HR Službeni list Europske unije L 59/87

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/288

od 27. ožujka 2015.

o programu potpora SA.34775 (13/C) (ex 12/NN) koji je provela Ujedinjena Kraljevina – Porez na agregate

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 2141)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe u skladu s gore navedenim odredbama (1), i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1. POSTUPAK

(1) Dopisom od 20. prosinca 2001. (koji je evidentiran 28. prosinca 2001.), nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obavijestila su Komisiju o programu potpora pod naslovom „postupno uvođenje poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj”. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u svojoj su obavijesti obavijestila Komisiju da namjeravaju uvesti porez na agregate s primjenom od 1. travnja 2002. Taj je porez trebao biti uveden temeljem članaka 16. do 49. drugoga dijela Zakona o financijama iz 2001. i njegovih dodataka 4. do 10. Sam program potpore (postupno uvođenje poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj) opisan je kao program koji se sastoji od uvođenja poreza u Sjevernoj Irskoj u nekoliko faza kako bi se sačuvala međunarodna konkurentnost trgovačkih društava iz Sjeverne Irske koja iz agregata proizvode prerađene proizvode poput betona i asfalta. To postupno uvođenje poreza za Sjevernu Irsku trebalo je biti uvedeno Zakonom o financijama iz 2002.

(2) Osim obavijesti, Komisija je 27. rujna 2001. primila pritužbu dvaju trgovačkih društava koja posluju u području vađenja i prerade agregata te, 15. travnja 2002., dodatnu pritužbu koju je podnijelo Britansko udruženje za agregate („BAA”). Podnositelji pritužbi smatrali su da su Zakonom o financijama iz 2001. predviđene državne potpore za proizvode i postupke koji su izuzeti od poreza na agregate („AGL”) te su smatrali da su odstupanja koja se odnose na Sjevernu Irsku činila potporu nespojivu s unutarnjim tržištem.

(3) Nakon što su dostavljene dodatne informacije 21. veljače 2002., Komisija je 24. travnja 2002. donijela odluku o neulaganju prigovora u pogledu AGL-a (2). Smatrala je da su različita izuzeća predviđena Zakonom o financijama iz 2001. opravdana zbog logike poreza te da Zakonom o financijama iz 2001. nisu predviđene državne potpore. Komisija je nadalje smatrala da postupno uvođenje AGL-a u Sjevernoj Irskoj čini potporu koja je u skladu s unutarnjim tržištem.

(4) Udruženje BAA je 12. srpnja 2002. podnijelo tužbu za poništenje Odluke Komisije od 24. travnja 2002., koja je evidentirana kao predmet T-210/02. Dana 13. rujna 2006. Opći sud u cijelosti ju je odbio. Dana 27. studenoga 2006. udruženje BAA podnijelo je žalbu na presudu Općeg suda. Presudom od 22. prosinca 2008. u predmetu C-487/06 P, Sud je ukinuo presudu na koju je podnesena žalba i predmet vratio Općem sudu.

(5) Dana 7. ožujka 2012. u svojoj presudi u predmetu T-210/02 RENV, Opći sud poništio je odluku Komisije navedenu u uvodnoj izjavi 3. Opći sud zaključio je da Komisija nije uspjela dokazati da je diferencijacija porezne stope povezana s izuzećem opravdana na temelju uobičajenog načela oporezivanja koji je osnova AGL-a ili na temelju ekološkog cilja AGL-a. Opći sud osobito je presudio da Komisija nije uzela u obzir uobičajena načela oporezivanja prilikom određivanja selektivne naravi pogodnosti koje proizlaze iz AGL-a. U tom smislu, Opći sud je upozorio na nedosljednosti u terminologiji koju je Komisija upotrijebila u svojoj odluci, posebno što se tiče izraza „neobrađeni”, „primarni” i „sekundarni” agregati, koji ne odgovaraju izrazima koji su upotrijebljeni u Zakonu o financijama iz 2001., kako je izmijenjen. Osim toga, Komisija u svojoj odluci nije objasnila zašto određeni izuzeti materijali (koji se upotrebljavaju kao agregati, poput glinenih agregata) nisu u istom pravnom i činjeničnom položaju kao i oporezivi materijali.

(6) Nakon poništenja Odluke Komisije od 24. travnja 2002. od Komisije je zatraženo da ponovno ocijeni jesu li izuzeća, isključenja i porezna oslobođenja predviđena Zakonom o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007., državna potpora. Komisija je taj spis evidentirala pod oznakom NN s obzirom na to da je AGL na snazi od 1. travnja 2002. Pitanje sukladnosti postupnog uvođenja AGL-a u Sjevernoj Irskoj ispitano je u kontekstu drugog postupka (vidjeti SA.18859 (11/C) – Ujedinjena Kraljevina – oslobođenje od poreza na agregate u Sjevernoj Irskoj).

(7) Pored opažanja i podnesaka dostavljenih tijekom postupka pred sudovima Unije, podnositelj pritužbe Komisiji je 13. lipnja 2012. i 26. listopada 2012. dostavio dodatne primjedbe i informacije. Te su primjedbe proslijeđene Ujedinjenoj Kraljevini 15. svibnja 2013.. Dana 27. rujna 2012. i 27. svibnja 2013. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su dodatne informacije o AGL-u.

(8) Dopisom od 31. srpnja 2013. Komisija je obavijestila Ujedinjenu Kraljevinu da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora u pogledu izuzeća od poreza, isključenja od poreza i poreznih olakšica utvrđenih u članku 17. stavku 3. točki (e), članku 17. stavku 3. točki (f) podtočkama i. i ii., članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljava kao agregat ili se uglavnom sastoji od ugljena, lignita, škriljevca i lisnatog škriljevca), članku 17. stavku 4. točki (c) podtočkama i. i ii. (kada se uglavnom sastoji od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (u mjeri u kojoj se odnosi na glinu), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak kojim se osiguravaju materijali koji se upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) kojim se osiguravaju materijali koji se upotrebljavaju kao agregati) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. Komisija nije uložila prigovore na izuzeća od poreza, isključenja od poreza i porezna oslobođenja utvrđena u članku 17. stavku 2. točkama (b), (c) i (d), članku 17. stavku 3. točkama (c), (d) i (da), članku 17. stavku 4. točkama (d) i (e), članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljavaju za druge namjene osim kao agregat), članku 17. stavku 4. točki (c) (kada se izuzeti materijali u cijelosti sastoje od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (osim za glinu), članku 18. stavku 2. točki (a), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati), članku 18. stavku 2. točki (c), članku 30. stavku 1. točki (a), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti proces u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a) i (c)), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti proces u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) kojom se predviđaju izuzeća za materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (c) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007., na osnovi toga da ona nisu državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

(9) Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3) (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”). Komisija je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe povezane s potporom.

(10) Komisija je u razdoblju od 20. prosinca 2013. do 17. siječnja 2014. primila opsežne primjedbe koje je dostavilo šesnaest zainteresiranih strana, dodatne informacije koje je 10. veljače 2014. dostavio član Britanskog udruženja za agregate te 5. ožujka 2014. Britansko udruženje za agregate. One su 27. svibnja 2014. i 13. lipnja 2014. proslijeđene Ujedinjenoj Kraljevini kojoj je potom dana mogućnost da na njih odgovori. Ujedinjena Kraljevina dostavila je svoj odgovor u dopisu od 30. lipnja 2014. Osim toga, 1. listopada 2013., 31. listopada 2013. i 28. veljače 2014. dostavila je svoja opažanja povezana s odlukom o pokretanju postupka.

(11) Komisija je 14. srpnja 2014., 1. rujna 2014., 8. rujna 2014. i 28. studenoga 2014. od Ujedinjene Kraljevine zatražila dodatne informacije. Ujedinjena Kraljevina dostavila je te informacije 29. kolovoza 2014., 9. rujna 2014., 18. rujna 2014. te 8. i 9. prosinca 2014.

(12) Nakon trostranog sastanka održanog 15. srpnja 2014. Komisija je 18. srpnja 2014. zatražila dodatne informacije koje su zajedno trebale dostaviti Ujedinjena Kraljevina i udruženje BAA. Te informacije dostavljene su Komisiji 8. rujna 2014. U odgovoru na pitanja Komisije udruženje BAA je 15. rujna 2014. dostavilo dodatne informacije. Dostavljene informacije potom su 17. listopada 2014. proslijeđene nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine koja su odgovorila 12. studenoga 2014., 14. studenoga 2014. i 17. studenoga 2014.

(13) Komisija je 10. srpnja 2014. i 16. listopada 2014. od udruženja BAA zatražila dodatne informacije. Udruženje BAA dostavilo je te informacije 6. studenoga 2014. i 21. studenoga 2014. Te su informacije 2. prosinca 2014. proslijeđene nadležnim tijelima Ujedinjene Kraljevine koja su odgovorila 18. prosinca 2014.

2. DETALJAN OPIS MJERE

2.1. POJAM AGREGATA

(14) Agregati se upotrebljavaju u građevinskom sektoru. Općenito se mogu (4) opisati kao zrnati ili samljeveni materijal koji je zbog svojih fizikalnih i kemijskih nepromjenjivih svojstava prikladan za uporabu samostalno ili uz dodatak cementa, vapna ili bitumena u izgradnji betonskih (5), kamenih, asfaltnih ili odvodnih putova (6), ili kao ispuna u građevinarstvu (7). Agregat može biti prirodan, proizveden ili recikliran (8). U uvodnim izjavama 8. do 13. odluke o pokretanju postupka detaljno se opisuje pojam agregata i uporaba agregata.

(15) Definicija agregata neodvojivo je povezana s mogućim uporabama određenih zrnatih ili samljevenih čestica materijala izvađenih iz kamenoloma u građevinskom sektoru, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 14., s obzirom na to da je to ono po čemu se pojam agregata razlikuje od pojma minerala.

(16) Prirodni agregati su agregati koji se pojavljuju u prirodi i mogu se upotrebljavati bez industrijske prerade. To su pijesak, šljunak i drobljeni kamen (9), a vade se iz kamenoloma i šljunčara ili jaružanjem mora.

(17) Reciklirani agregati nastaju ponovnom obradom materijala koji su prethodno upotrijebljeni u građevinarstvu, uključujući ostatke nastale u građevinarstvu i prilikom rušenja (10).

(18) Proizvedeni agregati općenito su lagani agregati visoke gustoće proizvedeni za posebne namjene. Proizvode se u industrijskom procesu (obično je to termički proces). Primjeri su: agregat troske, agregat ekspandirane gline, agregat ekspandiranog perlita, agregat ekspandiranog polistirena (11).

(19) Materijali koji su prikladni za uporabu kao agregati mogu se upotrebljavati i za proizvodnju drugih proizvoda. U tom smislu, u industriji se razlikuje uporaba pijeska, šljunka i drobljenog kamena kao agregata i uporaba pijeska, šljunka i drobljenog kamena u druge svrhe, a ne kao agregata (12). Uporabe kamena, pijeska i šljunka u druge svrhe, a ne kao agregata su, primjerice, proizvodnja cementa, stakla i druge industrijske (13) ili poljoprivredne svrhe (14).

2.2. POZADINA AGL-A I NJEGOV CILJ

(20) Agregat je ograničeni prirodni resurs, u smislu lokaliteta na kojima se može vaditi na prihvatljiv način (15). Vađenjem agregata zauzima se zemljište u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju te se uzrokuje šteta za okoliš i onečišćenje.

(21) Nakon niza aktivnosti usmjerenih na rješavanje ekoloških pitanja povezanih s vađenjem agregata opisanih u uvodnim izjavama 15. do 18. odluke o pokretanju postupka, u travnju 2002. uveden je AGL s ciljem poticanja učinkovitije upotrebe agregata u građevinskoj industriji na način da se: — u cijenu agregata uključe neki ekološki troškovi vađenja agregata, poput buke, prašine, vizualnog ometanja i gubitka biološke raznolikosti. U tom smislu, AGL-om bi se trebalo potaknuti učinkovito vađenje agregata i potaknuti ekonomična upotreba te stvaranje manje otpada na gradilištu, — potiče preusmjeravanje potražnje od namjerno izvađenih agregata prema alternativama poput: — recikliranih agregata, — otpada i nusproizvoda iz ostalih procesa, uključujući vađenje drugih minerala (otpad nastao prilikom vađenja gline i ugljena, otpad od stakla i guma) (16).

(22) U vezi s time, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su povodom odluke o otvaranju postupka da su agregati koji se upotrebljavaju u građevinarstvu proizvod relativno male vrijednosti, osobito u usporedbi s ukupnim troškovima građevinskih projekata u kojima se agregati upotrebljavaju kao materijal. Agregati se iz tla mogu izvaditi relativno lako. Prema tome, bez dodatnih signala u pogledu cijene, poput onoga koji se daje AGL-om, ne postoji osobiti poticaj za učinkovitu uporabu agregata.

(23) Osim toga, bez dodatnih signala u pogledu cijene, recikliranje agregata ne bi bilo ekonomski održivo. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatrala su da je poticanje upotrebe recikliranih agregata, iako i ono stvara ekološke troškove poput troškova uporabe energije i stvaranja buke, važan aspekt smanjenja ekoloških troškova povezanih s vađenjem materijala iz tla (kao što su dugoročni učinci na bioraznolikost). Doista, upotreba recikliranog materijala ne zahtijeva eksploataciju novih zemljišta ili morskog dna.

(24) Osim poticanja upotrebe recikliranih agregata kao alternative za novoizvađene materijale, strukturom AGL-a nastoji se smanjiti i vađenje pijeska, šljunka i kamena posebno za upotrebu u agregatima, tako da se potiče upotreba drugih materijala koji bi inače bili odbačeni kao otpad. Obično se smatra da su nusproizvodi, jalovine i otpaci drugih postupaka vađenja ili industrijskih postupaka niže kvalitete i specifikacija od materijala koji se posebno vade i iskorištavaju da bi se upotrebljavali kao agregati. Takvi materijali mogu imati neznatno različite uporabe i primjene. Primjerice, zbog svoje niže gustoće ili nejednake veličine možda nisu sigurni za uporabu u izgradnji određenih vrsta kolnika ili u drugim situacijama kada agregati moraju izdržati visoki pritisak i trošenje. Međutim, nusproizvodi, otpad i jalovina u brojnim situacijama još uvijek mogu biti održiva alternativa agregatima najviše kakvoće. Nusproizvodi, otpad i jalovina nastali u postupcima navedenima u Zakonu o financijama iz 2001. bili bi odbačeni da nema AGL-a. Međutim, kako su neizbježni nusproizvod niza postupaka u kojima se dobivaju važni materijali za građevinsku industriju (kao što su crjepovi od škriljevca) ili druge industrije (poput glinenca (feldspata) koji se upotrebljava u staklarskoj industriji), nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine smatrala su ekološki učinkovitijim poticati upotrebu tih materijala kao agregata, umjesto da ih se odlaže kao otpad. Time se izbjegavaju dodatni ekološki troškovi korištenjem već izvađenih proizvoda koji bi inače bili odbačeni kao otpad, za razliku od (dodatnog) vađenja svježih agregata uz nepotrebne dodatne ekološke troškove (eksploatacija novih zemljišta). Osim toga, time se pomaže u obnovi zemljišta koja su već nagrđena velikim odlagalištima otpada i jalovine. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine napomenula su da je primjena AGL-a na takve materijale mogla imati neželjeni učinak odvraćanja od ono malo postojeće uporabe tih materijala, čime bi se prije povećalo nego smanjilo njihovo odlaganje kao otpad. U uvodnoj izjavi 23. odluke o pokretanju postupka sadržan je detaljan popis procjene raspoloživih količina alternativnih materijala.

(25) Prema početnim predviđanjima AGL-om bi se smanjila potražnja za neobrađenim agregatima u prosjeku za 20 milijuna tona godišnje.

(26) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine navela su da se s obzirom na cilj, a to je poticanje učinkovitijeg vađenja i učinkovitije upotrebe neobrađenih agregata, „porez odnosi na one koji poduzimaju vađenje za potrebe komercijalnog iskorištavanja agregata” (17). U vezi s tim, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da iako vađenjem materijala visokih specifikacija za upotrebu u građevinskom sektoru nastaju i materijali manje kakvoće te stoga i cijene, u praksi nije moguće osloboditi te materijale nameta na sličan način kao nusproizvode industrijskih postupaka ili drugih aktivnosti vađenja. Prvo, udio agregata visoke kakvoće i agregata niske kakvoće razlikuje se od nalazišta do nalazišta zbog geoloških čimbenika, ali to nije nepromjenjivi broj ni za koje nalazište, s obzirom na to da se učinkovitijim praksama može pomoći da se smanji udio agregata niske kakvoće. Osim toga, izraz agregat niske kakvoće u određenoj je mjeri subjektivan izraz. Ono što jedan operator u nalazištu smatra niskom kakvoćom mogao bi biti dio primarnog proizvodnog raspona nekog drugog operatora. Izuzeće agregata niske kakvoće moglo bi tako dovesti do nejednakog postupanja prema operatorima i dovesti do izbjegavanja plaćanja ili utaje poreza. Široka javna rasprava koja je vođena s industrijom o tom pitanju u trenutku uvođenja AGL-a nije za rezultat imala primjenjivu definiciju toga kako razlikovati materijale visoke kakvoće – koje bi trebalo oporezivati – i nusproizvode niže kakvoće nastale u postupku vađenja visokovrijednih agregata. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine uz to su napomenula da oporezivanje agregata niske kakvoće odražava i želju da se riješi problem okolišnih troškova vađenja agregata, bez obzira na to smatra li se u konačnici da je izvađeni proizvod visoke ili niske kakvoće.

(27) Naposljetku, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine napomenula su da AGL nije zamišljen kao opći porez na vađenje minerala, nego kao porez na vađenje kamena, pijeska i šljunka koji se upotrebljavaju kao agregati u građevinskom sektoru i koji se komercijalno iskorištavaju u Ujedinjenoj Kraljevini. Tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da iako vađenje drugih materijala može imati sličan učinak na okoliš, nemaju svi primjerene mogućnosti za smanjenje intenziteta vađenja uporabom alternativnih materijala poput recikliranih materijala i jalovine. Osim toga, vađenje agregata bila je najveća djelatnost vađenja minerala u Ujedinjenoj Kraljevini (2002. u tonama je iznosila 70 % svih aktivnosti vađenja minerala) pa je prema tome bila glavni izvor štete za okoliš nastale uslijed vađenja minerala u Ujedinjenoj Kraljevini kao cjelini. Područje primjene poreza bilo je definirano kako bi se postigla najveća korist za okoliš u obliku smanjenja vađenja agregata i u smislu očuvanja strateških resursa, a da se istodobno ne uvede teško porezno opterećenje za materijale za koje ne postoji alternativa.

2.3. ZAKON O FINANCIJAMA IZ 2001., STUPANJE NA SNAGU, IZMJENE I TRAJANJE

(28) Primarno zakonodavstvo o AGL-u utvrđeno je u Zakonu o financijama iz 2001., člancima 16. do 49. i prilozima 4. do 10. Zakon o financijama iz 2001. donesen je 11. svibnja 2001. godine i pretrpio je nekoliko izmjena kako je opisano u uvodnim izjavama 28. i 29. odluke o pokretanju postupka. Ova Odluka odnosi se na Zakon o financijama iz 2001, kako je naknadno izmijenjen. AGL je stupio na snagu 1. travnja 2002. i dalje se primjenjuje. Zakonom se ne ograničava primjena AGL-a u vremenu.

(29) Nakon odluke o pokretanju postupka, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine izmijenila su Zakon o financijama iz 2001. obustavom izuzeća za materijale u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnju od 1. travnja 2014.

(30) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da su u pripremi potrebnog zakonodavstva za obustavu, na temelju primjedaba industrije, zaključili da određivanje toga jesu li određeni materijali bili „izvađeni za uporabu kao agregati” ne bi bilo praktično. U skladu s tim osmislili su novi kriterij, „za potrebe građevinarstva” koji je u skladu s definicijama iz postojećeg zakonodavstva. Međutim, kako bi se primjenom potonjeg kriterija postigao isti rezultat koji je predviđen odlukom o pokretanju postupka, u zakonodavstvu za obustavu dodatno se predviđa da se: (i.) glina (uključujući kugličnu glinu, porculansku glinu i vatrostalnu glinu) te škriljevac koji se upotrebljavaju za izradu keramičkih proizvoda u građevinarstvu; te (ii.) gips koji se upotrebljava u izradi žbuke i gipsanih ploča, trebaju smatrati izuzetim postupcima. To je zbog činjenice da bi mogli biti uključeni u materijale izvađene „za potrebe građevinarstva”, ali oni ne predstavljaju upotrebu dotičnih materijala kao agregata.

2.4. STRUKTURA AGL-A I DOGAĐAJI KOJI SU UZROKOVALI TAJ POREZ

(31) U članku 16. stavku 1. Zakona o financijama iz 2001. navodi se da se „porez, poznat kao porez na agregate, naplaćuje u skladu s ovim Dijelom o agregatima koji se komercijalno iskorištavaju”. U članku 16. stavku 2. stoji: „Do naplate poreza dolazi uvijek kada se neka količina agregata na dan početka primjene tog poreza ili nakon tog dana, komercijalno iskorištava u Ujedinjenoj Kraljevini”.

(32) U skladu s člankom 17. stavkom 1. „agregat”„znači (podložno članku 18. u nastavku) sav kamen, šljunak ili pijesak, zajedno s bilo kojom tvari koja se u tom trenutku nalazi u tom kamenu, šljunku ili pijesku ili se prirodno pojavljuje pomiješana s njima”.

(33) U članku 18. stavku 1. predviđa se da: „U ovom Dijelu upućivanja na agregate: (a) uključuju upućivanja na jalovine, otpad, ostatke i druge nusproizvode koji proizlaze iz primjene bilo kojeg izuzetog postupka na bilo koji agregat (b) ali ne uključuju upućivanja na bilo što drugo što proizlazi iz primjene takvog postupka na bilo koji agregat”.

(34) U skladu s člankom 18. stavkom 2. izuzeti postupci su: „(a) rezanje stijena za proizvodnju kamena s jednom ili više ravnih površina; (b) svaki postupak kojim se relevantna tvar vadi ili na neki drugi način odvaja (bilo kao dio postupka dobivanja te tvari iz bilo kojeg zemljišta ili na neki drugi način) od agregata; (c) svaki postupak za proizvodnju vapna ili cementa iz vapnenca ili iz vapnenca i nekog drugog materijala.”

(35) U članku 18. stavku 3. navodi se da su relevantne tvari (a) anhidrit; (b) kuglična glina; (c) bariti; (e) porculanska glina; (f) glinenac (feldspat); (g) vatrostalna glina;( i) fluorit; (j) suknarska zemlja; (k) drago i poludrago kamenje; (l) gips; (m) sve kovine ili rude svih kovina; (n) muskovit; (o) perlit; (p) potaša; (q) plovućac, (r) kameni fosfati; (e) natrijev klorid; (t) talk; (u) vermikulit. Izmjenama koje su uvedene Zakonom o financijama iz 2002. retroaktivno su od 1. travnja 2002. izostavljene točke (d) i (h) stavka 3. članka 18.

(36) U članku 16. stavku 2. Zakona o financijama iz 2001. u vezi s člankom 19. stavkom 1. i člankom 19. stavkom 2. utvrđuje se da se AGL aktivira jednom od sljedeće četiri vrste komercijalnog iskorištavanja unutar Ujedinjene Kraljevine koja započne najprije: (a) uklanja se iz izvornog lokaliteta ili bilo kojeg lokaliteta koji je registriran na ime osobe koja je operator izvornog lokaliteta (18), ili bilo kojeg drugog lokaliteta na koji je premještena određena količina agregata kako bi se na nju na tom lokalitetu primjenjivao izuzeti postupak, ali na kojem na nju nikakav takav postupak nije primijenjen; (b) postaje podložno sporazumu o opskrbi bilo koje osobe (19); (c) upotrebljava se u građevinarstvu (20); ili (d) miješa se, na neki drugi način od dopuštenih okolnosti (21), s bilo kojim materijalom ili tvari osim s vodom.

(37) Za potrebe AGL-a Zakonom o financijama iz 2001. razlikuju se u osnovi tri vrste izvornih lokaliteta: (a) luka ili drugo iskrcajno mjesto na kojem se agregat izvučen s morskog dna Ujedinjene Kraljevine najprije iskrcava (članak 20. stavak 1. točka (a)); (b) lokalitet na kojem je obavljen izuzeti postupak (članak 20. stavak 1. točka (b)). To se odnosi na situacije kada je primijenjen izuzeti postupak, izuzeta tvar je izvučena i preostalo je nešto agregata koji se iskorištava. Lokalitet na kojem je izvađena izuzeta tvar postaje izvornim lokalitetom agregata; (c) lokalitet na kojem je agregat izvađen iz tla (članak 20. stavak 1. točka (d)).

(38) Kao rezultat koncepta komercijalnog iskorištavanja, AGL se primjenjuje i na agregate izvađene u Ujedinjenoj Kraljevini i na uvezene agregate. Na uvezene agregate AGL se neće primjenjivati prilikom njihova iskrcaja u Ujedinjenoj Kraljevini (22), nego kada postanu predmetom ugovora (a agregat se već nalazi u Ujedinjenoj Kraljevini) ili kada se upotrebljavaju u građevinarstvu (u Ujedinjenoj Kraljevini) ili kada se miješaju (u Ujedinjenoj Kraljevini) s bilo kojim materijalom ili tvari osim vode, osim u dopuštenim okolnostima (23).

(39) Članak 19. stavak 3. Zakona o financijama iz 2001 sadržava daljnje pojedinosti o konceptu komercijalnog iskorištavanja. U točki (e) utvrđuje se da nema komercijalnog iskorištavanja kada materijal – ako nije podvrgnut nekom postupku u kojem se miješa s bilo kojom drugom tvari ili materijalom (osim vode) – ponovno postane dio zemljišta na lokalitetu iz kojeg je izvađen (24).

(40) U odjeljcima 21. i 22. definira se tko je operator lokaliteta te je li operator lokaliteta ili neka druga osoba ona osoba koja je odgovorna za iskorištavanje (i stoga odgovorna za AGL) u danoj situaciji.

2.5. POJAM OPOREZIVIH AGREGATA – IZUZEĆA OD AGL-A I POREZNI ODBICI

(41) U članku 17. stavku 2. Zakona o financijama iz 2001. predviđa se da agregat nije oporezivi agregat u četiri slučaja: (a) ako je izričito izuzet; (b) ako je prethodno upotrijebljen u građevinarstvu (bilo prije ili nakon početka primjene AGL-a); (c) ako se radi o bilo kojem agregatu, ili ako je izveden od bilo kojeg agregata, na koji je već primijenjen AGL; (d) ako se radi o agregatu koji je uklonjen s izvornog lokaliteta prije početka primjene AGL-a.

(42) Smatra se da se agregat upotrebljava za potrebe građevinarstva ako se upotrebljava kao materijal ili potpora u građevinarstvu ili poboljšanju neke strukture (uključujući ceste, staze, trase na kojoj je položen ili će biti položen željeznički kolosijek, nasipe, zgrade i mostove) ili kada je pomiješan s bilo čime kao dio postupka izrade žbuke, betona, makadama penetriranog katranom, obloženog drobljenca ili bilo kojeg sličnog građevinskog materijala (25).

(43) U članku 17. stavku 3. određuje se da je agregat izuzet od AGL-a u sljedećim slučajevima: „(b) sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven uklanjanjem iz tla na lokalitetu neke građevine ili predložene građevine tijekom iskapanja koje se obavlja zakonito: (i.) u vezi s preinakom ili izgradnjom zgrade; i (ii.) isključivo za potrebe postavljanja temelja ili polaganja bilo kakvih cijevi ili kabela; (c) sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven (i.) vađenjem s dna neke rijeke, umjetnog kanala ili vodenog toka (prirodnog ili umjetnog) ili nekog kanala u ili na prilazu u neku luku ili pristanište (prirodno ili umjetno); i (ii.) tijekom obavljanja jaružanja koje se provodi isključivo radi stvaranja, obnavljanja, poboljšavanja ili održavanja te rijeke, umjetnog kanala, vodenog toka, prirodnog kanala ili pristupa; (d) sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven iz tla duž trase ili predložene trase neke autoceste ili predložene autoceste i tijekom iskapanja koja se obavljaju: (i.) radi poboljšanja ili održavanja autoceste ili izgradnje predložene autoceste; i (ii.) ne radi vađenja tog agregata; (da) sastoji se u cijelosti od agregata koji je dobiven iz tla duž trase ili predložene trase nekog željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka ili predloženog željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka i tijekom iskapanja koja se obavljaju: (i.) radi poboljšanja ili održavanja željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka ili izgradnje predloženog željezničkog kolosijeka, tramvajskog kolosijeka ili jednotračnog željezničkog kolosijeka; i (ii.) ne radi vađenja tog agregata; (e) sastoji se u cijelosti od jalovine, otpada ili drugih nusproizvoda, ne uključujući pokrovne stijene, dobivenih vađenjem ili drugim odvajanjem od bilo koje količine agregata bilo koje porculanske gline ili kuglične gline; ili (f) sastoji se u cijelosti od jalovine nastale tijekom bilo kojeg postupka kojim je (i.) ugljen, lignit, škriljevac ili lisnati škriljevac ili (ii.) tvar iz članka 18. stavka 3. u nastavku odvojen od drugog kamena nakon što su izvađeni ili dobiveni s tim drugim kamenom.”

(44) Stavak 3. točka (da) članka 17. umetnuta člankom 22. stavkom 3. Zakona o financijama iz 2007. primjenjuje se od 1. kolovoza 2007.

(45) Osim toga, stavkom 4. članka 17. izuzeti su agregati koji se sastoje u cijelosti ili uglavnom od jedne ili više sljedećih tvari, ili su dio nečega što ima takav sastav, odnosno: „(a) ugljena, lignita, škriljevca ili lisnatog škriljevca; (c) jalovine ili otpada, ili drugih nusproizvoda (i.) bilo kojeg industrijskog procesa izgaranja, ili (ii.) taljenja ili rafiniranja metala; (d) otpadaka od bušenja nastalih tijekom operacija koje se provode u skladu s dozvolom koja je dodijeljena temeljem Zakona o nafti iz 1998. [ili Zakona o nafti (proizvodnji nafte) (Sjeverna Irska) iz 1964.; (e) svega što nastaje tijekom radova koji se obavljaju temeljem ovlasti koje se moraju provoditi u skladu s, ili su dodijeljene, temeljem odredaba donesenih u okviru ili temeljem Zakona o radovima na novim cestama i ulicama iz 1991., Uredbe o cestama (Sjeverna Irska) iz 1993. ili Uredbe o radovima na ulicama (Sjeverna Irska) iz 1995.; (f) gline, tla ili biljne ili druge organske tvari.”

(46) U skladu s obavijesti o AGL-u br. 1., „u cijelosti” znači da je 100 % predmetnog materijala jedan je od izuzetih materijala. „Uglavnom” znači da je više od 50 % materijala jedan od izuzetih materijala. Umjetno miješanje agregata s većom količinom izuzetih materijala neće proizvesti izuzetu smjesu, ali će značiti da se AGL primjenjuje na agregat u trenutku miješanja.

(47) U članku 30. stavku 1. Zakona o financijama iz 2001 predviđa se da se donesu propisi o utvrđivanju prava osobe na porezni odbitak ako: (a) je agregat koji podliježe AGL-u izvezen iz Ujedinjene Kraljevine u obliku agregata; (b) je izuzeti postupak primijenjen na agregat koji podliježe AGL-u; (c) je agregat koji podliježe AGL-u upotrijebljen u propisanom industrijskom ili poljoprivrednom postupku; (d) se agregatom koji podliježe AGL-u raspolaže na način koji ne čini njegovu uporabu za potrebe građevinarstva, kako može biti propisano (26); ili (e) se čitavi ili dio duga koji se duguje osobi odgovornoj za komercijalno iskorištavanje agregata u njegovim knjigama otpisuje kao loš dug.

(48) U članku 30. stavku 1. točki (b) Zakona o financijama iz 2001 predviđaju se porezna oslobođenja u slučaju kada se izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a), (b) i (c) Zakona o financijama iz 2001. primjenjuje na materijal kada je na materijal već bio primijenjen AGL. Ona stoga odražavaju izuzeća iz članka 18. stavka 2.

(49) Industrijski i poljoprivredni postupci na koje se mogu primijeniti porezna oslobođenja iz članka 30. stavka 1. točke (c) navedeni su u Prilogu „Industrijski i poljoprivredni postupci” Uredbi br. 13 (Općih) uredaba o porezu na agregate iz 2002. U Obavijesti AGL 2. (27) podrobnije se opisuje vrsta predmetnih postupaka. To su sljedeći postupci: Industrijski postupci — Oznaka 001: Proizvodnja i taljenje željeza, čelika i neželjeznih metala, uključujući i postupke lijevanja, odlijevanja, postrojenja za sinteriranje i izvlačenje žica — Oznaka 002: Legiranje — Oznaka 003: Smanjenje emisija u zrak, tlo i vodu — Oznaka 004: Filtriranje i pročišćavanje vode za piće, zraka i ulja — Oznaka 005: Pročišćavanje otpadnih voda — Oznaka 006: Proizvodnja energije — Oznaka 007: Keramički postupci — Oznaka 008: Vatrostalni postupci — Oznaka 009: Proizvodnja stakla i proizvoda od stakla — Oznaka 010: Proizvodnja staklenih vlakana — Oznaka 011: Sintetička vlakna — Oznaka 012: Proizvodnja i prerada hrane i pića — Oznaka 013: Proizvodnja plastičnih masa, gume i PVC-a — Oznaka 014: Kemijska proizvodnja, primjerice natrijevog karbonata, magnezijevog oksida iz morske vode, aluminijevog oksida, silicijevog dioksida — Oznaka 015: Proizvodnja precipitiranog kalcijevog karbonata — Oznaka 016: Proizvodnja farmaceutskih proizvoda, izbjeljivača, toaletnih proizvoda i deterdženata — Oznaka 017: Postupci gaziranja — Oznaka 018: Proizvodnja punila za premazivanje, brtvila, ljepila, boja, rijetke žbuke, mastiksa (smole), kita i drugih vezivnih sredstava ili modifikatora — Oznaka 019: Proizvodnja pigmenata, lakova i crnila — Oznaka 020: Proizvodnja uzgojnih supstrata i linijskih oznaka za sportske terene i druge rekreacijske objekte — Oznaka 021: Spaljivanje — Oznaka 022: Proizvodnja isušivača — Oznaka 023: Proizvodnja podloga za tepihe, podmetača i pjene — Oznaka 024: Postupci smoliranja — Oznaka 025: Proizvodnja aditiva za maziva — Oznaka 026: Štavljenje kože — Oznaka 027: Proizvodnja papira — Oznaka 028: Proizvodnja materijala za upotrebu u umjetnosti — Oznaka 029: Proizvodnja pijeska za igru npr. za dječje pješčanike — Oznaka 030: Proizvodnja glinenih golubova — Oznaka 031: Postupci brušenja: specijalizirano pjeskarenje, mljevenje bez željeza(mlinovi na oblutke) i proizvodnja brusnog papira — Oznaka 032: Uporaba kao agensa za podupiranje u istraživanju nalazišta nafte (ili proizvodnji nafte), na primjer, potporni pijesak za pukotine i ispirni fluid — Oznaka 033: Odsumporavanja dimnih plinova i pranje dimnih plinova — Oznaka 034: Proizvodnja sredstava za gašenje za uporabu u rudnicima — Oznaka 035: Proizvodnja aparata za gašenje požara — Oznaka 036: Proizvodnja materijala koji se upotrebljavaju za osiguranje vatrootpornosti — Oznaka 037: Neutralizacija kiselina — Oznaka 038: Proizvodnja tarnih materijala, na primjer automobilskih dijelova Poljoprivredni postupci — Oznaka 039: Proizvodnja aditiva za tlo — Oznaka 040: Proizvodnja hrane za životinje — Oznaka 041: Proizvodnja materijala za životinjske stelje — Oznaka 042: Proizvodnja gnojiva — Oznaka 043: Proizvodnja pesticida i herbicida — Oznaka 044: Proizvodnja uzgojnih supstrata, uključujući kompost, samo za uporabu u poljoprivredi i vrtlarstvu — Oznaka 045: Tretiranje tla, uključujući obogaćivanje mineralima i smanjivanje kiselosti

2.6. STOPA

(50) Prvotno se AGL naplaćivao po stopi od 1,60 GBP po toni. Stopa je povećana na 1,95 GBP po toni za agregate koji su komercijalno iskorištavani od 1. travnja 2008. Stopa koja se trenutačno primjenjuje je 2 GBP po toni (od 1. travnja 2009.).

2.7. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

(51) Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 170. odluke o pokretanju postupka Komisija je dvojila o tome jesu li izuzeća i isključenja iz uvodne izjave 139. odluke o pokretanju postupka (28) („izuzeća na koja se odnosi istražni postupak”) bila opravdana općim načelima i logikom AGL-a. Činilo se da se predmetnim izuzećima i isključenjima korisnike oslobađa od poreza koji bi inače morali platiti i da ona čine operativnu potporu. S obzirom na to da nije raspolagala s dovoljno elemenata kako bi zaključila ispunjuje li mjera uvjete iz Smjernica Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša (29) („EAG iz 2001.”) i Smjernica Zajednice o državnim potporama za zaštitu okoliša iz 2008. (30) („EAG iz 2008.”), Komisija je izrazila sumnju u sukladnost izuzeća na koje se odnosi istražni postupak i isključenja s unutarnjim tržištem.

3. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

(52) Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 10., Komisija je nakon objave odluke o pokretanju postupka primila opsežne primjedbe zainteresiranih strana.

(53) Primjedbe zainteresiranih strana odnosile su se na: (i.) samu odluku o pokretanju postupka, (ii.) logiku AGL-a, (iii.) izuzeća za koja je prethodno utvrđeno da ne čine državne potporu već u odluci o pokretanju postupka i (iv.) izuzeća na koja se odnosi istražni postupak.

(54) Radi lakšeg upućivanja, u ovom se odjeljku iznose primjedbe koje su primljene u odnosu na odluku o pokretanju postupka. Preostale kategorije primljenih primjedaba predstavljene su u relevantnim odjeljcima ove odluke.

3.1. PRIMJEDBE U POGLEDU SADRŽAJA ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA

(a) Primjedbe Richarda Birda, BAA, primljene 20. i 23. prosinca 2013.

(55) Gospodin Bird dostavio je Komisiji svoj doprinos javnoj raspravi koju su organizirala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu pristupa obustavi izuzeća od AGL-a u vezi s kojima je Komisija izrazila sumnje u odluci o pokretanju postupka.

(56) Gospodin Bird tvrdi da postoji niz netočnosti u odluci o pokretanju postupka, kao što su: i. Utvrđeni su razni lokaliteti za vađenje čime se pokazuje da ne postoji rizik da će se u Ujedinjenoj Kraljevini iscrpiti izvori agregata. ii. Agregati od troske, agregati od drobljenog lisnatog škriljevca te silikatni pijesak nastao u proizvodnji porculanske gline uvijek su bili glavni izvor agregata. iii. Izuzeti agregati i reciklirani agregati ne mogu zamijeniti agregate visoke kakvoće koji su potrebni u građevinarstvu i koji se vade zajedno s agregatima niže kakvoće (jedna tona agregata dobre kakvoće s jednom tonom agregata slabije kakvoće). Zbog tog materijala nastala su nova odlagališta otpada. iv. Dolazi do niza zlouporaba AGL-a. v. Otvaraju se kamenolomi samo za proizvodnju izuzetih agregata (31). Gospodin Bird tvrdi da postoje kamelonomi lisnatog škriljevca koji proizvode samo lisnati škriljevac kao kamen, a ne i krovni škriljevac. Gospodin Bird kao primjer navodi imena dva kamenoloma. vi. Kamenolomi agregata škriljevca proizvode i prodaju neoporezive agregate. Milijun tona škriljevca upotrijebljeno je za izgradnju ceste u blizini Edinburga. vii. U odluci o pokretanju postupka navodno se ne prepoznaje što je agregat: kamenje manjih veličina, drobljeno ili nedrobljeno, uključujući prirodni pijesak i šljunak. Stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zaštitu rijeka, kamen za zidove, kamen za kamine, kamen za oblaganje jaraka, oblutci za ceste i kamen za zidne ispune morskih lukobrana oporezuju se kao agregati ako nisu geološki lisnati škriljevac ili škriljevac. viii. AGL je besmislen jer se razvrstani kamen za zidove, koji nije rezan oporezuje. ix. Samo škriljevac iz Sjevernog Walesa može se upotrebljavati kao krovni škriljevac. Lisnati škriljevac iz drugih područja lisnatog škriljevca u Ujedinjenoj Kraljevini ne upotrebljava se kao krovni škriljevac, nego kao kamen za zidove ili kamen za popločavanje. Pješčenjak, kamen za zidove i za popločavanje oporezuje se. Škriljevac se ne upotrebljava za krovove. Kamenolomi za vađenje lisnatog škriljevca i škriljevca otvoreni su jer su ti materijali izuzeti od poreza (32). x. Navodno, AGL je zapravo imao negativni utjecaj na okoliš s obzirom na to da su operacije povezane s recikliranim agregatom štetne za okoliš i zbog dodatnih udaljenosti koje je potrebno prijeći prilikom prijevoza izuzetih materijala. xi. Silikatni pijesak nastao tijekom obrade porculanske gline uvijek je bio izvor agregata. U Cornwallu ima malo pijeska, stoga se zbog pijeska iz kamenoloma za vađenje porculanske gline ne smanjuje vađenje prirodnog pijeska. On je zapravo važan izvor pijeska u tom području. Ovim pijeskom narušava se tržište finih čestica drobljenog kamena koje su nusproizvod lokalnih kamenoloma za vađenje agregata od čvrstih stijena čiji je glavni cilj proizvodnja agregata od kamene sitneži za beton, asfalt i građevinske radove. xii. Nusproizvodi porculanske gline izuzeti su dok se nusproizvodi vapnenca oporezuju čak i kada se vapnenac upotrebljava za poljoprivredu ili za industrijsku preradu. Oni stvaraju 20 % otpadnih nusproizvoda. xiii. Navodno je ponovno otvoren niz iskorištenih kamenoloma za vađenje porculanske gline samo radi vađenja izuzetih agregata s obzirom na to da je kaolin iskorišten. S druge strane, netko tko želi eksploatirati staro nalazište granita morao bi platiti porez. xiv. Nusproizvodi prerade i taljenja metala doista nisu isti kao prirodni agregati, ali nikada nisu bili otpad i imaju vrlo dobro tržište. Gospodin Bird smatra da bi se AGL trebao primjenjivati na proizvode koji nisu otpad. xv. Gospodin Bird smatra da nije moguće zamijeniti kvalitetne agregate agregatima iz većine djelatnosti povezanih s lisnatim škriljevcem, škriljevcem ili porculanskom glinom.

(57) Gospodin Bird dopunio je te informacije podneskom od 10. veljače 2014. u pogledu uporaba agregata od troske, nusproizvoda industrije proizvodnje čelika. Cilj podneska je pokazati da troska nije otpad, nego prvorazredni agregat koji se može upotrebljavati kao alternativa cementu.

(b) Primjedbe udruženja BAA-a primljene 10. siječnja 2014.

(58) Udruženje BAA smatra da se pojam agregata ne bi trebao upotrebljavati za određivanje toga uzrokuje li AGL državnu potporu ili ne s obzirom na to da ne postoji jasna definicija agregata koja odgovara području primjene poreza. Komisija u odluci o pokretanju postupka definira agregate kao „kamen, šljunak i pijesak koji se vade kako bi se građevinarstvo opskrbilo nasipnim materijalom”. Međutim, AGL-om se navodno oporezuju mnogi materijali koji se upotrebljavaju za različite upotrebe osim „opskrbe građevinarstva nasipnim materijalom”, poput nerezanog kamena za gradnju koji se upotrebljava za izgradnju zidova, stijena za oblaganje obala, željezničkog tucanika, kamena visoke vrijednosti polirnosti („PSV-a”) za asfalt otporan na klizanje itd. Udruženje BAA navodi da su britanska tijela nadležna za tržišno natjecanje u više navrata ocijenila tržišta agregata i općenito zaključila da se specijalizirani materijali kao što su željeznički tucanik i kamen visoke vrijednosti polirnosti nalaze na međusobno različitim tržištima i tržištima koja se razlikuju od tržišta „agregata za građevinarstvo” jer se upotrebljavaju u različitim primjenama i ne postoji ni zamjena potražnje ni zamjena ponude (33).

(59) Udruženje BAA tvrdi da su tri izuzeća od izuzeća o kojima je Komisija donijela pozitivnu odluku u odluci o pokretanju postupka selektivna, odnosno izuzeće za reciklirani građevinski otpad, agregat iskopan tijekom izgradnje cesta, željeznica, zgrada itd., i industrijski otpad/nusproizvod. Udruženje BAA tvrdi da su iz perspektive cilja „preusmjeravanja potražnje” te tri kategorije izuzetih materijala u istom položaju kao i otpad/nusproizvod, između ostalog, porculanske gline, lisnatog škriljevca i ugljena u vezi s kojima je Komisija izrazila sumnju u odluci o pokretanju postupka.

(c) Primjedbe primljene od kamenoloma Lantoom 16. siječnja 2014.

(60) Kamenolom Lantoom tvrdi da je odluka o pokretanju postupka stvorila nesigurnost i utjecala na ulaganje i zapošljavanje.

4. PRIMJEDBE UJEDINJENE KRALJEVINE

(61) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su opsežne primjedbe na dvojbe izražene u odluci o pokretanju postupka i dodatne informacije te obrazloženja o spojivosti s unutarnjim tržištem izuzeća na koja se odnosi istražni postupak.

(62) Nisu primljene nikakve primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine na sadržaj same odluke o pokretanju postupka. Radi lakšeg upućivanja, primljene primjedbe i informacije predstavljene su u odgovarajućim odjeljcima ove odluke.

5. OCJENA MJERE

(63) Komisija je donošenjem odluke o pokretanju postupka već odlučila da neće podnijeti prigovore u pogledu izuzeća, isključenja i poreznih olakšica utvrđenih u članku 17. stavku 2. točkama (b), (c) i (d), članku 17. stavku 3. točkama (b), (c), (d) i (da), članku 17. stavku 4. točkama (d) i (e), članku 17. stavku 4. točki (a) (u mjeri u kojoj se izuzeti materijal u cijelosti sastoji od ugljena, lignita, škriljevca, lisnatog škriljevca koji se upotrebljava u druge svrhe osim kao agregat), članku 17. stavku 4. točki (c) (kada se uglavnom sastoji od jalovine), članku 17. stavku 4. točki (f) (osim za glinu), članku 18. stavku 2. točki (a), članku 18. stavku 2. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati), članku 18. stavku 2. točki (c), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzete postupke u smislu članka 18. stavka 2. točaka (a) i (c)), članku 30. stavku 1. točki (b) (u mjeri u kojoj se odnosi na izuzeti postupak u smislu članka 18. stavka 2. točke (b) u kojem se dobivaju materijali koji se ne upotrebljavaju kao agregati) i članku 30. stavku 1. točki (c) Zakona o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007., u odnosu na AGL, s obzirom na to da je Komisija smatrala da se njima ne proizvodi državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija stoga neće ocjenjivati ta izuzeća, isključenja i porezne olakšice predviđene Zakonom o financijama iz 2001., kako je izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. i Zakonom o financijama iz 2007. u odnosu na AGL te će ograničiti svoju ocjenu na izuzeća na koja se odnosi istražni postupak.

5.1. OCJENA PRIMJEDABA KOJE SU PRIMLJENE U POGLEDU SADRŽAJA ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA

(64) Udruženje BAA, kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 59., smatra da izuzeća za reciklirani građevinski otpad, agregate iskopane tijekom izgradnje cesta, željeznica, zgrada itd., i industrijski otpad/nusproizvod nisu obuhvaćeni logikom AGL-a iz perspektive cilja „preusmjeravanja potražnje”.

(65) Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila da reciklirani agregati i svježe izvađeni agregati nisu u usporedivoj situaciji s obzirom na cilj AGL-a te da razlika između recikliranih i svježe izvađenih agregata proizlazi iz prirode i logike AGL-a. Jasno je da se uporabom recikliranog agregata, iako je postupak recikliranja manje prihvatljiv za okoliš od postupka iskopavanja svježeg agregata, sprečava iskopavanje iste količine svježeg agregata. Nadalje, poticanjem upotrebe materijala koji su neizbježni rezultat određenih aktivnosti koje bi se u svakom slučaju dogodile jasno se pomaže smanjenju stvaranja otpada i sprečava se iskopavanje iste količine svježeg agregata.

(66) Stoga ta tri izuzeća pridonose postizanju veće koristi za okoliš sprečavanjem dodatnog vađenja agregata.

(67) Nekoliko zainteresiranih strana u tom su pogledu naveli da je bilo slučajeva dodatnih iskopavanja isključivo u svrhu dobivanja agregata za prodaju. Međutim, to su slučajevi jasne zlouporabe koje bi trebalo prijaviti i rješavati u skladu s nacionalnim pravom Ujedinjene Kraljevine i ne čine pitanje koje se rješava u okviru zakonodavstva o državnim potporama.

(68) Razlozi za sumnje koje je izrazila Komisija u odluci o pokretanju postupka u pogledu otpada/nusproizvoda, između ostalog, porculanske gline, lisnatog škriljevca i ugljena ne utječu na ocjenu tri prethodno navedena izuzeća, prvenstveno sumnje koje je izrazila Komisija ne isključuju konačne rezultate službenog istražnog postupka, a materijali koji podliježu izuzećima razlikuju se i rezultiraju različitim okolnostima.

(69) Gospodin Bird ukazuje na upotrebu niza materijala koji su izuzeti od AGL-a kao agregata, čime se dokazuje da se izuzećima od AGL-a pomaže u ostvarenju ekoloških ciljeva s obzirom na to da oni uspješno zamjenjuju svježe izvađene agregate.

(70) Podaci koje su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, kako ćemo pokazati u nastavku u uvodnoj izjavi 143. pokazuju da se nakon uvođenja AGL-a nije povećao broj kamenoloma koji proizvode izuzete materijale, nego se zapravo smanjio.

(71) Prema navodima na web-mjestu jednog od kamenoloma koje je gospodin Bird naveo kao kamenolome u kojima se navodno proizvodi samo lisnati škriljevac kao kamen, a ne i krovni škriljevac, taj kamenolom proizvodi i krovni škriljevac. U pogledu drugog kamenoloma nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obvezala su se da će istražiti koji materijal zapravo proizvodi i započeti postupak u okviru nacionalnog zakonodavstva ovisno o rezultatima istrage.

(72) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine i udruženje BAA tvrde da nemaju informacije o tome da su bivši iskorišteni kamenolomi porculanske gline nedavno ponovno otvoreni. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ne znaju niti za jedno odobrenje dodijeljeno u tom pogledu, a dva proizvođača porculanske i kuglične gline ne znaju za takva ponovna otvaranja.

5.2. DRŽAVNA POTPORA U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UGOVORA (BIVŠI ČL. 87. STAVAK 1. EZ-A)

(73) Mjera je državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a ako ispunjuje četiri uvjeta. Prvo, mjerom se korisnicima dodjeljuje prednost. Drugo, mjerom se pogoduje određenim poduzetnicima ili gospodarskim djelatnostima (selektivnost). Treće, mjeru financira država ili se financira iz državnih sredstava i četvrto, mjera bi mogla utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

(74) Prema ustaljenoj sudskoj praksi pojam potpore općenitiji je od pojma subvencije jer obuhvaća ne samo pozitivne koristi, poput samih subvencija, nego i državne mjere koje, u različitim oblicima, ublažavaju namete koji su obično uključeni u proračun poduzetnika i koje stoga, iako nisu subvencije u strogom smislu te riječi, imaju istu narav i proizvode isti učinak (34).

(75) S obzirom na kriterij selektivnosti dodijeljene prednosti, potrebno je razmotriti je li, u okviru određenog zakonskog sustava ili specifičnog poreznog sustava, državna mjera takva da se njome pogoduje određenim poduzetnicima ili proizvodnji određene robe u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a u usporedbi s drugim poduzetnicima u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju s obzirom na cilj koji se nastoji postići predmetnim zakonskim ili poreznim sustavom (35).

(76) Međutim, mjera koja je, iako se njome dodjeljuje prednost njezinim primateljima, opravdana zbog naravi ili općeg ustroja poreznog sustava kojeg je dio ne ispunjuje taj uvjet selektivnosti (36). Država članica stoga može pokazati da je mjera izravna posljedica temeljnih ili vodećih načela njezinog poreznog sustava.

(77) Za potrebe ocjene selektivne naravi prednosti koja je dodijeljena predmetnom mjerom, važno je odrediti što čini referentni okvir, s obzirom na to da se postojanje prednost može utvrditi samo u usporedbi s tim referentnim okvirom (37).

(78) Ukratko, selektivnost se može ocjenjivati tako da se slijedi pristup koji se sastoji od tri koraka: i. utvrđivanje referentnog sustava (ili uobičajenog sustava oporezivanja) u kojem su utvrđeni uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a i (ekološki) cilj; ii. utvrđivanje toga predstavlja li diferencijacija poreznih stopa odstupanje od uobičajenog poreznog režima jer se njome pravi razlika između gospodarskih subjekata koji su u usporedivom pravnom i činjeničnom položaju; te iii. u slučaju usporedivosti pravnog i činjeničnog položaja, diferencijacija poreznih stopa ne predstavlja odstupanje ako se može opravdati ciljem poreznog sustava. U nedostatku takvog obrazloženje mjera se de facto smatra selektivnom. Kada se opravdava diferencijacija poreznih stopa može se pozivati samo na unutarnje mehanizme poreznog sustava koji su potrebni za ostvarivanje zacrtanog cilja. Ciljevi koji nisu povezani s poreznim sustavom ne mogu se razmatrati u tom pogledu.

(79) Kako je Opći sud potvrdio (38), referentni okvir na temelju kojeg se treba utvrditi uobičajeno oporezivanje i postojanje selektivne prednosti sastoji se od samog AGL-a s obzirom na to da je njime uveden poseban porezni sustav koji se primjenjuje na sektor agregata u Ujedinjenoj Kraljevini. Stoga je upućivanjem na uobičajeno oporezivanje i cilj AGL-a potrebno ispitati je li diferencijacija poreznih stopa opravdana.

(80) Komisija je ispitala Zakon o financijama iz 2001., kako je retroaktivno izmijenjen Zakonom o financijama iz 2002. Kako je AGL program koji je u tijeku, Komisija je ispitala i izuzeće iz članka 17. stavka 3. točke (da), koje je uvedeno Zakonom o financijama iz 2007.

5.3. UOBIČAJENO OPOREZIVANJE U OKVIRU AGL-A I CILJ AGL-A

(81) AGL je porez koji se naplaćuje na agregate. U pododjeljcima 1. i 2. članka 16. Zakona o financijama iz 2001. utvrđuje se porez na oporezive agregate koji su podvrgnuti komercijalnom iskorištavanju u Ujedinjenoj Kraljevini na datum početka primjene tog zakona ili nakon njega.

(82) AGL je uveden 1. travnja 2002. U članku 19. definirano je što je komercijalno iskorištavanje. Predviđene su četiri vrste komercijalnog iskorištavanja: (a) uklanjanje agregata s izvornog lokaliteta; (b) zaključenje sporazuma o isporuci; (c) uporaba za potrebe građevinarstva; ili (d) miješanje s nekim materijalom ili nekom tvari, osim s vodom.

(83) S obzirom na pojam agregata, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine potvrdila su u više navrata da AGL nije zamišljen kao porez na sve izvađene minerale ili čak na sav izvađeni kamen, šljunak ili pijesak, nego samo na kamen, šljunak i pijesak izvađen kako bi se građevinarstvo opskrbilo materijalom u rasutom stanju.

(84) To je dodatno potvrđeno pripremnim aktivnostima u pogledu AGL-a (39). Tim aktivnostima potvrđuje se da je od samog početka AGL trebao biti porez na agregate, a ne na neki određeni izvađeni mineral. To je prepoznao i Opći sud (40).

(85) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., agregati se općenito mogu opisati kao zrnati ili samljeveni materijali koji su zbog svojih fizikalnih i kemijskih nepromjenjivih svojstava prikladni za uporabu samostalno ili uz dodatak cementa, vapna ili bitumena u izgradnji betonskih, kamenih, asfaltnih ili odvodnih putova, ili za punilo u građevinarstvu. Prirodni agregati su pijesak, kamen i šljunak. Međutim, materijali koji se rabe kao agregati mogu poslužiti i u druge svrhe. Drugim riječima, za potrebe AGL-a odgovor na pitanje treba li se neki materijal smatrati agregatom ili ne ovisit će o njegovoj uporabi, a ne o njegovom geološkom sastavu.

(86) Tijekom izrade nacrta zakonodavstva o AGL-u, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine shvatila su da će se definicija područja primjene poreza koja se temelji na uporabi pokazati problematičnom, s obzirom na to da bi se planirana uporaba proizvoda mogla promijeniti nakon prolaska porezne točke (41). Kako bi riješila tu poteškoću, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine odlučila su se za drugi pristup. Umjesto upotrebe precizne definicije pojma „agregat” ili općeg kriterija oporezivanja, Zakon o financijama iz 2001. započinje podvrgavanjem pijeska, šljunka ili kamena obvezi plaćanja poreza, ali potom sužava primjenu i područje primjene s pomoću izuzeća, isključenja i poreznih oslobođenja za kamen, pijesak ili šljunak koji se upotrebljavaju za određene svrhe ili su podvrgnuti određenim postupcima.

(87) Cilj AGL-a je osigurati da se utjecaj vađenja agregata na okoliš (osobito šteta za biološku raznolikost i vizualnu ugodu) jasnije odrazi u cijenama kako bi se potaknulo učinkovitije vađenje i upotreba agregata. Još jedan cilj je i poticanje preusmjeravanja potražnje od svježe izvađenih agregata prema alternativnim agregatima kao što su reciklirani agregati i agregati koji su nusproizvod ili otpad određenih postupaka vađenja ili industrijskih postupaka. Samim preusmjeravanjem potražnje smanjit će se potreba za svježe izvađenim agregatima te će se tako ograničiti šteta za okoliš povezana s aktivnostima vađenja.

(88) Komisija u odluci o pokretanju postupka smatra da je bilo nužno odrediti cilj poreznog sustava AGL-a bez pozivanja na terminologiju neobrađenih ili primarnih agregata, već pozivanjem na njegov sadržaj. Terminologija je podrobno opisana u uvodnim izjavama 64. i 65. odluke o pokretanju postupka.

(89) Bez obzira na upotrijebljenu terminologiju, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine suprotstavljaju agregate koji su (svježe) izvađeni da bi se upotrijebili kao agregati i različite materijale koji nisu svježe izvađeni kao agregati ili su neizbježno dobiveni kao rezultat drugih aktivnosti koje nisu bile usmjerene na vađenje agregata, ali koji ipak mogu poslužiti kao alternativa za svježe i posebno izvađene agregate.

(90) Uzimajući u obzir objašnjenja koja su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila da je uobičajeno načelo oporezivanje iz AGL-a oporezivanje kamena, šljunka i pijeska (svježe) izvađenih da bi se upotrebljavali kao agregati i podvrgnuli komercijalnom iskorištavanju u Ujedinjenoj Kraljevini 1. travnja 2002. ili nakon tog datuma.

(91) U pogledu tog cilja, Komisija je napomenula da AGL ima za cilj postizanje učinkovitijeg vađenja agregata internalizacijom troškova okoliša te aktivnosti. Osim toga cilj mu je ostvariti preusmjeravanje potražnje: od namjernog vađenja kamena, šljunka i pijeska da bi se upotrebljavali kao agregati u građevinarstvu prema upotrebi agregata koji su nusproizvod ili otpad određenih postupaka ili prema upotrebi recikliranih agregata.

(92) Komisija je primila opsežne primjedbe zainteresiranih strana u pogledu uobičajenog načela oporezivanja i cilja AGL-a.

5.4. PRIMJEDBE KOJE SU PRIMLJENE U POGLEDU UOBIČAJENOG NAČELA OPOREZIVANJA I CILJA AGL-A

(a) Primjedbe udruženja BAA primljene 15. rujna 2014.

(93) Udruženje BAA ponovilo je svoje izjave iz prijašnjih podnesaka da je AGL sam po sebi nelogičan. Udruženje BAA tvrdi da ne postoji jasna definicija agregata kojom se može objasniti područje primjene AGL-a. Udruženje BAA tvrdi da se AGL-om oporezuju mnogi materijali koji su izvan područja primjene definicije utvrđene u odluci o pokretanju postupka tj. materijali koji se upotrebljavaju za namjene koje se razlikuju od „opskrbe građevinarstva materijalom u rasutom stanju” ili uporabe za betonske, kamene, asfaltne, odvodne putove, ili za punilo u građevinarstvu. Tvrde da se stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, koje se oporezuju, ne upotrebljavaju radi dodavanja rasutog materijala u građevinarstvu te da su mnogo veće i teže od agregata koji se upotrebljavaju za beton ili druge navedene uporabe. Osim toga, AGL se primjenjuje na nerezani građevni kamen iako se upotrebljava za izgradnju zidova zgrada i tradicionalne živice (tj. zidova za odvajanje polja), a ne za neku drugu navedenu namjenu. Udruženje BAA smatra da se ne može tvrditi da su ti materijali „agregat” i da krovni škriljevac, rezani građevni kamen ili glina za proizvodnju opeke nisu „agregat”. Svi ti materijali su kamen izvađen iz tla, ali se upotrebljavaju za različite namjene i nisu međusobno zamjenjivi. Nadalje, navodno ne bi bilo temelja u pogledu okoliša da se neke od tih materijala označi kao „agregat”, a druge ne.

(94) Udruženje BAA tvrdi da je činjenica da su izuzeća utemeljena na geologiji materijala problematična jer geološka definicija gline, škriljevca i lisnatog škriljevca obuhvaća vrlo širok geološki raspon kamena koji se vadi iz kamenoloma od kojeg se ne bi mogao proizvesti krovni škriljevac ili keramički proizvodi. Međutim, iz geološke perspektive taj materijal još uvijek ispunjuje uvjete za izuzetu glinu, škriljevac i lisnati škriljevac. Udruženje BAA navodi neke izjave dr. Rachel Hardie, specijalistice geologije, u pogledu lošeg izbora geoloških definicija za razlikovanje kamena. Osim toga, izuzeća za materijal koji se uglavnom sastoji od određenih geoloških skupina donose još više poteškoća. Udruženje BAA je u tom pogledu dostavilo izvješće koje je 2003. za porezna tijela Ujedinjene Kraljevine pripremilo Britansko geološko društvo kako bi pomoglo poreznim službenicima s primjenom izuzeća za lisnati škriljevac, škriljevac i glinu na geološki ispravan način („Izvješće”). U izvješću se nastoji definirati škriljevac, lisnati škriljevac i glinu, s obzirom na njihove osobine i geološko podrijetlo kako bi se pomoglo poreznim tijelima Ujedinjene Kraljevine. Međutim, u njemu se navodi i da „se vjeruje da je izvorni izbor tih definicija za potrebe Zakona utemeljen na njihovoj upotrebi kao ekonomske mineralne robe, a ne kao geoloških subjekata”. U njemu stoji i da „[g]line, škriljevca, muljnjaka i lisnatog škriljevaca u Ujedinjenoj Kraljevini ima u velikim količinama”, i da se škriljevac često „pojavljuje zajedno s pješčenjakom”.

(95) Udruženje BAA tvrdi da su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine postupala sa škriljevcem i muljnjakom kao sa sinonimima i da se shodno tome s čitavom porodicom kamenja postupalo kao s izuzetim materijalima. Nadalje, udruženje BAA tvrdi da su definicije za tri materijala utvrđene u izvješću vrlo ograničavajuće te da su drugi materijali još uvijek mogli biti razvrstani u škriljevac, lisnati škriljevca ili glinu. Na primjer kamen lisnatog škriljevca s potrebnom „kalavom strukturom” za proizvodnju krovnih crjepova relativno je rijedak i kamenje koje ima slabije izraženu kalavu strukturu, koja ne bi bilo prikladna za cijepanje, možda je mnogo rasprostranjenije, ali se još uvijek može razvrstati u lisnati škriljevac. Djelomično citirajući Izvješće, udruženje BAA nadalje tvrdi da se lisnati škriljevac vadi i za dekorativnu primjenu u arhitekturi, odnosno kao arhitektonski kamen, kamene zidne obloge, kameni popločnjaci, prozorske daske, kamen za kamine, ploče stolova i ukrase za kuću i vrt, za koje bi struktura pločastog rascjepa bila manje važna od rezanja i poliranja. Udruženje BAA navodi i primjer kamenoloma lisnatog škriljevca koji proizvodi škriljevac koji se razlikuje od krovnog škriljevca i u odnosu na koji je, navodno, nejasno bi li materijal uopće trebalo razvrstati kao škriljevac.

(96) Udruženje BAA tvrdi da se, prema njihovom iskustvu, za potrebe AGL-a obično traži stručno mišljenje geologa kako bi se utvrdilo koji je kamen prisutan u kamenolomu i je li propisano izuzeće za njegovo vađenje.

(97) Udruženje BAA tvrdi da iako nemaju informacije o širenju odlagališta jalovine lisnatog škriljevca i škriljevca od uvođenja AGL-a, proširila su se odlagališta nusproizvoda oporezivih agregata. Udruženje BAA navodi primjere tri kamenolomima u kojima su se nakupila odlagališta nusproizvoda. Jedan je kamenolom morao poslati višak od 1 milijuna tona nusproizvoda dok je drugi morao uložiti 2 milijuna GBP u novo postrojenje za daljnju preradu nusproizvoda kako bi ih mogao prodati.

(b) Primjedbe udruženja BAA primljene 17. siječnja 2014.

(98) Udruženje BAA tvrdi da kada su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine obustavila izuzeća od AGL-a u pogledu kojih je Komisija izrazila sumnje u odluci o pokretanju postupka, ta tijela su, zapravo, uvela dva nova izuzeća, tj. za glinu i škriljevac koji se upotrebljavaju za keramičke građevinske proizvode i gips koji se upotrebljava u žbukanju i u gipsanim pločama. Smatraju da se ne može smatrati da su ti materijali u drugačijem položaju od materijala koji se oporezuju u okviru AGL-a s obzirom na njegovu ekološku logiku. Udruženje BAA tvrdi da su ti materijali u jednakom položaju kao kamen, pijesak i šljunak jer su izvađeni kako bi se upotrebljavali u građevinarstvu. Tvrde da su ta dodatna izuzeća državna potpora za koju Komisija ne bi mogla utvrditi da je spojiva potpora s obzirom na to da nisu ispunjeni relevantni uvjeti.

(99) Udruženje BAA smatra da bi se vađenje gline i škriljevca koji se upotrebljava za proizvodnju keramičkih građevinskih proizvoda moglo smanjiti upotrebom betonskih građevinskih proizvoda koji se mogu proizvesti od otpada/nusproizvoda kamenoloma (koji se često oporezuju).

(100) Udruženje BAA tvrdi da nije važno što glina prolazi kroz kemijsku promjenu kada se upotrebljava u proizvodnji opeke i ostalih keramičkih proizvoda koji se upotrebljavaju u građevinarstvu s obzirom na to da je to nebitno iz ekološke perspektive.

(c) Primjedbe društva Cloburn Quarry Company Ltd primljene 17. siječnja 2014.

(101) Kamenolom Cloburn tvrdi da vadi granit i kamen greywacke. Potonji se upotrebljava za agregate otporne na klizanje vrijednosti polirnosti (PSV-a) više od 70. S obzirom na to da nema izuzeća za nusproizvode takvih materijala, nakupljaju se velike zalihe prašine kamena greywacke, što će s vremenom postati veliki problem.

(102) Kamenolom Cloburn tvrdi da je obujam prodaje kamenoloma nedavno pao s 1,3 milijuna tona u 2007./2008. na 0,5 milijuna tona. To je, navodno, manje zbog recesije, a više zbog izuzetih prodaja konkurentnih kamenoloma.

(103) Prema kamenolomu Cloburn, zbog AGL-a umanjuju se šanse kamenoloma koji se natječe s uvoznim agregatima, s obzirom na to da se njihovi nusproizvodi prodaju bez poreza negdje drugdje, a u inozemstvu, u natjecanju s kamenolomima koji ne moraju plaćati sličan namet.

(104) Kamenolom Cloburn smatra da je AGL uzrokovao pad tržišta, tj. niske cijene za agregate, a izuzeti kamenolomi mogu prevoziti svoje materijale dalje.

(105) Prema kamenolomu Cloburn, 2013. izgubljen je obujam prodaje u iznosu od 50 000 tona agregata zbog izuzetih kamenoloma. Postoji poseban problem s odlagalištima škriljevca koja se upotrebljavaju na velikim gradilištima, osobito duž koridora Glasgow Edinburgh. Oko 1 milijun tona škriljevca upotrijebljeno je za izgradnju cesta. To je utjecalo na tržišno natjecanje s obzirom na to da ostali kamenolomi nisu mogli prodati svoje nusproizvode niske vrijednosti. Osim toga, svijetlocrveni agregati tog kamenoloma natječu se s tamnocrvenim dekorativnim škriljevcem koji je izuzet.

(106) Kamenolom tvrdi da je suočen s tržišnim natjecanjem i da je izgubio natječaje za projekte koje su dobili kamenolomi za koje sumnja da ostvaruju korist od nekog izuzeća u okviru AGL-a. Prema tvrdnjama kamenoloma, jedan od ugovora je izgubljen, a dobio ga je kamenolom kojemu je dodijeljena suglasnost za rad na odlagalištu izuzetog škriljevca radi vađenja agregata. Prema tvrdnjama kamenoloma, bilo je dostupno najmanje 800 000 tona škriljevca koji se mogao avansno prodati glavnom izvođaču.

(107) Kamenolom je dostavio i niz općih primjedaba o nedostatku ekološke dimenzije AGL-a.

(d) Primjedbe društva Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd. („Kamenolom Blinkbonny”) primljene 8. siječnja 2014.

(108) Kamenolom Blinkbonny izvijestio je da je suočen s konkurencijom iz drugog kamenoloma koji, moguće je, prodaje izuzeti materijal uključen u gotovi beton te je stoga mogao ponuditi niže cijene. Smatra da se, da nema izuzeća, konkurentski kamenolom ne bi otvorio i ne bi bio u stanju natjecati se na tržištu. Kamenolom tvrdi da se izuzećem njihovom konkurentu omogućuje da svoj materijal prevozi na dulje udaljenosti čime se stvara veća šteta za okoliš.

(109) Kamenolom Blinkbonny potom je dao niz primjedaba kao odgovor na odluku o pokretanju postupka. Tvrdi da se mjerom pogoduje onima koji ostvaruju korist od izuzeća jer im se omogućuje da prodaju proizvode na otvorenom tržištu bez troškova koje imaju oni koji nemaju koristi od te prednosti.

(110) Kamenolom Blinkbonny smatra da AGL nije ostvario svoj cilj u pogledu zaštite okoliša jer je došlo do stvaranja jeftinijeg materijala koji se prevozi na dalje udaljenosti, čime se potiče vađenje izuzetog agregata radi proizvodnje jeftinijih materijala koji nisu nusproizvod ili otpad. Osim toga, Kamenolom tvrdi da se izuzeti škriljevac i lisnati škriljevac prodaju kao agregati za građevinarstvo, a zbog izuzeća, vadi se više škriljevca i lisnatog škriljevca da bi se upotrebljavali kao agregat.

(e) Primjedbe društva Kinegar Quarries Ltd („Kamenolomi Kinegar”) primljene 15. siječnja 2014.

(111) Kamenolomi Kinegar tvrde da svi kamenolomi proizvode agregate niže klase. Prema njihovom mišljenju, svejedno je je li proizvod lisnati škriljevac koje se izvozi u cijeli svijet ili svakodnevni agregat koji se upotrebljava u okruženju od 15 milja od kamenoloma. Kamenolomi Kinegar smatraju da se, s obzirom na to da su sekundarni proizvod, agregati mogu upotrebljavati na različite načine i da su uvijek bili jeftini. Kamenolomi Kinegar dalje smatraju da je cijena agregata niska jer su nusproizvod proizvoda više klase, a kako bi se održala ravnoteža zaliha, cijena će se određivati u skladu s ponudom i potražnjom. Unatoč tome, oni tvrde da su do uvođenja AGL-a agregati uvijek donosili neki prihod. Nakon toga, od sekundarnih agregata zahtijevalo se da konkuriraju agregatima koji su ostvarivali korist od izuzeća, a u određenim okolnostima oni to nisu mogli. Međutim, proizvodnja sekundarnih agregata nije se smanjila s obzirom na to da postoji potražnja za proizvodima veće kakvoće. Samo ih se ne može prodavati u istoj mjeri. To, navodno dovodi do povećavanja zaliha sekundarnih agregata. Nadalje, kamenolomi Kinegar tvrde da nema koristi za okoliš zbog dodatnog prijevoza agregata.

(112) Kamenolomi Kinegar tvrde da je vlada Ujedinjene Kraljevine nastojala osigurati da oni koji nisu proizvođači agregata mogu prodati svoje nusproizvode kao agregate izuzete od poreza čime bi se smanjile njihove zalihe nusproizvoda. Smatraju da je taj cilj ostvaren s pomoću izuzeća odobrenih onima koji nisu proizvođači agregata (i sve većem broju proizvođača agregata) za proizvode koji bi se ustvari trebali nazivati agregatima jer se prodaju za istu namjenu kao materijal proizvođača agregata. Međutim, zalihe nusproizvoda premjestile su se od onih koji nisu proizvođači agregata na proizvođače agregata koji plaćaju porez.

(113) Kamenolomi Kinegar spominju da je nakon uvođenja AGL-a njihova prodaja sekundarnih agregata pala s preko 50 000 tona u 2007. na 9 000 tona u 2013., a to se ne može u cijelosti pripisati gospodarskoj recesiji. Oni tvrde da više nisu u stanju natjecati se s izuzetim agregatima jer su njihove cijene 1,5 GBP – 2,0 GBP više od cijena njihovih konkurenata.

(f) Primjedbe društva Torrington Stone Ltd. (Beam Quarry & Vyse Quarry) („Torrington Stone”) primljene 17. siječnja 2014.

(114) Prema tvrdnjama društva Torrington Stone, da njegova dva kamenoloma nisu u istom vlasništvu, danas ne bi bila održiva zbog uvođenja AGL-a. Ono tvrdi da klijent svoju odluku o kupnji donosi na temelju opisa materijala, poput kakvoće i veličine, a ne na temelju geologije materijala. Klijenti ne znaju oporezuje li se materijal ili ne.

(115) Jedan od kamenoloma proizvodi prvenstveno škriljevac s nusproizvodima muljnjaka dok drugi proizvodi prvenstveno krupnozrni pješčenjak s jalovinom škriljevca. Svi se prodaju kao agregati. Nusproizvod muljnjaka ne može se prodavati uz dobit pa se stoga odlaže.

(g) Primjedbe društva Mineral Products Association Ltd. („Udruženje proizvođača proizvoda od minerala”) primljene 2. siječnja 2014.

(116) Udruženje proizvođača proizvoda od minerala tvrdi da je mogućnost nekih operatora da vade izuzete materijale poput škriljevca i lisnatog škriljevca radi opskrbe tržišta agregata protivno izvornim načelima AGL-a. Udruženje smatra da bi se AGL trebao primjenjivati na izvađene materijale koji se upotrebljavaju kao agregati i da bi izuzeća trebala biti ograničena na slučajeve kada se ti materijali ne upotrebljavaju kao agregati.

(117) Udruženje smatra da su materijali koji nastaju kao rezultat pojedinačnog postupka izgaranja ili taljenja i rafiniranja metala pravi nusproizvodi tih postupaka i da bi ih trebalo izuzeti s obzirom na to da ispunjuju temeljni cilj AGL-a, a to je poticanje upotrebe recikliranih materijala i učinkovitosti resursa. Za usporedbu, izuzeća za škriljevac, lisnati škriljevac i ostale izvađene materijale dovode do narušavanja lokalnih tržišta jer dovode do zamjene oporezivanih materijala neoporezivim materijalima.

(h) Primjedbe Udruženje BAA primljene 10. siječnja 2014.

(118) Udruženje BAA tvrdi da je okolišni cilj AGL-a rast potražnje u korist materijala koji su otpad/nusproizvod, a ne provedba načela „onečišćivač plaća”, kako je Komisija navodno izjavila u odluci o pokretanju postupka. Taj predloženi primarni cilj načela „onečišćivač plaća”, ako je u stvari primjenjiv, značio bi selektivni pristup materijalima („sektoru agregata”, ali ne drugim djelatnostima vađenja minerala), što neizbježno rezultira državnom potporom. Nasuprot tome, okolišni cilj AGL-a je promicanje upotrebe agregata koji su nusproizvodi otpada iz određenih postupaka ili recikliranih agregata, čime se smanjuje upotreba agregata izvađenih iz kamenoloma (logika preusmjeravanja potražnje).

(119) Udruženje BAA tvrdi da bi učinak potencijalne porezne logike „preusmjeravanja potražnje” u praksi značio da bi AGL bio ograničen na kamen, pijesak ili šljunak koji se upotrebljavaju za dodavanje rasutih materijala u građevinarstvu te da bi, s obzirom na taj cilj, samo nusproizvodi ili otpad koji bi mogli zamijeniti izvađene minerale trebali ostvarivati korist od izuzeća. Međutim, udruženje BAA ističe da to ograničenje nije načelo kojim se vodi porezna politika AGL-a kojom se omogućuje da se oporezuju materijali koji se ne mogu zamijeniti.

(120) Udruženje BAA smatra da čak i ako se uklone izuzeća na koja se odnosi istražni postupak, područje primjeneAGL-a ne bi bilo u skladu s njegovom ekološkom logikom, odnosno logikom „preusmjeravanja potražnje”. Prema tvrdnjama udruženja BAA, uklanjanje izuzeća za materijale nastale od nusproizvoda/otpada dovelo bi do toga da AGL bude manje usklađen sa svojim ekološkim ciljem. Nasuprot tome, tvrde da bi uklanjanje izuzeća za materijale izvađene da bi se „upotrebljavali kao agregat”, poput lisnatog škriljevca i škriljevca, bilo u skladu s ekološkim ciljem AGL-a.

(121) Udruženje BAA smatra da činjenicu da opseg AGL-a ne odgovara ekološkom cilju „preusmjeravanja potražnje” podupire činjenica da se nusproizvod/otpad vapna ili rezanog kamena za gradnju i materijali kao što su željeznički tucanik i kamen visoke vrijednosti polirnosti (PSV-a), za koje nema zamjene, oporezuju.

(122) Udruženje BAA smatra da je područje primjene AGL-a previše udaljeno od njegove ekološke logike. To je zbog činjenice da bi neki od materijala koji se ne oporezuju mogli biti zamijenjeni nusproizvodima ili otpadom. Kao primjer navode glinu koja se upotrebljava za opeke i kugličnu glinu koja se upotrebljava za pločice.

i. Primjedbe udruženje BAA primljene 17. siječnja 2014.

(123) Udruženje BAA dostavilo je primjerak Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. i primijetio da je u tom priručniku nekoliko kamenoloma za vađenje granita i lisnatog škriljevca oglašavalo proizvodnju sličnih vrsta proizvoda i građevnog kamena. Udruženje BAA tvrdi da Smjernice otkrivaju da izuzeća od AGL-a nisu u skladu s njegovom logikom, tj. postizanjem preusmjeravanja potražnje od materijala koji se vade iz kamenoloma kako bi se upotrebljavali kao agregati prema otpadu koji se može upotrebljavati kao agregat.

(124) Udruženje BAA tvrdi da postoje dokazi da je dostupnost izuzeća za nusproizvod/otpad kamenoloma za vađenje porculanske gline potaknula vađenje više materijala nego što je potrebno, isključivo kako bi se ostvarila korist za navodne nusproizvode, tj. visokokvalitetni granit (42). Udruženje BAA dalje tvrdi da postoje i dokazi da neki operatori kamenoloma za vađenje porculanske gline usmjeravaju svoje napore na vađenje tih navodnih nusproizvoda umjesto na izvorni materijal, a to je porculanska glina (43). Udruženje BAA poziva se na elektroničku poruku koju je jedan operator kamenoloma poslao udruženju BAA (44) u kojoj se navodi da su od uvođenja AGL-a iskusili ozbiljne poteškoće u tržišnom natjecanju s agregatima iz kamenoloma za vađenje porculanske gline s obzirom na to da su agregati koje oni proizvode jeftiniji i preuzeli su tržište. Prema navodima iz te elektroničke poruke, agregati koje prodaju kamenolomi za vađenje porculanske gline visoke su kvalitete, a ne sekundarni proizvod ili nusproizvod. Proizvodnja predmetnog operatora kamenoloma prepolovljena je, a dobit nisu ostvarili više od devet godina. Njihov otpadni materijal ne mogu prodati.

(125) Udruženje BAA tvrdi da je način na koji se AGL primjenjuje u kontekstu vađenja vapna problematičan. Samo vađenje vapna ne oporezuje se, ali oporezuju se njegov otpad ili nusproizvodi. Osim toga, AGL se primjenjuje na finu prašinu, nusproizvod ili otpad određenih kamenoloma, koji se mogu upotrijebiti u proizvodnji betonskih blokova, koja bi mogla zamijeniti proizvodnju opeke s neoporezivom glinom.

(j) Primjedbe društva Quarry Products Association Northern Ireland Limited („QPANI”) primljene 8. siječnja 2014.

(126) QPANI tvrdi da predstavlja približno 95 % trgovačkih društava uključenih u opskrbu građevinske industrije u Sjevernoj Irskoj proizvodima kamenoloma. QPANI smatra da je AGL manjkav projekt od početka s obzirom na to da je materijale trebalo oporezivati na temelju njihove upotrebe, a ne na temelju njihove geologije.

(127) QPANI vjeruje da ne bi trebalo postojati izuzeće od poreza na agregate za škriljevac i lisnati škriljevca ako se upotrebljavaju kao agregati. Lisnati škriljevac i škriljevac upotrebljavaju se kao agregati na građevinskom tržištu Ujedinjene Kraljevine i mogu imati znatan utjecaj na lokalna tržišta, ako se njima opskrbljuju tržišta agregata. To osobito vrijedi za Sjevernu Irsku. Iako se ponuda lisnatog škriljevca i škriljevca za agregate može sastojati od materijala koji su u biti nusproizvod vađenja za neke druge uporabe, a ne kao agregat (npr. vađenje lisnatog škriljevca za proizvodnju krovnog škriljevca), i ti su materijali prvenstveno izvađeni radi opskrbe tržišta agregata.

(128) Osim toga, QPANI preispituje i izuzeće za materijale koji se sastoje „uglavnom” od ugljena, lignita, lisnatog škriljevca ili škriljevca. Prema tvrdnjama QPANI-ja bilo bi jednostavnije i dosljednije ako bi se jednostavno razlikovali, s jedne strane, materijali koji se upotrebljavaju kao agregati i, s druge strane, materijali koji se ne upotrebljavaju kao agregati. Na materijale koji se upotrebljavaju kao agregati trebao bi se primjenjivati AGL, a na materijale koji se ne upotrebljavaju kao agregati AGL se ne bi trebao primjenjivati.

(129) QPANI smatra da je AGL doveo do štete za okoliš zbog mogućnosti da se izuzeti materijali prevoze na dulje udaljenosti.

(130) QPANI tvrdi da je u Sjevernu Irsku uvezeno na stotine tisuća tona škriljevca iz Donegala u Irskoj. Škriljevac iz Irske prodaje se na građevinskim tržištima diljem Sjeverne Irske. U građevinskim projektima duž granice s Irskom upotrebljavali su se izuzeti agregati iz Irske koji su razvrstani kao škriljevac.

(131) QPANI dalje upućuje na kamen koji je opisan kao škriljevac pa tako nepropisno ostvaruje koristi od izuzeća.

(k) Primjedbe nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine

(132) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine ustraju na svojem stajalištu da izuzeća i oslobođenja na koja se odnosi istražni postupak ne čine državnu potporu. Ona osobito tvrde da je razlikovanje koje je uvedeno tim porezom opravdano zbog naravi ili općeg ustroja poreznog sustava te prema tome on ne ispunjuje uvjet selektivnosti.

(133) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine priznaju opis agregata kako je naveden u uvodnoj izjavi 8. odluke o pokretanju postupka. Nadalje, suglasna su s logikom AGL-a kako je opisana u uvodnoj izjavi 67. odluke o pokretanju postupka.

(134) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine spominju da je Opći sud u stavku 55. svoje presude od 7. ožujka 2012. primijetio: „uobičajeno načelo oporezivanja koje je u pozadini AGL-a temelji se isključivo na pojmu komercijalnog iskorištavanja u Ujedinjenoj Kraljevini materijala koji je oporeziv kao ‚agregat’”. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da s obzirom na to da cilj AGL-a nije oporezivanje kamena, pijeska ili šljunka za uporabu u industrijskim i poljoprivrednim postupcima, sav porez plaćen na materijale koji se upotrebljavaju za takve svrhe, a ne kao agregati, povrativ je kao porezni odbitak. Prema istoj toj logici kamen, pijesak ili šljunak koji se vadi, ali se ne iskorištava komercijalno (kako je definirano u zakonodavstvu) izvan je područja primjene tog poreza.

(135) Citirajući presudu Općeg suda Ujedinjena Kraljevina objasnila je da cilj AGL-a: „… uglavnom uključuje promicanje uporabe u građevinskoj industriji agregata koji su nusproizvodi ili otpad iz određenih postupaka (poznatih i kao ‚sekundarni’ agregati), ili recikliranih agregata, čime se smanjuje upotreba agregata iz kamenoloma (poznatih i kao ‚primarni’ agregati), koji su neobnovljivi prirodni resurs, i time ograničiti štetu za okoliš povezanu s tim postupkom vađenja (‚cilj preusmjeravanja potražnje’ ili ‚ekološki cilj AGL-a’).”

(136) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da je logika poreza od početka jasno utvrđena u Ocjeni regulatornog utjecaj: „Glavni cilj opcije koju je izabrala Vlada bio bi smanjiti ekološke troškove vađenja iz kamenoloma koji se nameću općenito pojedincima i poduzećima u društvu, te potaknuti recikliranje.”

(137) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se AGL-om nastoji ostvariti njegov ekološki cilj na dva različita, ali međusobno povezana načina. Prvo, uvođenje pristojbi pomaže da se internalizira dio štete uzrokovane vađenjem i prijevozom agregata. Taj porez stoga uzrokuje smanjenje potražnje za svježe izvađenim agregatima kako rastu troškovi. Drugo, izuzeća i olakšice odobravaju se za otpadne i reciklirane materijale kako bi se potaknulo preusmjeravanje potražnje sa svježe izvađenih agregata na takve materijale, a da se istodobno ne ometa proizvodnja materijala koji se ne upotrebljavaju kao agregati. Kako bi se postigao ekološki cilj AGL-a, on je zamišljen tako da osigura postojanje ekonomski privlačne alternative za svježe izvađene oporezive agregate.

(138) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se s pomoću njegovih izuzeća AGL-om nastoji poticati upotreba recikliranog materijala ili nusproizvoda (koji nastaje tijekom postupka u kojem se ne namjerava proizvesti agregat), kako bi se smanjila potražnja za neobrađenim agregatima i time smanjila šteta u okolišu koja je povezana s vađenjem agregata. Odstupanja od područja primjene poreza mogu se svrstati u dvije kategorije: reciklirani agregati i neizbježni otpadni nusproizvodi. Potonji se može definirati kao materijal koji se komercijalno iskorištava u Ujedinjenoj Kraljevini i upotrebljava kao građevinski agregat, ali koji nastaje kao neizbježna posljedica postupka koji nije proveden namjerno za proizvodnju agregata. Takvi proizvodi svrstani su u dvije kategorije: (a) oni materijali koji neizbježno nastaju prilikom vađenja minerala koji nisu agregati; ili (b) oni materijali koji neizbježno nastaju prilikom postupka iskapanja ili jaružanja kojemu cilj nije vađenje materijala za komercijalno iskorištavanje.

(139) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su ti materijali koji su izvađeni za komercijalno iskorištavanje kao agregati, ili koji nastaju kao nusproizvodi u postupku koji je namijenjen za proizvodnju agregata za komercijalno iskorištavanje, u različitom činjeničnom položaju od izuzetih materijala.

(140) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da se, u skladu s prethodno opisanim odstupanjima, izuzećima od poreza razlikuju otpadni materijali koji nastaju kao nusproizvod vađenja minerala koji nisu agregati, koji su izuzeti, i otpadni materijali koji su nusproizvod vađenja agregata (poput otpada od vapnenca), koji i dalje podliježu porezu. Razlika, prema njihovom mišljenju, proizlazi iz cilja da se odvraća od vađenja vapnenca za agregat dok se ne odvraća od proizvodnje materijala koji nisu agregati. AGL-om se odvraća od vađenje agregata od prirodnog kamena dok se potiče upotreba alternativnih izvora agregata.

(141) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da su izuzeća od poreza ključna za postizanje ekoloških ciljeva AGL-a jer se njima smanjuje šteta koja nastaje vađenjem svježih materijala iz kamenoloma. Tvrde da je razlika u cijeni između izuzetih i oporezivih materijala to što preusmjerava potražnju dalje od vađenja svježih materijala iz kamenoloma. Izuzeća su u skladu s ekološkim ciljem AGL-a u mjeri u kojoj se upotrebom izuzetih materijala u konačnici smanjuje potražnja za vađenjem svježih agregata i ekološka šteta koja je s tim povezana.

(142) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine tvrde da postoje brojni primjeri u kojima se agregati vrhunske kakvoće zamjenjuju izuzetim materijalima. Na primjer, za izgradnju Olimpijskog parka 2012. bilo je potrebno više od milijun tona agregata za ispunu. Nusproizvodi proizvodnje porculanske gline iz Cornwalla upotrijebljeni su zajedno s recikliranim agregatima umjesto vrhunskih agregata poput svježe izvađenog vapnenca ili granita. Otpad lisnatog škriljevca iz […] (45) kamenoloma lisnatog škriljevca upotrijebljen je kao podloga za cjevovod u […]. […]. Taj drobljeni lisnati škriljevac upotrebljavao se umjesto drugih agregata dobivenih od drobljenog kamena. Nusproizvod iz istog kamenolom upotrijebljen je i u građevinarstvu u […] umjesto agregata vrhunske kakvoće.

(143) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine pokazuju da se broj izuzetih kamenoloma nije povećao nakon uvođenja AGL-a kako je prikazano u tablici u nastavku koja sadržava broj aktivnih kamenoloma u određenom trenutku: 2001. 2002. 2003. 2004. 2005. 2006.. Kuglična glina 20 20 22 18 18 18 Porculanska glina 17 17 17 17 15 15 Vapnenac 348 348 359 336 340 319 Magmatske i metamorfne stijene 211 211 210 204 213 199 Lisnati škriljevac 43 43 44 43 40 35 Glina i škriljevac 177 177 180 172 169 172 2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. Kuglična glina 18 18 18 18 18 18 Porculanska glina 13 12 16 17 16 15 Vapnenac 338 335 324 331 317 322 Magmatske i metamorfne stijene 208 203 207 195 204 191 Lisnati škriljevac 36 37 32 33 33 32 Glina i škriljevac 175 165 156 159 155 155

(144) 2009., prodaja drobljenog kamena činila je 59,4 % ukupne prodaje agregata u Ujedinjenoj Kraljevini. Preostali dio prodaje odnosio se na pijesak i šljunak. Vapnenac je bio daleko najvažniji izvor agregata drobljenog kamena i činio je 66 % ukupnih izvora, slijedile su magmatska stijene kao što su granit (24 %) i pješčenjak (9 %). Vapnenac, magmatska stijena i pješčenjak upotrebljavaju se i u druge svrhe, npr. kao građevni kamen, ili u slučaju vapnenca, kao industrijsko vapno.

(145) 2012. jedna tona agregata vapnenca prodavala se za 7,16 GBP do 11,70 GBP po toni. Jedna tona granita prodavala se za 6,12 GBP do 12,82 GBP po toni. Jedna tona agregata škriljevca prodavala se za između 2 GBP i 8 GBP po toni.

(146) Što se tiče dekorativnih agregata, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine zajedno s udruženjem BAA dostavila su informaciju da je to netipična upotreba agregata. Oni koji se upotrebljavaju u krajobraznom uređenju upotrebljavaju se u malim količinama i odabiru se na temelju njihovih vizualnih svojstva, poput boje i oblika, pri čemu su građevinska svojstva kao što su čvrstoća manje važna, za razliku od drugih uporaba agregata. S obzirom na male količine, dekorativni agregati čine mali dio tržišne potražnje za agregatima u Ujedinjenoj Kraljevini.

5.5. OCJENA PRIMLJENIH PRIMJEDABA

(147) Komisija je u odluci o pokretanju postupka već zaključila da se uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a može sažeti kao oporezivanje kamenja, šljunka i pijeska koji su svježe/namjerno izvađeni da bi se upotrebljavali kao agregati i podvrgnuli komercijalnom iskorištavanju u Ujedinjenoj Kraljevini 1. travnja 2002. ili nakon tog datuma.

(148) Pored prethodnih očitovanja nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu poreznog načela koje se nalazi u temelju AGL-a, Komisija daje sljedeće napomene.

(149) Nekoliko trećih strana primijetilo je da se AGL-om materijali ne tretiraju na dosljedan način jer nisu izuzeti nusproizvodi drugih izuzetih materijala (stijene za proizvodnju kamena s jednom ili više ravnih površina (dalje u tekstu „rezani kamen”), vapno, kamen s visokom vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove i nusproizvodi/otpad od vađenja primarnih visokokvalitetnih agregata. Oni bi navodno bili u istom pravnom i činjeničnom položaju kao trenutačno izuzeti nusproizvodi materijala koji nisu agregati ili kao materijali koji imaju specijalizirane namjene koje se ne oporezuju.

(150) Sama Komisija u odluci o pokretanju postupka postavila je pitanje o tome zašto se smatra opravdanim odobriti izuzeća za nusproizvode kuglične gline, porculanske gline, ugljena, lignita, škriljevca i lisnatog škriljevac, ali ne za nusproizvode vapna za uporabu u poljoprivredi i rezanog kamena.

5.5.1. OPOREZIVANJE NUSPROIZVODA VAĐENJA REZANOG KAMENA I VAPNA

(151) Nakon primitka opsežnih informacija od trećih strana i od nadležnih tijela Ujedinjene Kraljevine, Komisija primjećuje da se otpad ili nusproizvodi vađenja rezanog kamena i vapna sastoje od iste vrste stijena kao i rezani kamen i vapno: i. otpad od vađenja vapnenca koji se upotrebljava za proizvodnju vapna vjerojatno se isto sastoji od vapnenca, a ii. otpad koji nastaje prilikom vađenja stijena za proizvodnju rezanog kamena vjerojatno se uglavnom sastoji od kamene sitneži iste vrste stijene koja se reže.

(152) Izuzećima od AGL-a razlikuju se otpadni materijali koji nastaju kao nusproizvod materijala koji nisu izvađeni za uporabu kao agregati (poput otpada nastalog prilikom vađenja porculanske i kuglične gline, ugljena, lignita i lisnatog škriljevca), koji su izuzeti, i otpadni materijali koji su nusproizvod namjernog vađenja materijala za uporabu kao agregata (poput otpada od vapnenca), koji i dalje podliježu porezu.

(153) Ta porezna razlika proizlazi iz cilja da se odvrati od svježeg vađenja vapnenca, granita, pješčenjaka itd., za upotrebu kao agregata, a da se ne utječe proizvodnju materijala koji se ne upotrebljavaju kao agregati.

(154) Kako su opisala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, vapnenac, pješčenjak i granit najčešći su materijali izvađeni kako bi se upotrebljavali kao agregati. Izuzimanje od AGL-a nusproizvoda rezanog kamena ili vapnenca koji se upotrebljava za proizvodnju vapna zapravo bi u najmanju ruku održalo razinu vađenja, ako ne bi i potaklo svježe vađenje tih materijala.

(155) Osim toga, nema dodatnih troškova (prerade) za dobivanje rezanog kamena i vapna iz glavnih izvađenih materijala. To se razlikuje od, na primjer, vađenja kuglične i porculanske gline gdje je odvajanje tih materijala iz otpada vrlo skupo.

(156) Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine objasnila su da se kamen koji se reže i vapnenac koji se upotrebljava za dobivanje vapna namjerno vade da bi se upotrebljavali kao agregati. Osim toga, njihovi nusproizvodi i otpad mogu se prodavati samostalno čak i bez glavnog materijala s obzirom na to da je to visokokvalitetni materijal koji se upotrebljava kao agregat. Kao dokaz ove tvrdnje nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila su podatke koji doista pokazuju da cijene vapna i rezanog kamena u većini slučajeva nisu puno više od cijena njihovih odnosnih nusproizvoda. Trošak vapnenca za vapno je oko 12,50 GBP do 19,50 GBP po toni, dok cijena njegovog nusproizvoda iznosi 7,16 GBP do 11,70 GBP po toni. Magmatske stijene (uključujući granit), koje se upotrebljavaju i za proizvodnju rezanog kamena koštaju oko 5,51 GBP do 12,91 GBP po toni, dok se njihov nusproizvod prodaje za otprilike 6,12 GBP do 12,82 GBP po toni. To bi značilo da bi, ako nema potražnje za visokokvalitetnim specijaliziranim proizvodom, kamenolom još uvijek nastavio sa svježim vađenjem s obzirom na to da je ekonomski smisleno prodavati svježe izvađeni proizvod i njegov nusproizvod da bi se upotrebljavali kao agregati. Ne može se isključiti da bi izuzeće nusproizvoda tako potaknulo dodatno svježe vađenje iz kamenoloma i time ugrozilo ekološku logiku AGL-a.

(157) Osim toga, ne postoji objektivni način razlikovanja vapnenca kao nusproizvoda proizvodnje poljoprivrednog vapna i vapnenca koji se posebno vadi da bi se upotrebljavao kao agregat. Isto vrijedi i za granit i pješčenjak i nusproizvode rezanog kamena. Stoga su ti svježe izvađeni materijali i njihovi nusproizvodi međusobno zamjenjivi te operator kamenoloma može, ovisno o potražnji, odlučiti da oba proda za istu namjenu „kao agregate”.

(158) Na temelju razmatranja iz uvodnih izjava 151. do 157., Komisija primjećuje da nusproizvodi vađenja vapna i rezanog kamena nisu u različitom činjeničnom i pravnom položaju od svježe izvađenih proizvoda. Osim toga, moguća izuzeća za jalovinu koja nastaje prilikom vađenja vapnenca/stijena koje se upotrebljavaju za rezani kamen ili za druge svrhe osim za uporabu kao agregata samo će poslužiti za poticanje pojačanog vađenja svježih stijena i vapnenca i neće pridonijeti preusmjeravanju potražnje.

5.5.2. KAMEN VISOKE VRIJEDNOSTI POLIRNOSTI, STIJENE ZA OBLAGANJE OBALE RADI OBRANE OD MORA, KAMEN ZA ZIDOVE, PRIMARNI VISOKOKVALITETNI AGREGATI I NJIHOVI NUSPROIZVODI/OTPAD

(159) Materijali koji se upotrebljavaju za kamen visoke vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove i primarni visokokvalitetni agregati doista predstavljaju ili specijalizirane uporabe dotičnih materijala, ili uporabe u kojima ih ne mogu zamijeniti reciklirani agregati ili otpad od materijala koji ne podliježu porezu.

(160) Međutim, svi materijali koji se upotrebljavaju za kamen visoke vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove i primarne visokokvalitetne agregate i njihove nusproizvode od iste su stijene. Primjerice, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora proizvedene su od iste stijene kao mala kamena sitnež agregata koji su nastali kao nusproizvod.

(161) Te su stijene općenito prikladne za uporabu kao agregati i operatori kamenoloma mogu izabrati kako prodati ili iskoristiti određenu stijenu u skladu s potražnjom.

(162) Iz razloga koji su objašnjeni u uvodnim izjavama 151. do 157. u pogledu nusproizvoda rezanog kamena i vapna, Komisija ne može isključiti mogućnost da bi izuzeće za kamen visoke vrijednosti polirnosti, stijene za oblaganje obale radi obrane od mora, kamen za zidove, primarne visokokvalitetne agregate i njihove nusproizvode/otpad potaknulo vađenje tih materijala kako bi se upotrebljavali kao agregati.

(163) Budući da je nekoliko zainteresiranih strana dovelo u pitanje logiku AGL-a s obzirom na to da se kamen visoke vrijednosti polirnosti i stijene za oblaganje obale radi obrane od mora oporezuju, dok se glina za obranu od poplava ili materijali za druge specijalizirane namjene ne oporezuju, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine zajedno s udruženjem BAA dostavila su informacije da je polirnost mjera otpora agregata na poliranje; agregati s visokom vrijednosti polirnosti upotrebljavaju se u bitumenskim mješavinama koje se postavljaju na površinu cesta kako bi se dobila visoka razina otpornosti na klizanje. Agregati s najvišom vrijednosti polirnosti upotrebljavaju se na lokacijama kao što su zavoji i zone kočenja, i specificirani su s obzirom na svoje vrijednosti polirnosti i abrazivne vrijednosti agregata (AAV). To su svojstva koja su prisutna u stijenama i koja se poboljšavaju u proizvodnom postupku. Materijali su još uvijek agregati, a ta se uporaba za potrebe AGL-a razvrstava u uporabe materijala kao agregata.

(164) Stijene za oblaganje obale upotrebljavaju se za zaštitu obala Ujedinjene Kraljevine od erozije. Zahtjevi specifikacije ovise o specifičnim uvjetima morskog okruženja. Značajke koje su specificirane uključuju gustoću i abrazivnu vrijednost agregata. Ta se uporaba za potrebe AGL-a razvrstava kao uporaba u svojstvu agregata, s obzirom na to da se upotrebljava zbog čvrstoće i rasutog stanja.

(165) Nadalje, je li materijal koji se upotrebljava za određenu svrhu zamjenjiv ili ne, ne utječe na logiku AGL-a i izuzeća odobrenih za druge materijale. Doista, Komisija napominje da se tu AGL primjenjuje na niz različitih uporaba koje nisu međusobno zamjenjive. Međutim, sve dok se takvi materijali mogu upotrebljavati i uvelike se upotrebljavaju kao agregati i njihova uporaba kao agregata ima ekonomskog smisla, izuzeće za takve materijale, čak i za određene uporabe, ugrozilo bi cilj AGL-a.

(166) Brojne zainteresirane strane upućuju na činjenicu da izuzeti agregati zamjenjuju proizvode sekundarnih agregata, a ne proizvode više klase. Komisija napominje, kao prvo, da to razmatranje ne dovodi u pitanje činjenicu da se AGL-om postiže njegovo ekološko područje primjene s obzirom na to da izuzeti materijali koji su neizbježan nusproizvod materijala izvađenih kako se ne bi upotrebljavali kao agregati zamjenjuju svježe izvađene agregate. Nije bitno zamjenjuju li agregate više ili niže klase sve dok je smanjeno svježe vađenje. Osim toga, Komisija primjećuje da bi izuzeti materijali povremeno mogli zamijeniti čak i agregate višeg razreda, kako su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine opisala u uvodnoj izjavi 142.

(167) Komisija potvrđuje probleme s provedbom AGL-a i njegovim izuzećima na temelju geologije materijala. Međutim, Komisija napominje i da bi bilo teže izuzeća temeljiti na uporabama materijala s obzirom na to da bi to moglo dovesti do poteškoća u provedbi i ostaviti više prostora za zlouporabu. Štoviše, čini se da su nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine dobila Izvješće kao potporu za provedbu AGL-a te slijede definicije i ispitivanja za materijal, koja su u njemu navedena. Samo udruženje BAA priznalo je da se nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine koriste stručnim mišljenjima geologa kako bi odredila materijale koji se proizvode u kamenolomima.

(168) U pogledu isključenja gline i škriljevca koji se upotrebljavaju za keramičke proizvode od obustave AGL-a, Komisija napominje da je to izuzeti industrijski postupak koji je već razmotren u odluci o pokretanju postupka i za koji se utvrdilo da nije državna potpora.

(169) Što se tiče sadržaja Kornvalskih smjernica za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007., koje je dostavilo udruženje BAA, Komisija napominje da se one ne mogu smatrati točnim izvorom informacija za sveobuhvatni pregled svih proizvoda kamenoloma. To su smjernice izrađene u promotivne svrhe u kojima kamenolomi oglašavaju svoje proizvode namijenjene građevinskoj industriji. Komisija, dakle, smatra da su kamenolomi koji se pojavljuju u Kornvalskim smjernicama za građevni kamen i lisnati škriljevac iz 2007. predstavili proizvode u skladu s njihovom marketinškom strategijom usmjerenom na građevinsku industriju. Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine spomenula su da omogućuju kamenolomima da oglašavaju svoje proizvode kako žele bez obzira na geološki sastav dotičnog materijala i ne smatraju takve promidžbene opise bitnim za razvrstavanje materijala za potrebe AGL-a.

(170) Iz toga slijedi da je oporezivanje kamena visoke vrijednosti polirnosti, stijena za oblaganje obale radi obrane od mora, kamena za zidove, primarnih visokokvalitetnih agregata i njihovih nusproizvoda/otpada obuhvaćeno uobičajenim načelom oporezivanja AGL-a i opravdano ciljem koji se želi postići.

5.5.3. ZAKLJUČAK O UOBIČAJENIM OPOREZIVANJU U OKVIRU AGL-A I CILJU AGL-A

(171) Komisija smatra da primjedbe koje su dostavile sve zainteresirane strane ne daju razloga za odstupanje od njezinih zaključaka iz odluke o pokretanju postupka u pogledu uobičajenog načela oporezivanja u okviru AGL-a i cilja AGL-a.

(172) Uobičajeno načelo oporezivanja AGL-a je da se kamen, šljunak i pijesak, koji su u skladu s člankom 17. stavkom 1. definiraju kao agregati, trebaju oporezivati ako su u Ujedinjenoj Kraljevini podvrgnuti komercijalnom iskorištavanju kako je utvrđeno u članku 19. 1. travnja 2002. ili nakon tog datuma (46).

(173) U skladu s opisom koji su dostavila nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine prije odluke o pokretanju postupka i kako je potvrđeno pripremnim aktivnostima u pogledu AGL-a (47), Komisija je u odluci o pokretanju postupka zaključila (48) da se agregati općenito mogu opisati kao zrnati ili samljeveni materijali koji su zbog svojih fizikalnih i kemijskih nepromjenjivih svojstava prikladni za uporabu samostalno ili uz dodatak cementa, vapna ili bitumena u izgradnji betonskih, kamenih, asfaltnih ili odvodnih putova, ili kao ispuna e u građevinarstvu („uporaba kao agregata”).

(174) Sve zainteresirane strane i tijela Ujedinjene Kraljevine u svojim podnescima priznala su izraz „uporaba kao agregata” te su svoje primjedbe predstavili u skladu s tim. Udruženje BAA doista je podnijelo primjedb