SMJERNICA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 4. travnja 2014.

o monetarnoj i financijskoj statistici

(preinačena)

(ESB/2014/15)

(2014/810/EU)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5. stavak 1., članak 12. stavak 1. i članak 14. stavak 3.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1745/2003 Europske središnje banke od 12. rujna 2003. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2003/9) (1),

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (2),

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (3),

uzimajući u obzir Smjernicu ESB/2010/20 od 11. studenoga 2010. o pravnom okviru za računovodstveno i financijsko izvještavanje u Europskom sustavu središnjih banaka (4),

budući da:

DONIJELO JE OVU SMJERNICU:

Članak 1.

Područje primjene

Ovom Smjernicom se utvrđuju obveze nacionalnih središnjih banaka da dostavljaju monetarne i financijske statistiku ESB-u.

Nacionalne središnje banke dostavljaju stavke iz članaka od 3. do 26. u skladu sa shemama iz Priloga II. i u skladu sa standardima elektroničkog izvještavanja iz Priloga III. Do rujna svake godine, ESB dostavlja nacionalnim središnjim bankama točne datume prijenosa u obliku kalendara za dostavljanje podataka za sljedeću godinu.

U slučajevima usvajanja eura, primjenjuju se sljedeća pravila:

Podaci za prethodna tri mjeseca ili procjene u skladu sa zahtjevima revidiranog Europskog sustava računa (dalje u tekstu „ESA 2010”) utvrđenim Uredbom (EU) br. 549/2013 potrebni su za statistiku bilančnih stavki, investicijskih društava i financijskih društava posebne namjene kako je navedeno u tablicama 1., 2. i 3. Priloga VI. za sastavljanje financijskih računa. Podaci se dostavljaju ESB-u, koliko je to moguće, kako slijedi: u rujnu 2014. za referentna razdoblja od Q4 2012. do Q2 2014.; u prosincu 2014. za referentno razdoblje Q3 2014.; i u ožujku 2015. za referentno razdoblje Q4 2014.

Podaci za prethodna razdoblja ili procjene za nove značajke visokog prioriteta prihvaćene u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) kako je navedeno u tablici 4. Priloga VI. za referentna razdoblja od lipnja 2014. su potrebna, koliko je to moguće, do svibnja 2015. kako bi se izbjegla kašnjenja u objavi.

Podaci za prethodna razdoblja ili procjene za nove značajke prihvaćene u Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34) i ovoj Smjernici kako je navedeno u tablici 5. Priloga VI. za referentna razdoblja od lipnja 2014., potrebna su, koliko je to moguće, do svibnja 2015.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Smjernice:

Članak 3.

Statistika bilančnih stavki monetarnih financijskih institucija

Nacionalne središnje banke sastavljaju i dostavljaju dvije zasebne agregirane bilance, obje na bruto osnovi, u skladu sa shemama utvrđenim u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33): jednu koja se odnosi na podsektor monetarnih financijskih institucija „središnja banka” i jednu koja se odnosi na podsektor „druge monetarne financijske institucije”.

Nacionalne središnje banke izvode zahtijevane statističke podatke o svojim bilancama iz svojih računovodstvenih sustava pomoću tomu namijenjenih veznih tablica dostupnih na mrežnim stranicama ESB-a (15). Prema potrebi tablice će se izmijeniti u suradnji s nacionalnim središnjim bankama kako bi odrazile situacije u razvoju, na primjer kako bi osigurala dosljednost s ažuriranim računovodstvenim pravilima. Za potrebe statističkog izvještavanja ESB izvodi podatke iz svoje bilance, koji odgovaraju podacima koje izvode nacionalne središnje banke iz svojih bilanci.

Nacionalne središnje banke izvode zahtijevane statističke podatke o bilancama ostalih monetarnih financijskih institucija agregiranjem podataka o bilančnim stavkama prikupljenih od pojedinih rezidentnih monetarnih financijskih institucija, isključujući rezidentni NSB.

Ovi zahtjevi obuhvaćaju neotplaćene iznose na kraju mjeseca i na kraju tromjesečja (stanja), podatke o mjesečnim i tromjesečnim usklađivanjima tokova te mjesečne i tromjesečne podatke o sekuritizaciji kredita i ostalim kreditnim transferima. Bilanca se sastavlja posljednjeg kalendarskog dana mjeseca/tromjesečja bez obzira na lokalne praznike; ako to nije moguće, koriste se podaci koji se odnose na posljednji radni dan, u skladu s nacionalnim tržišnim ili računovodstvenim pravilima.

Sve stavke su obvezne; međutim, u odnosu na polja u tablicama 3. i 4. dijela 3. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) koja se odnose na države članice izvan europodručja, primjenjuju se posebne odredbe, kao što je opisano u stavku 8. Pored toga, u odnosu na zahtjeve iz tablice 5. dijela 5. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) za izvještavanje o sekuritiziranim i isknjiženim kreditima koje servisiraju monetarne financijske institucije, nacionalne središnje banke mogu proširiti izvještajne zahtjeve kako bi uključile kredite prenesene na drugi način koje servisiraju monetarne financijske institucije. Ako ovi dodatni podaci nisu uključeni u izvještavanja temeljem tablice 5. dijela 5. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), ali su dostupni nacionalnim središnjim bankama, podaci se uključuju u tablicu 4. dijela 1. Priloga II. ovoj Smjernici. Ako su podaci o kreditima koji su sekuritizirani ili na drugi način preneseni, a koji ne servisiraju monetarne financijske institucije, dostupni nacionalnim središnjim bankama (npr. od ostalih financijskih posrednika ili pomoćnih financijskih institucija koje djeluju kao serviseri kredita), ovi podaci se uključuju u tablicu 4. dijela 1. Priloga II.

Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke o bilančnim stavkama u skladu s dijelom 1. Priloga II.

ESB izračunava transakcije na temelju razlike između stanja na kraju mjeseca i uklanjanjem učinaka koji ne proizlaze iz transakcija utemeljenih na sljedećim usklađivanjima tokova:

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u mjesečne i tromjesečne podatke koji se odnose na reklasifikacije i druga usklađivanja te na revalorizacije zbog promjene cijena obračunate u skladu s Prilogom IV. ESB obično izračunava vrijednosna usklađivanja za promjene deviznih tečajeva, iako kada nacionalne središnje banke mogu sastaviti točnija usklađivanja one mogu izravno prenijeti navedena usklađivanja ESB-u.

Nacionalne središnje banke i organizacijska jedinica ESB-a nadležna za financijsko izvješćivanje dostavljaju mjesečne podatke ESB-u do kraja poslovanja 15. radnog dana nakon kraja mjeseca na koji se podaci odnose, dok se tromjesečni podaci dostavljaju do kraja poslovanja 28. radnog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.

Nacionalne središnje banke će možda trebati revidirati podatke koji se odnose na posljednje razdoblje koje prethodi trenutnom referentnom razdoblju. Pored toga, mogu se izvršiti revizije koje se odnose na prethodna razdoblja, zbog primjerice pogrešaka, reklasifikacija, poboljšanih postupaka za dostavljanje podataka itd. ESB može istodobno obrađivati izvanredne i redovite revizije ili može odlučiti odgoditi obradu izvanrednih revizija do nakon mjesečnog razdoblja izrade monetarnih agregata.

Politika revizija usklađena je s načelima iz Priručnika ESB-a o statistici bilance monetarnih financijskih institucija. Radi osiguravanja dobre ravnoteže između kvalitete monetarne statistike i njene stabilnosti i radi poboljšanja usklađenosti između mjesečnih i tromjesečnih statistika, izvanredne revizije mjesečnih podataka dostavljaju se u trenutku podnošenja tromjesečne statistike. Kad se dostavljaju revizije mjesečnih podataka, ali nacionalni okvir izrade podataka ne dozvoljava generiranje odgovarajućih tromjesečnih revizija, nacionalne središnje banke osiguravaju, koliko je to moguće, održavanje dosljednosti između mjesečnih i tromjesečnih podataka, npr. pomoću procjena.

Prije prijenosa podataka ESB-u, nacionalne središnje banke i organizacijska jedinica ESB-a nadležna za financijsko izvješćivanje potvrđuju unutarnju dosljednost podataka u skladu s provjerama koje ESB utvrđuje i održava.

Kada nacionalne središnje banke odobravaju odstupanja novčanim fondovima u skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), nacionalne središnje banke osiguravaju da njihov ukupni doprinos ukupnoj nacionalnoj bilanci novčanih fondova ne premašuje:

Kada nacionalne središnje banke odobravaju odstupanja novčanim fondovima u skladu s podstavcima i., ii. ili iv. članka 9. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), nacionalne središnje banke osiguravaju da za svaku stavku ukupni doprinos odstupanja u odnosu na odgovarajući ukupni iznos u nacionalnoj bilanci monetarnih financijskih institucija ne premašuje 5 %. Nacionalne središnje banke mogu novčanim fondovima također odobriti odstupanja od zahtjeva za dostavljanje podataka o stanju imovine i obveza sektora osiguravajućih društava i sektora mirovinskih fondova europodručja odvojeno, u skladu s podstavkom iii. članka 9. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Nacionalne središnje banke prave razliku između imovine i obveza osiguravajućih društava i mirovinskih fondova, između pozicija s domaćim institucijama i institucijama koje su rezidenti u drugim državama članicama europodručja i onda mogu odobriti odstupanja u odnosu na svaki blok čiji doprinos ne premašuje 5 % ukupne bilance nacionalnih novčanih fondova.

Kada nacionalne središnje banke odobravaju odstupanja monetarnim financijskim institucijama u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), u sastavljanju mjesečnih i tromjesečnih podataka o bilanci monetarnih financijskih institucija koji se dostavljaju ESB-u, nacionalne središnje banke primjenjuju ekstrapolaciju tako da se postigne obuhvat od 100 % za te monetarne financijske institucije. Nacionalne središnje banke mogu odabrati postupak kojim se ekstrapolacijom postiže obuhvat od 100 %, pod uvjetom da taj postupak ispunjava sljedeće minimalne standarde.

Nacionalne središnje banke obavještavaju ESB o odstupanjima koje primjenjuju, a također dostavljaju informacije o glavnim elementima novih postupaka za ekstrapolaciju ili promjenama postojećih, ako su znatne.

U sastavljanju bilance središnje banke, nacionalne središnje banke i ESB slijede usklađena računovodstvena pravila iz Smjernice ESB/2010/20 s izmjenama i primjenjuju vezne tablice iz članka 3. stavka 1. Posebno:

Članak 8. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) utvrđuje odgovarajuća računovodstvena načela za potrebe statističkog izvještavanja u odnosu na „druge monetarne financijske institucije”. Posebno, ne dovodeći u pitanje računovodstvene prakse i postupke netiranja koji prevladavaju u državama članicama europodručja, sva financijska imovina i obveze dostavljaju se na bruto osnovi. Pored toga, u odnosu na depozite i kredite, dostavljaju se podaci o stanju glavnice, osim iznosa koji su otpisani ili djelomično otpisani. Nacionalne središnje banke iznimno mogu dozvoliti izvještavanje o kreditima bez rezervacija i izvještavanje o kupljenim kreditima po cijeni dogovorenoj u vrijeme njihova stjecanja, sukladno uvjetima utvrđenim u članku 8. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

U odnosu na vrednovanje ostalih bilančnih stavki, a posebno vrijednosnih papira koji se drže i izdaju, preporučuje se da nacionalne središnje banke primijene tržišno vrednovanje u skladu sa zahtjevima ESA 2010. Međutim, opći zahtjev utvrđen u članku 8. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) da monetarne financijske institucije moraju slijediti nacionalne propise kojima se prenosi Direktiva 86/625/EEZ kao i sve druge primjenjive međunarodne standarde podrazumijeva da se prakse vrednovanja za vrijednosne papire i drugu imovinu razlikuju. Primjena nestandardiziranih pravila vrednovanja je stoga prihvatljiva sve dok knjigovodstvena vrijednost znatno ne odstupa od tržišne vrijednosti.

Kada prenose podatke ESB-u, nacionalne središnje banke i organizacijska jedinica ESB-a nadležna za financijsko izvješćivanje dostavljaju pojašnjenja uz posebna kretanja u odnosu na posljednje referentno razdoblje, uključujući obrazloženja koja se odnose na „reklasifikacije i druga usklađivanja”, kao i odgovarajuće revizije za protekla razdoblja. Posebno, pojašnjenja se dostavljaju za kretanja, „reklasifikacije i druga usklađivanja” i revizije veće od 5 milijardi eura (u apsolutnoj vrijednosti) ili u drugim slučajevima kad se smatraju ekonomski značajnima, npr. kada se kretanja u dostavljenim serijama odnose na velike transakcije za vrijeme izvještajnog razdoblja ili kada revizije označavaju značajne promjene u ekonomskom tumačenju ukupnih kretanja. Nacionalne središnje banke i ESB osiguravaju dodana pojašnjenja o dostavljenim podacima na zahtjev ESB-a.

U pojašnjenjima se također navodi jesu li utvrđena značajna kretanja, revizije ili „reklasifikacije i druga usklađivanja” koje utječu na dostavljene serije konačna ili su još uvijek predmet istraživanja.

Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja po mogućnosti u vrijeme prijenosa podataka, a u svakom slučaju prije dovršetka izrade podataka.

ESB na središnjem mjestu čuva pojašnjenja primljena od nacionalnih središnjih banaka za svrhe praćenja podataka i pojašnjenja statistike. ESB postupa s informacijama dostavljenim u pojašnjenjima uvažavajući primjenjivi režim povjerljivosti.

Nacionalne središnje banke mogu odlučiti ne zahtijevati od monetarnih financijskih institucija potpuno izvještavanje u odnosu na polja u tablicama 3. i 4. dijela 3. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) koje se odnose na države članice izvan europodručja, ako podaci prikupljeni na višoj razini agregacije nisu značajni. Nacionalne središnje banke preispituju u redovitim vremenskim intervalima, a najmanje jednom godišnje, nastavljaju li se primjenjivati ove odredbe. Kada odobravaju ova odstupanja, nacionalne središnje banke dostavljaju tromjesečne procjene izvedene u skladu sa sljedećim kriterijima:

Članak 4.

Dosljednost praćenja između statističke bilance NSB-a i njegove računovodstvene bilance

Nacionalne središnje banke i ESB prate usklađenost između svojih odnosnih agregiranih bilanci na kraju mjeseca za potrebe statistike koje se dostavljaju temeljem Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i svojih računovodstvenih stavki koje se dostavljaju za tjedni financijski izvještaj Eurosustava temeljem Smjernice ESB/2012/20 i njenih izmjena.

Nacionalne središnje banke provode provjeru svake stavke mjesečnih podataka u skladu s predloškom iz dijela 2. Priloga I. Provjere se prenose ESB-u s odgovarajućim tromjesečnim podacima i u istom roku koji je određen za tromjesečne podatke u članku 3. stavku 2.

Za izvještajna razdoblja u kojima se datumi njihovih agregiranih bilanci Eurosustava na kaju mjeseca za statističke potrebe i računovodstvenih stavki koje se dostavljaju za potrebe tjednog financijskog izvještaja Eurosustava ne podudaraju, nacionalne središnje banke mogu usporediti statističke podatke s dnevnom bilancom koja se izrađuje za posljednji radni dan u mjesecu. Pri sastavljanju svoje bilance ESB se koristi istim postupkom.

ESB prati rezultate provjera usklađenosti i može zahtijevati od nacionalnih središnjih banaka da izvijeste o relevantnim neusklađenostima.

Članak 5.

Statistika elektroničkog novca

ESB, u suradnji s nacionalnim središnjim bankama, na godišnjoj osnovi utvrđuje i evidentira značajke sustava elektroničkog novca koji se koristi u Uniji, dostupnost dotičnih statističkih podataka i povezanih metoda njihovog sastavljanja. Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke o elektroničkom novcu koji izdaju monetarne financijske institucije kojima nije odobreno odstupanje temeljem članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) u skladu s popisom stavki u tablici 1. dijela 2. Priloga II. ovoj Smjernici.

Mjesečni podaci dostavljaju se ESB-u zajedno s mjesečnim prijenosom podataka statistike bilančnih stavki monetarnih financijskih institucija kako je navedeno u članku 3. stavku 2. U nedostatku podataka, nacionalne središnje banke, ako je moguće, upotrebljavaju procjene ili privremene podatke.

Ovo izvještavanje obuhvaća institucije za elektronički novac koje se u najvećoj mjeri bave financijskim posredovanjem u obliku izdavanja elektroničkog novca i koje na taj način ulaze u definiciju monetarne financijske institucije te institucije za elektronički novac koje se u najvećoj mjeri ne bave financijskim posredovanjem u obliku izdavanja elektroničkog novca i koje na taj način ne ulaze u definiciju monetarne financijske institucije. Ovo izvještavanje također uključuje izvještavanje malih monetarnih financijskih institucija kojima je odobreno odstupanje temeljem članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), neovisno o tome jesu li kreditne institucije.

Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke u skladu s popisom stavki u tablici 2. dijela 2. Priloga II. ovoj Smjernici. Podaci izdavatelja elektroničkog novca koji ne ulaze u definiciju monetarne financijske institucije i koji stoga nisu predmet redovitih statističkih izvještajnih zahtjeva u vezi bilančnih stavki dostavljaju se u mjeri u kojoj ih nacionalne središnje banke mogu dobiti od svojih nadležnih tijela ili drugih odgovarajućih izvora.

Serije se dostavljaju ESB-u na godišnjoj osnovi do posljednjeg radnog dana mjeseca koji slijedi nakon završetka referentnog razdoblja. U nedostatku podataka, nacionalne središnje banke, ako je moguće, koriste procjene ili privremene podatke.

Članak 6.

Statistike poštanskih žiro institucija i središnje države

Nacionale središnje banke prikupljaju statističke podatke poštanskih žiro institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 1074/2013 (ESB/2013/39). Zahtjevi obuhvaćaju monetarne obveze rezidentnih nemonetarnih financijskih institucija iz europodručja, tj. bliske zamjene za obveze po depozitima monetarnih financijskih institucija i držanja gotovine i vrijednosnih papira koje izdaju monetarne financijske institucije iz europodručja. Nacionalne središnje banke dostavljaju ove podatke ESB-u u skladu s dijelom 3. Priloga II.

U izvještavanju na temelju dijela 3. Priloga II. nacionalne središnje banke također obuhvaćaju monetarne obveze i držanja gotovine i vrijednosnih papira koje izdaju monetarne financijske institucije iz europodručja. Prema pravilu de minimis, ove stavke se ne dostavljaju kada takva imovina i obveze ne postoje ili nisu značajne.

Podaci o usklađivanju tokova dostavljaju se u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b).

Serije se dostavljaju na mjesečnoj osnovi i u istim rokovima koji su, u članku 3. stavku 2., utvrđeni za mjesečnu statistiku bilančnih stavki.

Članak 7.

Bilješke

Ako su podaci dostupni, uključujući podatke koji se temelje na najboljoj procjeni, nacionalne središnje banke dostavljaju daljnje statističke podatke u skladu s popisom bilješki navedenim u dijelu 4. Priloga II. kao dodatak statistici bilančnih stavki te s istom učestalošću i u rokovima kako je navedeno u članku 3. stavku 2. ESB, u suradnji s nacionalnim središnjim bankama, utvrđuje i evidentira dostupnost dotičnih statističkih podataka i povezanih metoda njihovog sastavljanja. Ove bilješke predstavljaju podatke potrebne za sastavljanje monetarnih agregata europodručja, statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija i financijskih izvještaja monetarne unije i imaju visoki prioritet, osim ako u tablicama nije drugačije navedeno. Sukladno sporazumu između ESB-a i NSB-a, ako ESB koristi alternativne izvore podataka, nacionalne središnje banke ne trebaju dostavljati stavke koje se odnose na podjelu dužničkih vrijednosnih papira monetarnih financijskih institucija izdanih prema rezidentnosti imatelja u tablici 2. odjeljka 1. dijela 4. Priloga II.

Podaci o tokovima mogu se dostaviti u skladu s dvostranim sporazumom između ESB-a i odgovarajućeg NSB-a. Podaci o usklađivanju tokova dostavljaju se u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b).

Serije se dostavljaju mjesečno za stavke iz odjeljka 1. i 2. dijela 4. Priloga II. i tromjesečno za stavke iz odjeljka 3. dijela 4. Priloga II. i u istim rokovima kao i obvezna mjesečna i tromjesečna statistika bilance monetarnih financijskih institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

Bilješke zahtijevane na temelju ovog članka dostavljaju se na temelju istih pravila vrednovanja i računovodstvenih pravila koja se primjenjuju na podatke koji se dostavljaju u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

Članak 8.

Statistika osnovice za obračun pričuva

Mjesečna statistika agregirane osnovice za obračun pričuva, raščlanjena prema vrsti obveza, izračunava se u obliku stanja na kraju mjeseca u skladu s Uredbom (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9) i s kategorijama navedenim u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Podaci koji se zahtijevaju za izradu ove statistike u skladu s dijelom 5. Priloga II. dobivaju se iz podataka koje kreditne institucije na koje se primjenjuju odredbe o minimalnim obveznim pričuvama dostavljaju nacionalnim središnjim bankama.

Statistika osnovice za obračun pričuva za kreditne institucije obuhvaća šest vremenskih serija koje se odnose na iznose stanja na kraju mjeseca koja se mjesečno prenose ESB-u, najkasnije do kraja radnog dana NSB-a koji prethodi početku razdoblja održavanja pričuva, preko sustava za razmjenu podataka Europskog sustava središnjih banaka (ESSB). Kreditne institucije na „repu” dostavljaju nacionalnim središnjim bankama ograničenu raščlambu na tromjesečnoj osnovi. Za te kreditne institucije na „repu” koristi se pojednostavljena statistika osnovice za obračun pričuva za tri razdoblja održavanja pričuva. Nacionale središnje banke upotrebljavaju tromjesečne podatke o osnovici za obračun pričuva kreditnih institucija na „repu” za mjesečne iznose koji se dostavljaju ESB-u putem tri prijenosa podataka nakon njihove objave.

Revizije osnovice za obračun pričuva i/ili obveznih pričuva od strane izvještajnih institucija izvršene nakon početka razdoblja održavanja ne mogu rezultirati revizijom statistike osnovice za obračun pričuva i statistike obveznih pričuva.

Članak 9.

Statistika makromjera

ESB prati na mjesečnoj osnovi, pomoću statističkih podataka na kraju mjeseca koje kreditne institucije dostavljaju nacionalnim središnjim bankama u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), točnost aktualnih standardiziranih odbitaka od osnovice za obračun pričuva, koje kreditne institucije mogu primijeniti na stanja njihovih dužničkih vrijednosnih papira izdanih s ugovorenim rokom dospijeća do dvije godine. Nacionalne središnje banke sastavljaju zahtijevane agregate u skladu s dijelom 6. Priloga II. i dostavljaju ih ESB-u.

Tri vremenske serije za kreditne institucije koje se odnose na iznose stanja na kraju mjeseca, prenose se ESB-u na mjesečnoj osnovi, najkasnije do radnog dana NSB-a koji prethodi početku razdoblja održavanja.

Navedene serije prenose se i u slučaju kada se povezane bilančne stavke ne primjenjuju u odgovarajućoj državi članici.

Članak 10.

Statistika bilance novčanih fondova

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke o zasebnim bilančnim stavkama novčanih fondova u skladu s tablicama 1. i 2. dijela 7. Priloga II. ESB koristi podatke radi sastavljanja statistike bilance novčanih fondova i kreditnih institucija. S obzirom da se podaci o cjelokupnom sektoru monetarnih financijskih institucija već dostavljaju u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), zahtjevi navedeni u ovom članku primjenjuju se samo na novčane fondove. Iako se u nekim državama članicama manji broj ostalih institucija razvrstava kao monetarne financijske institucije, s kvantitativnog gledišta te se institucije smatraju beznačajnima.

Podaci o reklasifikaciji i vrijednosnim usklađivanjima iz tablice 2. u dijelu 7. Priloga II. dostavljaju se u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b) uzimajući u obzir sva odstupanja odobrena temeljem članka 9. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Kada se na izvještavanje o vrijednosnim usklađivanjima primjenjuju odstupanja odobrena novčanim fondovima od strane nacionalnih središnjih banaka na temelju Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), nacionalne središnje banke dostavljaju podatke, koliko je to moguće, za stavke u odnosu na koje vrijednosna usklađivanja mogu biti značajna.

Podaci se dostavljaju tromjesečno u roku od 28 radnih dana od kraja referentnog razdoblja.

Podaci koji se dostavljaju u vezi s bilancom novčanih fondova obuhvaćaju 100 % institucija razvrstanih u ovaj sektor. Kada je stvarni obuhvat podataka koji se dostavljaju manji jod 100 % zbog izostavljanja „repa”, nacionalne središnje banke ekstrapoliraju podatke dostavljene u skladu s člankom 3. stavkom 5. kako bi osigurale 100 %-tni obuhvat.

Revizija podataka novčanih fondova usklađena je s odgovarajućim podacima ostalih monetarnih financijskih institucija na kraju tromjesečja. U slučaju da prijenos novih ili revidiranih podataka novčanih fondova podrazumijeva promjene podataka za odgovarajuće referentno razdoblje ostalih monetarnih financijskih institucija, zahtijevani revidirani podaci ostalih monetarnih financijskih institucija također se prenose.

Članak 11.

Strukturni financijski pokazatelji

Nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o ostalim strukturnim financijskim pokazateljima u skladu s dijelom 8. Priloga II.

Nacionalne središnje banke osiguravaju podatke vezano uz pokazatelje navedene u dijelu 8. Priloga II. u skladu s tamo navedenim konceptualnim i metodološkim pravilima. Potrebno je slijediti prihvaćena statistička načela za sastavljanje statistike bilančnih stavki, i to:

Podaci o usklađivanju tokova dostavljaju se u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b).

Podaci za izračun strukturnih financijskih pokazatelja o kreditnim institucijama dostavljaju se do kraja ožujka svake godine za prethodnu godinu. Pokazatelj „broj zaposlenika u kreditnim institucijama” treba osigurati, ako je moguće, do kraja svibnja svake godine za prethodnu godinu.

Nacionalne središnje banke primjenjuju sljedeća opća načela pri reviziji dostavljenih podataka:

Prikupljeni podaci obuhvaćaju 100 % institucija definiranih kao kreditne institucije u skladu s člankom 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33). Kada je stvarni obuhvat podataka koji se dostavljaju manji jod 100 %, nacionalne središnje banke ekstrapoliraju podatke dostavljene u skladu s člankom 3. stavkom 5. kako bi osigurale 100 %-tni obuhvat.

Nacionalne središnje banke obavještavaju ESB o svakom odstupanju od prethodno navedenih definicija i pravila kako bi se osiguralo praćenje nacionalnih praksi. Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja u kojima objašnjavaju razloge za znatne revizije.

Članak 12.

Konsolidirani bankovni podaci

Nacionalne središnje banke dostavljaju konsolidirane bankovne podatke u skladu s dijelom 9. Priloga II. i slijede tamo navedena konceptualna i metodološka pravila kad dostavljaju takve podatke.

Konsolidirani bankovni podaci dostavljaju se korištenjem kratkoročnog pristupa u skladu s FINREP/COREP standardima izvještavanja koje je utemeljilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo.

Kako bi se osigurao maksimalni mogući obuhvat, prikupljaju se podaci o svim kreditnim institucijama kako su definirane nacionalnim propisima.

Podaci se konsolidiranju u cijelosti na prekograničnoj osnovi i za sve sektore, gdje se „prekogranično” odnosi na podružnice domaćih banaka i društva kćeri koja se nalaze izvan domaćeg tržišta i koja su uključena u podatke dostavljene od matične institucije, a „svi sektori” uključuje podružnice i društva kćeri banaka razvrstane kao druge financijske institucije. Osiguravajuća društva ne uključuju se u konsolidaciju.

Konsolidirani bankovni podaci dostavljaju se zasebno za:

Za potrebe ovog članke, banke se razvrstavaju kao velike bankovne grupe ili samostalne kreditne institucije ako je njihova imovina veća od 0,5 % ukupne konsolidirane imovine banaka u Europskoj uniji; kao banke srednje veličine ako je njihova imovina između 0,5 % i 0,005 % navedene ukupne konsolidirane imovine i kao male banke ako je njihova imovina ispod 0,005 % navedene ukupne konsolidirane imovine.

Konsolidirani bankovni podaci dostavljaju se dva puta godišnje. Potpuni skupovi podataka dostavljaju se za podatke na kraju godine. Prvo dostavljanje ovih godišnjih podataka koje se treba provesti do sredine travnja sljedeće godine, sastoji se od stavki označenih s * u dijelu 9. Priloga II. Potpuni skupovi podataka dostavljaju se do sredine svibnja.

Skupovi podataka usmjereni na ograničeni skup stavki dostavljaju se u odnosu na referentni datum kraj lipnja do sredine listopada iste godine. Serije se dostavljaju u skladu s dijelom 9. Priloga II.

Revizije dostavljenih podataka provode se u skladu sa sljedećim općim načelima:

Nacionalne središnje banke obavještavaju ESB o svakom odstupanju od prethodno navedenih definicija i pravila kako bi se osiguralo praćenje nacionalnih praksi. Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja u kojima objašnjavaju razloge za znatne revizije.

Članak 13.

Međunarodna konsolidirana bankovna statistika

(sektorska i regionalna kreditna izloženost velikih domaćih bankovnih grupa)

Nacionalne središnje banke dostavljaju diljem svijeta konsolidirana međunarodna potraživanja ureda domaćih banaka velikih bankovnih grupa u domaćem vlasništvu kako je definirano u članku 12., raščlanjena prema dospijeću, instrumentu, zemljopisnom području dužnika i sektoru dužnika, kako je izviješteno u međunarodno konsolidiranoj bankovnoj statistici Banke za međunarodne namire.

Podaci se dostavljaju na način koji se podudara s tromjesečnim dostavljanjem agregiranih podataka za statistiku bilančnih stavki za međunarodno konsolidiranu bankovnu statistiku. Podaci se dostavljaju ESB-u u skladu s izvještajnom shemom upotrijebljenoj za prijenos agregiranih podataka Banci za međunarodne namire. Nacionalne središnje banke agregiraju pojedinačne prinose relevantnih bankovnih grupa.

Izvještavanje je ograničeno na one nacionalne središnje banke koje dostavljaju Banci za međunarodne namire međunarodno konsolidiranu bankovnu statistiku i u čijim se državama nalaze sjedišta velikih bankovnih grupa.

Nacionalne središnje banke dostavljaju tromjesečne podatke ESB-u najkasnije dva tjedna nakon formalnog roka za dostavljanje izvještaja Banci za međunarodne namire.

Revizije dostavljenih podataka usklađuju se s revizijama dostavljenim Banci za međunarodne namire.

Nacionalne središnje banke obavještavaju ESB o svakom odstupanju od ovih pravila kako bi se omogućilo praćenje nacionalnih praksi. Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja u kojima objašnjavaju razloge za znatne revizije.

Članak 14.

Podaci za potrebe Međunarodnog monetarnog fonda

Ne dovodeći u pitanje zakonom propisane obveze nacionalnih središnjih banaka u odnosu na Međunarodni monetarni fond, nacionalne središnje banke mogu prenositi dodatnu statistiku bilančnih stavki monetarnih financijskih institucija Međunarodnom monetarnom fondu preko ESB-u u skladu sa sljedećim tehničkim aranžmanima.

Nacionalne središnje banke prenose ESB-u bilančne stavke monetarnih financijskih institucija u skladu s dijelom 10. Priloga II. u okviru redovitog mjesečnog prijenosa podataka o bilančnim stavkama. Učestalost i rokovi prijenosa podataka odgovaraju onima redovitog dostavljanja podataka o bilančnim stavkama ESB-u, u skladu s člankom 3. stavkom 2.

Članak 15.

Statistika ostalih financijskih posrednika (osim financijskih društava posebne namjene)

Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke ostalih financijskih posrednika (osim financijskih društava posebne namjene) u skladu s dijelom 11. Priloga II. Podaci se prenose zasebno za sljedeće potkategorije ostalih financijskih posrednika: (i) posrednici za vrijednosne papire i izvedenice; (ii) financijska društva koja se bave kreditiranjem i (iii) ostali financijski posrednici.

Podaci koji se odnose na ostale financijske posrednike prenose se na temelju trenutno dostupnih podataka na nacionalnoj razini. Kada stvarni podaci nisu dostupni ili se ne mogu obraditi, osiguravaju se nacionalne procjene. Kada postoji odnosna ekonomska pojava, ali se statistički ne prati te se stoga ne mogu osigurati nacionalne procjene, nacionalne središnje banke mogu odlučiti ne iskazati podatke o vremenskoj seriji ili ih iskazati kao da nedostaju. Svaka neiskazana vremenska serija stoga se tumači kao „podaci koji postoje, ali se ne prikupljaju” i ESB može stvarati pretpostavke i procjene za potrebe sastavljanja agregata europodručja. Referentna izvještajna populacija obuhvaća sve vrste ostalih financijskih posrednika (osim financijskih društava posebne namjene) koji su rezidenti država članica europodručja: institucije koje se nalaze na tom području, uključujući društva kćeri matičnih društava koja se nalaze izvan tog područja i rezidentne podružnice institucija koje imaju svoj sjedište izvan tog područja.

Potrebno je osigurati sljedeće glavne pokazatelje i dodatne informacije:

Podaci o usklađivanju tokova mogu se dostaviti u slučaju velikih lomova u stanjima ili kada dođe do reklasifikacija i ostalih usklađivanja. Posebno, podaci o usklađivanju mogu se osigurati, koliko je to moguće, zbog reklasifikacija u kontekstu provedbe okvira ESA 2010.

Reklasifikacijska usklađivanja dostavljaju se u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b).

Podaci se dostavljaju ESB-u na tromjesečnoj osnovi. Statistika ostalih financijskih posrednika prenosi se ESB-u najkasnije posljednjega kalendarskog dana trećeg mjeseca od kraja referentnog razdoblja ili prethodnog radnog dana NSB-a ako posljednji kalendarski dan u mjesecu nije radni dan NSB-a. Do rujna svake godine ESB dostavlja unaprijed nacionalnim središnjim bankama točne datume prijenosa u obliku kalendara za dostavu podataka.

Nacionalne središnje banke možda će morati revidirati podatke prenesene tijekom prethodnog tromjesečja. Isto tako, može doći i do revizije podataka iz prethodnih tromjesečja.

Primjenjuju se također sljedeća opća načela:

Računovodstvena pravila kojih se pridržavaju ostali financijski posrednici pri izradi svojih financijskih izvještaja moraju biti usklađena s nacionalnim propisima kojima se prenosi Direktiva 86/635/EEZ i svim drugim primjenjivim međunarodnim standardima. Ne dovodeći u pitanje prevladavajuće računovodstvene prakse u državama članicama, sva imovina i obveze za potrebe statistike dostavljaju se na bruto osnovi. Metode vrednovanja prikazane su pod relevantnim kategorijama.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja u skladu s odjeljkom 3. dijela 11. Priloga II. Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja u slučaju znatnih revizija.

Članak 16.

Statistika izdanja vrijednosnih papira

Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke koji obuhvaćaju sva izdanja vrijednosnih papira koje izdaju rezidenti iz europodručja u svim valutama, i domaćim i stranim, u skladu s dijelom 12. Priloga II.

Podaci se ESB-u dostavljaju mjesečno. Statistika izdanja vrijednosnih papira prenosi se ESB-u najkasnije pet tjedana od kraja mjeseca na koji se podaci odnose. ESB dostavlja nacionalnim središnjim bankama unaprijed točne datume prijenosa u obliku kalendara za dostavljanje podataka.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja kako je predviđeno u odjeljku 3. dijela 12. Priloga II.

Članak 17.

Statistika kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija

Za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija (MIR), nacionalne središnje banke dostavljaju agregirane nacionalne mjesečne statističke podatke o stanjima i novim poslovima kako je utvrđeno u dodacima 1. i 2. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34). Osim toga, nacionalne središnje banke dostavljaju agregirane nacionalne mjesečne statističke podatke koji se odnose na nove poslove kako je utvrđeno u dijelu 13. Priloga II.

Ovi statistički podaci dostavljaju se u skladu s godišnjim kalendarom koji utvrđuje ESB i dostavlja ga nacionalnim središnjim bankama do kraja rujna svaka godine.

Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja u odnosu na izvještavanje o primjenjivima kamatnim stopama i opsegu kolateraliziranih/osiguranih kredita nefinancijskim društvima, pokazatelji od 62. do 85., uključeni u tablice 3. i 4. Dodatka II. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34). Odstupanja mogu biti odobrena ako nacionalni agregirani opseg poslova odgovarajućih stavki (pokazatelji od 37. do 45.) koji obuhvaćaju sve kredite predstavljaju manje od 10 % nacionalnih agregiranih opsega poslova zbroja svih kredita u istoj kategoriji iznosa i manje od 2 % opsega poslova u istoj kategoriji i istog početnog razdoblja fiksiranja kamatne stope na razini europodručja. Ako su odobrena odstupanja, ovi pragovi se provjeravaju na godišnjoj osnovi.

Kada je stvarni obuhvat statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija manji od 100 % zbog primjene uzorkovanja, nacionalne središnje banke odabiru i održavaju uzorak i ekstrapoliraju podatke o opsegu novih poslova kako bi osigurale 100 %-tni obuhvat, kako je navedeno u dijelu 14. Priloga II. Ako je odobreno odstupanje propisano člankom 4. Uredbe (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34) ili stavkom 3. ovog članka, podaci dostavljeni na tromjesečnoj osnovi prenose se u mjesečne podatke koji nedostaju primjenom odgovarajuće tehnike statističke procjene kako bi se u obzir uzeli trendovi u podacima i sezonska kretanja.

Nacionalne središnje banke možda će trebati revidirati iznose iz prethodnog referentnog mjeseca. Može doći i do revizija podataka koji prethode prethodnom referentnom mjesecu, a koje proizlaze iz, primjerice, pogrešaka, reklasifikacija, poboljšanih postupaka dostavljanja podataka itd.

Nacionalne središnje banke primjenjuju sljedeća opća načela:

Članak 18.

Statistika platnog prometa

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke o statistici platnog prometa u skladu s Prilogom III. Uredbi (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43) i dijelom 16. Priloga II. ovoj Smjernici. Ovi podaci sadrže, između ostaloga, sljedeće:

Serije se dostavljaju ESB-u na godišnjoj osnovi do kraja svibnja svake godine za prethodnu kalendarsku godinu. Pokazatelji u Uredbi (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43) dostavljaju se na godišnjoj osnovi. Dodatni podaci zahtijevani u dijelu 16. Priloga II. mogu se dostavljati na mjesečnoj, tromjesečnoj ili godišnjoj osnovi, u skladu sa specifikacijom u odgovarajućoj tablici.

Za tablice u ovoj Smjernici, a u nedostatku stvarnih podataka, nacionalne središnje banke zahtijevaju odgovarajuće dodatne podatke od izvještajnih jedinica ili koriste procjene ili privremene podatke. Svaki NSB definira metodologiju za navedene procjene, ovisno o posebnostima zemlje. Ako je potrebno, nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja kako bi objasnile korišteni pristup.

Nacionalne središnje banke primjenjuju sljedeća opća načela pri reviziji dostavljenih podataka:

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja, u kojima detaljno obrazlažu odstupanja od izvještajnih zahtjeva i strukturne lomove, uključujući utjecaj na podatke.

Članak 19.

Statistika imovine i obveza investicijskih fondova

Nacionalne središnje banke dostavljaju statističke podatke o imovini i obvezama investicijskih fondova u skladu s dijelom 17. Priloga II. za svaki od sljedećih podsektora, koji su razvrstani po prirodi investicija: dionički fondovi, obveznički fondovi, mješoviti fondovi, nekretninski fondovi, fondovi za ograničavanje rizika i ostali fondovi. Svaki od ovih podsektora se dalje raščlanjuje na otvorene i zatvorene fondove tj. po vrsti investicijskog fonda. Za potrebe investicijskih fondova raščlanjenih po prirodi ulaganja, investicijski fondovi koji većinom ulažu u dionice ili udjele investicijskih fondova (tj. fondovi fondova) razvrstavaju se pod kategoriju fondova u koje ulažu.

Ovi zahtjevi obuhvaćaju stanja na kraju mjeseca i kraju tromjesečja, mjesečna i tromjesečna usklađivanja tokova i mjesečne podatke o novim izdanjima/prodajama i otkupima dionica/udjela investicijskih fondova.

Sva stanja na kraju mjeseca i mjesečna usklađivanja tokova dostavljaju se također za podsektor fondova čijim se udjelima trguje na burzi kao „od čega” pozicija „fondovi ukupno”.

Ako su podaci dostupni, uključujući podatke koji se temelje na najboljoj procjeni, stanja na kraju tromjesečja i tromjesečna usklađivanja tokova se također dostavljaju za podsektor privatni dionički fondovi (uključujući fondove poduzetničkog kapitala) kao jedan „od čega” pozicija „fondovi ukupno”.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u zasebne podatke o vrijednosnim usklađivanjima zbog promjene cijena i promjene tečajeva i reklasifikacijskim usklađivanjima, kao što je navedenu u dijelu 17. Priloga II. i u skladu s Prilogom IV.

Financijske transakcije, a time i usklađivanja, izvode se u skladu s ESA 2010 i na takva izvođenja se upućuje kao na „metoda ESA 2010”. Nacionalne središnje banke mogu odstupiti od ESA 2010 zbog različitih nacionalnih praksi u skladu s Uredbom (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38). Ako su dostupni podaci o stanjima po vrijednosnim papirima, vrijednosna usklađivanja mogu se izvoditi u skladu sa zajedničkom metodom Eurosustava, tj. metodom izvođenja tokova iz dijela 4. Priloga IV.

Ako su podaci o dionicama na donositelja koje dostavljaju investicijski fondovi, monetarne financijske institucije i/ili ostali financijski posrednici u skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) nepotpuni ili još nisu dostupni, nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o dionicama na donositelja na temelju najbolje procjene s obzirom na zemljopisnu i sektorsku raščlambu u tablici 1. dijela 17. Priloga II.

Ako su podaci dostupni, uključujući podatke na temelju najbolje procjene, i ako se ne smatraju beznačajnima, nacionalne središnje banke dostavljaju zasebne podatke o sektoru druge ugovorne strane osiguravajuća društva i mirovinski fondovi na tromjesečnoj osnovi u skladu s tablicom 1. dijela 17. Priloga II.

Za fondove čijim se udjelima trguje na burzi raščlanjene u sintetske i fizičke fondove čijim se udjelima trguje na burzi dostavljaju se stanja na kraju mjeseca i mjesečna usklađivanja tokova čim odgovarajuća definicija za ovu raščlambu bude dostupna od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržište kapitala (ESMA). ESB redovno provjerava takvu definiciju i, kada je to prikladno, izdaje zahtijevane izvještajne sheme.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u mjesečne i tromjesečne podatke o investicijskim fondovima do kraja poslovanja 28. radnog dana od kraja mjeseca/tromjesečja na koje se podaci odnose.

Sljedeća opća pravila primjenjuju se na revizije mjesečnih i tromjesečnih podataka:

Radi osiguranja kvalitete statistike investicijskih fondova iz europodručja, kada nacionalne središnje banke odobravaju odstupanja najmanjim investicijskim fondovima u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) one primjenjuju ekstrapolaciju tako da se postigne 100 %-tni obuhvat za te investicijske fondove pri sastavljanju mjesečnih i tromjesečnim podataka investicijskih fondova koji se dostavljaju ESB-u.

Nacionalne središnje banke mogu odabrati postupak kojim se ekstrapolacijom postiže obuhvat od 100 %, pod uvjetom da ispunjava sljedeće minimalne standarde:

U skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) odstupanja se mogu odobriti investicijskim fondovima koji zbog nacionalnih računovodstvenih pravila vrednuju svoju imovinu manjom učestalošću od tromjesečne. Neovisno o takvim odstupanjima, mjesečni i tromjesečni podaci o investicijskim fondovima koje nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u moraju uvijek uključivati podatke koji se odnose na te investicijske fondove.

Nacionalne središnje banke izvode agregirane tromjesečne podatke o imovini i obvezama podsektora investicijskih fondova u skladu s tablicom 1. dijela 17. Priloga II. kako slijedi:

Prethodno navedeno također se primjenjuje i u slučajevima kada nacionalne središnje banke prikupljaju podatke o imovini i obvezama investicijskih fondova na mjesečnoj osnovi u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38).

U skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38), nacionalne središnje banke prikupljaju podatke o izdanim dionicama/udjelima investicijskih fondova na mjesečnoj osnovi. Za referentne mjesece koji nisu mjeseci na kraju tromjesečja, nacionalne središnje banke procjenjuju mjesečne podatke o imovini i obvezama investicijskih fondova osim izdanih dionica/udjela investicijskih fondova, na temelju prikupljenih mjesečnih i tromjesečnih podataka, osima ako se podaci prikupljaju na mjesečnoj osnovi kako je navedeno u članku 5. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38).

Kada je to moguće, nacionalne središnje banke izrađuju procjene na razini pojedinačnih fondova. Isto tako, NSB može izraditi procjene po podsektorima investicijskih fondova ili može tražiti od ESB-a da izradi procjene. U potonjem slučaju, ESB može tražiti dodatne podatke poput primjerice podataka o pojedinačnim fondovima ili vrijednosnim papirima.

Pravila vrednovanja i/ili računovodstvena pravila u Uredbi (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) također se primjenjuju kada nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o investicijskim fondovima ESB-u. Međutim, za stavke koje podliježu obračunu kamata, primjenjuju se sljedeće pravila:

Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja kojima se objašnjavaju razlozi za znatne revizije. Osim toga, nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja vezano uz reklasifikacijska usklađivanja. Nacionalne središnje banke također dostavljaju pojašnjenja vezano uz revizije navedene u članku 19. stavku 3. točki (c).

U skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) nacionalne središnje banke mogu dopustiti investicijskim fondovima da dostavljaju podatke o svojoj imovini i obvezama kao grupa, pod uvjetom da se time dobivaju rezultati koji su slični rezultatima koji se dobivaju na temelju podataka koji se dostavljaju pojedinačno za svaki fond. Investicijski fondovi koji dostavljaju podatke kao grupa moraju pripadati istom podsektoru; na primjer zatvorenim nekretninskim fondovima ili otvorenim nekretninskim fondovima.

Članak 20.

Statistika imovine i obveza financijskih društava posebne namjene

Nacionalne središnje banke prikupljaju i dostavljaju odvojene agregirane statističke podatke o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene u skladu s dijelom 18. Priloga II. Podaci se dostavljaju za sljedeće četiri potkategorije: (a) financijska društva posebne namjene koja se bave tradicionalnom sekuritizacijom; (b) financijska društva posebne namjene koja se bave sintetskom sekuritizacijom; (c) financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijom povezanom s osiguranjem; i (d) ostala financijska društva posebne namjene.

Ovi zahtjevi obuhvaćaju podatke o stanjima, financijskim transakcijama i otpisima/djelomičnim otpisima dostavljenima na tromjesečnoj osnovi.

Nacionalne središnje banke mogu dostaviti ESB-u zahtijevane podatke o otpisima/otpisima dijela vrijednosti, koliko je to moguće.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke o stanjima, financijskim transakcijama, otpisima/djelomičnim otpisima financijskih društava posebne namjene na tromjesečnoj osnovi do kraja poslovanja 28. radnog dana od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.

Sljedeća opća pravila se primjenjuju na reviziju tromjesečnih podataka:

Kako bi ispunile statističke izvještajne zahtjeve od kojih su financijska društva posebne namjene oslobođena temeljem članka 5. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40), nacionalne središnje banke, nakon savjetovanje s ESB-om, odlučuju o najprikladnijem načinu prikupljanju podataka o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene, ovisno o organizaciji relevantnih tržišta i dostupnosti drugih relevantnih statističkih, javnih ili supervizijskih informacija.

Ako nacionalne središnje banke izvode podatke o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene iz drugih statističkih izvora podataka, iz javnih izvora kao što su izvještaji prije prodaje ili izvještaji ulagača, ili iz supervizijskih izvora podataka, primjenjuju se dolje opisani standardi kvalitete.

Podaci koji su utvrđeni kao sidrene serije u dijelu 18. Priloga II. ovoj Smjernici podvrgnuti su visokim standardima kvalitete, usporedivim sa standardima podataka koje izravno dostavljaju financijska društva posebne namjene u skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40). Podaci koji su utvrđeni kao nesidrene serije u dijelu 18. Priloga II. ovoj Smjernici mogu biti procijenjeni u skladu s manje strogim standardima kvalitete, npr. korištenjem interpolacija i ekstrapolacija kada se podaci prikupljaju od javnih ili supervizijskih izvora manjom učestalošću od tromjesečne i s razdobljima dužim od 28. radnog dana nakon referentnog razdoblja.

Ako financijska društva posebne namjene ne dostavljaju podatke izravno u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40), nacionalne središnje banke nadziru kvalitetu podataka na temelju informacija koje su raspoložive iz godišnjih financijskih izvještaja. Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u rezultat provjera kvalitete do kraja rujna svake godine ili u najkraćem mogućem roku nakon toga, u skladu s važećom nacionalnom pravnom praksom u državi članici u kojoj je financijsko društvo posebne namjene rezident. Ako međusobna provjera podataka izvedenih na tromjesečnoj osnovi i godišnji financijski izvještaji pokažu da visoki standardi kvalitete nisu zadovoljeni, nacionalne središnje banke poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da podaci ispune zahtijevane standarde kvalitete, uključujući mogućnost izravnog prikupljanja podataka temeljem Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40).

Ako nacionalne središnje banke izvode podatke o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene iz supervizijskih izvora podataka, one moraju osigurati da su navedeni izvori dostatno usklađeni sa statističkim konceptima i definicijama izvještajnih zahtjeva za financijska društva posebne namjene. Isto vrijedi i za podatke izvedene iz drugih statističkih izvora podataka.

Ako se kao izvor podataka o izdavanju dužničkih vrijednosnih papira financijskih društava posebne namjene koristi CSDB ili druga baza podataka o vrijednosnim papirima, nacionalne središnje banke prate obuhvat i kvalitetu podataka na godišnjoj osnovi. Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u rezultat provjera kvalitete do kraja veljače svake godine pri čemu se kao referentni uzimaju podaci koji se odnose na kraj prosinca prethodne godine. Ako pokazatelji obuhvata i kvalitete pokazuju da nisu zadovoljeni visoki standardi kvalitete, nacionalne središnje banke poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale postizanje zahtijevanih standarda kvalitete, uključujući mogućnost izravnog prikupljanja podataka temeljem Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40).

Svaki NSB razmjenjuje podatke o sekuritiziranim kreditima čiji su inicijatori i serviseri domaće monetarne financijske institucije za financijska društva posebne namjene koja su rezidenti drugih država članica europodručja, agregiranjem servisiranih kredita zasebno za svaku državu članicu u kojoj je financijsko društvo posebne namjene rezident, u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) i tablicom 3. dijela 18. Priloga II. ovoj Smjernici.

ESB osigurava, u skladu s primjenjivim pravnim aktima o zaštiti povjerljivih podataka, tehnički portal za razmjenu prekograničnih podataka. Nacionalne središnje banke prenose navedene podatke ESB-u do 23. radnog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose. ESB redistribuira podatke dotičnim nacionalnim središnjim bankama 24. radnog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.

Nacionalne središnje banke koje su uključene u razmjenu podataka za postojeće sekuritizacije pojašnjavaju sva otvorena pitanja te pitanja u vezi usklađenja na bilateralnoj osnovi i, ako je potrebno, razmjenjuju relevantne podatke. Ako postoje nove sekuritizacije, odnosne nacionalne središnje banke mogu zatražiti od ESB-a da djeluje kao koordinator.

Ispunjavanje gore navedeni obveza omogućava nacionalnim središnjim bankama, u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40), da sastave dio podataka financijskih društava posebne namjene koji se odnosi na stanja i financijske transakcije sekuritiziranih kredita koji su inicirale monetarne financijske institucije iz europodručja i gdje su monetarne financijske institucije nastavile servisirati sekuritizirane kredite iz podataka prikupljenih od monetarnih financijskih institucija u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), umjesto da izravno prikupljaju ove podatke od financijskih društava posebne namjene.

Ako nacionalne središnje banke sastavljaju podatke o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene izravno od financijskih društava posebne namjene i, prema potrebi, na temelju podataka koje dostavljaju monetarne financijske institucije temeljem Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) te kada odobravaju odstupanja financijskim društvima posebne namjene temeljem članka 5. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40), nacionalne središnje banke pri prikupljanju tromjesečnih podataka o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene koji se dostavljaju ESB-u za stanja, financijske transakcije i otpise/otpise dijela vrijednosti primjenjuju ekstrapolaciju tako da se postigne obuhvat od 100 % za sva financijska društva posebne namjene.

Ako nacionalne središnje banke prikupljaju podatke o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene iz drugih statističkih, javnih i/ili supervizijskih izvora, one mogu temeljiti svoje prikupljene podatke na uzorku financijskih društava posebne namjene sve dok navedena financijska društva posebne namjene čine najmanje 95 % ukupnog stanja imovine referentne izvještajne populacije financijskih društava posebne namjene u relevantnoj državi članici u skladu s popisom financijskih društava posebne namjene. Nacionalne središnje banke pri prikupljanju tromjesečnih podataka o imovini i obvezama financijskih društava posebne namjene koji se dostavljaju ESB-u za stanja, financijske transakcije i otpise/otpise dijela vrijednosti primjenjuju ekstrapolaciju tako da se postigne obuhvat od 100 %.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja u kojima objašnjavaju razloge znatnih revizija, kao i svih revizija obavljenih sukladno članku 20. stavku 3. točki (b).

Članak 21.

Statistički podaci o kreditima monetarnih financijskih institucija nefinancijskim društvima prema granama djelatnosti

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u, ako su dostupni, podatke o kreditima monetarnih financijskih institucija domaćim nefinancijskim društvima i o kreditima monetarnih financijskih institucija drugim nefinancijskim društvima iz ostalih država članica europodručja, raščlanjene prema granama djelatnosti u skladu sa statističkom klasifikacijom ekonomskih djelatnosti u Uniji (NACE Rev. 2), u skladu s dijelom 19. Priloga II.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u tromjesečne podatke do kraja poslovanja 28. radnog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.

Nacionalne središnje banke dostavljaju revidirane podatke u skladu sa sljedećim načelima:

Nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o svim važnim promjenama u nacionalnim definicijama i klasifikacijama koje se koriste i, prema potrebi, dostavljaju pojašnjenja u kojima objašnjavaju razloge za znatne revizije. Osim toga, nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o većim reklasifikacijama u sektoru monetarnih financijskih institucija i, ako je moguće, većim prenesenim reklasifikacijama nefinancijskih društava raščlanjenih prema NACE Rev.2.

Članak 22.

Statistika kreditnih linija monetarnih financijskih institucija

Nacionalne središnje banke sastavljaju i dostavljaju agregirane statističke podatke o kreditnim linijama monetarnih financijskih institucija odobrenih drugim nerezidentima europodručja, raščlanjene prema institucionalnom sektoru, u skladu s dijelom 20. Priloga II.

Kreditne linije monetarnih financijskih institucija imaju isto značenja kao „nepovučene kreditne linije”, klasificirane kao „srednji rizik” i „nizak rizik”, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 575/2013. Nacionalne središnje banke primjenjuju ovu definiciju koliko je to moguće i uvijek kada se primjenjuju različite nacionalne definicije za kreditne linije mogu dostaviti podatke korištenjem nacionalne definicije, ali trebaju nastojati uskladiti sastavljanje podataka o kreditnim linijama monetarnih financijskih institucija kako bi se unaprijedila usporedivost između zemalja u dužem razdoblju.

Nacionalne središnje banke izračunavaju sektorske raščlambe i prenose ih ESB-u. Ako se navedene sektorske raščlambe ne prikupljaju na nacionalnoj razini, nacionalne središnje banke mogu zahtijevati takve dodatne podatke od izvještajnih jedinica ili, alternativno, one mogu procijeniti sektorske raščlambe koristeći podatke dostupne na nacionalnoj razini iz drugih izvora.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke o statističkim reklasifikacijama, koliko je to moguće.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke tromjesečno. Podaci o tromjesečnim stanjima i reklasifikacijskim usklađivanjima prenose se ESB-u do kraja poslovanja 28. radnog dana nakon kraja tromjesečja na koji se odnose.

Nacionalne središnje banke dostavljaju revidirane podatke u skladu sa sljedećim načelima:

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja kojima se objašnjavaju razlozi za značajne revizije.

Članak 23.

Statistika imovine i obveza središnjih drugih ugovornih strana

Nacionalne središnje banke prikupljaju i dostavljaju zasebne agregirane statističke podatke o imovini i obvezama središnjih drugih ugovornih strana u skladu s dijelom 21. Priloga II.

Za potrebe ovog statističkog izvještavanja, središnje druge ugovorne strane su oni subjekti koje je ESMA identificirala kao središnje druge ugovorne strane i koji su „ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova” (S.125) ili „pomoćne financijske institucije” (S.126) kako je navedeno u klasifikaciji institucionalnih sektora utvrđenoj u poglavlju 23. ESA 2010.

Središnje druge ugovorne strane koje je identificirala ESMA i koji su klasificirani u ESA 2010 kao institucionalni sektor „monetarne financijske institucije” ne čini dio ovog statističkog izvještavanja.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke na obveznoj osnovi s obzirom na sljedeće pragove:

Ako pragovi (a) ili (b) nisu dostignuti, nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke o bilanci središnjih drugih ugovornih strana na dobrovoljnoj osnovi. Ako nacionalne središnje banke ne dostavljaju podatke na dobrovoljnoj osnovi, one prate jesu li ovi pragovi dosegnuti barem na godišnjoj osnovi.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke tromjesečno. Podaci o tromjesečnim stanjima i reklasifikacijskim usklađenjima prenose se ESB-u do kraja poslovanja 28. radnog dana nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.

Nacionalne središnje banke dostavljaju revidirane podatke u skladu sa sljedećim načelima:

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja kojima se objašnjavaju razlozi za značajne revizije.

Članak 24.

Bilježenje referentnih podataka o institucionalnim jedinicama relevantnim za statističke svrhe

Nacionalne središnje banke dostavljaju i održavaju sve referentne podatke koje opisuju institucionalne jedinice ili pravne jedinice, ako je primjenjivo, koje se zahtijevaju za statističke svrhe preko Registra baze podataka institucija i povezanih društava (RIAD), središnjeg depozitorija koji sadrži atribute individualnih organizacijskih jedinica, jednako kao različite vrste odnosa između njih koji, između ostaloga, dozvoljavaju izvođenje iz strukture grupe upućivanjem na različite definicije.

RIAD omogućava obradu informacija po pojedinim atributima dostavljenim od više od jednog izvora. Ako je primjenjivo, nacionalne središnje banke trebaju se dogovoriti o posebnim metodama koje će se primijeniti u RIAD-u da bi se izvele „autoritativne” verzije referentnih podataka iz višestrukih nacionalnih „kandidata” izvora podataka.

Posebni zahtjevi za dostavu podataka za pojedine setove (financijskih) društava opisani su u članku 25. i Prilogu V.

Sve organizacijske jedinice zabilježene u RIAD-u mogu imati višestruke identifikatore. Nacionalne središnje banke odgovorne su za dodjeljivanje i upravljanje glavnim identifikatorima, nazvanim „RIAD oznaka” i na taj način osiguravaju nedvosmislenu razmjenu podataka između RIAD-a i bilo kojeg drugog (lokalnog) sustava slanja/primanja.

RIAD može također dodijeliti individualnim subjektima bilo koju nacionalnu ili supranacionalnu oznaku („alijas”) koja bi po mogućnosti slijedila dostupne standarde.

Radi upravljanja referentnim podacima subjekta, nacionalne središnje banke prvo kreiraju takve podatke u RIAD-u. Nakon toga, nacionalne središnje banke upravljaju svim demografskim promjenama, kao što su početak aktivnosti, ažuriranje individualnih atributa, a čak i zatvaranje subjekta, dostavljanjem novih vrijednosti atributa i/ili prilagođavajući valjanost raspona vrijednosti. (Stvarna brisanja predviđaju se u iznimnim slučajevima pogrešnog uključivanja subjekta.)

Nacionalne središnje banke trebaju opisati spajanja odnosno pripajanja (ili obrnuto podjele) jedinica s jedinstvenim setom pripadajućih korporativnih akcija, kao što su zatvaranje, modifikacija i/ili stvaranje jedne ili više novih jedinica.

O promjenama u sektoru ESA-a, npr. premještaj jednog subjekta s popisa monetarnih financijskih institucija u popis investicijskih fondova, treba izvijestiti ažuriranjem raspona vrijednosti i valjanosti u atributima „ESA sektor”.

Prije prijenosa ažuriranih podataka ESB-u, nacionalne središnje banke obavljaju validacijske provjere koje odgovaraju relevantnim specifikacijama za razmjenu podataka. Pri unošenju podataka, nacionalne središnje banke održavaju odgovarajuću skupinu kontrola kako bi se operativne pogreške svele na minimum i kako bi se osigurala točnost i dosljednost ažuriranih podataka koji se dostavljaju preko RIAD-a.

U slučaju greške RIAD-a, nacionalne središnje banke prenose ažurirane podatke e-poštom na sljedeće adrese: RIAD-Support@ecb.europa.eu.

Nacionalne središnje banke mogu se koristiti svojim nacionalnim skupom znakova, pod uvjetom da se služe rimskom abecedom. One koriste Unicode (UTF 8) za ispravan prikaz svih posebnih skupova znakova kad primaju informacije od ESB-a preko RIAD-a.

Po primitku ažuriranih podataka, ESB odmah provodi provjere kako bi potvrdio formalnu točnost i unutarnju dosljednost dostavljenih podataka.

ESB odmah šalje nacionalnim središnjim bankama: (a) potvrdu primitka koja sadrži sažete informacije o ažuriranim podacima koji su obrađeni i uspješno uneseni u odgovarajući skup podataka; i/ili (b) potvrdu o pogrešci koja sadržava detaljne informacije o ažuriranjima i validacijskim provjerama koje nisu uspjele.

Po primitku potvrde o pogrešci, nacionalne središnje banke dužne su poduzeti radnje za prijenos ispravljenih podataka. Ako ispravne informacije ovise o ažuriranim podacima koje su ostale nacionalne središnje banke nedavno poslale te nisu dostupne na mrežnim stranicama ESB-a, nacionalne središnje banke trebaju stupiti u kontakt s ESB-om uz točno navođenje pojedinosti o zahtijevanim podacima.

Nacionalne središnje banke prijavljuju povjerljiv status svakog atributa koji opisuje organizacijsku jedinicu odabirom jedne od tri unaprijed određene vrijednosti: „F” znači slobodan, tj. nije povjerljiv; „N” znači da se atribut podatka može učiniti dostupnim samo za korištenje od strane ESSB-a i povezanih institucija za koje je na snazi sporazum o razumijevanju, tj. ne za dostavljanje trećim osobama; ili „C” za povjerljive statističke podatke.

Članak 25.

Popis financijskih institucija koji se održava za statističke svrhe

Radi omogućavanja ustanovljavanja i održavanja popisa monetarnih financijskih institucija za statističke svrhe iz članka 4. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), varijable navedene u dijelovima 1. i 2. Priloga V. potrebno je prikupiti u RIAD-u u propisanim intervalima. Nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o svakom ažuriranju ovih varijabli bez odgađanja, posebno kada se institucija pridruži sektoru monetarnih financijskih institucija, tj. u slučaju kada osnivanje monetarne financijske institucije proizlazi iz spajanja odnosno pripajanja, kada osnivanje novih pravnih subjekata proizlazi iz podjele postojeće monetarne financijske institucije, u slučaju osnivanja nove monetarne financijske institucije ili promjene statusa postojeće nemonetarne financijske institucije zbog koje ona postaje monetarna financijska institucija ili kada postojeća monetarna financijska institucija napusti sektor monetarnih financijskih institucija (npr. u slučaju kada je monetarna financijska institucija uključena u spajanje odnosno pripajanje, u slučaju kada monetarnu financijsku instituciju kupi druga institucija, u slučaju podjele monetarne financijske institucije u zasebne pravne subjekte, u slučaju promjene statusa monetarne financijske institucije zbog koje ona postaje nemonetarna financijska institucija ili u slučaju likvidacije monetarne financijske institucije.

Kontinuirano ažurirani referentni podaci u RIAD-u omogućavaju održavanje službenog popisa monetarnih financijskih institucija utemeljenog na klasifikaciji institucionalnog sektora, statusa aktivnosti i drugih značajki institucije. U ovom kontekstu posebna pozornost može se dati slučajevima kada je institucija na popisu monetarnih financijskih institucija ograničena u svojim posredničkim financijskim aktivnostima, npr. u primanju depozita ili odobravanju kredita, posebno prije likvidacije i/ili uklanjanja iz sektora monetarnih financijskih institucija. Radi omogućavanje bliskog praćenja usklađenosti s nacionalnim klasifikacijama monetarnih financijskih institucija ESB može povremeno zahtijevati daljnje podatke od relevantnog NSB-a.

Radi omogućavanja ustanovljavanja i održavanja popisa investicijskih fondova za statističke svrhe iz članak 3. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) varijable navedene u dijelovima 1. i 2. Priloga V. potrebno je prikupiti u RIAD-u u propisanim intervalima. Nacionalne središnje banke dostavljaju sva ažuriranja ovih varijabli, posebno kada se institucija pridruži populaciji investicijskih fondova ili kada postojeći investicijski fond napusti populaciju investicijskih fondova.

Radi omogućavanja i održavanja popisa financijskih društava posebne namjene za statističke svrhe iz članka 3. Uredbe (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40), varijable navedene u dijelovima 1. i 2. Priloga V. potrebno je prikupiti u RIAD-u u propisanim intervalima. Nacionalne središnje banke dostavljaju sva ažuriranja ovih varijabli, posebno kada se institucija pridruži ili napusti populaciju financijskih društava posebne namjene.

Radi omogućavanja uspostavljanja i održavanja popisa relevantnih institucija za statistiku platnog prometa za statističke svrhe iz članka 5. Uredbe (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43), varijable iz dijela 1. Priloga V. potrebno je prikupiti u RIAD-u u propisanim intervalima. Nacionalne središnje banke dostavljaju sva ažuriranja ovih varijabli, posebno kada se institucija pridruži ili napusti populaciju relevantnih institucija za statistiku platnog prometa.

Nacionalne središnje banke prenose ESB-u, kada je to moguće, ažurirane varijable navedene za monetarne financijske institucije, čim dođe do promjena u sektoru monetarnih financijskih institucija ili u atributima postojećih monetarnih financijskih institucija. Ako to nije moguće, nacionalne središnje banke trebaju pisanim putem objasniti razloge za kašnjenje između nastanka događaja i dostavljanja podataka o tom događaju ESB-u.

Nacionalne središnje banke prenose ESB-u ažurirane varijable navedene za investicijske fondove najmanje na tromjesečnoj osnovi, u roku od dva mjeseca nakon referentnog datuma. Međutim, varijable neto vrijednosti imovine ažuriraju se za sve investicijske fondove na godišnjoj osnovi, najkasnije u roku od najviše dva mjeseca od kraja prosinca kao referentnog datuma.

Nacionalne središnje banke prenose ESB-u ažurirane podatke o varijablama navedenima za financijska društva posebne namjene najmanje na tromjesečnoj osnovi, u roku od 14 radnih dana od referentnog datuma.

Nacionalne središnje banke prenose ESB-u ažurirane varijable navedene za relevantne institucije za statistiku platnog prometa na kraju godine, u roku od tri mjeseca nakon referentnog datuma.

ESB izrađuje kopiju skupa podataka o monetarnim financijskim institucijama dostupnog na svojim mrežnim stranicama do 18.00 po srednjoeuropskom vremenu (SEV) svakog radnog dana ESB-a. Istodobno s objavom popisa monetarnih financijskih institucija na svojim mrežnim stranicama, ESB šalje taj popis nacionalnim središnjim bankama pomoću sustava za razmjenu podataka RIAD. Istovremeno ESB objavljuje popis promjena izvršenih u populaciji monetarnih financijskih institucija i diseminira ga svakog radnog dana ESB-a svim nacionalnim središnjim bankama. Ova diseminacija sadrži sve pojedinosti o svakoj od sljedećih promjena o kojima su nacionalne središnje banke dostavile podatke: (a) nove monetarne financijske institucije i (b) izbrisane monetarne financijske institucije.

Do 18.00 po srednjoeuropskom vremenu (SEV) posljednjeg radnog dana ESB-a svakog kalendarskog mjeseca, ESB izrađuje kopiju skupa podataka o monetarnim financijskim institucijama i spaja ih s varijablom „pričuve” iz skupa podataka prihvatljive druge ugovorne strane za operacije monetarne politike istog datuma koji pokazuje primjenjuju li se odredbe o minimalnim pričuvama na rezidentne kreditne institucije u europodručju. Nakon toga ESB objavljuje popis monetarnih financijskih institucija i institucija koje na koje se odnose odredbe o minimalnim pričuvama na svojim mrežnim stranicama.

Do 18.00 po srednjoeuropskom vremenu (SEV) četvrtog radnog dana nakon roka za prijenos ažuriranih podataka, ESB izrađuje kopiju skupa podataka o investicijskim fondovima i stavlja ga na raspolaganje nacionalnim središnjim bankama. Nakon toga ESB objavljuje popis investicijskih fondova na svojim mrežnim stranicama.

Do 18.00 po srednjoeuropskom vremenu (SEV) drugog radnog dana nakon roka za prijenos ažuriranih podataka, ESB izrađuje kopiju skupa podataka o financijskim društvima posebne namjene i stavlja ih na raspolaganje nacionalnim središnjim bankama. Nakon toga ESB objavljuje popis financijskih društava posebne namjene na svojim mrežnim stranicama.

Do 18.00 po srednjoeuropskom vremenu (SEV) posljednjeg radnog dana ESB-a svakog kalendarskog mjeseca, ESB izrađuje kopiju svih institucija zabilježenih u RIAD-u i stavlja ih na raspolaganje nacionalnim središnjim bankama.

ESB ne objavljuje podatke označene kao „povjerljivo” ili „nije za objavu”. Isto tako, ESB ne prenosi nacionalnim središnjim bankama vrijednosti ako su označene kao „povjerljivo”. Međutim, u odnosu na kvantitativne mjere označene kao „povjerljivo” ili „nije za objavu”, ESB može objaviti ili distribuirati niz razrednih veličina.

Članak 26.

Statistika mirovinskih fondova

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u statističke podatke o mirovinskim fondovima u skladu s dijelom 22. Priloga II. Podaci koji se odnose na mirovinske fondove prenose se na temelju trenutno dostupnih podataka na nacionalnoj razini. Kada stvarni podaci nisu dostupni, osiguravaju se procjene koliko je to moguće.

Izvještajna populacija obuhvaća mirovinske fondove kako su definirani u ESA 2010 (u stavcima 2.105 i 2.106) i uključuje sve mirovinske fondove koji su rezidenti u državama članicama europodručja).

Nacionalne središnje banke dostavljaju podatke o stanjima na kraju referentnog razdoblja i financijskim transakcijama tijekom tromjesečja, koje se izvode u skladu s ESA 2010.

Podaci se ESB-u dostavljaju na tromjesečnoj osnovi. Statistika mirovinskih fondova opisana u stavku 1. točki (a) dostavlja se ESB-u u roku koji ne prelazi 85 kalendarskih dana od kraja referentnog tromjesečja. Počevši s dostavljanjem podataka za prvo tromjesečje 2017. statistika mirovinskih fondova dostavljaju se ESB-u u roku koji ne prelazi 82 kalendarska dana od kraja referentnog tromjesečja. Do rujna svake godine ESB dostavlja unaprijed nacionalnim središnjim bankama točne datume prijenosa u obliku kalendara za dostavu podataka.

Nacionalne središnje banke možda će morati revidirati podatke prenesene tijekom prethodnog tromjesečja. Isto tako, mogu se napraviti revizije podataka iz ranijih tromjesečja.

Primjenjuju se sljedeća opća načela:

Ne dovodeći u pitanje prevladavajuće računovodstvene prakse u državama članicama, sva imovina i obveze za statističke svrhe dostavlja se na bruto osnovi. Metode vrednovanja moraju biti u skladu s ESA 2010. Načelno, imovina i obveze moraju se vrednovati primjenom tekućih tržišnih cijena na datum na koji se bilanca odnosi. Podaci o obvezama po depozitima i kreditima dostavljaju se prema iznosu stanja glavnice na kraju tromjesečja.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja, uključujući izvore podataka, sustave prikupljanja podataka, postupak sastavljanja, pravni okvir, odstupanja od izvještajnih uputa ESB-a i izvještajnu populaciju. Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja za značajne revizije i, posebno, za lomove u povijesnim serijama.

Članak 27

Provjera

Ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a na provjeru temeljem Uredbe (EZ) br. 2533/98 i Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) nacionalne središnje banke prate i osiguravaju kvalitetu i pouzdanost statističkih informacija koje stavljaju na raspolaganje ESB-u.

Članak 28.

Standardi prijenosa

Nacionalne središnje banke koriste se sustavom ESSB-Net koji osigurava ESSB za elektronički prijenos statističkih podataka koje zahtijeva ESB. Predviđeni format statističke poruke za navedenu elektroničku razmjenu statističkih podataka standardni je format koji dogovara Statistički odbor. Ovaj zahtjev ne sprječava korištenje bilo kojeg drugog sredstva za prijenos statističkih podataka kao zamjenskog rješenja uz prethodnu suglasnost ESB-a.

Članak 29.

Pojednostavljeni postupak izmjena

Uzimajući u obzir mišljenje Odbora za statistiku (STC), Izvršni odbor ESB-a ovlašten je donijeti tehničke izmjene priloga ovoj Smjernici pod uvjetom da takve izmjene ne mijenjanju osnovni konceptualni okvir niti utječu na teret izvještavanja izvještajnih jedinica u državama članicama. Izvršni odbor obavještava Upravno vijeće o svakoj takvoj izmjeni bez nepotrebnog odgađanja.

Članak 30.

Objava

Nacionalne središnje banke ne objavljuju podatke o nacionalnim doprinosima mjesečnim monetarnim agregatima u europodručju i o njihovim protustavkama dok ESB ne objavi podatke o tim agregatima. Kada nacionalne središnje banke objave takve podatke, oni moraju biti jednaki podacima koji su dani kao doprinos posljednje objavljenim agregatima europodručja. Pri reproduciranju agregata europodručja koje objavljuje ESB, nacionalne središnje banke dužne su ih reproducirati na vjeran način.

Članak 31.

Stavljanje van snage

Smjernica ESB/2007/9 ovime se stavlja izvan snage.

Članak 32.

Stupanje na snagu i provedba

Ova Smjernica stupa na snagu danom obavještavanja nacionalnih središnjih banaka država članica europodručja. Nacionalne središnje banke država članica europodručja moraju se uskladiti s člancima 11., 12., 13. i 16. od dana obavijesti, s člankom 26. od 1. siječnja 2016., a s ostalim odredbama Smjernice od 1. siječnja 2015.

Do 31. prosinca 2018. Izvršni odbor dostavlja Upravnom vijeću izvještaj, uzimajući u obzir stajalište Odbora za statistiku u vezi s drugim relevantnim odborima, u vezi (a) potrebe za i mogućim rokovima za integriranje izvještajnih zahtjeva u području statistike platnog prometa iz članka 18. s izvještajnim zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43) o statistici platnog prometa, i (b) mogućem utjecaju izvještajnih zahtjeva u području statistike mirovinskih fondova iz članka 26. o svakom novom razvoju u vezi prikupljanja statistike osiguranja od strane ESSB-a.

Članak 33.

Adresati

Ova Smjernica je upućena nacionalnim središnjim bankama država članica europodručja.

(1) SL L 250, 2.10.2003., str. 10.

(2) SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

(3) SL L 372, 31.12.1986., str. 1.

(4) SL L 35, 9.2.2011., str. 31.

(5) Smjernica ESB/2007/9 od 1. kolovoza 2007. o monetarnoj statistici, statistici financijskih institucija i statistici financijskih tržišta (SL L 341, 27.12.2007., str. 1.).

(6) Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

(7) Uredba (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2013/33) (SL L 297, 7.11.2013., str. 1.).

(8) Uredba (EU) br. 1074/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statističkim izvještajnim zahtjevima za poštanske žiro institucije koje primaju depozite od nemonetarnih financijskih institucija rezidenata europodručja (ESB/2013/39) (SL L 297, 7.11.2013., str. 94.).

(9) Uredba (EU) br. 1072/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o statistici kamatnih stopa koje primjenjuju monetarne financijske institucije (ESB/2013/34) (SL L 297, 7.11.2013., str. 51.).

(10) Uredba (EU) br. 1073/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2013/38) (SL L 297, 7.11.2013., str. 73.).

(11) Uredba (EU) br. 1075/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (ESB/2013/40) (SL L 297, 7.11.2013., str. 107.).

(12) Vidjeti uvodnu izjavu 13. Smjernice ESB/2011/23 od 9. prosinca 2011. o statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke u području vanjske statistike (SL L 65, 3.3.2012., str. 1.); vidjeti također uvodnu izjavu 5. Preporuke ESB/2011/24 od 9. prosinca 2011. o statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke u području vanjske statistike (SL C 64, 3.3.2012, str. 1.).

(13) Uredba (EU) br. 1409/2013 Europske središnje banke od 28. studenoga 2013. o statistici platnog prometa (ESB/2013/43) (SL L 352, 24.12.2013., str. 18.).

(14) Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

(15) Vidjeti „Vezne tablice između stavki računovodstvenih bilanci nacionalnih središnjih banaka i ESB-a i stavki koje se dostavljaju za statističke potrebe”, bit će objavljeno na mrežnim stranicama ESB-a na www.ecb.europa.eu.

U cilju poboljšanja usporedivosti podataka, nacionalne središnje banke trebaju dostavljati povijesne podatke za sve stavke u Uredbi (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43) i u ovoj Smjernici za referentno razdoblje 2013. koliko je to moguće. Nacionalne središnje banke odlučuju o najboljem načinu za udovoljavanje ovom zahtjevu, vjerojatno putem procjena. Za one serije koje nisu već dostavljene u okviru prethodne Smjernice ESB/2007/9 i gdje ne postoje stvarni podaci, nacionalne središnje banke mogu dostaviti podatke kao nedostupne (NC serije sa statusom opažanja L) (43) .

Deponiranje gotovine preko šaltera (Over the counter (OTC) cash deposit) - deponiranje gotovine na račun kod pružatelja platnih usluga korištenjem obrasca, uključujući one kad se kartica koristi samo radi identificiranja platitelja. Uključuje deponiranje gotovine na dnevni ili noćni deposit box pružatelja platnih usluga za odobrenje na račun kod pružatelja platnih usluga. Ove transakcije ne predstavljaju plaćanje u užem smislu, predstavljaju samo promjenu gotovine u knjižni novac.

Terećenja računa pomoću jednostavnoga knjiženja (Debits from the account by simple book entry) - transakcija terećenja koju inicira pružatelj platnih usluga (uključujući izdavatelja elektroničkog novca) bez posebnog naloga za transakciju i izvršava se jednostavnim knjiženjem (knjiženje na teret) na računu klijenta, odnosno bez korištenja klasičnog platnog instrumenta. Za ovu stavku iskazuju se sljedeće transakcije: (a) naplata kamate od strane banke; (b) odbijanja bankovnih naknada; (c) plaćanja poreza povezanih s financijskom imovinom, ako su odvojene transakcije ali nisu odvojeno autorizirane od strane klijenta; (d) otplate iznosa kredita; i (e) druga terećenja računa pomoću jednostavnog knjiženja. Ovi podaci se isključuju iz izravnih terećenja.

Odobrenje računa pomoću jednostavnoga knjiženja (Credits to the accounts by simple book entry) - transakcija odobrenja koju inicira pružatelj platnih usluga (uključujući izdavatelja elektroničkog novca) bez posebnog naloga za transakciju i izvršava se jednostavnim knjiženjem, odnosno knjiženjem u korist na račun klijenta, odnosno bez upotrebe klasičnog platnog instrumenta. Za ovu stavku iskazuju se sljedeće transakcije: (a) plaćanje kamate od strane banke; (b) plaćanje dividende od strane banke; (c) isplate kredita na tekući račun klijenta; i (d) druga odobrenja na račun jednostavnim knjiženjem. Ovi podaci se isključuju iz kreditnih transfera.

Unutardnevni krediti središnje banke u eurima (prosjek za posljednje razdoblje održavanja pričuva) - ukupna vrijednost kredita koje središnja banka odobrava kreditnim institucijama, a one ih vraćaju u razdoblju kraćem od jednog radnog dana. To je prosjek najviše dnevne vrijednosti istodobnih i stvarnih dnevnih pozicija dopuštenog prekoračenja ili povlačenja dnevnih kredita tijekom dana za sve kreditne institucije promatrane zajedno. Svi dani u razdoblju održavanja, uključujući dane vikenda i praznike, uračunavaju se u prosjek.

Povrh pokazetelja navedenih u Uredbi (EU) br. 1408/2013 (ESB/2013/43), a kako je navedeno u članku 18. stavku 1. ove Smjernice, nacionalne središnje banke dostavljaju dodatne podatke zahtijevane temeljem tablica od 1. do 7. Ovi podaci su podvrgnuti istim rokovima kako su određeni za pokazatelje u Uredbi. Za one pokazatelje za koje nije dana definicija u Uredbi, definicija je uključena u odgovarajućoj tablici.

Depoziti koji se nude mogu sadržavati dva sastavna dijela: depozit s dogovorenim dospijećem na koji se primjenjuje fiksna kamatna stopa i ugrađene financijske izvedenice s povratom koji je povezan s dostignućima definiranog burzovnog indeksa ili bilateralnog tečaja, podložno najnižem garantiranom povratu od 0 %. Dospijeće oba sastavna dijela može biti isto ili različito. AAR na nove poslove obuhvaća kamatne stope na depozite s dogovorenim dospijećem, budući da odražava sporazum između deponenta i izvještajne jedinice i poznat je kad je novac položen. Povrat na drugi sastavni dio depozita, povezan s postignućima burzovnog indeksa ili bilateralnog tečaja, je poznat tek ex post kad proizvod dospije i stoga ne može biti obuhvaćen novom poslovnom stopom. Stoga, pokriven je samo garantirani najniži povrat (obično 0 %). AAR za neotplaćene iznose (stanja) uvijek obuhvaća kamatne stope koje primjenjuje izvještajna jedinica u vrijeme izračuna kamatne stope monetarne financijske institucije. Do dana dospijeća, kamata na depozite s ugovorenim dospijećem dobiva se jednako kao i garantirani najniži povrat na depozit koji obuhvaća ugrađene financijske izvedenice. Samo o dospijeću kamatne stope monetarnih financijskih institucija na neotplaćene iznose (stanja) odražavaju AAR koji plaća izvještajna jedinica.

Krovni ugovor dozvoljava klijentu da povuče kredita na nekoliko vrsta kreditnih računa do određenog najvišeg iznosa koji se primjenjuje na sve kreditne račune zajedno. U vrijeme sklapanja krovnog ugovora, nisu određeni oblik kredita i/ili datum na koji će kredit biti povučen i/ili kamatna stopa, nego se može dogovoriti raspon mogućnosti. Takav krovni ugovor nije obuhvaćen statistikom kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija. Međutim, čim se kredit koji je dogovoren temeljem krovnog ugovora povuče, on je obuhvaćen odgovarajućom stavkom u statistici kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija, u novim poslovima i u neotplaćenim iznosima (stanjima).

Za svaku kategoriju instrumenta o novim poslovima, odnosno pokazatelje od 1. do 23. i od 30. do 85. u Dodatku 2. Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34), nacionalne središnje banke osiguravaju nacionalnu ponderiranu prosječnu kamatnu stopu. Osim toga, za svaki od pokazatelja od 2. do 4., od 8. do 11., od 13. do 22., od 33. do 35. i od 37. do 85. u Dodatku 2. Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34), nacionalne središnje banke osiguravaju količinu novih poslova poduzetih na nacionalnoj razini u svakoj kategoriji instrumenta tijekom referentnog mjeseca. Za kategorije instrumenata iz kredita kućanstvima i nefinancijskim društvima u vezi kojih je sklopljen ponovni sporazum o uvjetima kreditiranja (pokazatelji od 88. do 91. u Dodatku 2. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34), zahtijeva se samo podatak o obujmu, a podaci o kamatnim stopama se prikupljaju koliko je to moguće. Ove količine novih poslova odnose se na ukupnu populaciju, odnosno na čitavu referentnu izvještajnu populaciju i, slično drugim obujmima novih poslova, taj se iznos procjenjuje postupkom ekstrapoliranja prikazanim u stavcima od 38. do 40.

Tijekom vremena, uzorak će se prilagoditi tako da uzme u obzir institucije koje su napustile referentnu i stvarnu izvještajnu populaciju. Nisu potrebne prilagodbe ako je broj institucija koje su napustile referentnu izvještajnu populaciju Nd proporcionalan broju institucija koje su napustile izvještajnu populaciju u uzorku nd (slučaj 1.). Ako institucije napuste referentnu izvještajnu populaciju i ako nisu u uzorku, uzorak postaje veći u odnosu na veličinu referentne izvještajne populacije (slučaj 2.). Ako relativno više institucija napusti uzorak nego referentnu izvještajnu populaciju, tijekom vremena uzorak postaje premali i može prestati biti reprezentativan (slučaj 3.). U slučajevima 2. i 3., ako se koristi nasumično uzorkovanje za odabir stvarnih izvještajnih institucija ponderi povezani za svaku instituciju u uzorku trebaju biti prilagođeni pomoću utvrđene statističke metode izvedene iz teorije uzorkovanja. Ponderi povezani uz svaku izvještajnu jedinicu su inverzni njenoj vjerojatnosti odabira i posljedično faktoru ekspanzije. U slučaju 2. gdje je uzorak relativno velik za populaciju, izvještajne jedinice se ne izvode iz uzorka. U slučaju 3. ako su odabrane najveće institucije, uzorak se prilagođava odabirom dodatnih institucija prema njihovoj veličini.

U intervalima od najviše tri godine, nacionalne središnje banke moraju provesti redovito preispitivanje uzorka, uzimajući u obzir one koje su pristupile referentnoj izvještajnoj populaciji, one koje su napustile referentnu izvještajnu populaciju i stvarnu izvještajnu populaciju te druge promjene karakteristika izvještajnih jedinica i primjenjuju odredbe odjeljka 5. o minimalnoj nacionalnoj veličini uzorka. Redovito preispitivanje uzorka će se temeljiti na procjeni usklađenosti s odredbama o odabiru stvarne izvještajne populacije sadržanim u odjeljku 1. na temelju mjesečnih podataka koji odgovaraju kraju svakog tromjesečja u godini u kojoj se provodi preispitivanje. Međutim, nacionalne središnje banke mogu provjeravati i obnavljati svoj uzorak i češće.

Maksimalna nasumična pogreška i sintetski MAE posebno se obračunavaju za nove poslove i neotplaćene iznose. Za nove poslove, maksimalna nasumična greška i sintetski MAE treba izračunavati na osnovi pokazatelja od 1. do 11., od 13. do 22. i od 24 do 29. kako je opisano u Dodatku 2. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34). Za neotplaćene iznose, maksimalna nasumična greška i sintetski MAE treba izračunavati na osnovi pokazatelja od 1. do 14. kako je opisano u Dodatku 1. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34).

Za potrebe statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija, novi krediti nefinancijskim društvima obuhvaćaju sve kredite osim revolving kredita i prekoračenja i dugovanja po kreditnim karticama, kao je definirano u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34). Ugovorena kamatna stopa iskazana na godišnjoj razini (AAR) ili usko određena efektivna kamatna stopa (NDER) iskazuje se za sve kategorije uključene u tablici 1. Uz iskazani AAR/NDER navodi se povezani opseg novih poslova. Pokazatelji od 24. do 29. izračunavaju se na temelju stavki od 37. do 54. u Dodatku 2. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34). Kamatne stope izračunavaju se kao ponderirani prosjeci odgovarajućih stavki u Dodatku 2. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34), a opseg novih poslova treba biti jednak zbroju odgovarajućih stavki u Dodatku 2.Priloga I. Uredbi (EU) br. 1072/2013 (ESB/2013/34).

Statistike izdanja vrijednosnih papira i bilance monetarnih financijskih institucija povezane su u svrhu izdanja prenosivih instrumenata od strane monetarnih financijskih institucija. Obuhvat instrumenata i monetarnih financijskih institucija koje ih izdaju konceptualno je dosljedan, kao i raspoređivanje instrumenata u razrede dospijeća i raščlamba po valuti. Razlike između statistike izdanja vrijednosnih papira i bilance monetarnih financijskih institucija postoje glede valutnih načela (tj. nominalna vrijednost za prvo i tržišna vrijednost za drugo). Osim za razlike u vrednovanju, za svaku državu neotplaćeni iznos vrijednosnih papira koje su izdale monetarne financijske institucije, a koji se iskazuje za statistiku izdanja vrijednosnih papira, odgovara stavkama 11. (‘izdani dužnički vrijednosni papiri’) i 12. (‘vrijednosni papiri novčanog tržišta’) na strani obveza u bilanci monetarnih financijskih institucija. Kratkoročni vrijednosni papiri, kao što je definirano za statistiku izdanja vrijednosnih papira, odgovaraju zbroju vrijednosnih papira novčanog tržišta i dužničkih vrijednosnih papira izdanih s rokom dospijeća do godinu dana. Dugoročni vrijednosni papiri, kao što je definirano za statistiku izdanja vrijednosnih papira, jednaki su zbroju dužničkih vrijednosnih papira izdanih s rokom dospijeća duljim od godine dana i do dvije godine te dužničkih vrijednosnih papira izdanih s rokom dospijeća duljim od dvije godine.

Otkupi tijekom izvještajnog razdoblja obuhvaćaju sve ponovne kupnje dužničkih vrijednosnih papira i dionica koje kotiraju na burzi od strane izdavatelja, u kojima investitor prima gotovinu za vrijednosne papire. Otkupi se odnose na redovno brisanje instrumenata. Oni obuhvaćaju sve dužničke vrijednosne papire koji dostižu svoj datum dospijeća, kao i prijevremene otkupe. Obuhvaćeni su otkupi dionica od strane društva, ako društvo ponovno kupuje sve dionice za gotovinu prije promjene svog pravnog oblika, ili ponovno kupuje dio svojih otkazanih dionica za gotovinu, što dovodi do smanjenja kapitala. Otkupi dionica od strane društva nisu obuhvaćeni ako su to ulaganja u vlastite dionice (32) .

Kada se obveznica otkupljuje ili kupon isplaćuje u različitoj valuti od one u kojoj je nominirana obveznica, obveznice s dvostrukom valutom moraju biti razvrstane prema nominaciji obveznice. Ako se izdaje globalna obveznica u više od jedne valute, svaki dio mora se iskazati kao zasebno izdanje, prema valuti izdanja. Ako su izdanja nominirana u dvije valute, na primjer 70 % u eurima i 30 % u američkim dolarima, relevantne sastavnice izdanja moraju biti iskazane zasebno, ako je to moguće, prema valuti nominacije obveznice. Tako 70 % izdanja mora biti iskazano kao izdanja u eurima/nacionalnim apoenima (27) , a 30 % kao izdanja u drugim valutama. Ako nije moguće zasebno utvrditi sastavnice valute izdanja, stvarna raščlamba koju je provela država izvjestiteljica mora biti naznačena u nacionalnim pojašnjenjima.

Ako je društvo privatizirano i država je zadržala dio dionica, no drugi dio dionica kotira na uređenom tržištu, cjelokupna vrijednost kapitala društva evidentira se u okviru neotplaćenog iznosa dionica koje kotiraju na burzi, s obzirom na to da je potencijalno moguće svim dionicama trgovati u bilo koje vrijeme po tržišnoj vrijednosti. Isto vrijedi i ako se dio dionica proda velikim investitorima, a samo se preostalim dijelom trguje na burzi (free float).

Herfindahlov indeks (HI) za ukupnu imovinu kreditnih institucija. Slično kao i prethodni pokazatelj, ovaj se indeks odnosi na koncentraciju bankovnog poslovanja. Nacionalne središnje banke moraju primjenjivati, što je više moguće, agregirani pristup. U ovom slučaju, izračun indeksa HI mora uključivati agregiranu bilancu svake kreditne institucije uključene u grupu, moguće korištenjem računovodstvenih podataka sadržanih u godišnjim financijskim izvještajima tih institucija. Ako sve kreditne institucije, tj. institucije na koje se primjenjuje načelo izostavljanja institucija na ‘repu’, ne priopćavaju podatke, te je podatke potrebno ekstrapolirati.

Udio pet najvećih kreditnih institucija u ukupnoj imovini (‘CR5’). Ovaj se pokazatelj odnosi na koncentraciju bankovnog poslovanja. Nacionalne središnje banke moraju usvojiti sljedeći nekonsolidirani agregirani pristup kako bi došle do tog pokazatelja: (a) rangirati ukupne bilance svih izvještajnih kreditnih institucija; (b) izračunati (i) zbroj pet najvećih ukupnih bilanci; i (ii) zbroj svih ukupnih bilanci; i (c) izračunati odnos (i) i (ii). Podaci koje treba dostaviti ESB-u moraju biti iskazani kao postoci npr. vrijednost 72,4296 % mora biti iskazana kao 72,4296, a ne kao 0,7243. Iako se sastav pet najvećih banaka može s vremenom mijenjati, nacionalne središnje banke moraju samo dostavljati udio pet najvećih kreditnih institucija u određenom trenutku (na kraju prosinca referentne godine).

(7) To označuje broj slova/brojki koji omogućuje prijenos svakog atributa (npr. AN..1050 znači abecedno-numerički niz do 1050 znakova, AN1 znači jedan abecedno-numerički znak, dok N1 znači 1 broj).

(5) To označuje broj slova/brojki dozvoljen za svaki element popisa oznaka (npr. AN..7 znači abecedno-numerički niz do 7 znakova, AN1 znači jedan abecedno-numerički znak).

Vrijednosti koje nedostaju (‘-’) iskazuju se kada nije moguće iskazati brojčanu vrijednost (npr. zbog nepostojećih podataka ili jer podaci nisu prikupljeni). Opažanja koja nedostaju nikada se ne smiju iskazivati kao ‘nula’, s obzirom na to da je nula normalna numerička vrijednost koja označuje precizan i valjan iznos. Ako nacionalne središnje banke nisu u mogućnosti utvrditi razlog za nepostojeće vrijednosti ili ako one ne mogu rabiti široki raspon vrijednosti iz popisa oznaka CL_OBS_STATUS za izvještavanje o nepostojećim opažanjima (‘L’ ili ‘M), treba upotrijebiti vrijednost ‘M’.

Strukturne definicije ESB-a daju popis definicija strukture podataka, pripadajućih koncepata i popisa oznaka koje je izradio ESB i koji se koriste u razmjeni statističkih podataka SDMX. Strukturne definicije ESB-a pohranjene su na mrežnim stranicama Europske komisije CIRCABC (3) te su dostupne članovima interesne skupine za razmjenu elektroničkih podataka i statistiku (Electronic Data Interchange (EDI) and Statistics Interest Group) kao i članovima radne skupine za upravljanje statističkim podacima (Working Group on Statistical Information Management — WGSIM). Lokalna kopija obično je pohranjena kod svakog NSB-a. Ako to nije slučaj, poslovna područja nacionalnih središnjih banaka trebaju se obratiti svojim WGSIM članovima.

(3) Definicija i klasifikacija ‘ostalih promjena’ je u velikom dijelu u skladu s ESA 2010. ‘Reklasifikacije i ostala usklađenja’ je u širem smislu jednak ‘drugim promjenama u obujmu imovine i obveza’ (K.1-K.6., vidjeti stavke od 6.03 do 25) dok ‘revalorizacije’ mogu biti prenesene u ‘nominirane vlasničke dobitke i gubitke’ (K.7., vidjeti stavke od 6.26. do 64.). Za statistiku BSI, važno odstupanje tiče se uključivanja ‘otpisa kredita’ unutar ‘revalorizacija’ (a posebno kao revalorizacije zbog promjena cijena), budući da se u ESA 2010 one općenito smatraju ‘drugim promjenama u obujmu’ (stavak 6.14) - s iznimkom gubitaka ostvarenih pri prodaji kredita; ovi gubici, koji su jednaki razlici između cijene transakcije i bilančne vrijednosti kredita, trebaju biti iskazani kao revalorizacije (stavak 6.58). Uključivanje ‘otpisa kredita’ unutar ‘revalorizacija’ također odstupa od međunarodnih pravila o stanju međunarodnih ulaganja (i.i.p.). U i.i.p. ovo se tretira kao ‘ostala usklađenja’ a ne kao ‘promjene cijena ili tečajeva’. Za statistiku investicijskh fondova, ne zahtijevaju se ‘otpisi/djelomični otpisi’.

Usklađivanja mogu biti potrebna za tromjesečne tablice čak iako nikakva usklađivanja nisu iskazana u tablici 1. To je slučaj kada se reklasifikacija odvija na tromjesečnoj razini podrobnosti, no poništava se na agregiranijoj mjesečnoj razini. Može se također primijeniti na ‘vrijednosna usklađivanja’ kada se različite komponente mjesečne stavke kreću u suprotnim smjerovima. Dosljednost je također osigurana između mjesečnih i tromjesečnih podataka u tim slučajevima.

Kretanja deviznih tečajeva u odnosu na euro koja nastanu između izvještajnih datuma na kraju razdoblja dovode do promjena vrijednosti imovine i obveza u stranoj valuti, kada su one izražene u eurima. Budući da ove promjene predstavljaju dobitke/gubitke i nisu financijske transakcije, vrijednosni učinci trebaju biti identificirani da mogu biti isključeni iz transakcija. Vrijednosna usklađivanja zbog promjena tečajeva mogu također uključivati promjene vrijednosti koje nastaju iz transakcija imovinom/obvezama, tj. realizirani dobici/gubici; međutim, postoje različite nacionalne prakse u tom smislu.

U okviru ograničenja definiranih politikom revizija, nacionalne središnje banke ispravljaju pogreške u izvještavanju podataka o stanju čim se one utvrde. U idealnom primjeru, ispravci u cijelosti uklanjaju pogrešku iz podataka, posebno kada se pogreška odnosi samo na jedno razdoblje ili na ograničeno razdoblje. U tim okolnostima ne dolazi ni do kakvog prekida u seriji. Međutim, kada se pogreške odnose na povijesne podatke, protekli se podaci ne ispravljaju ili se ispravljaju samo za ograničeno razdoblje, dolazi do prekida između prvog razdoblja s ispravljenom vrijednošću i posljednjeg razdoblja koje sadržava pogrešnu vrijednost. U tom slučaju nacionalne središnje banke utvrđuju veličinu prekida koji je nastao i unose usklađivanje pod ‘reklasifikacije i ostala usklađivanja’. Slične prakse primjenjuju se na provođenje promjena statističkih definicija koje utječu na iskazane pdatke jednako kao i ispravljanje lomova koji mogu nastati zbog uvođenja, promjena ili napuštanja metoda ekstrapoliranja.

Promjene u klasifikaciji sektora ili rezidentnosti klijenata dovode do reklasifikacije imovine/obveza u odnosu na ove druge ugovorne strane. Takve promjene u klasifikicaji nastaju iz brojnih razloga, npr. zbog promjene gospodarskog sektora državnog tijela nakon privatizacije ili zbog zato što pripajanje odnosno spajanje/podjela dovede do promjene glavne djelatnosti društva. Jednako tako, raspoređivanje imovine i obveza po instrumentima može se primijeniti na primjer kad kredit postane prenosiv i posljedično se smatra dužničkim vrijednosnim papirom za potrebe statistike. Budući da ove reklasifikacije rezultiraju promjenama u iskazanim pozicijama stanja ali ne predstavljaju transakciju, mor