PREPORUKE VIJEĆA

od 22. svibnja 2019.

o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

(2019/C 189/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 165.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

(1) U 11. načelu europskog stupa socijalnih prava (1) navodi se da sva djeca imaju pravo na cjenovno prihvatljiv i kvalitetan rani i predškolski odgoj i obrazovanje. To je u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima (2), u kojoj se obrazovanje priznaje kao pravo, te s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta i s ciljem održivog razvoja 4.2. Ujedinjenih naroda, kojim se predviđa da bi do 2030. sve djevojčice i dječaci trebali imati pristup kvalitetnom ranom razvoju, skrbi i predškolskom obrazovanju.

(2) U svojoj Komunikaciji naslovljenoj „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet” (3) Europska komisija iznosi viziju europskog prostora obrazovanja te potvrđuje ulogu koju rani i predškolski odgoj i obrazovanje imaju u postavljanju čvrstih temelja za učenje u školi i tijekom cijelog života. U Zaključcima Vijeća o razvoju škola i izvrsnosti u poučavanju (4) te u Preporuci Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (5) iznova je naglašena ključna uloga koju rani i predškolski odgoj i obrazovanje mogu imati u promicanju učenja sve djece, njihove dobrobiti i razvoja.

(3) Oblikovatelji politika i istraživači uviđaju da djeca u ranom djetinjstvu (6) grade temelje i kapacitete za učenje tijekom cijelog života. Učenje je postupan proces; izgradnja čvrstih temelja u ranom djetinjstvu s jedne je strane preduvjet za razvoj kompetencija više razine i obrazovni uspjeh, a s druge je strane ključna za zdravlje i dobrobit djece. Rani i predškolski odgoj i obrazovanje stoga treba promatrati kao temelj sustava obrazovanja i osposobljavanja te oni trebaju biti sastavni dio obrazovnog kontinuiteta.

(4) Sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju korisno je za svu djecu, a osobito za djecu u nepovoljnom položaju. Njime se sprečava nastanak ranog nedostatka vještina te je ono stoga ključan instrument za borbu protiv nejednakosti i obrazovnog siromaštva. Pružanje ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja treba biti dio integriranog paketa mjera politike koji se temelji na pravima djeteta, a usmjeren je na poboljšanje ishoda za djecu i prekidanje međugeneracijskih krugova prikraćenosti. Poboljšanjem njegova pružanja stoga se doprinosi ispunjenju obveza preuzetih u Preporuci Komisije naslovljenoj „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (7) i Preporuci Vijeća iz 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (8).

(5) Sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju donosi brojne prednosti (9) za pojedince i društvo u cjelini, koje sežu od boljih obrazovnih postignuća i rezultata na tržištu rada do malobrojnijih socijalnih i obrazovnih intervencija te povezanijih i uključivijih društava. Djeca koja su pohađala rani i predškolski odgoj i obrazovanje dulje od godine dana ostvarila su bolje rezultate u jeziku i matematici u okviru studija PIRLS (10) i PISA (11). Pokazalo se i da je sudjelovanje u kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju važan čimbenik u sprečavanju ranog napuštanja školovanja (12).

(6) Odgoj i obrazovanje od najranije dobi imaju ključnu ulogu za usvajanje načina suživota u heterogenim društvima. Tim uslugama može se na nekoliko načina doprinijeti društvenoj koheziji i uključenosti. One mogu poslužiti kao mjesta na kojima se susreću obitelji. Mogu doprinijeti razvoju jezičnih kompetencija djece na jeziku na kojem se usluga pruža, ali i na prvom jeziku (13). Iskustva koja djeca stječu socioemocionalnim učenjem u okviru ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja mogu im omogućiti da usvoje empatično ponašanje te da nauče više o svojim pravima, jednakosti, toleranciji i raznolikosti.

(7) Povrat ulaganja u rane faze obrazovanja najviši je od svih faza obrazovanja, osobito za djecu u nepovoljnom položaju (14). Sredstva potrošena na rani i predškolski odgoj i obrazovanje ulaganje su u ljudski kapital koje donosi veliki povrat.

(8) Nadalje, dostupnost, pristupačnost i cjenovna prihvatljivost visokokvalitetnih ustanova za skrb za djecu ključni su čimbenici koji ženama, a i muškarcima, odgovornima za skrb omogućuju sudjelovanje na tržištu rada, što su potvrdili Europsko vijeće u Barceloni 2002., Europski pakt za rodnu ravnopravnost (15) te Komunikacija Komisije o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, donesena 26. travnja 2017. (16) Zaposlenost žena izravno doprinosi poboljšanju socioekonomske situacije kućanstva i gospodarskom rastu.

(9) Ulaganje u rani i predškolski odgoj i obrazovanje korisno je samo ako su usluge visokokvalitetne, pristupačne, cjenovno prihvatljive i uključive. Dokazano je da samo visokokvalitetne usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja donose koristi; usluge niske kvalitete imaju znatan negativan učinak na djecu i društvo u cjelini (17). U mjerama politike i reformama treba dati prednost pitanjima kvalitete.

(10) Općenito, države članice na rani i predškolski odgoj i obrazovanje troše znatno manje nego na osnovno obrazovanje. Kao što je vidljivo iz izvješća o procjeni napretka u pogledu ciljeva iz Barcelone (18), u dostupnim ustanovama za rani i predškolski odgoj i obrazovanje trenutačno nema dovoljno mjesta, a potražnja nadilazi ponudu u gotovo svim zemljama. Pokazalo se da su nedovoljna dostupnost, pristupačnost i cjenovna prihvatljivost neke od glavnih prepreka za korištenje tim uslugama (19).

(11) Europski parlament u Rezoluciji od 14. rujna 2017. o Novom programu vještina za Europu (20) poziva države članice da poboljšaju kvalitetu i omoguće širu dostupnost ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te da pristupe rješavanju problema nedostatne infrastrukture kojom se nude kvalitetne i dostupne usluge dječje skrbi za sve razine dohotka, kao i da razmotre mogućnost besplatnog pristupa za obitelji koje žive u siromaštvu i socijalnoj isključenosti.

(12) Usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja trebaju biti usmjerene na djecu; djeca najbolje uče u okruženjima koja se temelje na njihovu sudjelovanju i interesu za učenje. Odgojitelji i djeca često razgovaraju o organizaciji i odabiru aktivnosti te sadržaju učenja. Tim uslugama trebalo bi se pružati sigurno, poticajno i brižno okruženje te osigurati društveni, kulturni i fizički prostor u kojem će djeca imati niz mogućnosti za razvoj svojeg potencijala. Pružanje usluga najbolje je osmisliti uz osnovnu pretpostavku da su obrazovanje i skrb neodvojivi. To bi se trebalo temeljiti na razumijevanju da je djetinjstvo vrijednost samo po sebi i da djeca ne bi trebala biti samo spremna za školu i odraslu dob, već bi ih se trebalo poticati i cijeniti u njihovoj ranoj dobi.

(13) U kontekstu utvrđenom nacionalnim, regionalnim ili lokalnim propisima obitelji bi trebale biti uključene u sve aspekte obrazovanja i skrbi za djecu. Obitelj je prva i najvažnija sredina za odrastanje i razvoj djece, a roditelji i skrbnici odgovorni su za dobrobit, zdravlje i razvoj svakog djeteta. Usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja idealna su prilika za razvoj integriranog pristupa jer omogućuju prvi osobni kontakt s roditeljima. Roditeljima koji imaju poteškoća mogle bi se ponuditi usluge individualnog savjetovanja tijekom kućnih posjeta. Kako bi sudjelovanje obitelji zaista zaživjelo, usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja trebale bi biti osmišljene u suradnji s njima te se temeljiti na povjerenju i uzajamnom poštovanju (21).

(14) Sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju može biti učinkovit alat za postizanje obrazovne jednakosti za djecu u nepovoljnom položaju, kao što su neka djeca iz migrantskih ili manjinskih skupina (npr. Romi) i djeca izbjeglice, djeca s posebnim potrebama, uključujući invaliditet, djeca primatelji alternativne skrbi i djeca s ulice, djeca roditelja u zatvoru te djeca u kućanstvima kojima osobito prijeti rizik od siromaštva i socijalne isključenosti, kao što su kućanstva sa samohranim roditeljem ili velika kućanstva. Djeci izbjeglicama zbog njihova osjetljivog položaja treba pružiti pojačanu potporu. Siromaštvo, fizički i emocionalni uzročnici stresa, traume te nedostatak jezičnih vještina mogu ograničavati njihove obrazovne mogućnosti u budućnosti i uspješnu integraciju u novo društvo. Sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju može pomoći ublažiti te čimbenike rizika.

(15) Pružanje uključivog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja može doprinijeti izvršavanju obveza koje su države članice preuzele u okviru Konvencije UN-a o pravima djeteta i Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, kojih su sve države članice potpisnice.

(16) Prijedlog ključnih načela okvira za kvalitetu (22) objavljen 2014. bio je prva izjava europskih stručnjaka iz 25 zemalja o kvaliteti u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju. Izjave se temelje na pet dimenzija: pristupu; osoblju; kurikulumu; praćenju i vrednovanju te upravljanju i financiranju. Ukupno je izneseno deset izjava o poboljšanju kvalitete pružanja ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Taj su dokument u mnogim zemljama proširili lokalni dionici koji se bave promicanjem politika, istraživanjem te inicijativama za osposobljavanje. U tim je zemljama nacrt okvira bio snažan katalizator promjene jer se njime doprinijelo procesima savjetovanja o politikama koji su služili kao potpora postojećim programima reformi.

(17) Svih pet dimenzija okvira za kvalitetu ključno je kako bi se zajamčile visokokvalitetne usluge. Osobito rad odgojitelja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju ima dugotrajan učinak na živote djece. Međutim, u mnogim zemljama to zanimanje ima razmjerno nizak profil i status (23).

(18) Kako bi moglo obavljati svoju profesionalnu ulogu u pružanju potpore djeci i njihovim obiteljima, osoblju u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja potrebna su složena znanja, vještine i kompetencije te duboko razumijevanje razvoja djeteta i znanje iz područja pedagogije ranog djetinjstva. Profesionalizacija osoblja ključna je zato što je bolja razina pripremljenosti povezana s boljom kvalitetom usluga i kvalitetnijom interakcijom između osoblja i djece te stoga proizvodi bolje razvojne ishode za djecu (24).

(19) Mnogi pružatelji usluga zapošljavaju asistente čija je glavna zadaća pružati potporu odgojiteljima koji rade izravno s djecom i obiteljima. Oni obično imaju niže kvalifikacije od odgojitelja, a u mnogim zemljama za zapošljavanje na to radno mjesto nisu potrebne kvalifikacije. Profesionalizacija osoblja, uključujući asistente, stoga je neophodna (25). Trajno stručno usavršavanje sastavni je dio unapređivanja kompetencija asistenata.

(20) Okvir za kvalitetu ili neki drugi jednakovrijedan dokument može biti učinkovit element dobrog upravljanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju. Prema mišljenju stručnjaka i nedavnom preispitivanju politika (26) zemlje koje razvijaju i provode okvire za kvalitetu imaju sveobuhvatnije i dosljednije pristupe reformama. Važno je da relevantni dionici i profesionalci budu uključeni u osmišljavanje okvira za kvalitetu i osjećaju da su odgovorni za njega.

(21) Države članice postavile su referentna mjerila i ciljeve u pogledu sudjelovanja djece u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju. Europsko vijeće u Barceloni postavilo je 2002. sljedeće ciljeve (27) u pogledu pružanja usluga formalne skrbi za djecu: sustavom bi trebalo biti obuhvaćeno najmanje 90 % djece u Uniji u dobi od tri godine do obvezne školske dobi, a do 2010. pristup je trebalo imati najmanje 33 % djece mlađe od tri godine. Ti su ciljevi ponovno potvrđeni u Europskom paktu za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2011. – 2020. Detaljna analiza napretka prema tim referentnim mjerilima iznesena je u Izvješću Komisije o ciljevima iz Barcelone (28). U strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (29) utvrđeno je referentno mjerilo od 95 % za djecu u dobi od četiri godine do početka osnovnog obrazovanja.

(22) U posljednjih su nekoliko godina države članice ostvarile dobar sveukupni napredak u poboljšanju dostupnosti usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Referentno mjerilo za obrazovanje i osposobljavanje za 2020. te cilj iz Barcelone za djecu mlađu od tri godine postignuti su. Cilj iz Barcelone za djecu u dobi od tri godine do obvezne školske dobi još nije postignut unatoč napretku ostvarenom od 2011. U ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju 2016. sudjelovalo je 86,3 % djece iz te dobne skupine. Međutim, te prosječne vrijednosti kriju znatne razlike među državama članicama, regijama i društvenim skupinama (30). Potrebni su daljnji napori kako bi se pristup visokokvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju osigurao svoj djeci čim ga roditelji zatraže. Konkretno, potrebne su posebne mjere kako bi se omogućio bolji pristup za djecu u nepovoljnom položaju (31).

(23) Ovom se Preporukom nastoji uspostaviti zajedničko razumijevanje toga što kvaliteta znači u sustavu ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. U njoj se iznose moguće mjere koje vlade mogu razmotriti u skladu sa svojim specifičnim okolnostima. Preporuka je ujedno upućena roditeljima, institucijama i organizacijama, uključujući socijalne partnere i organizacije civilnog društva te istraživačima koji nastoje ojačati taj sektor.

(24) Prema shvaćanju iz ove Preporuke (32) rani i predškolski odgoj i obrazovanje trebalo bi tumačiti kao sve regulirane sustave kojima se pružaju obrazovanje i skrb za djecu od rođenja do obvezne osnovnoškolske dobi, neovisno o okruženju, financiranju, radnom vremenu ili sadržaju programa, te uključuju dnevnu skrb u centru i obitelji; privatno i javno financirane usluge; usluge predškolske i predprimarne skrbi.

(25) Ovom se Preporukom u potpunosti poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA:

U skladu s nacionalnim i europskim zakonodavstvom, dostupnim resursima i nacionalnim okolnostima te u bliskoj suradnji sa svim relevantnim dionicima:

1. Poboljšaju pristup visokokvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju u skladu s izjavama iz „Okvira za kvalitetu u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju” predstavljenog u Prilogu ovoj Preporuci te s 11. načelom europskog stupa socijalnih prava.

2. Rade na osiguranju pristupačnih, cjenovno prihvatljivih i uključivih usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Moglo bi se razmotriti sljedeće: (a) dosljedno podupiranje razvoja djeteta počevši što je ranije moguće, korištenjem uslugama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja; (b) analiza ponude i potražnje među obiteljima kako bi se ponuda usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja bolje prilagodila njihovim potrebama, uz poštovanje roditeljskog izbora; (c) analiza i uklanjanje prepreka s kojima bi se obitelji mogle susresti, pri pristupanju i korištenju uslugama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, kao što su troškovi, prepreke povezane sa siromaštvom, zemljopisni položaj, nefleksibilno radno vrijeme, prepreke povezane s neodgovarajućim pružanjem usluga za djecu s posebnim potrebama, kulturne i jezične prepreke, diskriminacija i nedostatak informacija; (d) uspostava kontakata i suradnja s obiteljima, osobito onima u osjetljivom ili nepovoljnom položaju, kako bi ih se informiralo o mogućnostima i koristima sudjelovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju i, prema potrebi, o dostupnoj potpori, te izgradilo povjerenje u usluge i potaklo sudjelovanje od rane dobi; (e) osiguravanje pristupa cjenovno prihvatljivom visokokvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju za sve obitelji koje se žele koristiti uslugama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, po mogućnosti zalaganjem na odgovarajućoj razini upravljanja za pravo na mjesto u ustanovi za rani i predškolski odgoj i obrazovanje visoke kvalitete; (f) pružanje uključivih usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja za svu djecu, uključujući djecu različitog podrijetla i djecu s posebnim obrazovnim potrebama, uključujući invaliditet, uz izbjegavanje segregacije i poticanje njihova sudjelovanja, neovisno o statusu njihovih roditelja ili pružatelja skrbi na tržištu rada; (g) potpora svoj djeci u učenju jezika na kojem se školuju, uz istodobno uzimanje u obzir i poštovanje njihova prvog jezika; (h) jačanje preventivnih mjera, rano utvrđivanje poteškoća i odgovarajuće ponude za djecu s posebnim potrebama i njihove obitelji, uključivanjem svih relevantnih dionika, npr. obrazovnih, socijalnih ili zdravstvenih službi i roditelja.

3. Podupiru profesionalizaciju osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, uključujući ravnatelje. Ovisno o postojećoj razini stručnih kvalifikacija i radnim uvjetima, uspješne aktivnosti mogu obuhvaćati, među ostalim: (a) unapređivanje statusa osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja uspostavom visokih profesionalnih standarda, nuđenjem atraktivnog profesionalnog statusa i mogućnosti napredovanja za odgojitelje u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, nastojanje da se postigne bolja rodna ravnoteža i pružanje mogućnosti profesionalizacije za osoblje s niskim kvalifikacijama ili bez njih i posebnih mogućnosti za stjecanje kvalifikacije asistenata; (b) poboljšanje inicijalnog obrazovanja i trajnog stručnog usavršavanja kako bi se u potpunosti uzeli u obzir dobrobit te obrazovne i razvojne potrebe djece, relevantna društvena kretanja, rodna ravnopravnost i cjelovito shvaćanje prava djece; (c) određivanje vremena u kojem se osoblje može posvetiti profesionalnim aktivnostima poput promišljanja, planiranja, povezivanja s roditeljima te suradnje s drugim stručnjacima i kolegama; (d) nastojanje da osoblje stekne kompetencije za odgovor na pojedinačne potrebe djece različitog podrijetla te djece s posebnim obrazovnim potrebama, uključujući invaliditet, i priprema osoblja za rad s raznolikim skupinama.

4. Poboljšaju razvoj kurikuluma u području ranog odgoja i obrazovanja kako bi se slijedili interesi djece, njegovala njihova dobrobit i ispunile jedinstvene potrebe i potencijal svakog pojedinog djeteta, među ostalim onih s posebnim potrebama ili u osjetljivom ili nepovoljnom položaju. Pristupi kojima se podupiru holističko učenje i razvoj djeteta mogli bi obuhvaćati: (a) osiguravanje ravnoteže u pružanju socioemocionalnog i kognitivnog razvoja, uz priznavanje važnosti igre i kontakta s prirodom te uloge glazbe, umjetnosti i tjelesne aktivnosti; (b) promicanje sudjelovanja, inicijative, samostalnosti, rješavanja problema i kreativnosti i poticanje sklonosti k učenju s ciljem promišljanja, istraživanja i suradnje; (c) poticanje empatije, suosjećanja, međusobnog poštovanja i osviještenosti kad je riječ o jednakosti i raznolikosti; (d) pružanje prilika za ranu izloženost jeziku i učenje jezika kroz igru i (e) razmatranje, ako je to moguće, prilagođenih višejezičnih programa u ranoj dobi, čime se u obzir uzimaju i posebne potrebe dvojezične ili višejezične djece; (f) davanje smjernica pružateljima usluga o dobno primjerenoj upotrebi digitalnih alata te novih tehnologija u nastanku; (g) promicanje daljnje integracije ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u obrazovni kontinuitet te podupiranje suradnje između osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja i osnovnoškolskog osoblja, roditelja i pružatelja usluga savjetovanja radi neometanog prelaska djece u osnovnu školu. (h) poticanje uključiva, demokratskog i participativnog obrazovnog okruženja u kojem se prihvaća i u koje se uključuje glas sve djece.

5. Promiču transparentno i usklađeno praćenje i vrednovanje usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja na odgovarajućim razinama u cilju razvoja i provedbe politika. Učinkoviti pristupi mogli bi uključivati sljedeće: (a) upotrebu alata za samovrednovanje, upitnika i smjernica za promatranje u okviru upravljanja kvalitetom na razini sustava i usluga; (b) primjenu odgovarajućih i dobno primjerenih metoda kako bi se potaknulo sudjelovanje djece te prikupili njihovi stavovi, bojazni i ideje te uzela u obzir dječja perspektiva u procesu procjene; (c) primjenu postojećih alata kako bi se poboljšala uključivost usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, primjerice alata za samovrednovanje uključivosti okruženja za učenje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, koji je razvila Europska agencija za posebne potrebe i uključivo obrazovanje.

6. Nastoje osigurati odgovarajuća financijska sredstva i pravni okvir za pružanje usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Moglo bi se razmotriti sljedeće: (a) povećanje ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje uz stavljanje naglaska na dostupnost, kvalitetu i cjenovnu prihvatljivost, uključujući iskorištavanje, kada je to primjereno, mogućnosti financiranja koje se nude u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova; (b) izrada i održavanje prilagođenih nacionalnih ili regionalnih okvira za kvalitetu; (c) promicanje bolje suradnje među uslugama namijenjenima obiteljima i djeci ili njihove daljnje integracije, osobito sa socijalnim i zdravstvenim uslugama te školama, na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; (d) uključivanje snažnih mjera za zaštitu djece u sustav ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja kako bi se doprinijelo zaštiti djece od svih oblika nasilja; (e) razvoj sustava kojim se namjerava uspostaviti: (1) snažna kultura dijaloga i promišljanja, kojom se potiče kontinuirani proces razvoja i učenja među akterima na svim razinama; (2) visoka kvaliteta infrastrukture ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te odgovarajuća geografska distribucija u odnosu na životno okruženje djece.

7. Izvješćuju s pomoću postojećih okvira i alata o iskustvima i napretku u pogledu kvalitete sustava ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te pristupa tom sustavu.

POZDRAVLJA NAMJERU KOMISIJE DA:

8. Olakša razmjenu iskustava i dobre prakse među državama članicama u kontekstu strateškog okvira za suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja i programa koji će ga naslijediti te u Odboru za socijalnu zaštitu.

9. Na zahtjev država članica podupire njihovu suradnju organiziranjem aktivnosti uzajamnog učenja i savjetovanja.

10. Podupire suradnju s Mrežom OECD-a za rani i predškolski odgoj i obrazovanje kako bi se olakšalo širenje rezultata i izbjeglo udvostručavanje.

11. Podupire razvoj visokokvalitetnih uključivih usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja stavljanjem na raspolaganje financijskih sredstava Unije, posebice u okviru programa Erasmus+ te, kada je to primjereno, europskih strukturnih i investicijskih fondova, uključujući Interreg, ne dovodeći u pitanje pregovore o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru.

12. Predloži, nakon savjetovanja s državama članicama, ažurirano europsko referentno mjerilo ili cilj u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u pogledu pružanja usluga, u skladu s revidiranim referentnim mjerilom iz okvira ET 2020. i ciljevima iz Barcelone. O tom prijedlogu za referentno mjerilo te drugim predloženim europskim mjerilima u području obrazovanja i osposobljavanja Vijeće bi trebalo raspraviti i donijeti odluku u kontekstu uspostave novog strateškog okvira za obrazovanje i osposobljavanje nakon 2020.

13. Izvijesti Vijeće o daljnjem radu koji se temelji na Preporuci služeći se načinima izvješćivanja predviđenima za postojeće okvire i alate.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. svibnja 2019. Za Vijeće Predsjednik C. B. MATEI

(1) Dok. 13129/17.

(2) SL C 326, 26.10.2012., str. 391.

(3) COM(2017) 673 final.

(4) SL C 421, 8.12.2017., str. 2.

(5) SL C 189, 4.6.2018., str. 1.

(6) Rano djetinjstvo obično se definira kao razdoblje od rođenja do navršenih šest godina, što odgovara obrazovnoj razini ISCED 0.

(7) SL L 59, 2.3.2013., str. 5.

(8) SL C 378, 24.12.2013., str. 1.

(9) Benefits of early childhood education and care and the conditions for obtaining them (Koristi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te uvjeti za njihovo postizanje), Izvješće Europske stručne skupine za ekonomiju obrazovanja (EENEE), 2017.

(10) Međunarodno istraživanje o učeničkim postignućima u području čitanja (PIRLS).

(11) Program za međunarodnu procjenu učenika (PISA), OECD (2016.), Education at glance (Kratak pregled obrazovanja).

(12) Europska komisija, Study on the effective use of early childhood education and care in preventing early school leaving (Studija o učinkovitoj primjeni ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u sprečavanju ranog napuštanja školovanja), 2014.

(13) Prvi jezik: varijanta (ili varijante) jezika koja je naučena u ranom djetinjstvu (otprilike prije druge ili treće godine života) i u kojoj je sposobnost govora prvo usvojena. Ovom pojmu daje se prednost pred pojmom materinski jezik, koji je često netočan jer prvi jezik nije nužno samo jezik majke.

(14) The Economics of Human Development and Social Mobility (Ekonomija ljudskog razvoja i društvene mobilnosti). Annual Reviews of Economics, svezak 6. (2014.), str. 689–733.

(15) SL C 155, 25.5.2011., str. 10.

(16) COM(2017) 252 final.

(17) A Review of Research on the Effects of Early Childhood Education and Care on Child Development (Pregled istraživanja o utjecaju ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja na razvoj djeteta). CARE Project Report (2015.).

(18) COM(2018) 273 final.

(19) OECD, Starting Strong 2017: Key OECD Indicators on Early Childhood Education and Care (Kvalitetan početak 2017.: ključni pokazatelji OECD-a u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja), 2017.; Eurofound (2015.) Skrb u ranom djetinjstvu: dostupnost i kvaliteta usluga.

(20) P8_TA(2017)0360.

(21) Strateški dokument A Children in Europe, Young children and their services: developing a European approach (Mala djeca i njima namijenjene usluge: razvoj europskog pristupa), 2008.

(22) Prijedlog ključnih načela okvira kvalitete za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, izvješće Radne skupine za rani i predškolski odgoj i obrazovanje pod pokroviteljstvom Europske komisije, 2014.

(23) Eurofound, Early childhood care: working conditions, training and quality of services - A systematic review (Rani i predškolski odgoj: uvjeti rada, osposobljavanje i kvaliteta – sustavni pregled), 2015.

(24) Europska komisija, CoRe: Competence Requirements in Early Childhood Education and Care (CoRe: Zahtjevi u pogledu kompetencija u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja), 2011.

(25) Professionalisation of Childcare Assistants in Early Childhood Education and Care (ECEC): Pathways towards Qualification (Profesionalizacija asistenata u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja: mogućnosti stjecanja kvalifikacija), izvješće mreže NESET II, 2016.

(26) The current state of national ECEC quality frameworks, or equivalent strategic policy documents, governing ECEC quality in EU Member States (Trenutačno stanje u pogledu nacionalnih okvira za kvalitetu u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja ili jednakovrijednih strateških dokumenata politike kojima se upravlja kvalitetom ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u državama članicama EU-a), izvješće mreže NESET II, 4/2017.

(27) SN 100/1/02 REV 1.

(28) COM(2018) 273 final.

(29) SL C 417, 15.12.2015., str. 25.

(30) COM(2018) 273 final.

(31) Europska komisija, Pregled obrazovanja i osposobljavanja, 2017.

(32) ISCED 0.1 i ISCED 0.2.