiti prije ulaska u luku

1. Države članice mogu izuzeti redovite linijske plovidbe koje se održavaju između luka smještenih na njihovom teritoriju od zahtjeva utvrđenih člankom 6. kada su ispunjeni sljedeći uvjeti:

2. Kada se između dvije ili više država članica odvija međunarodni redoviti linijski prijevoz, bilo koja od uključenih država članica može od drugih država članica zahtijevati da se dodijeli izuzeće za tu liniju, u skladu s uvjetima utvrđenima u stavku 1.

3. Države članice redovito provjeravaju jesu li ispunjeni uvjeti utvrđeni u stavcima 1. i 2. Kada najmanje jedan od ovih uvjeta više nije ispunjen, države članice odmah povlače pravo izuzeća za dotičnu kompaniju.

4. Države članice sastavljaju popis kompanija i brodova kojima je prema ovome članku dodijeljeno izuzeće i ažuriraju taj popis. Popis i njegova ažurirana verzija dostavljaju se Komisiji i svakoj dotičnoj državi članici.

5. Ne dovodeći u pitanje odredbe stavaka 1. i 2., država članica može iz sigurnosnih razloga i od slučaja do slučaja prije ulaska u luku zahtijevati pružanje informacija navedenih u stavku 2.1. pravila 9. o posebnim mjerama za jačanje pomorske sigurnosti iz SOLAS Konvencije.

Članak 8.

Provjere sigurnosne zaštite u lukama država članica

1. Provjeravanje svjedodžbi, kako je definirano u stavku 1.1. pravila 9. (nadzor brodova u luci) o posebnim mjerama za jačanje pomorske sigurnosti iz SOLAS Konvencije, u luci provodi nadležno tijelo za pomorsku sigurnost definirano u članku 2. stavku 7. ove Uredbe ili inspektori definirani u članku 2. stavku 5. Direktive 95/21/EZ.

2. Kada službenik koji provodi provjeru svjedodžbi navedenih u stavku 1. iz opravdanih razloga vjeruje da brod ne udovoljava zahtjevima posebnih mjera za jačanje pomorske sigurnosti iz SOLAS Konvencije i ISPS Pravilnika, ali ne pripada tijelu koje je u toj državi članici odgovorno za provođenje mjera predviđenih u stavcima 1.2. i 1.3. pravila 9. o posebnim mjerama za jačanje pomorske sigurnosti SOLAS Konvencije, on/ona odmah upućuje predmet navedenom tijelu.

Članak 9.

Provedba i provjera usklađenosti

1. Države članice provode upravne i nadzorne zadaće koje se zahtijevaju u skladu s odredbama o posebnim mjerama za jačanje pomorske sigurnosti SOLAS Konvencije i ISPS Pravilnika. One moraju osigurati da se sva sredstva potrebna za provedbu odredbi ove Uredbe dodijele i učinkovito rasporede.

2. Države članice moraju do 1. srpnja 2004. odrediti kontaktnu točku za pomorsku sigurnost.

3. Svaka država članica donosi nacionalni program za provedbu ove Uredbe.

4. Šest mjeseci od datuma primjene odgovarajućih mjera navedenih u članku 3., Komisija, u suradnji s kontaktnom točkom navedenom u stavku 2., započinje niz inspekcijskih pregleda uključujući preglede prikladnog uzorka luka i odgovarajućih kompanija radi praćenja primjene ove Uredbe od strane država članica. Prilikom ovih inspekcijskih pregleda uzimaju se u obzir podaci koje dostavi kontaktna točka navedena u stavku 2., uključujući izvještaje o praćenju. Postupci za provođenje ovih inspekcijskih pregleda donose se u skladu s postupkom navedenim u članku 11. stavku 2.

5. Službenici koje Komisija zaduži za provođenje takvih inspekcijskih pregleda u skladu sa stavkom 4., pri provođenju svojih ovlasti sastavljaju pisano ovlaštenje koje izdaje Komisija i u kojem se navodi predmet, svrha inspekcijskog pregleda i datum s kojim pregled započinje. Komisija će, dovoljno vremena prije početka pregledâ, o njima izvijestiti dotične države članice.

Dotična država članica provodi takve inspekcijske preglede i osigurava da dotična tijela ili osobe također provode takve inspekcijske preglede.

6. Komisija dostavlja izvještaje o pregledu dotičnoj državi članici koja u roku od tri mjeseca od primitka izvještaja navodi dostatne pojedinosti o mjerama koje su poduzete za uklanjanje bilo kojih nedostataka. Izvještaj i popis poduzetih mjera dostavljaju se Odboru navedenom u članku 11. stavku 1.

Članak 10.

Usvajanje izmjena međunarodnih instrumenata

1. Primjenjivi međunarodni instrumenti navedeni u članku 2., koji se primjenjuju u skladu s člankom 3. stavkom 1., su oni koji su stupili na snagu uključujući njihove najnovije izmjene, uz izuzeće izmjena izuzetih iz područja primjene ove Uredbe koje su rezultat postupka provjere usklađenosti kako je utvrđen u stavku 5.

2. O usvajanju izmjena međunarodnih instrumenata navedenih u članku 2. u vezi s brodovima koji obavljaju domaće linijske plovidbe i luka koje su im namijenjene, a na koje se primjenjuje ova Uredba, odlučuje se u skladu s postupkom navedenim u članku 11. stavku 2. ako predstavljaju tehničko usklađivanje odredbi SOLAS Konvencije i ISPS Pravilnika. Postupak za provjeru usklađenosti utvrđen stavkom 5. u ovim se slučajevima ne primjenjuje.

3. U skladu s postupkom navedenim u članku 11. stavku 2., mogu se donijeti odredbe u svrhu definiranja usklađenih postupaka za primjenu obveznih odredbi ISPS Pravilnika bez proširivanja područja primjene ove Uredbe.

4. U svrhu ove Uredbe i s namjerom smanjivanja rizika sukoba između pomorskog zakonodavstva Zajednice i međunarodnih instrumenata, države članice i Komisija surađuju putem koordinacijskih susreta i/ili bilo kojeg drugog odgovarajućeg sredstva kako bi definirale primjereno zajedničko stajalište ili pristup nadležnim međunarodnim forumima.

5. Ovime se utvrđuje postupak provjere usklađenosti kako bi se bilo koja izmjena međunarodnog instrumenta izuzela iz područja primjene ove Uredbe samo ako, na temelju procjene Komisije, postoji vidljivi rizik da bi takva izmjena snizila standard pomorske sigurnosti ili ne bi bila u skladu sa zakonodavstvom Zajednice.

Postupak provjere usklađenosti može se koristiti isključivo radi izrade izmjena ove Uredbe, na područjima izričito pokrivenima postupkom na koji navodi članak 11. stavak 2. i isključivo u okviru izvršavanja provedbenih ovlasti prenesenih na Komisiju.

6. U okolnostima koje se navode u stavku 5., postupak provjere usklađenosti započinje Komisija koja, ako je primjereno, može djelovati na zahtjev države članice.

Komisija, nakon donošenja izmjena međunarodnog instrumenta, bez odlaganja dostavlja Odboru osnovanom prema članku 11. stavku 1., prijedlog mjera s ciljem isključivanja dotičnih izmjena iz ove Uredbe.

Postupak za provjeru usklađenosti, uključujući, ako je primjenjivo, postupke utvrđene člankom 5. stavkom 6. Odluke 1999/468/EZ mora se dovršiti najmanje jedan mjesec prije isteka razdoblja koje je utemeljeno na međunarodnoj razini za taktičko prihvaćanje dotične izmjene ili predviđenog datuma za stupanje na snagu navedene izmjene.

7. U slučaju opasnosti navedene u prvom podstavku stavka 5., države članice se za vrijeme trajanja postupka za provjeru usklađenosti uzdržavaju od poduzimanja svake inicijative s namjerom da se usvoji izmjena nacionalnog zakonodavstva ili da se primijeni izmjena na dotični međunarodni instrument.

8. Sve odgovarajuće izmjene međunarodnih instrumenata uključenih u pomorsko zakonodavstvo Zajednice, u skladu sa stavcima 5. i 6. se u svrhu informiranja objavljuju u Službenom listu Europske unije.

Članak 11.

Odborska procedura

1. Komisiji pomaže odbor.

2. Kada postoji uputa na ovaj stavak, primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.

Razdoblje utvrđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ utvrđuje se na jedan mjesec.

3. Kada postoji uputa na ovaj stavak, primjenjuju se članci 6. i 7. Odluke 1999/468/EZ uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.

Razdoblja utvrđena člankom 6. točkama (b) i (c) Odluke 1999/468/EZ utvrđuju se na jedan mjesec.

4. Odbor donosi svoj poslovnik.

Članak 12.

Povjerljivost

Prilikom primjene ove Uredbe, Komisija u skladu s odredbama Odluke 2001/844/EZ, ECSC, Euratom od 29. studenoga 2001. o izmjeni njezina unutarnjeg Poslovnika (6), poduzima primjerene mjere za zaštitu podataka koji podliježu zahtjevu za povjerljivošću do kojih ima pristup ili koje joj dostavi država članica.

Država članica poduzima jednakovrijedne mjere u skladu s odgovarajućim nacionalnim zakonodavstvom.

Svo osoblje koje provodi inspekcijske preglede sigurnosne zaštite ili postupa s povjerljivim podacima koji se odnose na ovu Uredbu mora imati odgovarajuću razinu sigurnosne zaštite koju dodijeli država članica čije državljanstvo ima dotično osoblje.

Članak 13.

Širenje informacija

1. Ne dovodeći u pitanje pravo pristupa javnosti dokumentima, kako je utvrđeno Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (7), izvještaji o inspekcijskim pregledima i odgovori država članica navedeni u članku 4. stavku 3., članku 5. stavcima 2. i 4. i članku 9. stavku 6. su tajni i ne objavljuju se. Na raspolaganju su jedino odgovarajućim tijelima koja ih dostavljaju samo zainteresiranim strankama na osnovu potrebe za informacijama u skladu s primjenjivim nacionalnim propisima o širenju osjetljivih informacija.

2. Države članice, što je više moguće i u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom, s podacima koji proizlaze iz izvještaja o inspekcijskim pregledima i odgovora država članica kada se odnose na druge države članice, postupaju kao s povjerljivima.

3. Ako nije jasno trebaju li izvještaji o inspekcijskim pregledima i odgovori biti otkriveni ili ne, države članice ili Komisija se savjetuju s dotičnom državom članicom.

Članak 14.

Kazne

Države članice osiguravaju uvođenje učinkovitih, razmjernih i odvraćajućih kazni za kršenje odredaba ove Uredbe.

Članak 15.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. srpnja 2004. osim odredaba članka 3. stavaka 2. i 3. i članka 9. stavka 4. koji stupaju na snagu i primjenjuju se od datuma navedenih u njima.

(1) SL C 32, 5.2.2004., str. 21.

(2) Mišljenje Europskog parlamenta od 19. studenoga 2003. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 22. ožujka 2004.

(3) SL L 157, 7.7.1995., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2002/84/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 324, 29.11.2002., str. 53.).

(4) SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

(5) SL L 144, 15.5.1998., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2003/75/EZ (SL L 190, 30.7.2003., str. 6.).

(6) SL L 317, 3.12.2001., str. 1.

(7) SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

PRILOG I.

IZMJENE PRILOGA MEĐUNARODNOJ KONVENCIJI O ZAŠTITI LJUDSKOG ŽIVOTA NA MORU, 1974. KAKO JE IZMIJENJENA

Ako prema stručnoj procjeni zapovjednika za vrijeme plovidbe broda dođe do sukoba između bilo kojih uvjeta za sigurnost i sigurnosnu zaštitu koji se primjenjuju na brodu, zapovjednik primjenjuje one uvjete koji su potrebni za očuvanje sigurnosti broda. U takvim slučajevima zapovjednik može provesti privremene mjere sigurnosne zaštite i o tome obavijestiti upravu te, prema potrebi, ugovornu vladu u čiju je luku brod uplovio ili namjerava uploviti. Svaka takva privremena mjera sigurnosne zaštite prema ovom pravilu će, u najvećoj mogućoj mjeri, biti usklađena s razinom sigurnosne zaštite koja je na snazi. Kada se utvrde takvi slučajevi, uprava mora osigurati da se takvi sukobi riješe i da se mogućnost njihovog ponovnog javljanja svede na najmanju moguću mjeru.

mora pokrenuti i prenijeti signal sigurnosnog upozorenja s broda na kopno do odgovornog tijela koje odredi uprava, koje u ovim okolnostima može uključiti kompaniju, utvrđujući identitet broda, njegov položaj i ukazujući na to da je sigurnosna zaštita broda pod prijetnjom ili je ugrožena;

Kada brod nije u sukladnosti s uvjetima ovog poglavlja ili dijela A ISPS Pravilnika, ili ne može zadovoljiti uvjete za razinu sigurnosne zaštite koje postavi uprava ili druga ugovorna vlada a koja se primjenjuje na taj brod, tada će brod obavijestiti prikladno nadležno tijelo prije no što dođe do sučelja brod/luka ili prije ulaska u luku ovisno o tome što nastupi ranije.

PRILOG II.

„MEĐUNARODNI PRAVILNIK O SIGURNOSNOJ ZAŠTITI BRODOVA I LUČKIH PROSTORA

UVODNI DIO

1. Diplomatska konferencija o pomorskoj sigurnosti održana u Londonu u prosincu 2002. donijela je nove odredbe Međunarodne Konvencije o zaštiti ljudskog života na moru iz 1974. i ovaj Pravilnik u svrhu jačanja pomorske sigurnosti. Ovi novi zahtjevi čine međunarodni okvir unutar kojega brodovi i luke mogu surađivati u otkrivanju i otklanjanju aktivnosti koje ugrožavaju sigurnost u sektoru pomorskog prometa.

2. Nakon tragičnih događaja 11. rujna 2001. Skupština Međunarodne pomorske organizacije (‚Organizacija’) je na svom dvadeset i drugom zasjedanju u studenom 2001. jednoglasno odlučila razviti nove mjere koje se odnose na sigurnosnu zaštitu brodova i luka koje će u prosincu 2002. donijeti Konferencija ugovornih vlada Međunarodne Konvencije o zaštiti ljudskog života na moru iz 1974. (poznata kao Diplomatska konferencija o pomorskoj sigurnosti). Pripreme za Diplomatsku konferenciju povjerene su Odboru za pomorsku sigurnost Organizacije (MSC) na temelju stajališta koje su dale države članice, međuvladine organizacije i nevladine organizacije sa savjetodavnim statusom pri Organizaciji.

3. MSC je, na svom prvom izvanrednom zasjedanju održanom također u studenome 2001., u namjeri da ubrza razvoj i donošenje primjerenih mjera sigurnosne zaštite osnovao radnu skupinu MSC-a za pitanja pomorske sigurnosti koja djeluje između zasjedanja. Prvi sastanak radne skupine MSC-a za pitanja pomorske sigurnosti koja djeluje između zasjedanja održan je u veljači 2002., a izvještaji o rezultatima rasprava podneseni su na razmatranje na sedamdeset i petom zasjedanju MSC-a u svibnju 2002., kada je osnovana privremena radna skupina radi daljnjeg razvijanja danih prijedloga. Na svojem sedamdeset i petom zasjedanju MSC je razmotrio izvještaj radne skupine i preporučio da posao preuzme sljedeća radna skupina MSC-a koja djeluje između zasjedanja koja se sastala u rujnu 2002. Na svojem sedamdeset i šestom zasjedanju MSC je razmotrio ishod sastanka radne skupine MSC-a koja djeluje između zasjedanja koji se održao u rujnu 2002. i daljnji rad radne skupine MSC-a koja se sastala u vrijeme sedamdeset i šestog zasjedanja Odbora u prosincu 2002., neposredno prije Diplomatske konferencije, i dogovorio konačnu verziju predloženih tekstova koje bi trebala razmotriti Diplomatska konferencija.

4. Diplomatska konferencija (9. do 13. prosinca 2002.) također je donijela izmjenu postojećih odredbi Međunarodne Konvencije o zaštiti ljudskog života na moru iz 1974. godine (SOLAS 74.) ubrzavajući time provođenje zahtjeva za usklađivanjem s automatskim sustavom za identifikaciju; donijela je i nova pravila u poglavlju XI-1 SOLAS-a 74. u vezi s obilježavanjem identifikacijskog broja broda i čuvanjem na brodu trajnog sažetog zapisa. Diplomatska konferencija je također donijela brojne rezolucije Konferencije uključujući one koje obuhvaćaju provedbu i izmjene ovog Pravilnika, tehničku suradnju, i suradnju s Međunarodnom organizacijom rada i Svjetskom carinskom organizacijom. Ustanovljeno je da se mogu zahtijevati pregled te izmjene određenih novih odredaba u vezi sa pomorskom sigurnosti po dovršetku rada ovih dviju organizacija.

5. Odredbe poglavlja XI-2 SOLAS-a 74. i ovog Pravilnika primjenjuju se na brodove i luke. Proširenje područja primjene SOLAS-a 74. na luke dogovoreno je na osnovu toga što je SOLAS 74. omogućio najbrži način da se osigura brzo stupanje na snagu i provedba potrebnih mjera sigurnosne zaštite. Međutim, također je dogovoreno da se odredbe u vezi s lukama odnose isključivo na sučelje brod/luka. Rješavanje šireg pitanja sigurnosne zaštite lučkih područja predmet je daljnjeg zajedničkog rada Međunarodne pomorske organizacije i Međunarodne organizacije rada. Također je dogovoreno da odredbe neće obuhvaćati stvaran odgovor na napade ili bilo koje aktivnosti potrebne u vezi s uklanjanjem posljedica takvog napada.

6. U predlaganju odredaba treba voditi računa da se osigura kompatibilnost s odredbama Međunarodne Konvencije o standardima za izobrazbu, izdavanje svjedodžbi i obavljanje brodske straže pomoraca iz 1978. godine kako je izmijenjena Međunarodnim Pravilnikom o upravljanju sigurnošću (ISM) i usklađenog sustava nadzora i izdavanja svjedodžbi.

7. Odredbe predstavljaju značajnu izmjenu u pristupu međunarodne pomorske industrije o pitanju sigurnosne zaštite u sektoru pomorskog prometa. Ustanovljeno je da mogu predstavljati značajno dodatno opterećenje na određene ugovorne vlade. Značaj tehničke suradnje u pružanju pomoći ugovornim vladama pri provođenju odredaba priznaje se u cijelosti.

8. Provedba odredaba zahtijeva nastavak učinkovite suradnje i razumijevanja među svim sudionicima ili onima koji upotrebljavaju brodove i luke, uključujući brodsko osoblje, lučko osoblje, putnike, vlasnike tereta, brodsku i lučku upravu te osobe u nacionalnim i lokalnim tijelima koje su odgovorne za sigurnosnu zaštitu. Postojeće prakse i postupci moraju se pregledati i izmijeniti ako ne pružaju odgovarajuću razinu sigurnosne zaštite. U interesu jačanja pomorske sigurnosti, sektori pomorske i lučke industrije te nacionalna i lokalna tijela trebaju preuzeti dodatne odgovornosti.

9. Prilikom provedbe sigurnosnih odredbi navedenih u poglavlju XI-2 SOLAS-a 74. i dijelu A ovog Pravilnika treba uzeti u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika. Međutim, ustanovljeno je da područje primjene smjernica može varirati ovisno o prirodi luke i broda, trgovanja i/ili tereta.

10. Niti jedna odredba ovog Pravilnika ne tumači se niti primjenjuje na način koji nije u skladu s propisnim poštivanjem temeljnih prava i sloboda kako se navodi u međunarodnim instrumentima, posebno onima koji se odnose na pomorske radnike i izbjeglice, uključujući Deklaraciju Međunarodne organizacije rada o temeljnim načelima i pravima na radu kao i o međunarodnim normama u vezi s pomorskim i lučkim radnicima.

11. Uviđajući da Konvencija o olakšicama u međunarodnom pomorskom prometu iz 1965. godine, kako je izmijenjena, omogućava da tijela javne vlasti stranim članovima posade dozvole pristup na kopno dok je brod kojim su stigli u luci, pod uvjetom da su formalnosti oko dolaska broda ispunjene i javna tijela nemaju razloga odbiti dozvolu za izlazak na kopno, radi očuvanja javnog zdravlja, javne sigurnosti ili javnog reda, ugovorne vlade moraju, pri odobravanju planova sigurnosne zaštite broda i luke, posvetiti dužnu pažnju činjenici da brodsko osoblje živi i radi na brodu i ima potrebu za izlaskom na kopno i pristupom do kopnenih usluga skrbi za pomorce, uključujući zdravstvenu skrb.

DIO A

OBVEZNI UVJETI U VEZI S ODREDBAMA POGLAVLJA XI-2 PRILOGA MEĐUNARODNOJ KONVENCIJI O ZAŠTITI LJUDSKOG ŽIVOTA NA MORU IZ 1974., KAKO JE IZMIJENJENA

1. OPĆENITO

1.1. Uvod

Ovaj dio Međunarodnog pravilnika o sigurnosnoj zaštiti brodova i lučkih prostora sadrži obvezne odredbe na koje upućuje poglavlje XI-2 Međunarodne Konvencije o zaštiti ljudskog života na moru, 1974., kako je izmijenjena.

1.2. Ciljevi

Ciljevi ovog Pravilnika su:

.1. uspostaviti međunarodni okvir koji uključuje suradnju između ugovornih vlada, vladinih agencija, lokalnih uprava i pomorskih i lučkih industrija na otkrivanju ugrožavanja sigurnosne zaštite i poduzimanju preventivnih mjera protiv nezgoda u vezi sa sigurnosnom zaštitom koje utječu na brodove i luke koje se upotrebljavaju u međunarodnoj trgovini;

.2. uspostaviti odgovarajuće uloge i odgovornosti ugovornih vlada, vladinih agencija, lokalnih uprava i pomorskih i lučkih industrija na nacionalnoj i međunarodnoj razini radi osiguravanja pomorske sigurnosti;

.3. osigurati rano i učinkovito prikupljanje i razmjenu podataka u vezi sa sigurnošću;

.4. pružiti metodologiju ocjenjivanja sigurnosne zaštite kako bi se izradili planovi i postupci za reagiranje na promjenu razina sigurnosne zaštite; i

.5. osigurati da se primjenjuju odgovarajuće i razmjerne mjere pomorske sigurnosti.

1.3. Funkcionalni uvjeti

Radi postizanja ciljeva ovog Pravilnika, u njemu je sadržano nekoliko funkcionalnih uvjeta. Oni, među ostalim, uključuju:

.1. prikupljanje i ocjenjivanje informacija u vezi s ugrožavanjem sigurnosne zaštite i razmjenom takvih informacija s odgovarajućim ugovornim vladama;

.2. zahtjev za održavanjem komunikacijskih protokola za brodove i luke;

.3. sprečavanje neovlaštenog pristupa brodovima, lukama i njihovim ograničenim područjima;

.4. sprečavanje unošenja nedozvoljenog oružja, zapaljivih naprava ili eksploziva na brodove ili u luke;

.5. osiguravanje sredstava za dizanje uzbune kao odgovora na prijetnje sigurnosnoj zaštiti ili nezgode u vezi sa sigurnosnom zaštitom;

.6. zahtjev za planovima sigurnosne zaštite za brod i luku koji se temelje na ocjenama sigurnosne zaštite; i

.7. zahtjev za izobrazbom, vježbama i skupnim vježbama kako bi se osiguralo poznavanje planova i postupaka sigurnosne zaštite.

2. DEFINICIJE

2.1. Za potrebe ovog dijela, osim ako nije izričito drugačije predviđeno: .1. Konvencija je Međunarodna konvencija o zaštiti ljudskog života na moru, 1974., kako je izmijenjena. .2. Pravilo je pravilo Konvencije. .3. Poglavlje je poglavlje Konvencije. .4. Plan sigurnosne zaštite broda je plan koji se izrađuje kako bi se na brodu osigurala primjena mjera namijenjenih zaštiti osoba na brodu, tereta, jedinica za prijevoz tereta, brodskih zaliha ili broda od rizika nezgode u vezi sa sigurnosnom zaštitom. .5. Plan sigurnosne zaštite luke je plan koji se izrađuje kako bi se osigurala primjena mjera namijenjenih zaštiti luke i brodova, osoba, tereta, jedinica za prijevoz tereta i brodskih zaliha u okviru luke od rizika nezgode u vezi sa sigurnosnom zaštitom. .6. Brodski časnik sigurnosne zaštite je osoba na brodu odgovorna zapovjedniku koju kompanija zaduži za sigurnosnu zaštitu broda uključujući provedbu i održavanje plana sigurnosne zaštite broda te za vezu s časnikom sigurnosne zaštite kompanije i lučkim časnicima sigurnosne zaštite. .7. Časnik sigurnosne zaštite kompanije je osoba koju kompanija zaduži za osiguravanje provođenja ocjene sigurnosne zaštite broda, izradu plana sigurnosne zaštite broda, njegovo dostavljanje na odobrenje, zatim provođenje i održavanje te za vezu s lučkim časnicima sigurnosne zaštite i brodskim časnicima sigurnosne zaštite. .8. Lučki časnik sigurnosne zaštite je osoba imenovana odgovornom za izradu, provedbu, izmjene i održavanje plana sigurnosne zaštite luke i za vezu s brodskim časnicima sigurnosne zaštite i časnicima sigurnosne zaštite kompanije. .9. Razina sigurnosne zaštite 1 je razina kod koje se moraju stalno održavati najmanje odgovarajuće mjere sigurnosne zaštite. .10. Razina sigurnosne zaštite 2 je razina kod koje se moraju održavati odgovarajuće dodatne mjere sigurnosne zaštite u nekom vremenskom razdoblju kao rezultat povećanog rizika od nezgode u vezi sa sigurnosnom zaštitom. .11. Razina sigurnosne zaštite 3 je razina kod koje se moraju održavati daljnje posebne mjere sigurnosne zaštite u nekom ograničenom vremenskom razdoblju ako je nezgoda u vezi sa sigurnosnom zaštitom vjerojatna ili prijeteća, premda je možda nemoguće utvrditi određeni cilj.

2.2. Izraz ‚brod’, kada se koristi u ovome Pravilniku, uključuje pokretne odobalne jedinice za bušenje i brza plovila kako je definirano u pravilu XI-2/1.

2.3. Izraz ‚ugovorna vlada’ u vezi s bilo kojom uputom na luku, kada se upotrebljava u odjeljcima od 14. do 18., uključuje uputu na zaduženo tijelo.

2.4. Izrazi koji u ovom dijelu nisu drugačije definirani imaju isto značenje kao što ga imaju u poglavljima I. i XI-2.

3. PRIMJENA

3.1. Ovaj se Pravilnik primjenjuje na:

.1. sljedeće vrste brodova koji obavljaju međunarodne plovidbe: .1. putničke brodove, uključujući brza putnička plovila; .2. teretne brodove, uključujući brza plovila, od 500 tona bruto tonaže i više; i .3. pokretne odobalne jedinice za bušenje; i

.2. luke koje upotrebljavaju takvi brodovi koji obavljaju međunarodne plovidbe.

3.2. Ne dovodeći u pitanje odredbe odjeljka 3.1.2., ugovorne vlade odlučuju o proširivanju primjene ovog dijela Pravilnika na one luke unutar njihovog teritorija za koje se, iako ih upotrebljavaju prvenstveno brodovi koji ne obavljaju međunarodne plovidbe, zahtijeva da povremeno opslužuju brodove koji dolaze ili odlaze na međunarodnu plovidbu.

3.2.1. Ugovorne vlade zasnivaju svoje odluke u skladu s odjeljkom 3.2. na ocjeni sigurnosne zaštite luke koja se provodi u skladu s ovim dijelom Pravilnika.

3.2.2. Svaka odluka koju ugovorna vlada donese u skladu s odjeljkom 3.2. ne ugrožava razinu sigurnosti koja se namjerava postići prema poglavlju XI-2 ili prema ovom dijelu Pravilnika.

3.3. Ovaj se Pravilnik ne primjenjuje na ratne brodove, pomoćne ili druge brodove koje posjeduje ili njima upravlja ugovorna vlada i koji se koriste samo za vladine nekomercijalne usluge.

3.4. Odjeljci od 5. do 13. i 19. ovog dijela primjenjuju se na kompanije i brodove kako su navedeni u pravilu XI-2/4.

3.5. Odjeljci od 5. i 14. do 18. ovog dijela primjenjuju se na luke navedene u pravilu XI-2/10.

3.6. Niti jedna odredba ovog Pravilnika ne dovodi u pitanje prava ili obveze država prema međunarodnom pravu.

4. ODGOVORNOSTI UGOVORNIH VLADA

4.1. U skladu s odredbama pravila XI-2/3 i XI-2/7 ugovorne vlade utvrđuju razine sigurnosne zaštite i pružaju smjernice za zaštitu od nezgoda u vezi sa sigurnosnom zaštitom. Više razine sigurnosne zaštite označuju veću vjerojatnost nastupanja nezgode u vezi sa sigurnosnom zaštitom. Čimbenici koje treba razmotriti u postavljanju primjerene razine sigurnosne zaštite uključuju: .1. stupanj vjerodostojnosti informacija o ugroženosti; .2. u kojoj su mjeri informacije o ugroženosti podržane; .3. u kojoj su mjeri informacije o ugroženosti određene i neposredne; i .4. potencijalne posljedice takve nezgode u vezi sa sigurnosnom zaštitom.

4.2. Kada ugovorne vlade odlučuju o razini 3 sigurnosne zaštite, prema potrebi izdaju, brodovima i lukama na koje to može utjecati, primjerena uputstva i pružaju podatke u vezi sa sigurnosnom zaštitom.

4.3. Ugovorne vlade mogu na priznatu organizaciju za sigurnosnu zaštitu prenijeti neke od svojih dužnosti u vezi sa sigurnosnom zaštitom prema poglavlju XI-2 i ovom dijelu Pravilnika uz izuzeće: .1. određivanja primjenjive razine sigurnosne zaštite; .2. odobravanja ocjene sigurnosne zaštite luke i daljnjih izmjena odobrene ocjene; .3. određivanja luka od kojih će se zahtijevati imenovanje časnika sigurnosne zaštite luke; .4. odobravanja plana sigurnosne zaštite luke i daljnjih izmjena odobrenog plana; .5. izvršavanja mjera nadzora i usklađivanja sukladno pravilu XI-2/9; i .6. utvrđivanja zahtjeva u vezi s Deklaracijom o sigurnosnoj zaštiti.

4.4. Ugovorne vlade, u mjeri u kojoj to smatraju primjerenim, ispituju učinkovitost brodskog plana sigurnosne zaštite ili lučkih planova sigurnosne zaštite ili izmjena tih planova koje su odobrile ili, u slučaju brodova, planova koji su odobreni u njihovo ime.

5. DEKLARACIJA O SIGURNOSNOJ ZAŠTITI

5.1. Ugovorne vlade određuju kada se zahtijeva Deklaracija o sigurnosnoj zaštiti ocjenjujući rizik koji za osobe, imovinu ili okoliš predstavlja sučelje brod/luka ili aktivnosti brod-brod.

5.2. Brod može zatražiti ispunjavanje Deklaracije o sigurnosnoj zaštiti kada: .1. brod djeluje na višoj razini sigurnosne zaštite od luke ili drugog broda s kojim je u doticaju; .2. postoji sporazum o Deklaraciji o sigurnosnoj zaštiti između ugovornih vlada koje pokrivaju neke međunarodne plovidbe ili određene brodove na tim plovidbama; .3. je došlo do ugrožavanja sigurnosne zaštite ili nezgode u vezi sa sigurnosnom zaštitom u koju su uključeni brod ili luka, ovisno o tome što se primjenjuje; .4. se brod nalazi u luci za koju se ne zahtijeva da ima i provodi odobreni plan sigurnosne zaštite luke; ili .5. brod provodi aktivnosti brod-brod s drugim brodom od kojega se ne zahtijeva da ima i provodi odobren plan sigurnosne zaštite broda.

5.3. Zahtjeve za ispunjavanjem Deklaracije o sigurnosnoj zaštiti, u skladu s ovim odjeljkom, priznaje odgovarajuća luka ili brod.

5.4. Deklaraciju o sigurnosnoj zaštiti ispunjava: .1. zapovjednik ili časnik sigurnosne zaštite broda u ime broda (brodova); i, ako je to primjereno, .2. časnik sigurnosne zaštite luke, ili ako ugovorna vlada odredi drugačije, bilo koje drugo tijelo odgovorno za sigurnosnu zaštitu na kopnu u ime luke.

5.5. Deklaracija o sigurnosnoj zaštiti navodi uvjete sigurnosne zaštite koji se mogu podijeliti između luke i broda (ili između brodova) i navodi odgovornosti svakog sudionika.

5.6. Imajući u vidu odredbe pravila XI-2/9.2.3. ugovorne vlade navode minimalno razdoblje tijekom kojega luke čuvaju Deklaracije o sigurnosnoj zaštiti luka smještenih unutar njihovog teritorija.

5.7. Imajući u vidu odredbe pravila XI-2/9.2.3. Uprave navode minimalno razdoblje tijekom kojega se čuvaju Deklaracije o sigurnosnoj zaštiti brodova koji plove pod njihovom zastavom.

6. OBVEZE KOMPANIJE

6.1. Kompanija mora osigurati da plan sigurnosne zaštite broda sadrži jasnu izjavu koja ističe ovlaštenja zapovjednika. U planu sigurnosne zaštite broda kompanija određuje da zapovjednik ima prevladavajuće ovlasti i odgovornost donošenja odluka u vezi sa sigurnosti i sigurnosne zaštite broda te prema potrebi zahtijevanja pomoći od kompanije ili bilo koje ugovorne vlade.

6.2. Kompanija treba osigurati da časnik sigurnosne zaštite kompanije, zapovjednik i časnik sigurnosne zaštite broda imaju potrebnu podršku za ispunjavanje njihovih dužnosti i odgovornosti u skladu s poglavljem XI-2 i ovim dijelom Pravilnika.

7. SIGURNOSNA ZAŠTITA BRODA

7.1. Od broda se zahtijeva djelovanje prema razinama sigurnosne zaštite koje odrede ugovorne vlade kako je niže navedeno.

7.2. Na razini 1 sigurnosne zaštite se na svim brodovima putem primjerenih mjera provode sljedeće aktivnosti, uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika, kako bi se utvrdile i poduzele preventivne mjere protiv nezgoda u vezi sa sigurnosnom zaštitom:

.1. osiguravanje provedbe svih brodskih dužnosti u vezi sa sigurnosnom zaštitom;

.2. nadziranje pristupa brodu;

.3. nadziranje ukrcaja osoba i njihovih osobnih stvari;

.4. praćenje ograničenih područja kako bi se osigurao pristup samo ovlaštenim osobama;

.5. praćenje palubnih područja i područja koja okružuju brod;

.6. nadgledanje rukovanja teretom i brodskim zalihama; i

.7. osiguravanje da su sredstva komunikacije u vezi sa sigurnosnom zaštitom uvijek spremna i na raspolaganju.

7.3. Na razini 2 sigurnosne zaštite se dodatne zaštitne mjere, navedene u planu sigurnosne zaštite broda, provode za svaku aktivnost opisanu u odjeljku 7.2. uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

7.4. Na razini 3 sigurnosne zaštite se daljnje posebne zaštitne mjere, navedene u brodskom planu sigurnosne zaštite, provode za svaku aktivnost opisanu u odjeljku 7.2. uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

7.5. Uvijek kada uprava odredi razinu 2 ili 3 sigurnosne zaštite, brod potvrđuje primitak uputa o izmjeni razine sigurnosne zaštite.

7.6. Prije ulaska u luku ili za vrijeme dok je u luci na teritoriju ugovorne vlade koja je odredila razinu 2 ili 3 sigurnosne zaštite, brod potvrđuje primitak ovih uputa i lučkom časniku sigurnosne zaštite potvrđuje početak provedbe odgovarajućih mjera i postupaka kako je opisano u planu sigurnosne zaštite broda i u slučaju razine 3 sigurnosne zaštite u uputama izdanim od ugovorne vlade koja je odredila razinu 3 sigurnosne zaštite. Brod podnosi izvještaje o svim poteškoćama u provedbi. U takvim su slučajevima lučki časnik sigurnosne zaštite i brodski časnik sigurnosne zaštite u vezi i koordiniraju primjerene aktivnosti.

7.7. Ako uprava zahtijeva od broda da odredi višu razinu sigurnosne zaštite, ili brod već djeluje na razini sigurnosne zaštite koja je viša od razine sigurnosne zaštite određene za luku u koju namjerava uploviti ili u kojoj se već nalazi, tada brod bez odlaganja o toj situaciji obavještava odgovorno tijelo ugovorne vlade na čijem se teritoriju nalazi luka i lučkog časnika sigurnosne zaštite.

7.7.1. U takvim je slučajevima, brodski časnik sigurnosne zaštite u vezi s lučkim časnikom sigurnosne zaštite i prema potrebi koordinira primjerene aktivnosti.

7.8. Uprava koja, od brodova koji plove pod njezinom zastavom, zahtijeva uvođenje razine 2 ili 3 sigurnosne zaštite u luci druge ugovorne vlade obavještava tu ugovornu vladu bez odlaganja.

7.9. Kada ugovorne vlade odrede razine sigurnosne zaštite i osiguraju pružanje podataka o razini sigurnosne zaštite na brodovima koji djeluju u njihovom teritorijalnom moru, ili koji su izvijestili o namjeri ulaska u njihovo teritorijalno more, takvim se brodovima savjetuje održavanje stanja pripravnosti i trenutačno izvještavanje svojih uprava i svih obližnjih obalnih država o svim informacijama koje su im dostupne a mogle bi utjecati na pomorsku sigurnost tog područja.

7.9.1. Prilikom obavještavanja takvih brodova o razini sigurnosne zaštite koja se primjenjuje, ugovorna vlada, uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika, također izvještava brodove o svim mjerama sigurnosne zaštite koje bi trebalo poduzeti i, ako je primjereno, o mjerama koje je poduzela ugovorna vlada kako bi osigurala zaštitu od prijetnji.

8. OCJENA SIGURNOSNE ZAŠTITE BRODA

8.1. Ocjena sigurnosne zaštite broda je bitan i sastavni dio postupka izrade i ažuriranja plana sigurnosne zaštite broda.

8.2. Časnik sigurnosne zaštite kompanije treba osigurati da ocjenu sigurnosne zaštite broda provode osobe koje posjeduju primjerene vještine za procjenu sigurnosne zaštite broda u skladu s ovim odjeljkom uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

8.3. U skladu s odredbama odjeljka 9.2.1., ocjenu sigurnosne zaštite broda za određeni brod može provoditi priznata organizacija za sigurnosnu zaštitu.

8.4. Ocjena sigurnosne zaštite broda uključuje pregled u vezi sa sigurnosnom zaštitom na licu mjesta i, najmanje, sljedeće elemente: .1. utvrđivanje postojećih mjera, postupaka i operacija sigurnosne zaštite; .2. utvrđivanje i procjena ključnih brodskih djelatnosti koje je važno zaštititi; .3. utvrđivanje mogućih prijetnji ključnim brodskim operacijama i vjerojatnost njihovog nastupanja radi utvrđivanja mjera sigurnosne zaštite i određivanja njihovog prioriteta; i .4. utvrđivanje slabih točaka, uključujući ljudski faktor u infrastrukturi, politikama i postupcima.

8.5. Ocjenu sigurnosne zaštite broda dokumentira, pregledava, prihvaća i čuva kompanija.

9. PLAN SIGURNOSNE ZAŠTITE BRODA

9.1. Na svakom se brodu mora nalaziti plan sigurnosne zaštite broda koji je odobrila uprava. Plan predviđa odredbe za tri razine sigurnosne zaštite kako je definirano u ovom dijelu Pravilnika.

9.1.1. U skladu s odredbama odjeljka 9.2.1., priznata organizacija za sigurnosnu zaštitu može pripremiti brodski plan sigurnosne zaštite za određeni brod.

9.2. Pregledavanje i odobravanje planova sigurnosne zaštite broda, ili izmjene prethodno odobrenog plana uprava može povjeriti priznatim organizacijama za sigurnosnu zaštitu.

9.2.1. U takvim slučajevima priznata organizacija za sigurnosnu zaštitu, koja za određeni brod pregledava i odobrava brodski plan sigurnosne zaštite ili njegove izmjene, ne sudjeluje u izradi ocjene sigurnosne zaštite broda niti plana sigurnosne zaštite broda niti njegovih izmjena koje pregledava.

9.3. Dostavljanje brodskog plana sigurnosne zaštite, ili izmjena prethodno odobrenog plana, prati ocjena sigurnosne zaštite na temelju koje je sastavljen plan ili njegove izmjene.

9.4. Takav se plan izrađuje, uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika, i mora biti napisan na radnom jeziku ili jezicima broda. Ako jezik ili jezici koji se upotrebljavaju nije engleski, francuski ili španjolski, treba uključiti prijevod na jedan od ovih jezika. U planu mora biti navedeno najmanje sljedeće:

.1. mjere namijenjene sprečavanju unosa na brod oružja, opasnih tvari i uređaja za upotrebu protiv osoba, brodova ili luka čiji prijevoz brodom nije dozvoljen;

.2. utvrđivanje ograničenih područja i mjera za sprečavanje neovlaštenog pristupa do njih;

.3. mjere za sprečavanje neovlaštenog pristupa brodu;

.4. postupci za reagiranje na prijetnje u vezi sa sigurnosnom zaštitom ili kršenjem sigurnosne zaštite, uključujući odredbe za održavanje kritičnih djelatnosti broda ili sučelja brod/luka;

.5. postupci za reagiranje na bilo koju uputu u vezi sa sigurnosnom zaštitom koju ugovorna vlada može dati na razini 3 sigurnosne zaštite;

.6. postupci za evakuaciju u slučaju prijetnji u vezi sa sigurnosnom zaštitom ili kršenjem sigurnosne zaštite;

.7. dužnosti brodskog osoblja kojemu je dodijeljena odgovornost u vezi sa sigurnosnom zaštitom i drugim brodskim osobljem vezanim uz sigurnosnu zaštitu;

.8. postupci revizije aktivnosti sigurnosne zaštite;

.9. postupci za izobrazbu, vježbe i grupne vježbe koji su u vezi s planom;

.10. postupci za djelovanje u doticaju sa aktivnostima sigurnosne zaštite luke;

.11. postupci za redovito pregledavanje i ažuriranje plana;

.12. postupci za izvještavanje o nezgodama u vezi sa sigurnosnom zaštitom;

.13. određivanje brodskog časnika sigurnosne zaštite;

.14. određivanje časnika sigurnosne zaštite kompanije uključujući detaljne podatke za 24-satni kontakt;

.15. postupci za osiguravanje inspekcijskih pregleda, ispitivanja, baždarenja i održavanja bilo koje sigurnosne opreme koja se nalazi na brodu;

.16. učestalost ispitivanja ili baždarenja bilo koje sigurnosne opreme koja se nalazi na brodu;

.17. utvrđivanje mjesta na kojima se nalaze točke za aktiviranje brodskog sustava sigurnosnog uzbunjivanja; i

.18. postupci, uputstva i smjernice o upotrebi brodskog sustava sigurnosnog uzbunjivanja, uključujući ispitivanje, aktiviranje, deaktiviranje i poništavanje i ponovno uključivanje te ograničavanje broja lažnih uzbuna.

9.4.1. Osoblje koje provodi unutarnje revizije aktivnosti u vezi sa sigurnosnom zaštitom navedenom u planu ili procjenjuje njegovu provedbu ne smije biti povezano s aktivnostima nad kojima se provodi revizija, osim ako je to nepraktično zbog veličine i vrste kompanije ili broda.

9.5. Uprava određuje koje se promjene na odobrenom planu sigurnosne zaštite broda ili bilo kojoj sigurnosnoj opremi koja se navodi na odobrenom planu ne provode, osim ako uprava nije odobrila odgovarajuće izmjene plana. Sve takve promjene moraju biti učinkovite najmanje koliko i mjere propisane u poglavlju XI-2 i ovom dijelu Pravilnika.

9.5.1. Priroda izmjena plana sigurnosne zaštite broda ili sigurnosne opreme koju je uprava posebno odobrila sukladno odjeljku 9.5. mora se dokumentirati na način da takvo odobrenje bude jasno naznačeno. Odobrenje mora biti na raspolaganju na brodu i mora se predočiti zajedno s Međunarodnom svjedodžbom o sigurnosnoj zaštiti broda (ili privremenom Međunarodnom svjedodžbom o sigurnosnoj zaštiti broda). Ako su ove izmjene privremene, ta se dokumentacija više ne treba čuvati na brodu, jednom kad su izvorno odobrene mjere ili oprema ponovno u funkciji.

9.6. Plan se može čuvati u elektroničkom obliku. U tom ga slučaju treba zaštititi postupcima za sprečavanje njegovog neovlaštenog brisanja, uništenja ili izmjena.

9.7. Plan treba zaštititi od neovlaštenog pristupa ili razotkrivanja.

9.8. Planovi sigurnosne zaštite broda ne podliježu inspekcijskom pregledu časnika koji imaju propisno ovlaštenje od ugovorne vlade za provođenje mjera nadzora i usklađivanja u skladu s pravilom XI-2/9, osim u okolnostima navedenima u odjeljku 9.8.1.

9.8.1. Ako časnici koji imaju propisno ovlaštenje od ugovorne vlade iz opravdanih razloga sumnjaju da brod nije u skladu sa zahtjevima poglavlja XI-2 ili dijela A ovog Pravilnika, i ako je jedini način za provjeru ili uklanjanje neusklađenosti pregledavanje odgovarajućih zahtjeva brodskog plana sigurnosne zaštite, iznimno se dozvoljava ograničeni pristup do posebnih odjeljaka plana u vezi s kojima postoji neusklađenost, ali jedino uz pristanak ugovorne vlade broda ili zapovjednika dotičnog broda. Usprkos tome, odredbe plana koje se odnose na odjeljak 9.4. pododjeljke 2., 4., 5., 7., 15., 17. i 18. ovog dijela Pravilnika smatraju se povjerljivim podacima i ne podliježu inspekcijskom pregledu, osim ako se drugačije ne dogovori s dotičnom ugovornom vladom.

10. ZAPISI

10.1. Zapisi sljedećih aktivnosti navedenih u planu sigurnosne zaštite broda moraju se čuvati na brodu najmanje u razdoblju koje navodi uprava imajući u vidu odredbe pravila XI.2/9.2.3.: .1. izobrazba, vježbe i grupne vježbe; .2. prijetnje i nezgode u vezi sa sigurnosnom zaštitom; .3. kršenja sigurnosne zaštite; .4. promjene u razini sigurnosne zaštite; .5. obavijesti koje se odnose izravno na sigurnosnu zaštitu broda kao što su specifične prijetnje brodu ili luci u kojoj se brod nalazi ili je u njoj bio; .6. unutarnje revizije i pregledi aktivnosti sigurnosne zaštite; .7. redoviti pregledi ocjene sigurnosne zaštite broda; .8. redoviti pregledi plana sigurnosne zaštite broda; .9. provedba svih izmjena plana; i .10. održavanje, baždarenja i ispitivanje cjelokupne sigurnosne opreme koja se na brodu nalazi uključujući ispitivanje sustava sigurnosne zaštite broda.

10.2. Zapisi se vode na radnom jeziku ili jezicima broda. Ako jezik ili jezici koji se koriste nisu engleski, francuski ili španjolski, treba uključiti prijevod na jedan od ovih jezika.

10.3. Zapisi se mogu čuvati u elektroničkom obliku. U tom se slučaju moraju zaštititi postupcima za sprečavanje njihovog neovlaštenog brisanja, uništenja ili izmjena.

10.4. Zapisi se zaštićuju od neovlaštenog pristupa ili razotkrivanja.

11. ČASNIK SIGURNOSNE ZAŠTITE KOMPANIJE

11.1. Kompanija mora imenovati časnika sigurnosne zaštite kompanije. Osoba koja je određena za časnika sigurnosne zaštite kompanije može djelovati kao časnik sigurnosne zaštite kompanije za jedan ili više brodova ovisno o broju ili vrsti brodova kojima kompanija upravlja, pod uvjetom da je jasno utvrđeno za koje je brodove ova osoba odgovorna. kompanija može, ovisno o broju ili vrsti brodova kojim upravlja, zadužiti više osoba kao časnike sigurnosne zaštite kompanije pod uvjetom da je jasno utvrđeno za koje je brodove svaka od tih osoba odgovorna.

11.2. Pored onih koje su navedene drugdje u ovome dijelu Pravilnika, dužnosti i odgovornosti časnika sigurnosne zaštite kompanije, među ostalim, uključuju: .1. izvještavanje o razini prijetnje s kojom se brod može susresti uz pomoć odgovarajuće ocjene sigurnosne zaštite i drugih odgovarajućih informacija; .2. osiguravanje da se provode ocjene sigurnosne zaštite broda; .3. osiguravanje izrade, podnošenja na odobrenje i zatim provedbe i održavanja plana sigurnosne zaštite broda; .4. osiguravanje da se plan sigurnosne zaštite broda izmijeni, prema potrebi, kako bi se ispravili nedostaci i zadovoljili uvjeti u vezi sa sigurnosnom zaštitom pojedinog broda; .5. dogovaranje unutarnjih revizija i pregleda aktivnosti u vezi sa sigurnosnom zaštitom; .6. dogovaranje početnih i slijedećih provjera broda od strane uprave ili priznate organizacije za sigurnosnu zaštitu; .7. osiguravanje da se nedostaci i neusklađenosti utvrđeni za vrijeme unutarnjih revizija, redovitih pregleda, inspekcijskih pregleda u vezi sa sigurnosnom zaštitom i provjerom usklađenosti odmah prosljeđuju i rješavaju; .8. podizanje svijesti o sigurnosnoj zaštiti i pripravnosti; .9. osiguravanje odgovarajuće izobrazbe za osoblje odgovorno za sigurnosnu zaštitu broda; .10. osiguravanje učinkovite komunikacije i suradnje između časnika sigurnosne zaštite broda i časnika sigurnosne zaštite odgovarajuće luke; .11. osiguravanje usklađenosti između zahtjeva za sigurnosnu zaštitu i zahtjeva sigurnosti; .12. osiguravanje da, ako se koriste planovi sigurnosne zaštite za brod-blizanac ili flotu, plan svakog broda točno odražava specifične podatke za svaki pojedini brod; i .13. osiguravanje da se sva alternativna ili jednakovrijedna rješenja odobrena za pojedini brod ili skupinu brodova provode i održavaju.

12. ČASNIK SIGURNOSNE ZAŠTITE BRODA

12.1. Časnik sigurnosne zaštite broda imenuje se na svakom brodu.

12.2. Pored onih navedenih na drugim mjestima u ovome dijelu Pravilnika, dužnosti i odgovornosti časnika sigurnosne zaštite broda, među ostalim, uključuju: .1. poduzimanje redovitih inspekcijskih pregleda u vezi sa sigurnosnom zaštitom broda kako bi se osiguralo održavanje primjerenih mjera sigurnosne zaštite; .2. održavanje i nadgledanje provedbe plana sigurnosne zaštite broda uključujući sve izmjene plana; .3. usklađivanje sigurnosnih aspekata rukovanja teretom i brodskim zalihama s drugim brodskim osobljem i odgovarajućim časnicima sigurnosne zaštite luke; .4. predlaganje promjena plana sigurnosne zaštite broda; .5. izvještavanje časnika sigurnosne zaštite kompanije o svim nedostacima i neusklađenostima utvrđenima prilikom unutarnjih revizija, redovitih pregleda, inspekcijskih pregleda u vezi sa sigurnosnom zaštitom i provjeravanjem usklađenosti i provođenjem bilo kakvih popravnih radnji; .6. podizanje svijesti o sigurnosnoj zaštiti i pripravnosti na brodu; .7. osiguravanje odgovarajuće izobrazbe za brodsko osoblje, kako je primjereno; .8. izvještavanje o svim nezgodama u vezi sa sigurnosnom zaštitom; .9. usklađivanje provedbe plana sigurnosne zaštite broda sa časnikom sigurnosne zaštite kompanije i odgovarajućim časnikom sigurnosne zaštite luke; i .10. osiguravanje da se sigurnosnom opremom, ako postoji, ispravno rukuje, da je ispitana, baždarena i održavana.

13 IZOBRAZBA, VJEŽBE I GRUPNE VJEŽBE U VEZI SA SIGURNOSNOM ZAŠTITOM BRODA

13.1. Časnik sigurnosne zaštite kompanije i odgovarajuće osoblje na kopnu moraju imati primjereno znanje i proći izobrazbu uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

13.2. Časnik sigurnosne zaštite broda mora imati primjereno znanje i proći izobrazbu uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

13.3. Brodsko osoblje koje ima posebne dužnosti i odgovornosti u vezi sa sigurnosnom zaštitom mora poznavati svoje odgovornosti za sigurnosnu zaštitu broda kako je opisano u planu sigurnosne zaštite broda te imati dovoljno znanja i sposobnosti za provođenje dodijeljenih zadataka uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

13.4. Kako bi se osigurala učinkovita provedba plana sigurnosne zaštite broda, provode se vježbe u odgovarajućim vremenskim razmacima vodeći računa o vrsti broda, izmjenama brodskog osoblja, lukama koje treba posjetiti i drugim odgovarajućim okolnostima uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

13.5. Časnik sigurnosne zaštite kompanije treba osigurati učinkovitu koordinaciju i provedbu planova sigurnosne zaštite broda sudjelujući u vježbama u odgovarajućim vremenskim razmacima uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

14. SIGURNOSNA ZAŠTITA LUKE

14.1. Luka mora djelovati u skladu sa razinama sigurnosne zaštite koje utvrdi ugovorna vlada unutar čijeg je teritorija smještena. Mjere i postupci sigurnosne zaštite primjenjuju se u luci tako da minimalno utječu ili uzrokuju kašnjenje putnika, broda, brodskog osoblja i posjetilaca, roba i usluga.

14.2. Na razini 1 sigurnosne zaštite, provode se sljedeće aktivnosti kroz primjerene mjere u svim lukama uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika, kako bi se utvrdile i poduzele preventivne mjere protiv nezgoda u vezi sa sigurnosnom zaštitom:

.1. osiguravanje provođenja svih dužnosti u vezi sa sigurnosnom zaštitom luke;

.2. nadziranje pristupa luci;

.3. nadgledanje luke, uključujući područje (područja) za sidrenje i vez;

.4. nadgledanje ograničenih područja kako bi se osigurao pristup samo ovlaštenim osobama;

.5. nadzor nad rukovanjem teretom;

.6. nadzor nad rukovanjem brodskim zalihama; i

.7. osiguravanje da su sredstva komunikacije u vezi sa sigurnosnom zaštitom uvijek spremna i na raspolaganju.

14.3. Na razini 2 sigurnosne zaštite, dodatne zaštitne mjere navedene u planu sigurnosne zaštite luke, provode se za svaku aktivnost navedenu u odjeljku 14.2. uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

14.4. Na razini 3 sigurnosne zaštite, daljnje posebne zaštitne mjere navedene u planu sigurnosne zaštite luke, provode se za svaku aktivnost opisanu u odjeljku 14.2. uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

14.4.1. Dodatno, na razini 3 sigurnosne zaštite, luke moraju reagirati i provoditi sve upute vezane uz sigurnosnu zaštitu koje odredi ugovorna vlada na čijem se teritoriju nalazi luka.

14.5. Kada je časnik sigurnosne zaštite luke obaviješten da brod ima teškoća u ispunjavanju uvjeta poglavlja XI-2 ili ovog dijela, ili u provođenju odgovarajućih mjera i postupaka opisanih u planu sigurnosne zaštite broda, i u slučaju razine 3 sigurnosne zaštite s poštivanjem bilo kojih uputa u vezi sa sigurnosnom zaštitom koje dodijeli ugovorna vlada na čijem se teritoriju nalazi luka, časnik sigurnosne zaštite luke i časnik sigurnosne zaštite broda moraju biti u vezi i koordinirati primjerene aktivnosti.

14.6. Kada je časnik sigurnosne zaštite luke obaviješten da brod djeluje na razini sigurnosne zaštite koja je viša od razine sigurnosne zaštite luke, časnik sigurnosne zaštite luke o tome izvještava odgovorno tijelo i povezuje se s časnikom sigurnosne zaštite broda i, ako je potrebno, koordinira primjerene aktivnosti.

15. OCJENA SIGURNOSNE ZAŠTITE LUKE

15.1. Ocjena sigurnosne zaštite luke je bitni i sastavni dio postupka izrade i ažuriranja plana sigurnosne zaštite luke.

15.2. Ocjenu sigurnosne zaštite luke provodi ugovorna vlada na čijem se teritoriju luka nalazi. Ugovorna vlada može ovlastiti priznatu organizaciju za sigurnosnu zaštitu za provođenje ocjene sigurnosne zaštite luke za specifičnu luku smještenu unutar njezinog teritorija.

15.2.1. Kada priznata organizacija za sigurnosnu zaštitu provodi ocjenu sigurnosne zaštite luke, ugovorna vlada na čijem se teritoriju luka nalazi pregledava i odobrava ocjenu sigurnosne zaštite s obzirom na usklađenost s ovim odjeljkom.

15.3. Osobe koje provode ocjenu moraju posjedovati odgovarajuće vještine za procjenu sigurnosne zaštite luke u skladu s ovim odjeljkom uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

15.4. Ocjene sigurnosne zaštite luke redovito se pregledavaju i ažuriraju uzimajući u obzir promjenjivost prijetnji i/ili manje izmjene u luci te se moraju uvijek kada se u luci dogode značajne promjene, pregledati i ažurirati.

15.5. Ocjena sigurnosne zaštite luke uključuje, najmanje, sljedeće elemente:

.1. utvrđivanje i procjena važne imovine i infrastrukture koju je potrebno štititi;

.2. utvrđivanje mogućih prijetnji za imovinu i infrastrukturu te vjerojatnosti njihovog ostvarivanja kako bi se odredile mjere sigurnosne zaštite i njihov prioritet;

.3. utvrđivanje, odabir i razvrstavanje prema prioritetu protumjera i izmjena postupaka te razine njihove učinkovitosti u odstranjivanju slabosti; i

.4. utvrđivanje slabih točaka uključujući ljudski faktor u infrastrukturi, politikama i postupcima.

15.6. Ugovorna vlada može dozvoliti da ocjena sigurnosne zaštite luke obuhvati više od jedne luke ako su operater, mjesto, djelatnost, oprema i projekt ovih luka slični. Svaka ugovorna vlada koja dozvoli takvo rješenje mora o njegovim pojedinostima obavijestiti organizaciju.

15.7. Po završetku ocjene sigurnosne zaštite luke treba izraditi izvještaj koji se sastoji od sažetka provođenja ocjene, opisa svih slabosti koje su ustanovljene tijekom ocjene i opisa protumjera koje bi se mogle koristiti za rješavanje svake od tih slabih točaka. Izvještaj treba zaštititi od neovlaštenog pristupa ili razotkrivanja.

16. PLAN SIGURNOSNE ZAŠTITE LUKE

16.1. Za svaku luku treba, na osnovu ocjene sigurnosne zaštite luke, sastaviti i održavati plan sigurnosne zaštite luke primjeren za sučelje brod/luka. Plan treba sadržavati odredbe za tri razine sigurnosne zaštite kako je definirano u ovom dijelu Pravilnika.

16.1.1. Sukladno odredbama odjeljka 16.2., priznata organizacija za sigurnosnu zaštitu može za određenu luku izraditi plan sigurnosne zaštite luke.

16.2. Plan sigurnosne zaštite luke odobrava ugovorna vlada na čijem se teritoriju nalazi luka.

16.3. Takav se plan izrađuje uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika i mora biti pisan na radnom jeziku luke. U planu se mora navesti najmanje sljedeće:

.1. mjere namijenjene sprečavanju unosa u luku, ili na brod, oružja ili bilo kojih drugih opasnih tvari i uređaja za upotrebu protiv osoba, brodova ili luka čiji prijevoz brodom nije dozvoljen;

.2. mjere namijenjene sprečavanju neovlaštenog pristupa luci, brodovima vezanim u luci, i ograničenim područjima luke;

.3. postupci za reagiranje na prijetnje u vezi sa sigurnosnom zaštitom ili kršenjem sigurnosne zaštite, uključujući odredbe za održavanje kritičnih operacija luke ili sučelja brod/luka;

.4. postupci za reagiranje na svaku uputu u vezi sa sigurnosnom zaštitom koju na razini 3 sigurnosne zaštite može dodijeliti ugovorna vlada na čijem se teritoriju nalazi luka;

.5. postupci evakuacije u slučaju prijetnji u vezi sa sigurnosnom zaštitom ili kršenjem sigurnosne zaštite;

.6. dužnosti osoblja luke kojem su dodijeljene odgovornosti u vezi sa sigurnosnom zaštitom i drugog osoblja luke o pitanjima u vezi sa sigurnosnom zaštitom;

.7. postupci za djelovanje zajedno s aktivnostima u vezi sa sigurnosnom zaštitom broda;

.8. postupci za redoviti pregled plana i ažuriranje;

.9. postupci za izvještavanje o nezgodama u vezi sa sigurnosnom zaštitom;

.10. određivanje časnika sigurnosne zaštite luke uključujući pojedinosti za 24-satni kontakt;

.11. mjere osiguravanja sigurnosne zaštite informacija navedenih u planu;

.12. mjere namijenjene osiguravanju učinkovite sigurnosne zaštite tereta i opreme za rukovanje teretom u luci;

.13. postupci za reviziju plana sigurnosne zaštite luke;

.14. postupci za reagiranje u slučaju aktiviranja brodskog sustava sigurnosnog uzbunjivanja u luci; i

.15. postupci koji omogućavaju pristup na kopno brodskom osoblju ili izmjene osoblja kao i pristup posjetioca brodu uključujući predstavnike organizacija skrbi za pomorce i organizacija rada.

16.4. Osoblje koje provodi unutarnje revizije aktivnosti u vezi sa sigurnosnom zaštitom navedenom u planu ili procjenjuje njegovu provedbu ne smije biti povezano s aktivnostima nad kojima se provodi revizija osim ako je to nepraktično zbog veličine i prirode luke.

16.5. Plan sigurnosne zaštite luke može se združiti, ili biti dio plana sigurnosne zaštite luke ili bilo kojeg drugog lučkog plana ili planova za djelovanje u nužnosti.

16.6. Ugovorna vlada na čijem se teritoriju nalazi luka određuje koje se izmjene plana sigurnosne zaštite luke ne trebaju provoditi ako nije odobrila odgovarajuće izmjene plana.

16.7. Plan se može čuvati u elektroničkom obliku. U tom ga slučaju treba zaštititi postupcima za sprečavanje njegovog neovlaštenog brisanja, uništenja ili izmjena.

16.8. Plan treba zaštititi od neovlaštenog pristupa ili razotkrivanja.

16.9. Ugovorne vlade mogu dozvoliti da plan sigurnosne zaštite luke obuhvati više od jedne luke, ako su operater, mjesto, djelatnost, oprema i projekt ovih luka slični. Svaka ugovorna vlada koja dozvoli ovakvo alternativno rješenje mora o njegovim pojedinostima obavijestiti organizaciju.

17. ČASNIK SIGURNOSNE ZAŠTITE LUKE

17.1. Za svaku luku treba imenovati časnika sigurnosne zaštite luke. Ista se osoba može imenovati za časnika sigurnosne zaštite za jednu ili više luka.

17.2. Pored onih koje su navedene drugdje u ovom dijelu Pravilnika, dužnosti i odgovornosti časnika sigurnosne zaštite luke, među ostalim, uključuju: .1. provođenje početnog, sveobuhvatnog sigurnosnog nadzora luke, uzimajući u obzir odgovarajuću ocjenu sigurnosne zaštite luke; .2. osiguravanje izrade i održavanja plana sigurnosne zaštite luke; .3. provođenje i izvršavanje plana sigurnosne zaštite luke; .4. poduzimanje redovitih inspekcijskih pregleda luke u vezi sa sigurnosnom zaštitom kako bi se osiguralo održavanje odgovarajućih mjera sigurnosne zaštite; .5. preporuka i, prema potrebi, uključivanje izmjena plana sigurnosne zaštite luke kako bi se ispravili nedostaci i ažurirao plan uzimajući u obzir odgovarajuće izmjene u luci; .6. podizanje svijesti o sigurnosnoj zaštiti i pripravnosti osoblja luke; .7. osiguravanje odgovarajuće izobrazbe za osoblje koje je odgovorno za sigurnosnu zaštitu luke; .8. izvještavanje odgovarajućih tijela i vođenje zapisa o događajima koji ugrožavaju sigurnosnu zaštitu luke; .9. usklađivanje provedbe plana sigurnosne zaštite luke s odgovarajućim časnikom (časnicima) sigurnosne zaštite kompanije i broda; .10. usklađivanje sa službama sigurnosne zaštite, prema potrebi; .11. osiguravanje da su ispunjeni standardi za osoblje koje je odgovorno za sigurnosnu zaštitu luke; .12. osiguravanje da sigurnosna oprema, ako postoji, ispravno radi, da je ispitana, baždarena i da se održava, i .13. pomaganje časnicima sigurnosne zaštite broda u potvrđivanju identiteta osoba koje se žele ukrcati na brod, kada se to zahtijeva.

17.3. Časniku sigurnosne zaštite luke treba pružiti potrebnu podršku za ispunjavanje dužnosti i odgovornosti koje nalaže poglavlje XI-2 i ovaj dio Pravilnika.

18. IZOBRAZBA, VJEŽBE I GRUPNE VJEŽBE U VEZI SA SIGURNOSNOM ZAŠTITOM LUKE

18.1. Časnik sigurnosne zaštite luke i odgovarajuće osoblje sigurnosne zaštite luke moraju imati primjereno znanje i proći izobrazbu uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

18.2. Osoblje luke koje ima specifične dužnosti u vezi sa sigurnosnom zaštitom mora poznavati svoje dužnosti i odgovornosti za sigurnosnu zaštitu luke kako je opisano u planu sigurnosne zaštite luke te imati dovoljno znanja i sposobnosti za provođenje dužnosti koje su im dodijeljene uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

18.3. Kako bi se osigurala učinkovita provedba plana sigurnosne zaštite luke, treba u odgovarajućim vremenskim razmacima provoditi vježbe uzimajući u obzir vrste lučkih djelatnosti, izmjene lučkog osoblja, vrstu brodova koji koriste luku i druge odgovarajuće okolnosti uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

18.4. Časnik sigurnosne zaštite luke osigurava učinkovitu koordinaciju i provedbu plana sigurnosne zaštite luke sudjelujući u grupnim vježbama u primjerenim vremenskim razmacima uzimajući u obzir smjernice dane u dijelu B ovog Pravilnika.

19. PROVJERA I IZDAVANJE SVJEDODŽBI ZA BRODOVE

19.1. Provjere

19.1.1. Svaki brod na koji se primjenjuje ovaj dio Pravilnika podliježe niže navedenim provjerama:

.1. početna provjera prije no što brod krene u službu ili prije no što se po prvi puta izda svjedodžba koja se zahtijeva prema odjeljku 19.2., koja uključuje cjelokupnu provjeru sustava sigurnosne zaštite broda i pridružene sigurnosne opreme koji su obuhvaćeni odgovarajućim odredbama poglavlja XI-2 ovog dijela Pravilnika i odobrenim planom sigurnosne zaštite broda. Ova provjera treba osigurati da sustav sigurnosne zaštite broda i sva pridružena sigurnosna oprema broda u cijelosti odgovaraju primjenjivim zahtjevima poglavlja XI-2 i ovog dijela Pravilnika, da su u zadovoljavajućem stanju i spremni za službu kojoj je brod namijenjen;

.2. obnovljena provjera u vremenskim razmacima koje odredi uprava, ali koji nisu dulji od pet godina, osim kada se primjenjuje odjeljak 19.3. Ova provjera treba osigurati da sustav sigurnosne zaštite i sva pridružena sigurnosna oprema broda u cijelosti odgovaraju primjenjivim zahtjevima poglavlja XI-2 ovog dijela Pravilnika i odobrenog plana sigurnosne zaštite broda, da su u zadovoljavajućem stanju i spremni za službu kojoj je brod namijenjen;

.3. najmanje jedna međuprovjera. Ako se provodi samo jedna međuprovjera, ona mora biti između druge i treće obljetnice izdavanja svjedodžbe kako je definirano pravilom I/2(n). Međuprovjera treba uključiti inspekcijski pregled sustava sigurnosne zaštite i sve pridružene sigurnosne opreme broda kako bi se osiguralo da su i dalje zadovoljavajući za službu kojoj je brod namijenjen. Takva se međuprovjera ovjerava na svjedodžbi;

.4. sve dodatne provjere koje odredi uprava.

19.1.2. Provjere brodova provode časnici uprave. Međutim, uprava može provođenje provjera povjeriti priznatoj organizaciji za sigurnosnu zaštitu navedenoj u pravilu XI-2/1.

19.1.3. U svakom slučaju, dotična uprava mora u potpunosti jamčiti cjelovitost i učinkovitost provjera i mora poduzeti sve potrebne mjere kako bi se ova obveza ispunila.

19.1.4. Sustav sigurnosne zaštite broda i sva pridružena sigurnosna oprema broda moraju nakon provjere zadržati usklađenost s odredbama pravila XI-2/4.2 i XI-2/6 ovog Pravilnika i odobrenog plana sigurnosne zaštite broda. Nakon što je bilo koja provjera u skladu s odjeljkom 19.1.1. dovršena, ne smije više biti izmjena sustava sigurnosne zaštite niti bilo koje pridružene sigurnosne opreme ili odobrenog plana sigurnosne zaštite bez dozvole uprave.

19.2. Izdavanje ili ovjeravanje svjedodžbe

19.2.1. Međunarodna svjedodžba o sigurnosnoj zaštiti broda izdaje se nakon početne ili obnovljene provjere u skladu s odredbama odjeljka 19.1.

19.2.2. Takvu svjedodžbu izdaje ili ovjerava uprava ili priznata organizacija za sigurnosnu zaštitu koja djeluje u ime uprave.

19.2.3. Druga ugovorna vlada može, na zahtjev uprave, pokrenuti provjeravanje broda i ako se uvjeri da su odredbe odjeljka 19.1.1. zadovoljene izdaje ili ovlašćuje izdavanje Međunarodne svjedodžbe o sigurnosnoj zaštiti broda i, kada je primjereno, ovjerava ili ovlašćuje ovjeravanje svjedodžbe na brodu u skladu s ovim Pravilnikom.

19.2.3.1. Kopija svjedodžbe i kopija izvještaja o provjeri prosljeđuju se, što je ranije moguće, upravi koja to zahtijeva.

19.2.3.2. Svjedodžba koja je izdana na takav način sadrži izjavu o tome da je bila izdana na zahtjev uprave i da ima istu snagu i jednako je priznata kao i svjedodžba izdana u skladu s odjeljkom 19.2.2.

19.2.4. Međunarodna svjedodžba o sigurnosnoj zaštiti broda sastavlja se u obliku koji odgovara primjeru danom u prilogu ovom Pravilniku. Ako jezik koji se koristi nije engleski, francuski ili španjolski, tekst treba sadržavati prijevod na jedan od ovih jezika.

19.3. Trajanje i valjanost svjedodžbe

19.3.1. Međunarodna svjedodžba o sigurnosnoj zaštiti broda izdaje se za razdoblje koje odredi uprava i koje ne prelazi pet godina.

19.3.2. Kada je obnovljena provjera provedena u roku od tri mjeseca prije datuma prestanka važenja postojeće svjedodžbe, nova će svjedodžba važiti od datuma dovršetka obnovljene provjere do najviše pet godina od datuma prestanka važenja postojeće svjedodžbe.

19.3.2.1. Kada je obnovljena provjera provedena nakon datuma prestanka važenja postojeće svjedodžbe, nova će svjedodžba važiti od datuma dovršetka obnovljene provjere do najviše pet godina od datuma prestanka važenja postojeće svjedodžbe.

19.3.2.2. Kada je obnovljena provjera dovršena više od tri mjeseca prije datuma prestanka važenja postojeće svjedodžbe, nova će svjedodžba važiti od datuma dovršetka obnovljene provjere do najviše pet godina od datuma dovršetka obnovljene provjere.

19.3.3. Ako je svjedodžba izdana za razdoblje kraće od pet godina, uprava može produljiti valjanost svjedodžbe nakon datuma prestanka njezinog važenja najviše do vremenskog razdoblja navedenog u odjeljku 19.3.1. pod uvjetom da se provode provjere navedene u odjeljku 19.1.1. koje se primjenjuju kada se svjedodžba izdaje za razdoblje od pet godina, kako je primjereno.

19.3.4. Ako je provedena obnovljena provjera, a nova se svjedodžba ne može izdati ili dostaviti na brod prije datuma prestanka važenja postojeće svjedodžbe, uprava ili priznata organizacija za sigurnosnu zaštitu koja djeluje u ime uprave može ovjeriti postojeću svjedodžbu te se takva svjedodžba prihvaća kao valjana za iduće razdoblje koje nije dulje od pet mjeseci od datuma prestanka važenja.

19.3.5. Ako u vrijeme kada svjedodžba prestaje važiti brod nije u luci u kojoj se radi provjera, uprava može produljiti razdoblje valjanosti svjedodžbe, ali se to produljenje dodjeljuje samo kako bi se brodu dozvolilo da dovrši plovidbu do luke u kojoj će se obaviti provjera i to samo u slučajevima kada se to čini ispravno i razumno. Ni jedna se svjedodžba ne produljuje za razdoblje dulje od tri mjeseca, a brod kojem se dodijeli takvo produljenje, nakon uplovljavanja u luku u kojoj će se obaviti provjera neće na temelju takvog produžetka moći napustiti luku bez nove svjedodžbe. Kada je obnovljena provjera dovršena, nova će svjedodžba važiti do datuma koji ne prelazi pet godina od datuma prestanka važenja postojeće svjedodžbe prije no što je dodijeljeno produljenje.

19.3.6. Svjedodžbu izdanu za brod koji obavlja kratke plovidbe, koja nije produljena prema prije spomenutim odredbama ovog odjeljka, uprava može produljiti za dodatno razdoblje od najviše mjesec dana od datuma prestanka važenja koji je na njoj naveden. Kada je obnovljena provjera dovršena, nova svjedodžba mora važiti do datuma koji ne prelazi pet godina od datuma prestanka važenja postojeće svjedodžbe prije no što je dodijeljeno produženje.

19.3.7. Ako je međuprovjera provedena prije razdoblja navedenog u odjeljku 19.1.1., tada se:

.1. datum prestanka važenja prikazan na svjedodžbi ovjerava i mijenja u datum koji iznosi najviše tri godine nakon datuma međuprovjere;

.2. datum prestanka važenja može ostati neizmijenjen pod uvjetom da se jedna ili više dodatnih provjera provedu tako da maksimalna razdoblja između provjera ne budu dulja od onih propisanih u odjeljku 19.1.1.

19.3.8. Svjedodžba koja se izdaje u skladu s odjeljkom 19.2. prestaje važiti u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

.1. ako odgovarajuće provjere nisu provedene u razdobljima navedenim u odjeljku 19.1.1.;

.2. ako Svjedodžba nije ovjerena u skladu s odjeljkom 19.1.1.3. i 19.3.7.1., ako je primjenjivo;

.3. kada kompanija preuzima odgovornost za upravljanje brodom kojim nije prethodno upravljala; i

.4. nakon prelaska broda na zastavu druge države.

19.3.9. U slučaju:

.1. prelaska broda pod zastavu druge ugovorne vlade, ugovorna vlada pod čijom je zastavom brod prethodno plovio će, čim je ranije moguće, prenijeti novoj upravi kopije ili sve podatke koji se na nju odnose, Međunarodne svjedodžbe o sigurnosnoj zaštiti broda koju je brod posjedovao prije prelaska te kopije raspoloživih izvještaja o provjerama; ili

.2. da kompanija preuzme odgovornost za rad broda kojim nije prethodno upravljala, prethodna kompanija će, što je ranije moguće, proslijediti novoj kompaniji kopije svih informacija koje se odnose na Međunarodnu svjedodžbu o sigurnosnoj zaštiti broda ili koje su potrebne za provjere opisane u odjeljku 19.4.2.

19.4. Privremeno izdavanje svjedodžbi

19.4.1. Svjedodžbe navedene u odjeljku 19.2. izdaju se samo kada je uprava koja izdaje svjedodžbu u potpunosti uvjerena da brod zadovoljava zahtjeve odjeljka 19.1. Međutim, nakon 1. srpnja 2004., za potrebe:

.1. broda bez svjedodžbe, u trenutku primopredaje ili prije njegovog kretanja ili ponovnog kretanja u službu;

.2. prelaska broda sa zastave ugovorne vlade pod zastavu druge ugovorne vlade;

.3. prelaska broda pod zastavu ugovorne vlade od države koja nije ugovorna vlada; ili

.4. kompanije koja preuzme odgovornost za upravljanje brodom kojim nije prethodno upravljala,

sve dok se ne izda svjedodžba navedena u odjeljku 19.2., uprava može odrediti izdavanje privremene Međunarodne svjedodžbe o sigurnosnoj zaštiti broda u obliku koji odgovara primjeru iz priloga ovom dijelu Pravilnika.

19.4.2. Privremena Međunarodna svjedodžba o sigurnosnoj zaštiti broda izdaje se samo kada uprava ili priznata organizacija za sigurnosnu zaštitu u ime uprave utvrdi da:

.1. je ocjena sigurnosne zaštite broda koju zahtijeva ovaj dio Pravilnika provedena;

.2. se kopija plana sigurnosne zaštite broda koji ispunjava zahtjeve poglavlja XI-2 i dijela A ovog Pravilnika nalazi na brodu, da je dostavljena na pregled i odobrenje i provodi se na brodu;

.3. se na brodu nalazi brodski sustav sigurnosnog uzbunjivanja koji ispunjava zahtjeve pravila XI-2/6, ako se zahtijeva;

.4. je časnik sigurnosne zaštite kompanije: .1. osigurao: .1. pregled plana sigurnosne zaštite broda radi utvrđivanja usklađenosti s ovim dijelom Pravilnika; .2. dostavljanje plana na odobrenje; i .3. da se plan provodi na brodu; i .2. uspostavio potrebna rješenja, uključujući vježbe, grupne vježbe i unutarnje revizije kroz koje će se časnik sigurnosne zaštite kompanije uvjeriti da će brod uspješno obaviti provjeru koja se zahtijeva u skladu s odjeljkom 19.1.1.1. u roku od šest mjeseci;

.5. su obavljene pripreme za provođenje provjera koje se zahtijevaju u skladu s odjeljkom 19.1.1.1.;

.6. su zapovjednik, časnik sigurnosne zaštite broda i drugo brodsko osoblje sa specifičnim zaduženjima u vezi sa sigurnosnom zaštitom upoznati s njihovim dužnostima i odgovornostima kako je navedeno u ovome dijelu Pravilnika; s odgovarajućim odredbama plana sigurnosne zaštite broda koji se nalazi na brodu; te da su im takvi podaci dostavljeni na radnom jeziku brodskog osoblja ili jezicima koji su im razumljivi; i

.7. časnik sigurnosne zaštite broda ispunjava zahtjeve ovog dijela Pravilnika.

19.4.3. Uprava ili priznata organizacija za sigurnosnu zaštitu koja je ovlaštena da djeluje u njezino ime može izdati privremenu Međunarodnu svjedodžbu o sigurnosnoj zaštiti broda.

19.4.4. Privremena Međunarodna svjedodžba o sigurnosnoj zaštiti broda važi za razdoblje od šest mjeseci ili dok se ne izda svjedodžba koja se zahtijeva u skladu s odjeljkom 19.2., ovisno o tome što nastupi ranije, i ne može se produljiti.

19.4.5. Ni jedna ugovorna vlada ne smije dozvoliti naknadno izdavanje privremene Međunarodne svjedodžbe o sigurnosnoj zaštiti broda ako je, prema procjeni uprave ili priznate organizacije za sigurnosnu zaštitu, jedan od razloga zbog kojeg brod ili kompanija zahtijeva takvu svjedodžbu izbjegavanje pune usklađenosti s poglavljem XI-2 i ovim dijelom Pravilnika nakon razdoblja valjanosti početne privremene svjedodžbe kako se navodi u odjeljku 19.4.4..

19.4.6. Za potrebe pravila XI-2/9 ugovorne se vlade mogu, prije prihvaćanja privremene Međunarodne svjedodžbe o sigurnosnoj zaštiti broda kao valjane svjedodžbe, uvjeriti da su zahtjevi odjeljaka 19.4.2.4. do 19.4.2.6. ispunjeni.

Dodatak Dijelu A Dodatak I.

Dodatak 2.

”