2.

umeću se sljedeći članci: „Članak 6.a Ciljevi punjenja i krivulje punjenja 1. Podložno stavcima od 2. do 5., .države članice postižu sljedeće ciljeve punjenja za zbirni kapacitet svih podzemnih sustava skladišta plina koji se nalaze na njihovu državnom području i izravno su povezani s tržišnim područjem na njihovu državnom području i za sustave skladišta navedene u Prilogu I.b do 1. studenoga svake godine: (a) za 2022.: 80 %; (b) od 2023.: 90 %. Za potrebe usklađivanja s ovim stavkom države članice uzimaju u obzir cilj zaštite sigurnosti opskrbe plinom u Uniji u skladu s člankom 1. 2. Neovisno o stavku 1. i ne dovodeći u pitanje obveze drugih država članica da napune dotične podzemne sustave skladišta plina, cilj punjenja za svaku državu članicu u kojoj se nalaze podzemni sustavi skladišta plina smanjuje se na količinu koja odgovara 35 % prosječne godišnje potrošnje plina tijekom prethodnih pet godina u toj državi članici. 3. Neovisno o stavku 1. i ne dovodeći u pitanje obveze drugih država članica da napune dotične podzemne sustave skladišta plina, cilj punjenja za svaku državu članicu u kojoj se nalaze podzemni sustavi skladišta plina smanjuje se za količinu koja je isporučena trećim zemljama tijekom referentnog razdoblja 2016.–2021. ako je prosječna isporučena količina tijekom razdoblja povlačenja plina iz skladišta (listopad–travanj) bila veća od 15 TWh godišnje. 4. Za podzemne sustave skladišta plina navedene u Prilogu I.b primjenjuju se ciljevi punjenja na temelju stavka 1. i krivulje punjenja na temelju stavka 7. Pojedinosti o obvezama svake države članice utvrdit će se u bilateralnom sporazumu u skladu s Prilogom I.b. 5. Država članica može djelomično postići cilj punjenja uračunavanjem UPP-a koji je fizički uskladišten i raspoloživ u njezinim terminalima za UPP ako su ispunjena oba sljedeća uvjeta: (a) plinski sustav uključuje znatan kapacitet za skladištenje UPP-a, koji godišnje čini više od 4 % prosječne nacionalne potrošnje tijekom prethodnih pet godina; (b) država članica uvela je obvezu opskrbljivačima plinom da skladište minimalne količine plina u podzemnim sustavima skladišta plina i/ili terminalima za UPP u skladu s člankom 6.b stavkom 1. točkom (a). 6. Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi postigle prijelazne ciljeve ili osigurale postizanje prijelaznih ciljeva kako slijedi: (a) za 2022.: kako su navedeni u Prilogu I.a; i (b) od 2023.: u skladu sa stavkom 7. 7. Za 2023. i sljedeće godine svaka država članica koje ima podzemne sustave skladišta plina do 15. rujna prethodne godine Komisiji podnosi, u zbirnom obliku, nacrt krivulje punjenja zajedno s prijelaznim ciljevima za veljaču, svibanj, srpanj i rujan, uključujući tehničke informacije, za podzemne sustave skladišta plina koji se nalaze na njezinu državnom području i izravno su povezani s njezinim tržišnim područjem. Krivulja punjenja i prijelazni ciljevi temelje se na prosječnoj stopi punjenja tijekom prethodnih pet godina. Za države članice za koje je cilj punjenja smanjen na 35 % njihove prosječne godišnje potrošnje plina na temelju stavka 2 na odgovarajući način smanjuju se prijelazni ciljevi krivulje punjenja. Na temelju tehničkih informacija koje je dostavila svaka država članica i uzimajući u obzir ocjenu GCG-a, Komisija donosi provedbene akte o utvrđivanju krivulje punjenja za svaku državu članicu. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18.a stavka 2. Donose se do 15. studenoga prethodne godine, ako je potrebno te među ostalim i ako je država članica podnijela ažurirani nacrt krivulje punjenja. Temelje se na ocjeni opće situacije u pogledu sigurnosti opskrbe plinom i razvoja potražnje za plinom i opskrbe plinom u Uniji i pojedinačnim državama članicama te se utvrđuju na način kojim se štiti sigurnost opskrbe plinom i istodobno izbjegava nepotrebno opterećenje za države članice, sudionike na tržištu plina, operatore sustavâ skladišta ili kupce te neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja među sustavima skladišta koji se nalaze u susjednim državama članicama. 8. Ako država članica u bilo kojoj godini zbog posebnih tehničkih značajki jednog ili više podzemnih sustava skladišta plina koji se nalaze na njezinu državnom području, kao što su iznimno niske stope utiskivanja, ne može postići svoj cilj punjenja do 1. studenoga, dopušteno joj je da ga postigne do 1. prosinca. Država članica o tome obavješćuje Komisiju do 1. studenoga navodeći razloge za kašnjenje. 9. Cilj punjenja ne primjenjuje se sve dok traje izvanredno stanje na regionalnoj razini ili na razini Unije koje je Komisija proglasila na temelju članka 12. na zahtjev, ovisno o slučaju, jedne ili više država članica koje su proglasile izvanredno stanje na nacionalnoj razini. 10. Nadležno tijelo svake države članice kontinuirano prati usklađenost s krivuljom punjenja i redovito izvješćuju GCG. Ako je razina punjenja u određenoj državi članici za više od pet postotnih bodova ispod razine krivulje punjenja, nadležno tijelo bez odgode poduzima djelotvorne mjere za povećanje razine punjenja. Države članice o poduzetim mjerama obavješćuju Komisiju i GCG. 11. U slučaju znatnog i trajnog odstupanja države članice od krivulje punjenja kojim se ugrožava postizanje cilja punjenja ili u slučaju odstupanja od cilja punjenja, Komisija, nakon savjetovanja s GCG-om i dotičnim državama članicama, toj državi članici ili drugim dotičnim državama članicama izdaje preporuku o mjerama koje se odmah moraju poduzeti. Ako se odstupanje znatno ne smanji u roku od mjesec dana od primitka preporuke Komisije, Komisija, nakon savjetovanja s GCG-om i dotičnom državom članicom, kao krajnju mjeru donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme mjere kojima se djelotvorno otklanja odstupanje, uključujući, prema potrebi, jednu ili više mjera predviđenih u članku 6.b stavku 1. ili bilo koju drugu mjeru kako bi se osiguralo postizanje cilja punjenja na temelju ovog članka. Pri odlučivanju o tome koje mjere poduzeti na temelju drugog podstavka Komisija uzima u obzir specifičnu situaciju dotičnih država članica, kao što su veličina podzemnih sustava skladišta plina u odnosu na domaću potrošnju plina, važnost podzemnih sustava skladišta plina za sigurnost opskrbe plinom u regiji i eventualni postojeći skladišni terminali za UPP. U svim mjerama koje Komisija poduzme radi rješavanja odstupanja od krivulje punjenja ili cilja punjenja za 2022. uzima se u obzir kratak vremenski okvir za provedbu ovog članka na nacionalnoj razini koji je mogao doprinijeti odstupanju od krivulje punjenja ili cilja punjenja za 2022. Komisija osigurava da mjere poduzete na temelju ovog stavka: (a) ne prelaze ono što je potrebno za zaštitu sigurnosti opskrbe plinom; (b) nerazmjerno ne opterećuju države članice, sudionike na tržištu plina, operatore sustavâ skladišta ili kupce. Članak 6.b Provedba ciljeva punjenja 1. Države članice poduzimaju sve potrebne mjere, uključujući pružanje financijskih poticaja ili naknade sudionicima na tržištu, kako bi postigle ciljeve punjenja utvrđene na temelju članka 6.a. Pri osiguravanju da ciljevi punjenja budu postignuti, države članice, kad je to moguće, prednost daju tržišnim mjerama. U mjeri u kojoj bila koja od mjera predviđenih u ovom članku čini dužnosti i ovlasti nacionalnog regulatornog tijela na temelju članka 41. Direktive 2009/73/EZ, nacionalna regulatorna tijela odgovorna su za poduzimanje te mjere. Mjere poduzete na temelju ovog stavka posebno mogu uključivati sljedeće: (a) zahtijevanje od opskrbljivača plinom da skladište minimalne količine plina u sustavima skladišta, među ostalim i u podzemnim sustavima skladišta plina i/ili u skladišnim terminalima za UPP, a te količine određuju se na temelju količine plina koju opskrbljivači plinom isporučuju zaštićenim kupcima; (b) zahtijevanje od operatora sustavâ skladišta da svoje kapacitete ponude sudionicima na tržištu; (c) zahtijevanje od operatora transportnih sustava ili subjekata koje je imenovala država članica da kupuju zalihe za uravnoteženje i njima upravljaju isključivo radi obavljanja svojih funkcija operatora transportnih sustava i, ako je potrebno, uvođenje obveze za druge imenovane subjekte radi zaštite sigurnosti opskrbe plinom u slučaju izvanrednog stanja kako je navedeno u članku 11. stavku 1. točki (c); (d) upotrebu koordiniranih instrumenata, kao što su platforme za kupnju UPP-a, s drugim državama članicama kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećala upotreba UPP-a i smanjile infrastrukturne i regulatorne prepreke za zajedničku upotrebu UPP-a za punjenje podzemnih sustava skladišta plina; (e) upotrebu dobrovoljnih mehanizama za zajedničku nabavu prirodnog plina u vezi s čijom primjenom Komisija može, ako je to potrebno, izdati smjernice do 1. kolovoza 2022.; (f) pružanje financijskih poticaja sudionicima na tržištu, među ostalim i operatorima sustavâ skladišta, kao što su ugovori za kompenzaciju razlike, ili pružanje naknade sudionicima na tržištu za izgubljene prihode ili za troškove koje su imali zbog obveza za sudionike na tržištu, uključujući operatore sustavâ skladišta, a koji se ne mogu pokriti prihodima; (g) zahtijevanje od nositelja skladišnog kapaciteta da upotrebljavaju ili oslobode neiskorištene rezervirane kapacitete, pri čemu je nositelj skladišnog kapaciteta koji ne upotrebljava skladišni kapacitet i dalje dužan platiti dogovorenu cijenu za cijelo trajanje ugovora o skladištenju; (h) donošenje djelotvornih instrumenata za kupnju strateških skladišta i upravljanje takvim skladištima, od strane javnih ili privatnih subjekata, pod uvjetom da se takvim instrumentima ne narušavaju tržišno natjecanje ni pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; (i) imenovanje posebnog subjekta čija je zadaća postizanje cilja punjenja u slučaju da cilj punjenja inače ne bi bio postignut; (j) davanje popustâ na tarife za skladištenje; (k) prikupljanje prihoda potrebnih za povrat kapitalnih i operativnih rashoda povezanih s reguliranim sustavima skladišta u obliku tarifa za skladištenje i u obliku namjenske naknade uključene u transportne tarife koja se prikuplja samo od izlaznih točaka do krajnjih kupaca koji se nalaze u istim državama članicama, pod uvjetom da prihodi prikupljeni putem tarifa nisu viši od dopuštenih prihoda. 2. Mjere koje države članice poduzmu na temelju stavka 1. ograničene su na ono što je potrebno za postizanje krivulja punjenja i ciljeva punjenja. Te mjere moraju biti jasno definirane, transparentne, proporcionalne, nediskriminirajuće i provjerljive. Njima se ne smije neopravdano narušavati tržišno natjecanje ni pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta plina niti ugrožavati sigurnost opskrbe plinom drugih država članica ili Unije. 3. Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale upotrebu postojeće infrastrukture na nacionalnoj i regionalnoj razini radi poboljšanja sigurnosti opskrbe plinom na učinkovit način. Tim se mjerama ni u kojem slučaju ne blokira niti ograničava prekogranična upotreba sustavâ skladišta ili terminala za UPP niti ograničavaju prekogranični transportni kapaciteti dodijeljeni u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2017/459 (*1). 4. Pri poduzimanju mjera na temelju ovog članka države članice primjenjuju načelo ‚energetska učinkovitost na prvom mjestu’, pri čemu i dalje ostvaruju ciljeve svojih mjera, u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (*2). Članak 6.c Aranžmani za skladištenje i mehanizam raspodjele opterećenja 1. Država članica koja nema podzemne sustave skladišta plina osigurava da sudionici na tržištu u toj državi članici imaju uspostavljene aranžmane s operatorima podzemnih sustava skladišta ili drugim sudionicima na tržištu u državama članicama koje imaju podzemne sustave skladišta plina. U tim se aranžmanima predviđa upotreba, do 1. studenoga, skladišnih količina koje odgovaraju najmanje 15 % prosječne godišnje potrošnje plina države članice koja nema podzemne sustave skladišta plina tijekom prethodnih pet godina. Međutim, ako prekogranični transportni kapacitet ili druga tehnička ograničenja sprečavaju državu članicu koja nema podzemne sustave skladišta plina da u cijelosti iskoristi 15 % tih skladišnih količina, ta država članica skladišti samo onoliko plina koliko je to tehnički moguće. U slučaju da država članica zbog tehničkih ograničenja ne može ispuniti obvezu utvrđenu u prvom podstavku i da ta država članica ima uspostavljenu obvezu skladištenja drugih goriva kao zamjene za plin, obveza utvrđena u prvom podstavku iznimno se može ispuniti jednakovrijednom obvezom skladištenja goriva koja nisu plin. Dotična država članica dokazuje tehnička ograničenja i jednakovrijednost mjere. 2. Odstupajući od stavka 1., država članica koja nema podzemne sustave skladišta plina može razviti mehanizam raspodjele opterećenja s jednom ili više država članica koje imaju podzemne sustave skladišta plina (mehanizam raspodjele opterećenja). Mehanizam raspodjele opterećenja temelji se na relevantnim podacima iz najnovije procjene rizika na temelju članka 7. i njime se uzimaju u obzir svi parametri navedeni u nastavku: (a) trošak financijske potpore za postizanje ciljeva punjenja, bez uzimanja u obzir troškova povezanih s ispunjavanjem eventualnih obveza u vezi sa strateškim skladištem; (b) količine plina potrebne za zadovoljavanje potražnje zaštićenih kupaca u skladu s člankom 6. stavkom 1.; (c) eventualna tehnička ograničenja, među ostalim i raspoloživi podzemni skladišni kapacitet, tehnički prekogranični transportni kapacitet i stope povlačenja. Države članice obavješćuju Komisiju o mehanizmu raspodjele opterećenja do 2. rujna 2022. Ako se do tog datuma ne postigne dogovor o mehanizmu raspodjele opterećenja, države članice koje nemaju podzemne sustave skladišta plina dokazuju usklađenost sa stavkom 1. i o tome obavješćuju Komisiju. 3. Kao prijelazna mjera, države članice koje nemaju podzemne sustave skladišta plina, ali imaju podzemne sustave skladišta plina uvrštene na posljednji popis projekata od zajedničkog interesa na koji se upućuje u Uredbi (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća (*3), mogu se djelomično uskladiti sa stavkom 1. tako da uračunavaju zalihe UPP-a u postojećim plutajućim skladišnim objektima, dok njihovi podzemni sustavi skladišta plina ne budu u pogonu. 4. Države članice koje nemaju podzemne sustava skladišta plina mogu sudionicima na tržištu ili operatorima transportnih sustava, ovisno o slučaju, pružiti poticaje ili financijsku naknadu za izgubljene prihode ili za troškove koje su oni imali zbog toga što su poštovali svoje obveze skladištenja na temelju ovog članka, ako se takav gubitak ili takvi troškovi ne mogu pokriti prihodima, kako bi se osiguralo poštovanje njihove obveze skladištenja plina u drugim državama članicama na temelju stavka 1. ili osigurala provedba mehanizma raspodjele opterećenja. Ako se poticaj ili financijska naknada financira naplaćivanjem pristojbe, ta se pristojba ne smije primjenjivati na prekogranične interkonekcijske točke. 5. Neovisno o stavku 1., ako država članica ima podzemne sustave skladišta plina koji se nalaze na njezinu državnom području, a zbirni kapacitet tih sustava skladišta veći je od godišnje potrošnje plina te države članice, države članice koje nemaju podzemne sustave skladišta plina koje imaju pristup tim skladištima: (a) osiguravaju da do 1. studenoga skladišne količine odgovaraju barem prosječnoj upotrebi skladišnog kapaciteta tijekom prethodnih pet godina koja se utvrđuje, među ostalim, uzimajući u obzir protoke tijekom sezone povlačenja tijekom prethodnih pet godina iz država članica u kojima se sustavi skladišta nalaze; ili (b) dokazuju da je rezerviran skladišni kapacitet koji je jednak količini obuhvaćenoj obvezom iz točke (a). Ako država članica koja nema podzemne sustave skladišta plina može dokazati da je rezerviran skladišni kapacitet koji je jednak količini obuhvaćenoj obvezom iz prvog podstavka točke (a), primjenjuje se stavak 1. Obveza iz ovog stavka ograničena je na 15 % prosječne godišnje potrošnje plina tijekom prethodnih pet godina u dotičnoj državi članici. 6. Osim ako je drukčije navedeno u Prilogu I.b, u slučaju podzemnih sustava skladišta plina koji se nalaze u jednoj državi članici, koji nisu obuhvaćeni stavkom 5., ali koji su izravno su povezani s tržišnim područjem druge države članice, ta druga država članica osigurava da do 1. studenoga skladišne količine odgovaraju barem prosjeku skladišnog kapaciteta rezerviranog na odgovarajućoj prekograničnoj točki tijekom prethodnih pet godina. Članak 6.d Praćenje i izvršavanje 1. Operatori sustavâ skladišta izvješćuju nadležno tijelo u svakoj državi članici u kojoj se nalaze dotični podzemni sustavi skladišta plina i, ako je primjenjivo, subjekt koji je imenovala ta država članica (‚imenovani subjekt’), o razini punjenja kako slijedi: (a) za 2022.: o svakom od prijelaznih ciljeva navedenih u Prilogu I.a; i (b) od 2023.: kako je utvrđeno na temelju članka 6.a stavka 4. 2. Nadležno tijelo i, ako je primjenjivo, imenovani subjekt svake države članice prate razine punjenja podzemnih sustava skladišta plina na svojem državnom području na kraju svakog mjeseca i bez nepotrebne odgode izvješćuju Komisiju o rezultatima. Komisija može, prema potrebi, pozvati Agenciju Europske unije za suradnju energetskih regulatora (ACER) da pomogne u takvom praćenju. 3. Na temelju informacija koje je dostavilo nadležno tijelo i, ako je primjenjivo, imenovani subjekt svake države članice, Komisija redovito izvješćuje GCG. 4. GCG pomaže Komisiji u praćenju krivulja punjenja i ciljeva punjenja te izrađuje smjernice za Komisiju o odgovarajućim mjerama za osiguravanje usklađenosti u slučaju da države članice odstupe od krivulja punjenja ili ne postignu ciljeve punjenja. 5. Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi postigle krivulje punjenja i ciljeve punjenja te osigurale da sudionici na tržištu poštuju obveze skladištenja koje su potrebne za njihovo postizanje, među ostalim i uvođenjem dostatno odvraćajućih sankcija i novčanih kazni za te sudionike na tržištu. Države članice bez odgode obavješćuju Komisiju o mjerama izvršavanja poduzetima na temelju ovog stavka. 6. Ako se trebaju razmijeniti poslovno osjetljive informacije, Komisija može sazvati sastanke GCG-a koji su ograničeni na Komisiju i države članice. 7. Razmijenjene informacije ograničene su na ono što je potrebno u svrhu praćenja usklađenosti s ovom Uredbom. Komisija, nacionalna regulatorna tijela i države članice čuvaju povjerljivost poslovno osjetljivih informacija primljenih u svrhu izvršavanja svojih obveza. (*1) Uredba Komisije (EU) 2017/459 оd 16. ožujka 2017. o uspostavljanju mrežnih pravila za mehanizme raspodjele kapaciteta u transportnim sustavima za plin i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 984/2013 (SL L 72, 17.3.2017., str. 1.)." (*2) Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.)." (*3) Uredba (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2022. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2009, (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 i direktiva 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 (SL L 152, 3.6.2022., str. 45.).”;"