ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/444

оd 28. lipnja 2021.

o programu državnih potpora SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN) koju je provela Francuska u korist upraviteljâ infrastrukturnim objektima za skladištenje prirodnog plina

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 4494)

(Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave primjedbe u skladu s navedenim člancima (1) i uzimajući u obzir te primjedbe,

budući da:

1. POSTUPAK

(1) Dopisom od 23. listopada 2017. francuska tijela obavijestila su Komisiju o projektu reforme zakonodavnog i regulatornog okvira primjenjivog na skladištenje prirodnog plina („reforma”). Francuska su tijela poslala obavijest o tom projektu 23. studenoga 2017. te su, nakon što je francuski parlament donio reformu, dostavila Komisiji dodatne informacije.

(2) Dopisom od 28. veljače 2020. Komisija je obavijestila Francusku da je odlučila pokrenuti postupak („odluka o pokretanju postupka”) iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („službeni istražni postupak”) u pogledu te mjere.

(3) Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o predmetnoj mjeri.

(4) U okviru službenog istražnog postupka Komisija je zaprimila primjedbe zainteresiranih strana. Proslijedila ih je francuskim tijelima i time im omogućila da se o njima očituju. Francuska tijela dostavila su svoja očitovanja dopisom od 3. kolovoza 2020.

(5) Francuska tijela dostavila su dodatne informacije 21. rujna 2020., 26. siječnja 2021., 15. ožujka 2021. i 10. svibnja 2021.

2. KONTEKST MJERE

2.1. Skladištenje prirodnog plina u Francuskoj

(6) Infrastrukturni objekti za podzemno skladištenje prirodnog plina omogućuju stvaranje zaliha prirodnog plina koje su priključene na transportni sustav. Oni su dio procesa upravljanja protokom plina u sustavu.

(7) Skladištenje je način osiguravanja ravnoteže između količine prirodnog plina u sustavu i količine potrošenog prirodnog plina, na primjer u slučaju poremećaja u opskrbi ili vršne potražnje zbog vala hladnoće zimi. Istodobno, skladištenje, zajedno s plinovodima i kompresorima, omogućava da se osigura usluga dostave u transportnom sustavu, posebno u slučaju zagušenja.

(8) Operatori sustava skladištenja plina nude skladišne kapacitete opskrbljivačima prirodnim plinom prisutnima na maloprodajnim i veleprodajnim tržištima te operatorima transportnih sustava. Spremnost opskrbljivača prirodnim plinom da plaćaju za skladišne kapacitete usko je povezana s razlikama između prodajne cijene prirodnog plina ljeti i zimi (spread). Razina proizvodnje prirodnog plina relativno je stabilna tijekom cijele godine, dok se potrošnja prirodnog plina znatno razlikuje ovisno o temperaturi.

(9) U Francuskoj postoji 14 infrastrukturnih objekata za skladištenje, od čega ih je 11 u pogonu (2), i tri operatora sustava skladištenja plina: — Storengy, društvo kći koje je u stopostotnom vlasništvu društva ENGIE, posjeduje objekte na 12 lokacija i upravlja njima, od kojih su tri u pričuvi, a devet ih je u pogonu. Tih devet objekata ima radni kapacitet od 102,1 Twh (odnosno 74 % ukupnog kapaciteta države); — društvo Teréga (bivši TIGF), koje je u vlasništvu društava Snam (40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) i Prédica (10 %), upravlja objektom u pogonu koji ima radni kapacitet od 33,1 Twh (odnosno 24 % ukupnog kapaciteta države); — društvo Géométhane, koje je u vlasništvu društava Storengy (50 %), CNP (49 %) i Géostock (1 %), posjeduje objekt u pogonu koji ima radni kapacitet od 3,3 Twh (odnosno 2 % ukupnog kapaciteta države).

(10) Od 2009. smanjile su se sezonske razlike u cijenama prirodnog plina. Do 2011. spread je bio dovoljno velik da potakne opskrbljivače da ugovore sve skladišne kapacitete prirodnog plina. Od 2011. spread više nije bio dovoljan kako bi pokrio cijenu skladištenja koju su ponudili operatori (1,5 do 2 EUR/MWh spreada za cijenu od 6 do 7 EUR/MWh). Slijedom toga, u razdoblju 2010.–2011. skladišni kapaciteti više nisu bili u potpunosti ugovoreni, tri su objekta u 2014. i 2015. radila smanjenim kapacitetom („u pričuvi”), a stopa ugovaranja infrastrukturnih objekata za skladištenje koji su u pogonu pala je na 63 % u razdoblju 2017.–2018.

2.2. Zakonodavni i regulatorni okvir

(11) Kako bi se osigurala sigurnost opskrbe, Francuska je 2014. najprije donijela uredbu kako bi ojačala obveze opskrbljivača prirodnim plinom da naprave zalihe prirodnog plina (3). Francuska je zatim zauzela stajalište da taj sustav ima više nedostataka, a neki opskrbljivači prirodnim plinom podnijeli su tužbu kako bi osporili zakonitost uredbe iz 2014. Nakon toga Francuska je odlučila uvesti odgovarajuću mjeru koja je predmet ove odluke („predmetna mjera”).

(12) Osim toga, člankom 33. Direktive 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) predviđa se mogućnost da države članice reguliraju infrastrukturne objekte za skladištenje. Skladištenje prirodnog plina ujedno je jedna od mjera koje države članice mogu primijeniti kako bi zajamčile poštovanje obveza koje proizlaze iz Uredbe (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća (5) u skladu s uvjetima predviđenima u toj uredbi, prije svega obveze jamčenja sigurnosti opskrbe nacionalnih kupaca, i istodobno osigurati pravilno i neprekinuto funkcioniranje unutarnjeg tržišta prirodnog plina.

3. DETALJAN OPIS PREDMETNE MJERE I RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

3.1. Cilj mehanizma

(13) Cilj regulatornog mehanizma jest osigurati održavanje u pogonu infrastrukturnih objekata za skladištenje koji su potrebni kako bi se srednjoročno i dugoročno zajamčila sigurnost opskrbe prirodnim plinom francuskog državnog područja.

(14) Konkretno, regulatornim mehanizmom želi se osigurati sposobnost sustava da zadovolji potražnju, posebno tijekom hladnih razdoblja, te osigurati usluga prijenosa u transportnom sustavu prirodnog plina, posebno u slučaju zagušenja.

3.2. Pravna osnova

(15) Regulatorni mehanizam temeljnih infrastrukturnih objekata za skladištenje prirodnog plina uveden je u Zakonik o energiji Zakonom br. 2017-1839 od 30. prosinca 2017. (6) („Zakon o ugljikovodicima”), koji je stupio na snagu 1. siječnja 2018.

(16) Konkretno, člankom 12. Zakona o ugljikovodicima predviđa se da se područje primjene regulatornog mehanizma utvrđuje višegodišnjim programom za energiju (PPE), navedenim u članku L.141-1 Zakonika o energiji. PPE se donosi uredbom nakon mišljenja nekoliko savjetodavnih tijela te se revidira najmanje svakih pet godina tijekom dvaju razdoblja od pet godina. Za razdoblje 2019.–2028. PPE se utvrđuje Uredbom br. 2020-456 od 21. travnja 2020. („Uredba br. 2020-456 o PPE-u”).

(17) Usto, člankom 12. Zakona o ugljikovodicima predviđa se da Komisija za regulaciju energije (CRE) utvrđuje određene načine funkcioniranja regulatornog mehanizma, posebno uvjete prodaje skladišnih kapaciteta na dražbi, odobrene prihode operatora sustava skladištenja plina i načine naplate tih prihoda prodajom kapaciteta te cijene za upotrebu transportnog sustava prirodnog plina i njihov povrat operatorima sustava skladištenja plina (vidjeti uvodne izjave od 20. do 22.).

3.3. Opće funkcioniranje mehanizma

(18) Regulatorni mehanizam za skladištenje prirodnog plina koji je donesen u Francuskoj 2017. temelji se na trima načelima.

(19) Kao prvo, područje primjene tog mehanizma odgovara podzemnim infrastrukturnim objektima za skladištenje koje su potrebne kako bi se srednjoročno i dugoročno zajamčila sigurnost opskrbe francuskog državnog područja (7) („temeljne infrastrukture za skladištenje”). Popis tih temeljnih infrastrukturnih objekata utvrđuje se Uredbom o PPE-u. Operatori koji njima upravljaju trebaju ih i održavati u pogonu (8).

(20) Kao drugo, kapaciteti temeljnih infrastrukturnih objekata za skladištenje prodaju se na dražbi u skladu s pravilima koje je utvrdio CRE (9). Dražba je otvorena za svakog opskrbljivača koji se nalazi u državi članici Unije ili drugoj državi koja ima odobrenje za opskrbu na temelju kojeg može intervenirati na francuskom tržištu za maloprodajnu i veleprodajnu opskrbu. U siječnju 2018. 213 francuskih ili stranih opskrbljivača bili su nositelji takvog odobrenja. Prihode od dražbe izravno primaju operatori sustava skladištenja plina.

(21) Kao treće, operatori temeljnih infrastrukturnih objekata za skladištenje imaju jamstvo za nadoknadu svojih troškova ako ti troškovi odgovaraju troškovima „učinkovitog operatora” (10). U tu svrhu primaju regulirani prihod koji se utvrđuje na temelju odluke CRE-a („odobreni prihod”). Ako su njihovi izravni prihodi od kupaca niži od odobrenih prihoda, operatori sustava skladištenja plina primaju naknadu jednaku razlici između njihova odobrenog prihoda i primljenih prihoda (vidjeti uvodnu izjavu 89.). Tu naknadu snose distributeri prirodnog plina ovisno o portfelju stalnih kupaca koji se nisu proglasili nerizičnim rasterećenjem, a priključeni su na javnu distribucijsku mrežu prirodnog plina (vidjeti uvodne izjave 104. i 105.). Naknadu prikupljaju operatori transportnog sustava u određenom roku na temelju namjenske pristojbe u okviru cijena za upotrebu transportnog sustava („cijena ATRT”) i zatim se vraća operatorima sustava skladištenja plina.

(22) Suprotno tomu, ako su prihodi operatora sustava skladištenja plina viši od njihova odobrenog prihoda, operatori sustava skladištenja plina trebaju vratiti višak kroz cijenu za upotrebu transportnog sustava (vidjeti uvodnu izjavu 90.).

3.4. Opseg regulatornog mehanizma

(23) U skladu s objašnjenjima koja su pružila francuska tijela, način utvrđivanja temeljnih infrastrukturnih objekata za skladištenje sastoji se od određivanja, s jedne strane, infrastrukturnih objekata koji su potrebni kako bi se osigurala sposobnost sustava da zadovolji potražnju i, s druge strane, infrastrukturnih objekata koji su potrebni kako bi se osigurala usluga prijenosa u transportnom sustavu prirodnog plina.

3.4.1. Infrastrukturni objekti koji su potrebni za osiguravanje kapaciteta sustava da zadovolji potražnju u slučaju hladnih razdoblja

(24) Očekivana razina sigurnosti opskrbe plinskog sustava utvrđuje se u članku R. 121-4 Zakonika o energiji. Cilj je osigurati opskrbu svih potrošača koji na temelju ugovora nisu prihvatili opskrbu koja se može obustaviti u iznimno hladnim klimatskim uvjetima kao što se to statistički događa jednom u 50 godina.

(25) Utvrđivanje infrastrukturnih objekata koji su potrebni za osiguravanje kapaciteta sustava da zadovolji potražnju temelji se na radu koji obavljaju operatori transportnog sustava koji uspoređuju potražnju za prirodnim plinom tijekom hladnih razdoblja u trajanju od jednog do 30 dana i opskrbni kapacitet prirodnim plinom, posebno putem spojnih plinovoda i terminalâ za ukapljeni prirodni plin (UPP).

3.4.1.1. Procjena potražnje za prirodnim plinom

(26) Francuska su tijela najprije razmotrila pet scenarija koji se odnose na razvoj potrošnje prirodnog plina koji treba predvidjeti tijekom sljedećih 10 godina, osim proizvodnje električne energije. Predviđene stope smanjenja stoga se kreću od –2 % do –18 % u odnosu na referentnu godinu 2012. Francuska tijela u konačnici su pretpostavila da smanjenje potrošnje prirodnog plina iznosi 2 %, ne računajući proizvodnju električne energije.

(27) Nadalje, prosječna dnevna potrošnja prirodnog plina, osim proizvodnje električne energije, tijekom hladnih razdoblja procjenjuje se na otprilike 3 640 Gwh/dan u 2025., pri čemu se isključuje potrošnja prirodnog plina niske ogrjevne vrijednosti („plin B”). Osim toga, potrošnja prirodnog plina za proizvodnju električne energije tijekom hladnih razdoblja procjenjuje se na 310 Gwh/dan.

(28) Francuska su tijela uzela u obzir i obustavljeni dio potražnje za prirodnim plinom, odnosno potrošače koji su sklopili ugovor o obustavi s operatorom transportnog sustava na koji su priključeni. U tom su se pogledu u trenutku provedbe regulatornog mehanizma uređaji za obustavu koji su primjenjivi u slučaju hladnih razdoblja još razvijali. Francuska su tijela utvrdila mogućnost obustave od 138 Gwh/dan.

(29) Francuska su tijela pojasnila da je rasterećenje krajnja mjera u slučaju krize u opskrbi, a ne mehanizam fleksibilnosti. Zato se rasterećenje nije uzelo u obzir u procjeni potražnje za prirodnim plinom tijekom hladnih razdoblja.

(30) Usto, uzelo se u obzir da je prosječna potrošnja tijekom kratkotrajnog hladnog razdoblja veća od prosječne potrošnje tijekom dugotrajnijeg hladnog razdoblja.

(31) Naposljetku, francuska su tijela uzela u obzir postupno smanjenje u upotrebi plina B, uzimajući u obzir program prevođenja, u korist prirodnog plina visoke ogrjevne vrijednosti (plin H) koji danas predstavlja 90 % prirodnog plina koji se troši u Francuskoj. Postupak prevođenja započeo je 2018., a završit će najkasnije 2028. Francuska tijela smatraju da će potražnja za plinom B koji je preveden u plin H 2025. iznositi 180 Gwh/dan.

(32) Iz prethodno navedenog proizlazi da su francuska tijela smatrala da će ukupna potražnja za prirodnim plinom 2025. tijekom hladnog razdoblja od četiri dana iznositi otprilike 4 000 Gwh/dan.

3.4.1.2. Procjena opskrbnog kapaciteta prirodnim plinom

(33) Kad je riječ o opskrbnom kapacitetu prirodnim plinom, francuska tijela provela su procjene uzimajući u obzir spojne plinovode, opskrbu UPP-om terminalima za ukapljeni prirodni plin i učinkovitost zaliha prirodnog plina.

(34) Kao prvo, kad je riječ o spojnim plinovodima, procjene stalnih kapaciteta, koje su provedene u skladu s pretpostavkom o stopostotnoj upotrebi stalnih kapaciteta spojnih plinovoda za plin H, iznose 1 780 Gwh/dan u smjeru uvoza i 425 Gwh/dan u smjeru izvoza (11). Neto uvoz plina H plinovodima procjenjuje se na 1 355 Gwh/dan.

(35) Francuska tijela navela su da jačanje plinskog sustava i spojnih plinovoda predstavlja velik trošak (12), posebno u odnosu na upotrebu postojećih infrastrukturnih objekata za skladištenje. U svakom slučaju ta vrsta infrastrukture ne bi bila dostupna u srednjoročnom razdoblju zbog dugog razdoblja izgradnje.

(36) Kao drugo, kad je riječ o opskrbi UPP-om, četiri francuska terminala za ukapljeni prirodni plin imaju ukupni kapacitet otpreme u sustav od 1 160 Gwh/dan (13). Međutim, ti se kapaciteti mogu iskoristiti samo ako je UPP dostupan u rezervoarima terminalâ za ukapljeni prirodni plin. Francuska su tijela smatrala da se za nepredviđeni slučaj, kao što je hladno razdoblje koje traje kraće od 10 dana, može otpremiti samo zaliha UPP-a u rezervoaru. Suprotno tomu, ako traje dulje od 10 dana, može se izvršiti isporuka UPP-a i u potpunosti iskoristiti kapacitet terminalâ za ukapljeni prirodni plin. Dva su scenarija odabrana ovisno o prosječnoj razini zalihe UPP-a izmjerenoj u rezervoarima: tijekom najnepovoljnije zime (scenarij br. 1) i tijekom najpovoljnije zime (scenarij br. 2).

(37) Dva scenarija odgovaraju razini upotrebe terminalâ za ukapljeni prirodni plin većoj od prosječne razine upotrebe tijekom zime u razdoblju od 2011. do 2018. Francuska je u konačnici odabrala scenarij br. 1 i procijenila mogućnost otpreme terminalâ za ukapljeni prirodni plin na 330 Gwh/dan za hladno razdoblje od četiri dana.

(38) Francuska su tijela navela da postojeći terminali za ukapljivanje rade na razini koja je blizu njihovu najvećem mogućem kapacitetu kako bi amortizirali velike troškove ulaganja. Usto, gotovo su sve isporuke UPP-a predmet dugoročnih ugovora zbog kapitalnog intenziteta tih projekata i stoga se već prodaju prije njihove proizvodnje. Osim toga, nižim troškom skladištenja prirodnog plina u plinovitom obliku objašnjava se slab razvoj skladištenja UPP-a na svjetskoj razini. Stoga su količine UPP-a koje su dostupne kratkoročno male.

(39) Kao treće, kad je riječ o učinkovitosti podzemnih zaliha prirodnog plina, francuska su tijela objasnila da iskorištavanje vodonosnika, koji čine 90 % infrastrukturnih objekata za skladištenje u Francuskoj, znači da ih se svake godine puni do dovoljno visoke razine i prazni do dovoljno niske razine. Usto, količina plina koja se može iscrpiti iz infrastrukture za skladištenje snižava se kako se smanjuje zaliha.

(40) Budući da je, s jedne strane, tijekom devet zima koje su prethodile analizi provedenoj u Francuskoj prosječna stopa popunjenosti infrastrukturnih objekata za skladištenje 1. veljače iznosila 42 % i da je, s druge strane, 85 % hladnih razdoblja zabilježenih tijekom posljednjih 70 godina počelo prije 5. veljače, francuska su tijela pretpostavila da je količina crpljenja povezana s popunjenošću radnog kapaciteta od 45 % dostupna u svakom infrastrukturnom objektu za skladištenje na početku hladnog razdoblja.

(41) Osim toga, francuska tijela uzela su u obzir zalihe za slučaj nužde koje operatori transportnog sustava prirodnog plina trebaju stvoriti kako bi osigurali opskrbu u krajnjoj nuždi temeljnih socijalnih usluga u slučaju neispunjavanja obveze njihova opskrbljivača, odnosno količinu crpljenja od 124 Gwh/dan za popunjenost radnog kapaciteta od 45 %.

(42) Na temelju svih tih pretpostavki, francuska su tijela utvrdila za razdoblje od 2019. do 2025. godišnju potrebu za infrastrukturnim objektima za skladištenje radnog kapaciteta od 138,5 Twh i količinu crpljenja od 2 376 Gwh/dan za popunjenost radnog kapaciteta od 45 % kako bi se osigurao kapacitet sustava da zadovolji potražnju tijekom hladnih razdoblja (14).

3.4.2. Infrastrukturni objekti potrebni za osiguranje usluge prijenosa u transportnom sustavu prirodnog plina

(43) Francuska su tijela utvrdila i infrastrukturne objekte za skladištenje koji su potrebni kako bi se osigurala opskrba cjelokupnog državnog područja uzimajući u obzir kapacitete opskrbe transportnog sustava prirodnog plina. U tu su svrhu ispitala različite situacije zagušenja transportnog sustava.

(44) Operatori transportnog sustava (OTS) utvrdili su najvjerojatniji scenarij u pogledu zagušenja koji odgovara situaciji koja se u to vrijeme razmatrala u kontekstu tržišta na kojem opskrbljivači žele u najvećoj mogućoj mjeri povećati uvoz prirodnog plina iz Norveške u Rusiju, prema mišljenju francuskih tijela, koje su trenutačno najkonkurentniji izvori prirodnog plina u Europi, te smanjiti uvoz ukapljenog prirodnog plina za koji se veće cijene mogu postići u Aziji. U toj se situaciji mogu utvrditi četiri glavna operativna ograničenja (vidjeti sliku 1. u nastavku). L0902022HR11810120220303HR0005.000111911213NACRT ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a br. ...оd …o izmjeni Priloga IV. (Energija) Sporazumu o EGP-uZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u), a posebno njegov članak 98.,budući da:(1)Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgradaSL L 153, 18.6.2010., str. 13.1 (Direktiva o energetskoj učinkovitosti zgrada) treba se uključiti u Sporazum o EGP-u.(2)Zbog posebnosti relativno novog i ujednačenog fonda zgrada Islanda prihvaća se privremeno i uvjetno izuzeće od primjene Direktive 2010/31/EU o energetskoj učinkovitosti zgrada. To bi se izuzeće trebalo primjenjivati na Direktivu 2010/31/EU u obliku u kojem je bila na snazi prije izmjene Direktivom (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. To bi izuzeće trebalo biti strogo vremenski ograničeno i trebalo bi se primjenjivati isključivo do trenutka kad se postigne dogovor o uključivanju Direktive 2010/31/EU kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/844 u Sporazum o EGP-u.(3)S obzirom na vrlo malu veličinu fonda zgrada u Lihtenštajnu te njegovu klimu i tipologiju zgrada, Lihtenštajn je izuzet od obveze iz članka 5. Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada o provođenju vlastitih izračuna za utvrđivanje troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetske učinkovitosti zgrada.(4)U skladu s uvjetima prilagodbe (c), Norveška i Lihtenštajn mogu utvrditi propise o minimalnim zahtjevima energetske učinkovitosti primjenom granice sustava koja se razlikuje od granice za potrošnju primarne energije koja se zahtijeva na temelju Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz prilagodbe (c) ove Odluke.(5)Prilagodbom (d) osigurava se da sustav energetskog certificiranja kojim upravljaju korisnici u Norveškoj proizvodi rezultate jednakovrijedne certifikatima koje izdaju neovisni stručnjaci u skladu s člankom 17. Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada.(6)Prilog IV. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,DONIJELO JE OVU ODLUKU:Članak 1.Tekst točke 17. (Direktiva 2002/91/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2002.) Priloga IV. Sporazumu o EGP-u zamjenjuje se sljedećim:32010 L 0031: Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada (Direktiva o energetskoj učinkovitosti zgrada) (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).Za potrebe ovog Sporazuma odredbe Direktive sadržavaju sljedeće prilagodbe:(a)Direktiva se ne primjenjuje na Island;(b)u članku 5. stavku 2. dodaje se sljedeće:Za potrebe utvrđivanja troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetske učinkovitosti zgrada Lihtenštajn može iskoristiti izračune druge ugovorne stranke koja ima usporedive parametre.;(c)za potrebe članka 9. stavka 3. točke (a) i Priloga I. Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada Lihtenštajn i Norveška svoje zahtjeve za potrošnju energije mogu temeljiti na neto energiji, uz uvjet da su ispunjeni sljedeći uvjeti i uspostavljene sljedeće zaštitne mjere:i.minimalni zahtjevi energetske učinkovitosti utvrđeni su u skladu sa zahtjevima članka 5. Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada, na temelju osnovnih načela metodološkog okvira za izračunavanje troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetske učinkovitostiDelegirana uredba Komisije (EU) br. 244/2012 od 16. siječnja 2012. o dopuni Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća o energetskim svojstvima zgrada utvrđivanjem usporednog metodološkog okvira za izračunavanje troškovno optimalnih razina za minimalne zahtjeve energetskih svojstava zgrada i dijelova zgrada (SL L 81, 21.3.2012., str. 18.).1;ii.objavljen je brojčani pokazatelj potrošnje primarne energije koji odgovara zahtjevima energetske učinkovitosti utvrđenima u građevinskim propisima;iii.Komisija zadržava pravo izmjene ove prilagodbe u kontekstu budućih pregovora o Direktivi o energetskoj učinkovitosti zgrada kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/844;(d)u članku 17. dodaje se sljedeće:Države EFTA-e mogu za stambene zgrade uspostaviti pojednostavnjeni sustav energetskog certificiranja kojim upravljaju korisnici, a koji se može primjenjivati kao alternativa angažiranju stručnjaka ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:i.na raspolaganju su temeljito znanje i kvalitetni podaci o cijelom fondu stambenih zgrada, uključujući sve tipologije zgrada i starosne razrede, te značajkama ovojnice zgrade i tehničkih sustava zgrade u upotrebi po pojedinoj tipologiji, što omogućuje izračun energetske učinkovitosti pojedinih zgrada i samostalnih uporabnih cjelina zgrada uz visok stupanj pouzdanosti na temelju informacija dobivenih od korisnika;ii.na raspolaganju su detaljni podaci o troškovno optimalnim ili troškovno učinkovitim poboljšanjima za svaku tipologiju zgrada;iii.uspostavljene su mjere za potporu korisnicima pri upravljanju sustavom za potrebe izdavanja certifikata za zgrade. Te mjere mogu uključivati telefonsku podršku ili savjetodavne službe koje će omogućiti kontakt između korisnika s jedne strane i neovisnih stručnjaka i stručnjaka za sustav s druge strane;iv.kako bi rizik od manipulacije rezultata bio zanemariv, sustav certificiranja kojim upravljaju korisnici uključuje kontrolu kvalitete i mehanizme provjere informacija koje korisnik unosi i njihove transparentnosti;v.uspostavljeni su neovisni sustavi kontrole kako bi se osiguralo da certificiranje energetske učinkovitosti kojim upravljaju korisnici daje jednakovrijedne rezultate kao i certifikati koje izdaju stručnjaci kad je riječ o kvaliteti i pouzdanosti;vi.sustav kojim upravljaju korisnici izdaje preporuke koje im mogu pomoći pri odabiru troškovno optimalnih ili troškovno učinkovitih poboljšanja za njihove konkretne zgrade i samostalne uporabne cjeline zgrada..Članak 2.Vjerodostojni su tekstovi Direktive 2010/31/EU na islandskom i norveškom jeziku koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.Članak 3.Ova Odluka stupa na snagu […], pod uvjetom da su podnesene sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u[Ustavni zahtjevi nisu navedeni.] [Ustavni su zahtjevi navedeni.].Članak 4.Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.Sastavljeno u Bruxellesu […]Za Zajednički odbor EGP-aPredsjednikTajniciZajedničkog odbora EGP-a Slika 1.: Glavna operativna ograničenja koja se mogu utvrditi u transportnom sustavu kad opskrbljivači žele u najvećoj mogućoj mjeri povećati utiskivanje prirodnog plina sa sjeveroistoka Francuske

(45) U metodologiji se uzela u obzir činjenica da su opskrbljivačima prirodnim plinom potrebne zalihe UPP-a kako bi mogli zadovoljiti potražnju potrošača, ali da opskrbljivači nemaju nikakvo ograničenje u pogledu raspodjele mjesta zaliha UPP-a između četiriju francuskih terminala za ukapljeni prirodni plin.

(46) Kad se dosegne ograničenje, pretpostavlja se da operatori transportnog sustava najprije upotrebljavaju prekidive kapacitete spojnih plinovoda kako bi riješili problem zagušenja. Kad zagušenje potraje, utvrđuje se količina prirodnog plina koji je potrebno ukloniti iz podzemnih infrastrukturnih objekata za skladištenje koji se nalaze silazno od fronte zagušenja.

(47) Taj rad omogućuje da se stvore podzemne zalihe prirodnog plina koje su potrebne silazno od svake fronte zagušenja kako bi se mogla osigurati usluga prijenosa u transportnom sustavu prirodnog plina.

(48) Primjenom te metode na zimu 2018.–2019., za glavne fronte zagušenja koje se mogu utvrditi kad opskrbljivači žele u najvećoj mogućoj mjeri povećati utiskivanje prirodnog plina sa sjeveroistoka Francuske, dobiva se procjena potrebe za podzemnim skladištenjem s kumulativnim radnim kapacitetom od najmanje: — 16 TWh silazno od fronte zagušenja NS4 (infrastrukturni objekti za skladištenje u Izauteu, Lussagnetu i Manosqueu), — 54 TWh silazno od fronte zagušenja NS3 (infrastrukturni objekti za skladištenje u Céré-la-Rondeu, Chemeryju, Izauteu, Lussagnetu i Manosqueu), — 55 TWh silazno od fronte zagušenja NS2 (infrastrukturni objekti za skladištenje u Céré-la-Rondeu, Chemeryju, Etrezu, Izauteu, Lussagnetu, Manosqueu i Tersanneu), — 64 TWh silazno od fronte zagušenja NS1 (infrastrukturni objekti za skladištenje Beynesu, Céré-la-Rondeu, Chemeryju, Etrezu, Germigny-sous-Coulombu, Gournay-sur-Arondeu, Izauteu, Lussagnetu, Manosqueu, Saint-Illiers-la-Villeu i Tersanneu).

3.4.3. Popis infrastrukturnih objekata koji su obuhvaćeni regulatornim opsegom

(49) Francuska su tijela navela da se posao utvrđivanja temeljnih infrastrukturnih objekata nije mogao završiti na vrijeme za zimu 2018.–2019. Zbog tog se razloga regulatorni mehanizam najprije primijenio za razdoblje 2018.–2019. kao prijelazna mjera na sve infrastrukturne objekte za skladištenje prirodnog plina na francuskom državnom području. Te je infrastrukturne objekte PPE utvrdio 2016. kao objekte koji su potrebni za sigurnost opskrbe (15).

(50) Uredbom od 26. prosinca 2018. (16) zatim su s popisa potrebnih infrastrukturnih objekata uklonjena tri objekta smanjenog poslovanja u Storengyju (Soings-en-Sologne, Saint-Clair-sur-Epte i Trois-Fontaines), kao i projekti Lussagnet faza 1 (Teréga) i Manosque 2 (Géométhane). Ti se infrastrukturni objekti nikad nisu koristili nakon uvođenja reguliranog pristupa skladištu prirodnog plina.

(51) Naposljetku, za razdoblje od 2019. do 2023. Uredbom br. 2020-456 o PPE-u utvrđuju se podzemni infrastrukturni objekti za skladištenje prirodnog plina koji trebaju ostati u pogonu kako bi se zajamčila srednjoročna i dugoročna sigurnost opskrbe. Te infrastrukture imaju radni kapacitet od 138,5 TWh i kapacitet crpljenja od 2 376 Gwh/dan za popunjenost koja odgovara radnom kapacitetu od 45 %: Infrastruktura Upravitelj Godina puštanja u rad Vrsta skladišta Beynes Storengy 1956. Vodonosnik Céré-la-Ronde Storengy 1993. Vodonosnik Cerville-Verlaine Storengy 1970. Vodonosnik Chemery Storengy 1968. Vodonosnik Etrez Storengy 1980. Slani vodonosnik Germigny-sous-Coulomb Storengy 1982. Vodonosnik Gournay Storengy 1976. Vodonosnik Lussagnet/Izaute Teréga 1957. Vodonosnik Manosque Géométhane 1993. Slani vodonosnik Saint-Illiers-la-Ville Storengy 1965. Vodonosnik Tersanne/Hauterives Storengy 1970. Slani vodonosnik Tablica 1.: Sustavi skladišta prirodnog plina koji trebaju ostati u pogonu do 2023.

(52) PPE-om se predviđa da se za razdoblje od 2024. do 2028. potrebe za skladištenjem trebaju smanjiti. Popis infrastrukturnih objekata za skladištenje može se smanjiti za kapacitet crpljenja koji odgovara najmanje 140 Gwh/dan na 45 % radnog kapaciteta do 2026. S obzirom na neizvjesnost koja se odnosi na količine potrebne za sigurnost opskrbe nakon 2026., te količine treba potvrditi 2023. i utvrditi u sljedećem PPE-u.

3.5. Prodaja skladišnih kapaciteta na dražbi

(53) U skladu s člankom L.421-5-1 Zakonika o energiji, regulirani skladišni kapaciteti prodaju se na dražbi u skladu s pravilima koja je utvrdio CRE. Konkretno, u skladu s odlukom CRE-a od 22. veljače 2018., dražbe se održavaju s rezervnom cijenom jednakom nuli (17).

(54) Rezultati prvih dražbi bili su sljedeći: Razdoblje skladištenja Prihodi (u milijunima EUR) Prosječna postignuta cijena (euro/MWh) 2018.–2019. 68,4 0,53 2019.–2020. 233,6 1,80 2020.–2021. 504,6 3,85 Tablica 2.: Rezultati dražbi i prihodi od dodatnih prodaja izvršenih tijekom godine

3.6. Pokrivenost odobrenog prihoda operatora sustava skladištenja plina kako je utvrđen CRE-om

(55) U skladu s člankom L.452-1 Zakonika o energiji, „cijene za upotrebu transportnih sustava […] utvrđuju se na transparentan i nediskriminirajući način kako bi se pokrili svi troškovi koje snose operatori transportnih sustava i operatori infrastrukturnih objekata za skladištenje navedeni u istom članku L. 421-3-1, ako ti troškovi odgovaraju onima učinkovitih operatora”.

(56) Usto, istim se člankom određuje da se tim troškovima „uzimaju u obzir obilježja pružene usluge i troškovi povezani s tom uslugom” i da u pogledu operatora sustava skladištenja plina ti troškovi uključuju, među ostalim, „uobičajen povrat uloženog kapitala”.

(57) Člankom L.452-2 Zakonika o energiji CRE-u daje se ovlast za određivanje „metoda primijenjenih za utvrđivanje cijena za upotrebu transportnih sustava prirodnog plina” i za to da od operatora sustava skladištenja plina zatraži da mu dostave elemente, posebno računovodstvene i financijske, koji su potrebni za utvrđivanje tih cijena.

(58) Iz tih odredbi proizlazi da je CRE zakonom ovlašten utvrditi odobreni prihod operatora sustava skladištenja plina na način da se pokriju troškovi „učinkovitog operatora” i osigura uobičajen povrat uloženog kapitala.

(59) CRE je utvrdio ciljani odobreni prihod na temelju odluke najprije za regulatorno razdoblje od dvije godine. Ta je prva cijena skladištenja vrijedila 2018. i 2019. (ATS 1) (18). CRE je zatim uskladio regulatorni okvir operatora sustava skladištenja plina s onim drugih infrastrukturnih cijena. Druga cijena skladištenja (ATS 2) primjenjuje se od 2020. na razdoblje od četiri godine (19).

(60) Opći pristup za utvrđivanje ciljanog odobrenog prihoda nije se promijenio za različite cijene skladištenja. CRE je odobrene prihode operatora sustava skladištenja plina utvrdio ex ante na temelju predviđanja koja su iznijeli ti operatori, koji su zatim prilagođeni regulacijom sljedeće godine i provedbom ex post revizija. CRE je uzeo u obzir troškove operatora sustava skladištenja plina ako se smatraju učinkovitima.

(61) Međutim, s obzirom na posebno kratke rokove za provedbu reforme, za 2018. i 2019. primijenjen je pojednostavnjeni okvir. CRE je za to prvo razdoblje utvrdio cjenovni okvir u kojem su razlike između svih predviđenih i ostvarenih troškova i prihoda regulirane a posteriori. Tim se mehanizmom jamči razina cijena koja je in fine u potpunosti jednaka stvarnim troškovima i prihodima subjekata. Za razdoblje 2020.–2023. CRE je želio proširiti načela poticajne regulative na infrastrukturne objekte za skladištenje te je nakon svojih analiza utvrdio kontroliranu putanju troškova subjekata, u kontekstu koji obilježava trend smanjenja potrošnje prirodnog plina.

(62) U skladu s metodom koju je utvrdio CRE, ciljani odobreni prihod jednak je iznosu predviđenih neto troškova poslovanja (CNE), predviđenih normativnih troškova kapitala (CCN) i poravnanju iznosa regulatornog računa troškova i prihoda za prethodnu godinu (CRCP). Odobreni prihod = CNE + CCN + CRCP

(63) Za izračun tih sastavnica u obzir se uzimaju samo djelatnosti koje su obuhvaćene regulacijom.

3.6.1. Neto troškovi poslovanja

(64) Neto troškovi poslovanja odgovaraju bruto troškovima poslovanja (troškovi energije, vanjska potrošnja, troškovi osoblja, porezi i ostala davanja) „učinkovitog operatora” nakon odbitka prihoda od poslovanja operatora (osobito kapitalizirane proizvodnje, izvantarifnih proizvoda, dobiti ili gubitaka od kupnje ili prodaje zaliha prirodnog plina).

(65) Budući da su rokovi za provedbu reforme kratki, CRE za razdoblje 2018.–2019. nije mogao odrediti odgovaraju li troškovi subjekata troškovima „učinkovitog operatora”. Slijedom toga, troškovi koji su uzeti u obzir u tom razdoblju odgovaraju in fine stvarnim troškovima koje su snosili operatori sustava skladištenja plina, a koje je potvrdio CRE. Kad je riječ o cijeni ATS 2, CRE je uspostavio poticajni regulatorni mehanizam za neto troškove poslovanja, osim određenih unaprijed utvrđenih stavki. Stoga, osim nekoliko iznimki, svako će odstupanje od putanje troškova poslovanja utvrđene za razdoblje ATS 2 ići na teret ili u korist operatora.

3.6.2. Normativni troškovi kapitala

(66) CCN-ovi obuhvaćaju amortizaciju i povrat fiksnog kapitala. Stoga CCN-ovi odgovaraju iznosu amortizacije osnove regulirane imovine (BAR) i povratu fiksnog kapitala izračunanog na temelju ponderiranog prosječnog troška kapitala (CMPC) za BAR koji je već upotrijebljen i trošak duga u pogledu imovine u izgradnji (IEC). CCN = amortizacija BAR-a + BAR x CMPC + IEC x trošak duga

(67) CRE je potvrdio da ta metoda odgovara regulatornoj praksi u pogledu regulacijskih postrojenja na tržištima prirodnog plina i električne energije u Francuskoj i zapadnoj Europi (20).

(68) Kako bi utvrdio početnu razinu BAR-a na dan 1. siječnja 2018. („početni BAR” ili „prvotni BAR”), CRE primjenjuje takozvanu metodu „tekućih gospodarskih troškova” (21). Ta se metoda sastoji od izračuna ekonomske neto vrijednosti imovine i. na temelju bruto knjigovodstvene vrijednosti imovine navedene u računovodstvenim podacima subjekata (dosadašnji troškovi izgradnje), ii. diskontirane u skladu s inflacijom, a zatim iii. umanjene tijekom ekonomskog vijeka trajanja imovine.

(69) Svake se godine BAR razvija ovisno o: — amortizaciji, koja se temelji na ekonomskom vijeku trajanja imovine, od koje se odbija BAR, — novim ulaganjima koja su stavljena u upotrebu i koja će povećati BAR, — po potrebi, razdvajanju imovine prije njezine potpune amortizacije, čime se smanjuje BAR, — ponovnom vrednovanju imovine u skladu s inflacijom (indeks potrošačkih cijena, osim duhana).

(70) CRE smatra da je najreprezentativnija mjera početne vrijednosti ulaganja koja su izvršili operatori bruto vrijednost imovine upisane u njihove financijske izvještaje. Prema mišljenju CRE-a, ta je vrijednost, koju su provjerili revizori u okviru godišnje revizije, zabilježena i objektivna. Ta je metoda jednaka onoj koja je primijenjena 2002. pri prvotnoj regulaciji operatora transportnih sustava prirodnog plina te je upotrijebljena i za francuske regulirane terminale za ukapljeni prirodni plin.

(71) CRE nije uzeo u obzir „novu” vrijednost imovine, nego amortiziranu vrijednost, koja je u skladu s amortizacijom koju su zabilježili operatori sustava skladištenja plina prije 2018., kako zajednica ne bi ponovno snosila troškove koji su već plaćeni u prošlosti, niti umanjenje vrijednosti imovine koje se već uzelo u obzir.

(72) Za najveći su dio imovine razdoblje amortizacije koju su primijenili operatori u svojim dosadašnjim računima i razdoblje amortizacije koju su zatražili operatori u svojoj dokumentaciji o cijenama slični. Usto, ta trajanja odgovaraju uobičajenim podacima u sektoru koji mogu biti prisutni i u drugim zemljama.

(73) Suprotno tomu, kad je riječ o plinskom jastuku (22), CRE je odbio zahtjev subjekata da razmatraju jedinstveno razdoblje amortizacije od 250 godina. Naime, CRE je uzeo u obzir činjenicu da su plinski jastuk, za razliku od druge imovine operatora, ti operatori amortizirali u razdobljima koja su se razlikovala od jednog operatora do drugog i tijekom vremena (od 25 do 250 godina). Slijedom toga, CRE je, kako bi utvrdio početni BAR operatora sustava skladištenja plina, odabrao stupanj amortizacije plinskog jastuka koji je u skladu sa stupnjem amortizacije zabilježenim kod svakog od triju subjekata. Za budućnost je utvrdio da će razdoblje amortizacije plinskog jastuka trajati 75 godina, što odgovara trima obnovama koncesije za iskorištavanje podzemnih šupljina od 25 godina.

(74) Ekonomski vjekovi trajanja koje je CRE utvrdio za različite kategorije imovine subjekata jesu sljedeći: Kategorije imovine Normativni vjekovi trajanja Plinski jastuk 75 godina Bušotine, šupljine, prikupljanje 50 godina Postrojenja za preradu, kompresiju, isporuku, mjerenje 20 do 30 godina Nekretnine i izgradnja 30 godina Razni materijal 10 do 15 godina Programska i sitna oprema 5 godina Tablica 3.: Razdoblje amortizacije po kategoriji imovine

(75) Usto, CRE je 2017. zatražio od vanjskog konzultanta […] da provede reviziju zahtjeva za početni BAR operatora sustava skladištenja plina. Za Storengy izvršeni izračun iznosi oko [3 do 5 milijardi EUR].

(76) U slučaju društva Teréga, dodatnom studijom koju je proveo konzultant PwC na temelju pristupa discounted cash-flow procjenjuje se da vrijednost BAR-a iznosi od [1 do 2 milijarde EUR].

(77) Stoga je CRE za provedbu regulatornog mehanizma proveo reviziju početnog BAR-a koji su zatražili operatori sustava skladištenja plina kako bi se uzela u obzir neovisna ekonomska procjena tržišne vrijednosti imovine. Stoga je CRE odredio sljedeće početne BAR-ove: Na dan 1.1.2018. Storengy (u milijardama EUR) Teréga (u milijardama EUR) Géométhane (u milijardama EUR) Zahtjev operatora 4,0 1,37 0,20 BAR koji je utvrdio CRE 3,5 1,15 0,19 Tablica 4.: Početni BAR-ovi operatora sustava skladištenja plina pri prvotnoj regulaciji

(78) Kad je riječ o stopi povrata kapitala, CRE je utvrdio stopu CMPC-a kako bi omogućio operatoru da plati kamate i ostvari povrat vlasničkog kapitala usporediv s onim koji može ostvariti za ulaganja sa sličnom razinom rizika. CRE je naveo da je CMPC metoda koju često upotrebljavaju europski regulatori kako bi odredili stopu povrata na imovinu reguliranih infrastrukturnih objekata.

(79) Na temelju ekonomskih studija i rada vanjskih konzultanata (23) CRE je utvrdio da je CMPC iznosio 5,75 % za 2018. i 2019. Za razdoblje 2020.–2023., CRE je utvrdio da CMPC iznosi 4,75 %. Metoda koja je primijenjena za utvrđivanje CMPC-a za ATS 2 nije se promijenila u odnosu na onu koja je primijenjena za cijenu ATS 1. Promjena se opravdava smanjenjem troškova financiranja, planiranim smanjenjem poreza na dobit i povećanjem beta-koeficijenta imovine. To povećanje beta-koeficijenta imovine odražava uzimanje u obzir financijskog rizika, posebno izgubljenih troškova koje zbog energetske tranzicije snose dioničari infrastrukturnih poduzeća za prirodni plin.

(80) U nedostatku usporedivog operatora sustava skladištenja plina i koji je uvršten na burzu, CRE je kao referentnu stopu odabrao CMPC OTS-ova prirodnog plina, pri čemu ju je uvećao za premiju rizika svojstvenu skladištenju. Ta je premija utvrđena na 50 baznih bodova zbog koncentracije sustava skladišta, geološkog rizika koji proizlazi iz skladištenja u podzemlju i rizika od zamjenjivosti s terminalima za ukapljeni prirodni plin te spojnim plinovodima s inozemstvom.

(81) CRE je pojasnio i da je ta stopa povrata niža od one koja je dodijeljena reguliranim operatorima terminalâ za ukapljeni prirodni plin (7,25 % nakon stupanja na snagu mjere) čija je djelatnost rizičnija posebno s poslovnog aspekta zbog istodobnog postojanja reguliranih i neregularnih terminala za ukapljeni prirodni plin i manjeg broja kupaca. Osim toga, CRE je naveo primjer stope povrata od 6,5 % koju je utvrdio talijanski regulator za skladištenje prirodnog plina.

3.6.3. Ulaganja

(82) Svake godine, u skladu s člankom L.421-7-1 Zakonika o energiji, operatori sustava podzemnog skladištenja prirodnog plina podnose CRE-u na odobrenje svoj godišnji program ulaganja. U tom okviru CRE „osigurava provedbu ulaganja potrebnih za pravilan razvoj skladišta i da je pristup tim skladištima transparentan i nediskriminirajuć”.

(83) U drugoj cijeni skladištenja CRE je uveo poticaj za nadziranje troškova za različite kategorije ulaganja.

3.6.4. Regulatorni račun troškova i prihoda

(84) CRE je odobreni prihod utvrdio na temelju pretpostavki subjekata koje se odnose na njihove troškove i prihode za sljedeću godinu. CRCP je uveden kako bi se uzela u obzir razlika između predviđenih troškova ili prihoda i stvarno ostvarenih troškova ili prihoda, na temelju određenog broja unaprijed utvrđenih stavki. Stoga CRCP štiti operatore od promjena određenih stavki troškova ili prihoda. CRCP se upotrebljava i za isplatu financijskih poticaja koji proizlaze iz primjene poticajnih regulatornih mehanizama te kako bi se uzeli u obzir kapitalni dobitak od prodaje ili izgubljeni troškovi, nakon što ih CRE odobri.

(85) Kad je riječ o cijeni ATS 1, u prvom razdoblju reguliranog skladišta CRE je utvrdio cjenovni okvir u kojem su razlike između svih predviđenih troškova i prihoda i svih ostvarenih troškova i prihoda regulirane a posteriori. Cijena je stoga predstavljala „100 % CRCP” i nije dan poticaj ni za jednu stavku troškova ili prihoda.

(86) Kad je riječ o cijeni ATS 2, CRE je primijenio opseg CRCP-a koji je u skladu s općim okvirom za sve cijene sustava električne energije i infrastrukture za prirodni plin. Stoga se samo na određene unaprijed utvrđene stavke odnosi pokriće a posteriori razlika između predviđenih i ostvarenih troškova ili prihoda primjenom CRCP-a. Te stavke koje su pokrivene CRCP-om odnose se posebno na troškove ulaganja ili prihode od prodaje. A contrario, gotovo su svi troškovi poslovanja predmet poticaja koji može biti potpun (stopostotna razlika između predviđenih i ostvarenih troškova ili prihoda ide na teret ili u korist djelatnosti) ili djelomičan (na primjer za troškove energije poticaj iznosi 20 % s obzirom na to da se za 80 % razlika tereti CRCP).

3.7. Korisnici

(87) Korisnici mjere jesu upravitelji infrastrukturnih objekata za skladištenje prirodnog plina koji su obuhvaćeni područjem primjene regulatornog mehanizma. Od stupanja na snagu mjere, riječ je o društvima Storengy, Teréga i Géométhane.

3.8. Financiranje mjere primjenom cijena za upotrebu transportnih sustava

(88) Financiranje odobrenog prihoda operatora sustava skladištenja plina proizlazi, s jedne strane, iz prihoda koje operatori sustava skladištenja plina izravno primaju i, s druge strane, kad su ti prihodi niži od odobrenog prihoda, iz naknade za skladištenje koja je jednaka razlici između odobrenog prihoda i izravno primljenih prihoda. Naknada = odobreni prihod – izravno primljeni prihodi

(89) Prihodi koje operatori izravno primaju uglavnom su prihodi od dražbi, ali proizlaze i iz eventualnih prošlih dugoročnih ugovora i dodatnih usluga.

(90) Naknadu za skladištenje OTS-ovi naplaćuju distributerima prirodnog plina na temelju namjenske pristojbe, takozvane „tarife za skladištenje”, u okviru cijena za upotrebu transportnog sustava („cijena ATRT”) pod uvjetima koje je utvrdio CRE (vidjeti uvodnu izjavu 21.).

(91) Najprije valja pojasniti da u Francuskoj postoje dva OTS-a, odnosno dva nositelja odobrenja za rad plinovoda za prijenos prirodnog plina na temelju članka L.431-1 Zakonika o energiji: GRTgaz i Teréga (bivši TIGF).

(92) GRTgaz dioničko je društvo koje je 75 % u vlasništvu društva ENGIE i 25 % u vlasništvu društva Société d’Infrastructures Gazière. GRTgaz, kojim izravno upravlja ENGIE, neovisan je u odnosu na druge dijelove svojeg vertikalno integriranog poduzeća (grupa ENGIE) u skladu s neovisnim modelom OTS-ova, čime se osigurava učinkovito razdvajanje djelatnosti OTS-ova i djelatnosti proizvodnje ili opskrbe (24).

(93) Kao što je to opisano u uvodnoj izjavi 9., Teréga je 40,5 % u vlasništvu društva Snam, 31,5 % u vlasništvu društva GIC, 18 % u vlasništvu društva EDF Investissement i 10 % u vlasništvu društva Predica. Teréga provjerava i uvjete neovisnog OTS-a (25).

3.8.1. Tarifa za skladištenje koju u okviru cijena za upotrebu transportnih sustava utvrđuje CRE

(94) U skladu s člankom L.452-1 šestim stavkom Zakonika o energiji, „cijene za upotrebu transportnih sustava prirodnog plina obično plaćaju operatori tih sustava. Operatori transportnih sustava isplaćuju operatorima sustava podzemnog skladištenja prirodnog plina navedenim u članku L. 421-3-1 dio vraćenog iznosa u skladu s pravilima koja je utvrdila Komisija za regulaciju energije”.

(95) U skladu s člankom L.452-2 Zakonika o energiji, „metode primijenjene za utvrđivanje cijena za upotrebu transportnih sustava prirodnog plina […] utvrđuje Komisija za regulaciju energije”.

(96) Na temelju tih odredbi, Odlukom br. 2018-069 od 22. ožujka 2018. (26) CRE je utvrdio pravila za izračun tarife za skladištenje, koja su primjenjiva od 1. travnja 2018.

(97) Tarifa za skladištenje koju plaća svaki distributer treba, prema mišljenju CRE-a, odražavati vrijednost „sigurnosti opskrbe”, odnosno naknadu za skladišta kojima se prije svega osigurava opskrba prirodnim plinom kupaca u čijoj opskrbi ne može doći do poremećaja, posebno domaćih kupaca.

3.8.2. Plaćanje tarife za skladištenje koje izvršavaju distributeri i ponovna naplata krajnjim kupcima

(98) Kad je riječ o obvezi plaćanja tarife za skladištenje koju imaju distributeri, CRE je Odlukom od 22. ožujka 2018. uveo tarifu za skladištenje u cijene ATRT, pri čemu je unio nove odredbe u svoju Odluku br. 2018-022 od 7. veljače 2018. u pogledu odluke o promjeni cijene za upotrebu transportnih sustava prirodnog plina društava GRTgaz i TIGF na dan 1. travnja 2018.

(99) Iz te izmjene proizlazi da se na „svakog distributera kojem je dodijeljen stalni kapacitet isporuke na barem jednom mjestu priključenja na sustav prijenosa i distribucije (PITD) primjenjuje tarifa za skladištenje ovisno o zimskoj promjeni njegovih kupaca priključenih na javne distribucijske mreže plina u njegovu portfelju prvog dana svakog mjeseca”.

(100) Pojam distributer znači svaka „fizička ili pravna osoba koja s OTS-om sklapa ugovor o prijenosu u plinski transportni sustav. Distributer je, ovisno o slučaju, povlašteni kupac, opskrbljivač ili njihov zastupnik”. PITD se definira kao „fizičko ili virtualno mjesto priključenja između transportnog sustava i javne distribucijske mreže”.

(101) Usto, iz teksta članka L.452-1 šestog stavka Zakonika o energiji proizlazi da OTS-ovi obvezno moraju platiti cijene ATRT (vidjeti uvodnu izjavu 94. „plaćaju”).

(102) Kad je riječ o prijenosu tarife za skladištenje na krajnje korisnike, CRE je naveo da distributeri prenose tarifu za skladištenje na svoje krajnje kupce koji su obuhvaćeni osnovicom naknade u dijelu njihova računa koji se naziva „Prijenos”. CRE nema popis predmetnih kupaca.

(103) Konkretnije, taj je prijenos obvezan samo na temelju reguliranih prodajnih tarifa prirodnog plina na temelju članaka L.445-3 i R.445-3 Zakonika o energiji (27). U pogledu tržišnih ponuda o tom prijenosu odlučuje opskrbljivač.

3.8.3. Raspodjela sredstava koje su prikupili OTS-ovi među operatorima sustava skladištenja plina u skladu s pravilima koja je utvrdio CRE

(104) U skladu s odlukom CRE-a o tarifi za skladištenje, kad se prihodi od tarife za skladištenje prikupe, OTS-ovi ih vraćaju različitim operatorima sustava skladištenja plina pro rata naknadi koju treba primiti (28). Dio koji se dodjeljuje svakom operatoru odgovara omjeru između predviđene godišnje naknade operatora i predviđene ukupne naknade svih reguliranih operatora sustava skladištenja plina, kao što ih je utvrdio CRE. Ti se dijelovi utvrđuju godišnje u odluci CRE-a koja se odnosi na promjenu tarife za skladištenje.

(105) U tu svrhu, u skladu s odlukom CRE-a, OTS-ovi sklapaju ugovor sa svakim operatorom sustava skladištenja plina kako bi uredili načine naplate i isplate naknade, čiji trošak utvrđuje CRE, a pokriva je odobreni prihod subjekata. Za 2018. taj trošak iznosi 130 000 EUR po OTS-u po operatoru sustava skladištenja plina (29).

3.9. Proračun

(106) Svake godine ukupan iznos naknada koji se isplaćuje reguliranim operatorima ovisi o prihodima od dražbi i odobrenom prihodu koji je utvrdio CRE. Iznos naknada koje su isplaćene trima reguliranim operatorima sustava skladištenja plina iznosio je 528 milijuna EUR 2018., 540 milijuna EUR 2019. i 251 milijun EUR 2020. 2018. (u milijunima EUR) 2019. (u milijunima EUR) 2020. (u milijunima EUR) Storengy 402 392 199 Teréga 101 113 25 Géométhane 26 36 28 Ukupno 528 540 251 Tablica 5.: Bilanca naknade za skladištenje za 2018., 2019. i 2020.

3.10. Trajanje

(107) Odredbe Zakona o ugljikovodicima koje se odnose na regulatorni mehanizam operatora sustava skladištenja plina stupile su na snagu 1. siječnja 2018. CRE je od 1. siječnja 2018. utvrdio odobrene prihode operatora sustava skladištenja plina. K tomu, prve dražbe skladišnih kapaciteta održale su se od 5. do 29. ožujka 2018. za razdoblje 2018.–2019., te su organizirane u razdobljima 2019.–2020. i 2020.–2021. (vidjeti tablicu 2. u uvodnoj izjavi 54.).

(108) Usto, tarifa za skladištenje uvedena je u cijenu ATRT od 1. travnja 2018. CRE je najprije utvrdio ciljani odobreni prihod za regulatorno razdoblje od dvije godine (30). Zatim je uskladio regulatorni okvir operatora sustava skladištenja plina s onim drugih infrastrukturnih cijena. Ta druga cijena skladištenja primjenjuje se za razdoblje 2020.–2023. (31).

(109) Francuska tijela trenutačno ne predviđaju datum prestanka primjene mehanizma. S druge strane, područje primjene mehanizma utvrđeno je u posljednjem PPE-u (32) do revizije tog programa, koja se previđa za 2023., a provest će se najkasnije do 31. prosinca 2028.

3.11. Obveze

(110) Francuska su tijela preuzela dvije obveze. Kao prvo, francuska su se tijela obvezala da će Komisiji podnijeti izvješće prije kraja 2024. To izvješće treba obuhvaćati sljedeće točke: — informacije o provedbi mjere u prethodnom razdoblju (2018.–2023.), posebno rezultati dražbi u pogledu kapaciteta i cijena te iznosi primljene naknade po lokaciji; — ažurirani pregled funkcioniranja tržišta prirodnog plina u Francuskoj, posebno elemenata kojima se opravdava zadržavanje mjere za razdoblje 2023.–2028., uključujući razinu spreada, razinu potražnje, ulaganja u plinski sustav u Francuskoj i inozemstvu te ulaganja u terminale za UPP; — informacije o reviziji PPE-a 2023. i njegov eventualni utjecaj na područje primjene mjere; — način izračuna zajamčene naknade tijekom regulatornog razdoblja 2023.–2028. U slučaju izmjene načina izračuna Komisija želi informacije o razlozima za izmjenu; — podatke o utjecaju mjere na tržišno natjecanje, s naglaskom na mogućem narušavanju tržišnog natjecanja utvrđenom u odluci, na primjer, utjecaju mjere na sustave skladišta prirodnog plina u susjednim državama članicama, o spojnim plinovodima i francuskim terminalima za ukapljeni prirodni plin. Ti elementi trebaju biti potkrijepljeni povijesnim podacima o upotrebi te imovine kao i relevantnim izmjenama regulatornog programa u pogledu skladištenja prirodnog plina u susjednim zemljama Francuske. Treba procijeniti i kvantificirati i utjecaj mjere na francusko tržište za maloprodaju.

(111) Kao drugo, francuska se tijela obvezuju da će objaviti sljedeće informacije na sveobuhvatnim internetskim stranicama o državnim potporama u Francuskoj (33), kao i Transparency Award Module: poveznicu koja omogućuje pristup cijelom tekstu o mehanizmu i načinima njegove provedbe, identitet korisnika financijskih tokova, oblik financijskih tokova, iznos dodijeljen svakom korisniku, datum dodjele, vrstu poduzeća (MSP/veliko poduzeće), regiju u kojoj korisnik ima poslovni nastan i glavni gospodarski sektor u kojem korisnik obavlja svoje djelatnosti.

3.12. Opis razloga koji su doveli do pokretanja službenog istražnog postupka

(112) Komisija u svojoj odluci o pokretanju postupka prije svega smatra da je regulatorni mehanizam državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a koja može biti spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. Međutim, u fazi službenog istražnog postupka Komisija je iznijela dvojbe u pogledu proporcionalnosti regulatornog mehanizma i postojanja narušavanja tržišnog natjecanja.

(113) Točnije, s jedne strane, Komisija je smatrala da u svrhu utvrđivanja odobrenog prihoda operatora sustava skladištenja plina CRE tim operatorima omogućuje da ostvare povrat na fiksni kapital. Izračun tog povrata uključuje procjenu vrijednosti regulirane imovine. Komisija je iznijela dvojbe u pogledu postupka neovisne ekonomske procjene tržišne vrijednosti imovine u trenutku u kojem je CRE pokrenuo regulatorni mehanizam, što je moglo dovesti u pitanje proporcionalnost mjere.

(114) S druge strane, s obzirom na informacije koje su dostavljene Komisiji u okviru službenog istražnog postupka, Komisija nije mogla isključiti mogućnost da taj mehanizam dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja. To prekomjerno narušavanje tržišnog natjecanja postojalo je i. između francuskih opskrbljivača prirodnim plinom i opskrbljivača iz drugih država članica, ii. između, s jedne strane, operatora sustava skladištenja prirodnog plina i, s druge strane, operatora sustava UPP-a i operatora spojnih plinovoda te iii. između francuskih operatora sustava skladištenja prirodnog plina i takvih operatora iz drugih država članica.

4. KOMENTARI FRANCUSKE

(115) Francuska je dostavila svoje primjedbe Komisiji, kojima su priložene primjedbe CRE-a. Stoga se smatra da su primjedbe CRE-a sastavni dio primjedbi Francuske.

(116) Francuska smatra da su dvojbe koje je Komisija iznijela u pogledu reforme o skladištenju prirodnog plina neosnovane.

4.1. Postojanje potpore

(117) Francuska najprije osporava da predmetna mjera podrazumijeva državna sredstva. Usto, prema mišljenju Francuske, ne može se smatrati da prelazak s dogovorenog programa na regulirani program predstavlja gospodarsku prednost za operatora koji je obvezan to učiniti. Osporava i da operatori spojnih plinovoda i terminalâ za ukapljeni prirodni plin konkuriraju operatorima sustava skladištenja plina.

(118) Nadalje, kad je riječ o financiranju državnim sredstvima, Francuska osporava da pokriće jednog dijela troškova operatorâ temeljnih infrastrukturnih objekata za skladištenje prirodnog plina ima obilježje obveznog doprinosa. Cijenu za upotrebu transportnih sustava prirodnog plina plaćaju opskrbljivači prirodnim plinom u zamjenu za uslugu prijenosa, što je usluga s visokom razinom pouzdanosti i dugoročnom sposobnosti da zadovolji razumnu potražnju (34).

(119) Francuska napominje i da je prijenos cijene za upotrebu transportnog sustava na račun potrošača prirodnog plina obvezan samo za potrošače koji su odlučili ostvariti pravo na regulirane prodajne tarife prirodnog plina. Ponude po reguliranoj prodajnoj tarifi čine, prema mišljenju Francuske, manji dio isporuke prirodnog plina u Francuskoj (35), posebno jer se predviđa da će se regulirane prodajne tarife prirodnog plina prestati primjenjivati u nekoliko faza (36).

(120) Usto, kad je riječ o dodijeljenoj prednosti, Francuska napominje, kao prvo, da se u određivanju kapitalnog troška uzima u obzir najmanji rizik povezan s djelatnostima koje se reguliraju niskim povratom uloženog kapitala u odnosu na neregulirane djelatnosti. Kao drugo, Francuska osporava da su prihodi koje prima operator sustava skladištenja plina u reguliranom programu sustavno viši od onih koje isti operator prima u dogovorenom programu (37). Usto, Francuska podsjeća na to da je regulatorni okvir koji se provodi od 2018. simetričan: „naknada” se može izmijeniti i isplatiti operatorima sustava skladištenja plina kad prihodi od prodaje premašuju odobreni prihod koji je utvrdio CRE. Stoga se regulirani model ne može odvojiti od obveza i propuštanja gospodarske prilike koji se nalažu operatorima sustava skladištenja plina u okviru tog reguliranog modela.

(121) Otpis knjigovodstvene vrijednosti od 494 milijuna EUR, koji je zabilježila grupa ENGIE na temelju svoje regulirane djelatnosti skladištenja nekoliko dana nakon objave parametara koje je CRE utvrdio za cijenu skladištenja, pokazuje taj gubitak nade u ostvarenje dobitka povezanog s povoljnim tržišnim uvjetima. Naposljetku, Francuska podsjeća na to da uvođenje regulatornog mehanizma nije dovelo do povećanja prihoda u razdoblju od 2017. do 2018. francuskih operatora sustava skladištenja plina, osim za društvo Storengy. Francuska naglašava i da Storengy, na usporedivim razinama spreadova, u regulatornom okviru prima odobreni prihod koji je niži od prihoda ostvarenih od prodaje u dogovorenom programu.

(122) Francuska smatra da nije relevantno zadržavati se na situaciji operatora sustava skladištenja plina koji se nalaze u drugim državama članicama kad je riječ o analizi selektivnosti dodijeljene prednosti. Naime, citira Opći sud i Sud koji su istaknuli da se „uvjet koji se odnosi na selektivnost […] može ocijeniti samo na razini jedne države članice” (38). U svakom slučaju Francuska ističe da operatori sustava skladištenja plina iz drugih država članica nisu u činjenično i pravno usporedivoj situaciji s obzirom na cilj koji se želi postići predmetnom mjerom, odnosno da se zajamči sigurnost opskrbe prirodnim plinom u Francuskoj.

(123) Kad je riječ o operatorima spojnih plinovoda, s jedne strane, i upravitelja terminalâ za ukapljeni prirodni plin, s druge strane, Francuska podsjeća na to da se ti operatori svi reguliraju u Francuskoj (39). Stoga se na njih primjenjuju regulatorni mehanizmi koji su vrlo slični onima koji se provode za skladištenje, uključujući to da regulator utvrđuje odobreni prihod koji im omogućuje da pokriju svoje troškove. Slijedom toga, Francuska smatra da se ne može osporiti da se predmetnom mjerom dodjeljuje selektivna prednost tim operatorima u donosu na operatore spojnih plinovoda i terminalâ za ukapljeni prirodni plin.

(124) Kad je riječ o učinku na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama, Francuska smatra da operatori spojnih plinovoda i terminalâ za ukapljeni prirodni plin ne konkuriraju operatorima sustava skladištenja plina (vidjeti i uvodnu izjavu 133. i sljedeće).

4.2. Spojivost predmetne mjere s unutarnjim tržištem

4.2.1. Proporcionalnost

(125) Francuska objašnjava da je regulacija koja se temelji na troškovima operatorâ pristup koji europski regulatori uvelike primjenjuju. Tim se pristupom istodobno jamči operatorima da imaju dovoljne prihode za zadržavanje svoje djelatnosti i krajnjim potrošačima da ne plaćaju za skladištenje po cijeni koja je veća od cijene pružene usluge. A contrario, Francuska objašnjava da je, prema njezinu mišljenju, metoda koja se temelji na razini spreadova nestabilna i da se njome, ovisno o kratkoročnom razvoju tržišnih cijena, ne mogu zajamčiti pokriće troškova operatorâ ili, naprotiv, ostvariti neopravdane prednosti.

(126) Kako bi odredio razinu cijene skladištenja, CRE je utvrdio regulaciju koja se temelji na pokrivanju troškova koji se smatraju učinkovitima i koje snose operatori. Stoga za svakog operatora utvrđuje odobreni prihod na način da se pokriju troškovi koji nastaju troškovima poslovanja te amortizacijom imovine i kapitalnog troška. Kako bi utvrdio početnu razinu BAR-a operatora sustava skladištenja plina na dan 1. siječnja 2018., CRE je 31. prosinca 2016. ponovno proveo procjenu bruto knjigovodstvene vrijednosti imovine operatora (vidjeti uvodnu izjavu 55. i sljedeće uvodne izjave o utvrđivanju odobrenih prihoda).

(127) Nadalje, Francuska podnosi dodatne elemente analize kako bi dokazala da druge metode dovode do rezultata BAR-a koji su u skladu s CRE-ovom metodom.

(128) Vrijednost operatora sustava skladištenja plina u računima njihovih dioničara određuje se u skladu računovodstvenim standardima i na temelju mogućnosti za ostvarivanje očekivanog prihoda od djelatnosti u dugoročnom razdoblju. Kad je riječ o društvu Storengy, CRE je primijenio vrijednost početnog BAR-a od 3,5 milijardi EUR za procjenu vrijednosti društva Storengy u računima grupe ENGIE na dan 31. prosinca 2016. od [3 do 5 milijardi EUR]. Kad je riječ o društvu Teréga, CRE je primijenio vrijednost početnog BAR-a od 1,156 milijuna EUR za procjenu vrijednosti skladištenja u računima društva majke na dan 31. prosinca 2016. od otprilike [1 do 2 milijarde EUR].

(129) Nedavne transakcije omogućuju i da se razjasni vrijednost poduzećâ i procjena vrijednosti djelatnosti skladištenja u okviru tih transakcija. Na primjer, na temelju transakcija koje su provedene u kapitalu društva Teréga 2013. (40) i 2015. (41), vrijednost postrojenja za skladištenje procjenjuje se na [1 do 2 milijarde EUR].

(130) Usto, Francuska navodi da su vanjski konzultanti radili i na vrednovanju BAR-a operatorâ. Za Storengy izračun koji je konzultant […] izvršio za CRE iznosi oko [3 do 5 milijardi EUR]. Francuska je uputila i na studiju PwC-a, koju je naručilo društvo Teréga, kojom se vrijednost BAR-a u 2018. procjenjuje na [1 do 2 milijarde EUR].

(131) Naposljetku, Francuska smatra da alternativna metoda, koja se sastoji od praćenja dosadašnjih prihoda operatora kako bi se odredilo jesu li ti prihodi omogućili da se pokriju prijašnja ulaganja, nije dovoljno učinkovita kako bi se utvrdila vrijednost BAR-a. Naime, takva metoda podrazumijeva ponovni prikaz najstarijih postrojenja za skladištenje od prvotnog datuma stavljanja u pogon (krajem 1950-ih godina) i slobodne novčane tokove (free cash-flows) svakog operatora kojima se ostvaruju operatorova dostupna novčana sredstva nakon financiranja njegove potrebe za obrtnim kapitalom, njegovih poreza i ulaganja kako bi ih se usporedilo s bruto vrijednosti postrojenjâ.

(132) Čini se da je taj prikaz vrlo složeno ponovno uspostaviti zbog iscrpne dokumentacije koja je potrebna i zbog promjena u organizaciji i kapitalu postojećih društava za skladištenje: s jedne strane, kad je riječ o društvu Storengy, s obzirom na to da je dio modela uključenog u društvo Gaz de France/GDF Suez, prikaz dosadašnjih prihoda nužno bi podrazumijevao pretpostavke o razdvajanju djelatnosti. S druge strane, Teréga je bila predmet uzastopnih prijenosa.

4.2.2. Negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu

(133) Kad je riječ o narušavanju tržišnog natjecanja između francuskih opskrbljivača i opskrbljivača iz drugih država članica koji ugovaraju skladišne kapacitete u Francuskoj, Francuska objašnjava da „državljanstvo” opskrbljivača nema nikakav utjecaj. Javne dražbe otvorene su za sve dionike koji imaju odobrenje za isporuku prirodnog plina. To odobrenje za isporuku nije ograničeno samo na francuske opskrbljivače i može ga dobiti bilo koja osoba koja ima poslovni nastan na državnom području države članice Unije (42). Kao drugo, francuska tijela naglašavaju da se za istu uslugu prijenosa na francuske opskrbljivače i opskrbljivače iz drugih država članica primjenjuje ista cijena za upotrebu transportnih sustava prirodnog plina.

(134) Usto, prema mišljenju Francuske, skladišta ne konkuriraju spojnim plinovodima i terminalima za ukapljeni prirodni plin. Francuska najprije ističe da Komisija nikad nije ocijenila postojanje jedinstvenog tržišta koje obuhvaća skladištenje prirodnog plina, infrastrukturne objekte za ponovno uplinjavanje i spojne plinovode. Usto, Francuska naglašava da u analizama koje se odnose na sposobnost plinskog sustava da zadovolji razumnu potražnju, temeljni infrastrukturni objekti za skladištenje prirodnog plina pridonose potpunoj iskorištenosti spojnih plinovoda i potpunoj iskorištenosti kapaciteta terminala za ukapljeni prirodni plin, na razini dostupnih zaliha ukapljenog prirodnog plina.

(135) K tomu, Francuska utvrđuje da je Komisija u nekoliko navrata priznala postojanje zasebnog tržišta podzemnog skladištenja prirodnog plina, u Francuskoj (43) te u drugim državama članicama (44). S obzirom na rezultate istraživanja tržišta koje se odnosi na djelatnost na francuskom državnom području, Komisija je utvrdila da skladištenje i drugi oblici fleksibilnosti međusobno nisu zamjenjivi (45). Francuska napominje i da je Komisija u dvjema odlukama smatrala da je tržište skladištenja prirodnog plina bilo od regionalne, čak nacionalne važnosti (46).

(136) Francuska smatra da svaki instrument fleksibilnosti ima svoje vlastite značajke i svojstva koja sprečavaju zamjenu drugim instrumentima fleksibilnosti. Spojni plinovodi omogućuju opskrbu državnog područja prirodnim plinom. Ako ne postoji skladište, potrebno je odrediti veličinu spojnih plinovoda kako bi se mogla zajamčiti opskrba francuskog državnog područja prirodnim plinom tijekom povećane potražnje. Takvo je određivanje veličine stoga neučinkovito. Usto, cilj je Unije smanjiti potrošnju prirodnog plina. Ne predviđa se nikakvo novo ulaganje u spojne plinovode kojima Francuska danas raspolaže. Stoga je očito da je pitanje koje je Komisija postavila u pogledu tržišnog natjecanja i dugoročnih signala za ulaganja isključivo teoretsko.

(137) Terminali za ukapljeni prirodni plin nude mogućnost arbitraže za opskrbu državnog područja po najnižoj cijeni. Dostupnost UPP-a neizvjesna je i uvelike ovisi o svjetskim uvjetima ponude i potražnje kojima se redovito preusmjeravaju isporuke. Usto, terminali za ukapljeni prirodni plin imaju ograničene kapacitete skladištenja (47) te se u najboljim uvjetima ne mogu koristiti dulje od pet dana. Međutim, to je razdoblje kraće od prosječnog trajanja vala hladnoće koji traje od pet do 15 dana, što stoga nije dovoljno vremena da se dovoljno brzo osigura dolazak isporuke kako bi se izbjegao poremećaj u emisijama (48).

(138) Stoga skladištenje prirodnog plina pruža uslugu međusezonske fleksibilnosti koju ne mogu pružiti ni spojni plinovodi u usporedivim gospodarskim uvjetima ni terminali za ukapljeni prirodni plin. A contrario, postojanje skladišta u Francuskoj nije dovoljno da se osigura sigurnost opskrbe Francuske prirodnim plinom. Neophodno je upotrebljavati spojne plinovode i terminale za ukapljeni prirodni plin za opskrbu državnog područja.

(139) Stoga su te različite vrste infrastrukturnih objekata komplementarne i ne konkuriraju si međusobno kako bi se osigurala sigurnost opskrbe Francuske.

(140) Čak i kad bi se smatralo da si spojni plinovodi, terminali za ukapljeni prirodni plin i skladišta prirodnog plina konkuriraju, Francuska podsjeća na to da se francuski spojni plinovodi i terminali za ukapljeni prirodni plin svi reguliraju, osim terminala u Dunkerqueu. Stoga profitabilnost tih infrastrukturnih objekata odgovara stopi povrata na imovinu koju je utvrdio CRE. Prema tome, provedba regulacije skladištenja ne može utjecati na profitabilnost drugih reguliranih infrastrukturnih objekata.

(141) K tomu, Francuska podsjeća na to da su nedavni događaji u suprotnosti s mogućom pretpostavkom o tržišnom natjecanju koje je štetno za spojne plinovode ili terminale za ukapljeni prirodni plin. Od kraja 2018. upotreba francuskih i europskih terminala dosegla je posebno visoku razinu u usporedbi s posljednjih 10 godina. Usto, operatori terminala za ukapljeni prirodni plin nedavno su uspješno pokrenuli postupke za stavljanje na tržište svojih srednjoročnih kapaciteta. Regulacija skladištenja, zajedno sa spajanjem područja u Francuskoj koje je provedeno 2018., uvelike je pridonijela poboljšanju dubine i likvidnosti francuskog i zapadnoeuropskog tržišta.

(142) Francuska osporava i da regulacija skladištenja može smanjiti poticaje za upotrebu postojećih terminala za ukapljeni prirodni plin i spojnih plinovoda. Poticaji za upotrebu proizlaze iz cjenovnih signala različitih tržišta prirodnog plina (49). U tom kontekstu skladištenje je dodatno sredstvo za optimiranje troškova opskrbe prirodnim plinom i postizanje konkurentnih tržišnih cijena.

(143) Francuska napominje i da se odluke o ulaganjima u spojne plinovode i terminale za ukapljeni prirodni plin temelje na strategijama opskrbe na koje skladištenje prirodnog plina ne utječe negativno.

(144) Naposljetku, Francuska smatra da predmetna mjera ni na koji način ne utječe na situaciju operatora sustava skladištenja plina iz drugih država članica. Francuska tijela napominju da određivanje veličine francuskog plinskog sustava, koji se posebno temelji na uzimanju u obzir 100 % dostupnih kapaciteta spojnih plinovoda, automatski podrazumijeva uzimanje u obzir izvora opskrbe koji se nalaze iza spojnih plinovoda, posebno infrastrukturnih objekata za skladištenje prirodnog plina smještenih u drugim državama članicama Unije. Francuska tijela napominju i da su neki od tih infrastrukturnih objekata isto tako regulirani.

(145) Prodaja skladišnih kapaciteta provodi se na dražbama i po tržišnoj cijeni. Slijedom toga, predmetnom se mjerom operatore sustava skladištenja plina iz drugih država članica ne stavlja u nepovoljniji položaj. Usto, predmetna mjera može imati samo minimalan utjecaj na formiranje cijena. Francuska skladišta omogućuju skladištenje otprilike 130 Twh (50), što je malo u usporedbi s količinama kojima se trguje na tržištima. Tijekom 2018. prodano je 28 220 Twh na čvorištu TTF (51).

(146) Stoga se na sve operatore sustava skladištenja plina iz različitih država članica primjenjuju tržišni uvjeti na koje francusko skladištenje ima samo neznatan utjecaj, tako da se ne može smatrati da bi se njihova profitabilnost mogla smanjiti provedbom predmetne mjere.

(147) Francuska uostalom napominje da su stope popunjenosti njemačkih i belgijskih skladišta dosegle visoke razine koje su se povećale u razdoblju od 2018. do 2019. (52). Te visoke razine pokazuju da se regulacijom francuskog skladištenja operatorima iz drugih država članica ne uskraćuje mogućnost prodaje svih njihovih skladišnih kapaciteta u povoljnom tržišnom okruženju.

5. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

(148) Komisija je zaprimila primjedbe od 18 zainteresiranih strana, od kojih su tri korisnici mjere. Njihove su primjedbe sažete u uvodnim izjavama od 149. do 233.

5.1. Primjedbe korisnikâ mjere

5.1.1. Géométhane

(149) Géométhane naglašava pozitivne učinke uvođenja mjere s obzirom na cilj energetske sigurnosti. U prilog svojim argumentima Géométhane je Komisiji podnio detaljno izvješće (53).

5.1.1.1. Postojanje potpore

(150) Prema mišljenju društva Géométhane, predmetna mjera nije državna potpora zbog nekoliko razloga.

(151) Najprije, Géométhane napominje da ne postoji financiranje državnim sredstvima jer se tarifa za skladištenje ne može kvalificirati kao obvezni doprinos: sredstva se prenose samo između privatnih operatora (opskrbljivači prirodnom plinom i operatori sustava skladištenja plina), država ima ograničenu kontrolu nad sredstvima, predmetnom mjerom ne smanjuje se državni proračun i njome se predviđa obveza operatora da održavaju ključne infrastrukturne objekte za skladištenje obuhvaćene sustavom.

(152) K tomu, predmetna mjera ne može se smatrati selektivnom prednosti koja se dodjeljuje aktivnim operatorima sustava skladištenja plina na francuskom državnom području u odnosu na operatore iz inozemstva jer se ne nalaze u pravnoj i činjeničnoj situaciji koja bi bila usporediva sa situacijom operatora sustava skladištenja plina na francuskom državnom području s obzirom na cilj koji se želi postići predmetnom mjerom. Usto, operatori drugih instrumenata fleksibilnosti nisu u pravno i činjenično usporedivoj situaciji.

(153) Naposljetku, Géométhane objašnjava da predmetna mjera ne utječe na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama.

5.1.1.2. Spojivost potpore

(154) Prema mišljenju društva Géométhane, kad bi se predmetna mjera kvalificirala kao državna potpora, trebalo bi je smatrati usklađenom s pravilima o državnim potporama. Naime, predmetna mjera pridonosi ostvarenju cilja od zajedničkog interesa u pogledu energetske sigurnosti. K tomu, potrebna je i primjerena za ostvarenje tog cilja s obzirom na analizu alternativnih mjera.

(155) Uvođenje predmetne mjere ima poticajni učinak jer bi u nedostatku takve mjere niska stopa ugovaranja skladišnih kapaciteta te smanjenje prihoda ostvarenih od nadmetanja za ugovaranje zbog smanjenja spreada naveli operatore sustava skladištenja plina da zaustave ili čak trajno zatvore infrastrukturne objekte ključne za osiguranje sigurnosti opskrbe prirodnim plinom u Francuskoj.

(156) Izračun odobrenog prihoda koji se temelji na metodi vrednovanja BAR-a na osnovi tekućih gospodarskih troškova opravdan je i proporcionalan zbog sljedećih razloga: — vrijednost BAR-a bila je predmet neovisne ekonomske procjene pri uvođenju regulatornog mehanizma koju je u okviru vanjske revizije provelo konzultantsko društvo […]; — početnu vrijednost BAR-a koju su predložili operatori nije potvrdio CRE; — metodologija tekućih gospodarskih troškova temelji se na bruto knjigovodstvenoj vrijednosti imovine za vrednovanje BAR-a; — metodologija omogućuje iskazivanje troškova zamjene imovine bez amortizacije; — metodologija se primjenjuje na sve regulirane cijene infrastrukturnih objekata u Francuskoj; — metodologiju primjenjuju gotovo svi europski regulatori.

(157) Alternativno, vrednovanje BAR-a na temelju tržišne vrijednosti koju predstavljaju spreadovi ne bi bilo relevantno jer ne pokriva troškove subjekata, što je protivno načelu pokrivanja troškova iz Direktive 2009/73/EZ. Stoga bi uzimanje u obzir tržišne vrijednosti ugrozilo regulatorni mehanizam čija je svrha osigurati da objekti za skladištenje koji su bitni za pravilno funkcioniranje transportnog sustava ostanu u pogonu. Usto, postoji rizik od preplaćivanja u slučaju povećanja spreada. Vrijednost BAR-a koju je izračunao CRE u skladu je s tržišnom vrijednosti infrastrukture u dugoročnom i srednjoročnom razdoblju.

(158) Nije bilo relevantno procijeniti jesu li prihodi koji su ostvareni prije stupanja na snagu regulatornog mehanizma omogućili pokrivanje početnih troškova ulaganja jer bi uključivanje tih prihoda u tu procjenu bilo protivno praksi europskih regulatora, odnosno složeno i nepouzdano.

(159) Naposljetku, poduzete su mjere kako bi se ograničili izgledi za ostvarivanje dobiti subjekata (odnosno ponderirani prosječni trošak kapitala, djelotvorno ograničenje troškova operatora infrastrukturnih objekata za skladištenje i uvođenje poticajne regulative).

(160) Géométhane dodatno napominje i da vrijednost BAR-a koju je potvrdio CRE odgovara vrijednosti nedavne transakcije. Društva Total, Ineos i Géostock 2016. ustupila su 98 % dionica društva Géosud, koje sâmo ima 50 % udjela u društvu Geomethane, društvu CNP Assurances za iznos od […]. Stoga je moguće izračunati ukupnu vrijednost društva Géométhane koju je kupac procijenio u trenutku ustupanja, odnosno […] (54) (uvećani za […] dostupnih novčanih sredstava, odnosno ukupno otprilike […]). Prema mišljenju društva Géométhane, ta je tržišna vrijednost u skladu s […] vrijednošću BAR-a od 188,9 milijuna EUR koju je 2018. potvrdio CRE, uvećanu za imovinu u izgradnji […].

(161) Predmetnom mjerom sprečavaju se negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. I doista: — tržišno natjecanje između francuskih i inozemnih opskrbljivača prirodnim plinom nije narušeno. Načinom prodaje usluga skladištenja na dražbi jamči se jednako postupanje prema francuskim i inozemnim opskrbljivačima prirodnim plinom. Usto, načinom financiranja naknade za skladištenje koji se predviđa regulatornim mehanizmom osigurava se jednako postupanje prema inozemnim i francuskim opskrbljivačima. Inozemni opskrbljivači nemaju pravo na snižene cijene u odnosu na francuske opskrbljivače; — tržišno natjecanje nije narušeno ni u odnosu na operatore sustava skladištenja plina iz susjednih zemalja. Od stupanja na snagu regulatornog mehanizma stope popunjenosti skladištâ povećale su se u cijeloj Uniji i dosegle posebno visoke razine; — nije narušeno ni tržišno natjecanje između operatora sustava skladištenja plina i terminala za ukapljeni prirodni plin ili spojnih plinovoda zbog nezamjenjivosti terminala za ukapljeni prirodni plin i spojnih plinovoda. U Komisijinoj praksi odlučivanja o koncentracijama, tržište skladištenja prirodnog plina definira se kao zasebno tržište. Više je riječ o komplementarnosti skladišta prirodnog plina, terminala za ukapljeni prirodni plin i spojnih plinovoda.

5.1.2. Storengy

(162) Storengy naglašava pozitivne učinke uvođenja predmetne mjere s obzirom na cilj energetske sigurnosti. U prilog svojim argumentima Storengy je Komisiji podnio detaljno izvješće (55).

5.1.2.1. Postojanje potpore

(163) Prema mišljenju društva Storengy, predmetna mjera nije državna potpora zbog nekoliko razloga.

(164) Najprije, Storengy napominje da ne postoji financiranje iz državnih sredstava jer se tarifa za skladištenje ne može kvalificirati kao obvezni doprinos, da se prijenos sredstava izvršava samo između privatnih operatora (opskrbljivači prirodnom plinom i operatori sustava skladištenja plina), da je nadzor države nad sredstvima ograničen, da se predmetnom mjerom ne smanjuje državni proračun i da se njome ne predviđa obveza operatora da održavaju temeljne infrastrukturne objekte za skladištenje obuhvaćene sustavom.

(165) K tomu, predmetna mjera ne može se smatrati selektivnom prednosti koja se dodjeljuje aktivnim operatorima sustava skladištenja plina na francuskom državnom području u odnosu na operatore koji su u inozemstvu jer se ne nalaze u pravnoj i činjeničnoj situaciji usporedivoj s onom operatora sustava skladištenja plina koji se nalaze na francuskom državnom području s obzirom na cilj koji se želi postići mjerom. Usto, upravitelji drugih instrumenata fleksibilnosti nisu u pravno i činjenično usporedivoj situaciji.

(166) Naposljetku, Storengy objašnjava da predmetna mjera ne utječe na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama.

5.1.2.2. Spojivost potpore

(167) Prema mišljenju društva Storengy, kad bi se predmetna mjera kvalificirala kao državna potpora, trebalo bi smatrati da je spojiva s pravilima o državnim potporama. Naime, mjera pridonosi ostvarenju cilja od zajedničkog interesa u pogledu energetske sigurnosti. K tomu, predmetna mjera je potrebna i primjerena za ostvarenje tog cilja s obzirom na analizu alternativnih mjera.

(168) Uvođenje predmetne mjere ima poticajni učinak jer bi u nedostatku takve mjere niska stopa ugovaranja skladišnih kapaciteta te smanjenje prihoda ostvarenih od nadmetanja za ugovaranje zbog smanjenja spreada naveli operatore sustava skladištenja plina da zaustave ili čak trajno zatvore infrastrukturne objekte ključne za osiguranje sigurnosti opskrbe prirodnim plinom u Francuskoj.

(169) Izračun odobrenog prihoda koji se temelji na metodi vrednovanja osnove regulirane imovine na osnovi tekućih gospodarskih troškova opravdan je i proporcionalan zbog sljedećih razloga: — BAR je bio predmet neovisne ekonomske procjene tijekom provedbe regulatornog mehanizma koju je u okviru vanjske revizije provelo konzultantsko društvo […]; — početni BAR koji su predložili operatori nije utvrdio CRE; — metodologija tekućih gospodarskih troškova temelji se na bruto knjigovodstvenoj vrijednosti imovine za vrednovanje BAR-a; — metodologijom se omogućuje iskazivanje troškova zamjene imovine bez amortizacije; — metodologija se primjenjuje na sve regulirane cijene infrastrukturnih objekata u Francuskoj; — metodologiju primjenjuju gotovo svi europski regulatori.

(170) Alternativno, vrednovanje BAR-a na temelju tržišne vrijednosti koju predstavljaju spreadovi nije relevantno jer ne pokriva troškove subjekata, što je protivno načelu pokrivanja troškova uspostavljenom Direktivom 2009/73/EZ. Stoga bi uzimanje u obzir tržišne vrijednosti ugrozilo regulatorni mehanizam čija je svrha osigurati da infrastrukturni objekti za skladištenje koje su bitni za pravilno funkcioniranje transportnog sustava ostanu u pogonu. Usto, postoji rizik od preplaćivanja u slučaju povećanja spreada. Vrijednost BAR-a koju je izračunao CRE u skladu je s tržišnom vrijednosti infrastrukturnih objekata u dugoročnom i srednjoročnom razdoblju.

(171) Nije bilo relevantno procijeniti jesu li prihodi koji su ostvareni prije stupanja na snagu regulatornog mehanizma omogućili pokrivanje početnih troškova ulaganja jer bi uključivanje tih prihoda u tu procjenu bilo protivno praksama europskih regulatora, što je složeno i nepouzdano.

(172) Naposljetku, poduzete su mjere kako bi se ograničili izgledi za ostvarivanje dobiti operatora (odnosno ponderirani prosječni trošak kapitala, ograničenje troškova učinkovitih operatora infrastrukturnih objekata za skladištenje i uvođenje poticajne regulative).

(173) Predmetnom mjerom sprečavaju se negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. Naime: — ne postoji narušavanje tržišnog natjecanja između francuskih i inozemnih opskrbljivača prirodnim plinom. Načinom prodaje usluga skladištenja na dražbi jamči se jednako postupanje prema francuskim i inozemnim opskrbljivačima prirodnim plinom. Usto, način financiranja naknade za skladištenje koji se predviđa regulatornim mehanizmom osigurava jednako postupanje između inozemnih i francuskih opskrbljivača. Inozemni opskrbljivači nemaju pravo na snižene cijene u odnosu na francuske opskrbljivače; — tržišno natjecanje nije narušeno ni u odnosu na operatore sustava skladištenja plina iz susjednih zemalja. Od stupanja na snagu regulatornog mehanizma stope popunjenosti skladištâ povećale su se u cijeloj Uniji i dosegle posebno visoke razine; — nije narušeno ni tržišno natjecanje između operatora sustava skladištenja plina i terminala za ukapljeni prirodni plin ili spojnih plinovoda zbog nezamjenjivosti terminala za ukapljeni prirodni plin i spojnih plinovoda. U Komisijinoj praksi odlučivanja o koncentracijama, tržište skladištima prirodnog plina definira se kao zasebno tržište. Više je riječ o komplementarnosti između skladišta prirodnog plina, terminala za ukapljeni prirodni plin i spojnih plinovoda.

5.1.3. Teréga

(174) Teréga naglašava da je glavni cilj reforme skladištenja sigurnost opskrbe Francuske prirodnim plinom koja je bila ugrožena prije stupanja na snagu regulatornog mehanizma.

5.1.3.1. Postojanje potpore

(175) Teréga smatra da se mjera ne može kvalificirati kao državna potpora. Teréga napominje da se regulatorni sustavi koji se temelje na načelu pokrivanja troškova učinkovitog operatora i uobičajenog povrata uloženog kapitala obično primjenjuju u Uniji a da ih se pritom ipak ne smatra državnom potporom.

(176) Najprije, Teréga smatra da je predmetna mjera samo instrument regulacije tarifa koji se ne financira iz državnih sredstava. Naime, nema utjecaj na državni proračun i ne stvara dodatni trošak koji se obvezno prenosi na krajnje kupce. Usto, francuska država ne provodi javni nadzor nad sredstvima koja su prikupili OTS-ovi niti nad samim OTS-ovima koji su privatnopravna poduzeća koja nadziru većinom privatni dioničari.

(177) Nadalje, Teréga smatra da se predmetnom mjerom ne dodjeljuje nikakva selektivna prednost predmetnim operatorima. Regulatorni mehanizam temelji se na dražbama, što uključuje i poticaje za učinkovitost te instrument za ex post regulaciju svih troškova i prihoda. Usto, simetričnost regulatornog mehanizma podrazumijeva da operatori sustava skladištenja plina ne primaju nužno naknadu, nego, naprotiv, od njih se može tražiti da vrate prekomjerna plaćanja.

(178) Usto, kad je riječ o kriteriju selektivnosti, Teréga smatra da situacija inozemnih operatora nije relevantan element ocjene s obzirom na taj kriterij. Operatori sustava skladištenja plina nalaze se u činjeničnoj i pravnoj situaciji koja je s mnogo aspekata različita od situacije operatora terminala za ukapljeni prirodni plin i operatora spojnih plinovoda, posebno s obzirom na cilj sigurnosti opskrbe prirodnim plinom Francuske.

(179) Naposljetku, Teréga objašnjava da predmetna mjera ni na koji način ne utječe na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. Skladišni kapaciteti ugovaraju se na dražbama u skladu s regulatornim mehanizmom kojim se ne diskriminira operatore koji se nalaze u drugim državama članicama. Usto, Komisijinom praksom odlučivanja o koncentracijama i protutržišnim praksama uvijek se utvrđivalo relevantno tržište skladištenja prirodnog plina koje je pretežno nacionalno a da se pritom nikad nije zaključilo da postoji šire tržište, sa stajališta predmetnih usluga i sa zemljopisnog stajališta. U svakom slučaju, činjenica da je plinska infrastruktura u velikoj mjeri regulirana nespojiva je s utvrđenjem o narušavanju tržišnog natjecanja na tržištima prirodnog plina.

5.1.3.2. Spojivost potpore s unutarnjim tržištem

(180) Pod pretpostavkom da je regulatorni mehanizam državna potpora quod non, Teréga tvrdi da regulatorni mehanizam ispunjava sve uvjete spojivosti s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

(181) Teréga smatra da se predmetnom mjerom nastoji ostvariti cilj od zajedničkog interesa u pogledu sigurnosti opskrbe Francuske prirodnim plinom. Povećanjem količine prirodnog plina dostupnog u objektima za skladištenje, regulatornim mehanizmom nastoji se postići točna i mjerljiva razina sigurnosti opskrbe. K tomu, predmetna mjera odgovara nužnoj državnoj intervenciji koja se temelji na razumnoj analizi i kojom se rješavaju jasno utvrđeni tržišni nedostaci, kao što je nemogućnost krajnjih kupaca da navedu vrijednost koju pripisuju sigurnosti opskrbe (kao što je osigurana vrijednost ili vrijednost sustava). Osim toga, Teréga naglašava činjenicu da je predmetna mjera primjeren instrument za jačanje sigurnosti opskrbe na francuskom državnom području, ne samo u odnosu na druge dostupne mjere fleksibilnosti, nego i u odnosu na druge vrste regulacije skladištenja.

(182) Teréga osporava Komisijino rasuđivanje u odluci o pokretanju postupka koja se odnosi na proporcionalnost predmetne mjere. Regulatornim mehanizmom iznos navodne potpore ograničava se na najmanji potreban iznos. Regulatorni mehanizam zapravo se temelji na načelu pokrivanja troškova „učinkovitog operatora”, ograničavanju prihoda operatora sustava skladištenja plina i integriranim programima poticaja za operatore kako bi poboljšali učinkovitost svojih troškova poslovanja. Usto, CRE je proveo neovisnu procjenu troškova. Time je CRE osigurao da se pokriju samo prihvatljivi troškovi. CRE se usto oslonio na niz objektivnih, suvremenih i vjerodostojnih ekonomskih studija koje su proveli neovisni stručnjaci kako bi procijenio vrijednost regulirane imovine. Metoda vrednovanja imovine koju je upotrijebio CRE u tom je pogledu dosljedna i u skladu je s praksom drugih europskih regulatora. Suprotno onomu što Komisija predlaže, Teréga smatra da bi uključivanje prihoda ostvarenih prije provedbe regulacije u vrijednost osnove regulirane imovine nužno bilo nepotpuno zbog nedostatka dostupnih podataka i u svakom bi slučaju moglo biti protivno općim načelima prava. Osim toga, rad CRE-a odnosi se na troškove poslovanja i na vrednovanje imovine operatora sustava skladištenja plina koji su sustavno objavljivani u njegovim odlukama o tarifama, čime se jamči transparentnost mjere.

(183) Naposljetku, Teréga smatra da predmetna mjera ne dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja između opskrbljivača prirodnim plinom koji se nalaze u Francuskoj i inozemstvu. Predmetna mjera nije diskriminirajuća. Svi maloprodajni opskrbljivači mogu kupiti kapacitete u francuskim objektima za skladištenje u okviru dražbi. Usto, svi maloprodajni opskrbljivači koji pružaju usluge francuskim kupcima plaćaju cijene ATRT, čime podupiru mehanizam naknade. Mjera čak ima pozitivne učinke na maloprodajna tržišta prirodnog plina, time što ograničava razdoblja teških uvjeta i rizike od zagušenja sustavâ. Nadalje, mjera ne dovodi ni do narušavanja tržišnog natjecanja u odnosu na operatore sustava UPP-a i operatore spojnih plinovoda. Ti dionici, na čije se prihode isto tako u velikoj mjeri primjenjuju regulatorni mehanizmi, nisu u konkurentskom odnosu s operatorima sustava skladištenja plina, nego u komplementarnom odnosu s obzirom na cilj sigurnosti opskrbe. Predmetnom mjerom ne daje se prednost jednom izvoru opskrbe prirodnim plinom pred drugim i ne zabranjuje se niti odvraća od primjene tih komplementarnih instrumenata kao što su spojni plinovodi i terminali za ukapljeni prirodni plin. Na primjer, stopa ugovaranja kapaciteta u europskim terminalima za ukapljeni prirodni plin pokazuje tu težnju u posljednjih nekoliko godina. Naposljetku, predmetna mjera ne dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja u odnosu inozemne operatore sustava skladištenja plina. Potonji operatori ne mogu se kazniti dražbama koje se temelje na tržišnom mehanizmu i u praksi uvođenje predmetne mjere nije usporilo opće povećanje stope ugovaranja skladištâ u Europi.

5.2. Primjedbe ostalih zainteresiranih strana

5.2.1. Neovisno francusko udruženje za električnu energiju i plin (AFIEG) (56)

(184) AFIEG podnosi primjedbe o metodi vrednovanja postrojenjâ za skladištenje i opsegu potrebnih postrojenja za skladištenje u pogledu veličine i protoka kako bi se osigurala sigurnost opskrbe.

(185) AFIEG naglašava da su uklonjena narušavanja tržišnog natjecanja koja su prevladavala prije reforme zbog nedostatka transparentnosti prethodnog sustava.

(186) Kad je riječ o metodi vrednovanja osnove regulirane imovine, AFIEG ne raspolaže točnim brojčanim podacima koji omogućuju potvrđivanje procjene vrijednosti koju je utvrdio CRE, ali smatra da bi ekonomskoj vrijednosti tržišta trebalo dati prednost u odnosu na knjigovodstvenu vrijednost tržišta. Taj bi izbor omogućio odraz skladištenja u određenom trenutku umjesto prikaza koji je više povijesni. Usto, AFIEG smatra da je procjena vrijednosti plinskog jastuka temeljna sastavnica vrednovanja postrojenjâ za skladištenje i stoga želi da se uzme u obzir financijski utjecaj izbora pravila o amortizaciji plinskog jastuka na ukupnu vrijednost BAR-a. Naposljetku, AFIEG naglašava da operatori sustava skladištenja plina u obavljanju svoje djelatnosti nisu izloženi većim rizicima od operatora transportnih sustava. Slijedom toga, stopa povrata na BAR koja je utvrđena za operatore sustava skladištenja plina ne bi trebala biti viša od stope povrata OTS-ova.

(187) AFIEG smatra da bi francuska tijela trebala smanjiti opseg potrebnih postrojenja za skladištenje u pogledu veličine i protoka kako bi se osigurala sigurnost opskrbe i u najvećoj mogućoj mjeri povećao omjer troškova i koristi skladištenja za potrošače. Naime, francuska uprava utvrdila je minimalne zalihe prirodnog plina koje su potrebne kako bi se zajamčila sigurnost opskrbe od 1 990 Gwh/dan u količini crpljenja i 64 TWh u obujmu (57), dok se popisom utvrđenim Uredbom o PPE-u za razdoblje 2023.–2028. uzima u obzir 2 376 Gwh/dan u količini crpljenja i 138,5 TWh u obujmu. AFIEG smatra da je opseg koji se utvrđuje Uredbom o PPE-u prekomjeran u odnosu na potrebe za skladištenjem kako bi se zajamčila sigurnost opskrbe u Francuskoj. Opseg stoga treba ponovno procijeniti i smanjiti kako se ne bi stvorio dodatni trošak za krajnje potrošače i stavilo u nepovoljan položaj druge kapacitete za fleksibilnost prirodnog plina. Usto, AFIEG navodi prekomjernu razinu zaštite od rizika od neispunjenja obveza koju je utvrdila francuska javna vlast, koja iznosi 2 % u odnosu na razinu od 5 % koja je utvrđena u susjednim zemljama.

5.2.2. Francusko udruženje za plin (AFG) (58)

(188) AFG smatra da je regulatorni sustav za skladištenje prirodnog plina koji su francuska tijela uvela 1. siječnja 2018. pravedan.

(189) AFG smatra i da se predmetna mjera temelji na načelu regulacije na osnovi troškova i da dovodi do učinkovitog i proporcionalnog vrednovanja imovine. AFG potvrđuje da to načelo regulacije na osnovi troškova primjenjuje većina regulatornih tijela i da se ono primjenjuje na djelatnosti transporta i distribucije prirodnog plina te na terminale za ukapljeni prirodni plin u Francuskoj.

(190) Prema mišljenju AFG-a, metoda u kojoj se umjesto troškova „učinkovitih operatora” primjenjuju tržišne cijene mogla je dovesti do regulatornog okvira koji je promjenjiv i koji je potencijalno daleko od ekonomskog optimuma. Naime, u slučaju nepovoljnih spreadova, tom se metodom ne jamči pokrivanje troškova subjekata koji bi ih potencijalno mogli dovesti u kritičnu situaciju. Suprotno tomu, u slučaju da su tržišni spreadovi bili vrlo povoljni, prihod operatorâ bio bi prevelik i daleko od optimalne vrijednosti za kupce skladištâ.

(191) Prema mišljenju AFG-a, regulacija francuskih skladišta nije dovela do narušavanja tržišnog natjecanja u odnosu na druge infrastrukture za prirodni plin u Francuskoj, terminale za ukapljeni prirodni plin u Francuskoj i u Uniji ili operatore sustava skladištenja plina u Uniji. Kad je riječ o terminalima za ukapljeni prirodni plin, AFR utvrđuje da su se količine UPP-a uvezenog u Francusku tijekom protekle dvije godine tako udvostručile s 9,6 Gm3 u 2017. na 21,5 Gm3 u 2019. AFG navodi i da se projekti za razvoj terminala za ukapljeni prirodni plin trenutačno proučavaju u Njemačkoj. Kad je riječ o operatorima sustava skladištenja plina u Europi, AFG naglašava da se stopa popunjenosti skladištâ u Njemačkoj, Nizozemskoj i Belgiji povećala u razdoblju od 2018. do 2019. i da je 1. studenoga 2019. dosegla razinu od najmanje 95 % u zapadnoj Europi.

5.2.3. Nacionalno udruženje maloprodajnih operatora u području energije (ANODE) (59)

(192) Prema mišljenju ANODE-a, regulacija francuskih skladišta omogućuje usklađivanje želje opskrbljivača za uspostavom tržišnih pravila za stavljanje skladišnih kapaciteta na tržište i regulirani mehanizam kako bi se zajamčila sigurnost opskrbe.

(193) Usto, ANODE smatra da je ključno da se cilj ugovaranja i popunjenosti skladištâ kao i opseg postrojenja koji se uzimaju u obzir radi sigurnosti opskrbe u mehanizmu naknade trebaju redovito preispitivati kako bi se osiguralo da odgovaraju stvarnim potrebama. Ta je točka tim važnija, prema mišljenju ANODE-a, jer je Francuska pretpostavila da smanjenje potrošnje prirodnog plina iznosi 2 %, ne računajući proizvodnju električne energije […].

(194) Kad je riječ o proporcionalnosti, ANODE smatra da CRE treba uzeti u obzir iskustvo stečeno u pogledu troškova i rada skladištâ te smanjenje rizika koji snose operatori sustava skladištenja plina. Smatra da povrat na BAR operatora sustava skladištenja plina treba biti u skladu s povratom OTS-ova.

5.2.4. Komisija za regulaciju električne energije i plina (CREG) (60)

(195) CREG smatra da nije dokazano da su svi skladišni kapaciteti u Francuskoj potrebni u svakom trenutku kako bi se osigurala sigurnost opskrbe prirodnim plinom. Dio tog prirodnog plina, koji može biti znatan, upotrebljavaju zakupnici kako bi ostvarili dobit povezanu sa špekulacijama o razlikama u cijeni prirodnog plina između ljeta i zime. Mehanizam naknade stoga može biti i besplatno sredstvo za zakupnike da ostvare kapitalne dobitke od prirodnog plina. Time se zakupnicima koji djeluju u Francuskoj daje konkurentska prednost koju ne ostvaruju zakupnici iz susjednih zemalja.

(196) Belgija ima samo jedno postrojenje za skladištenje prirodnog plina, u Loenhoutu, kojom upravlja Fluxys Belgium (61). CREG smatra da taj objekt konkurira ostalim objektima za skladištenje na sjeverozapadu Unije.

(197) Iako je spread između zimskih i ljetnih cijena prirodnog plina ostao nizak 2017. i 2018., nedostupnost najvećeg sustava skladišta u Ujedinjenoj Kraljevini dovela je do povećanja rezervacija skladišnog kapaciteta na tržištu sjeverozapadne Unije. Time se objašnjava stopa popunjenosti od 87 % i 84 % objekta u Loenhoutu u sezonama 2016.–2017. i 2017.–2018.

(198) Međutim, stopa popunjenosti za sezonu 2018.–2019. bila je niska, iznosila je 54 %, dok je stopa popunjenosti za EU-28 ostala prilično stabilna. U tom pogledu CREG utvrđuje da se stopa popunjenosti za skladištenje u Francuskoj povećala sa 75 % u sezoni 2017.–2018. na 94 % u sezoni 2018.–2019. Ulogu objekta u Loenhoutu kao izvora fleksibilnosti preuzeli su francuski sustavi skladišta koji su mogli ostvariti pravo na vrlo niske tarife zahvaljujući novom regulatornom okviru potpore. CREG smatra da je uvođenje francuskog mehanizma naknade stoga imalo znatan utjecaj na objekt u Loenhoutu: samo su sudionici na tržištu koji imaju postojeće dugoročne ugovore ostali aktivni na lokaciji u Loenhoutu. CREG smatra da francuski mehanizam naknade obvezuje susjedne operatore sustava skladištenja plina da prodaju svoje skladišne kapacitete po graničnoj cijeni, čak i po cijeni nižoj od nje.

(199) Usto, CREG naglašava da je stopa popunjenosti za sezonu 2019.–2020. iznimna za Belgiju (97 %) i za EU-28 (97 %). Ta se stopa objašnjava vrlo niskim cijenama prirodnog plina tijekom ljeta 2019. i velikim spreadom.

(200) CREG zaključuje da se stoga ne može isključiti da mehanizam naknade koji se primjenjuje u Francuskoj dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja između operatora sustava skladišta na francuskom državnom području i operatora sustava skladišta u susjednim državama članicama, između sudionika na tržištu koji djeluju na francuskom tržištu i onih koji djeluju u susjednim državama članicama te između, s jedne strane, operatora sustava skladištenja prirodnog plina i, s druge strane, operatorima sustava UPP-a i operatora spojnih plinovoda.

5.2.5. […] (62)

(201) […] smatra da je stvaranje zaliha prirodnog plina obvezno kako bi se osigurala kratkoročna sigurnost opskrbe i čini mu se da su relevantna načela regulacije provedene 2018. Budući da je količina zalihe potrebna za sigurnost opskrbe veća od „gospodarske” količine koja bi se spontano vrednovala na tržištu, potrebno je upotpuniti prihod operatora sustava skladištenja plina.

(202) Međutim, regulirani opseg treba ograničiti na skladišne kapacitete koji su izričito neophodni za sigurnost opskrbe. To je važno kako bi se osiguralo da krajnji potrošači ne snose prekomjerne troškove. Prekomjernim opsegom moglo bi se kazniti i skladišta koja se nalaze u drugoj državi članici i utjecati na terminale za ukapljeni prirodni plin i spojne plinovode.

(203) […] priznaje da je teško točno odrediti količinu zalihe potrebne za sigurnost opskrbe. Međutim, […] smatra da bi uključivanje svih podzemnih skladišta u opseg potrebnih skladišta moglo biti nužno za sigurnost opskrbe. S obzirom na nedavne događaje, […] smatra da bi scenariji koje je odabrala Francuska mogli dovesti do veće upotrebe posebno izvora UPP-a, zbog čega bi se smanjila količina potrebna za sigurnost opskrbe.

(204) […] postavlja pitanje i o odluci da se regulirani opseg ograniči samo na podzemne skladišne kapacitete, osobito s obzirom na to da se francuskim zakonodavstvom priznaje postojanje zaliha u terminalima za ukapljeni prirodni plin i smatra da te zalihe mogu pridonijeti sigurnosti opskrbe prirodnim plinom.

(205) U srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, […] očekuje da ć