1.

Prilog I. mijenja se kako slijedi: (a) odjeljak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Statistika platne bilance Europska središnja banka (ESB) traži statistiku platne bilance u dva izvještajna razdoblja: mjesečno i tromjesečno za odgovarajuća referentna kalendarska razdoblja. Godišnji podaci prikupljaju se zbrajanjem tromjesečnih podataka koje su države članice dostavile za odgovarajuću godinu. U mjeri u kojoj je to moguće, statistika platne bilance trebala bi biti u skladu s ostalim statistikama predviđenim za provođenje monetarne politike, posebno tromjesečnim nacionalnim (uključujući sektorske) računima i mjesečnom novčanom i bankovnom statistikom. 1.1. Mjesečna statistika platne bilance Cilj Cilj je mjesečne platne bilance europodručja prikaz glavnih stavki koje utječu na monetarne uvjete i devizna tržišta (vidjeti Prilog II. tablicu 1.). Zahtjevi Ključno je da podaci budu primjereni za upotrebu pri izračunu platne bilance europodručja. S obzirom na kratke rokove za dostavu mjesečnih podataka o platnoj bilanci i činjenicu da su oni izrazito agregirane prirode te da se rabe za potrebe monetarne politike i za devizne operacije, ESB dopušta određena odstupanja od međunarodnih standarda (vidjeti članak 2. stavak 4.), gdje je to neizbježno. Pri knjiženju se ne zahtijeva strogo poštovanje obračunskog ili transakcijskog načela. Kada je to potrebno kako bi se poštivali rokovi, ESB će prihvatiti procjenu ili privremene podatke, sve dok oni značajno ne odstupaju od međunarodnih standarda a pružanje takvih procjena ili privremenih podataka osigurava zadovoljavajuću kvalitetu podataka. Kod svake osnovne kategorije transakcija zahtijevaju se imovina i obveze (ili prihodi i rashodi po stavkama tekućeg računa). Općenito, ovo iziskuje od nacionalnih središnjih banaka da se kod međunarodnih transakcija razlikuju transakcije s rezidentima u drugim državama članicama iz europodručja i transakcije izvan europodručja. Nacionalne središnje banke to moraju dosljedno činiti. Kada dođe do promjene članstva u europodručju, od nacionalnih središnjih banaka zahtijeva se da izmijene definiciju država u sastavu europodručja od dana stupanja na snagu promjene članstva. Od nacionalnih središnjih banaka iz europodručja u njegovom prijašnjem sastavu i od nacionalnih središnjih banaka država članica novog europodručja zahtijevaju se najbolje procjene povijesnih podataka koji se odnose na prošireno europodručje. Kako bi se omogućilo smisleno agregiranje mjesečnih podataka o portfeljnim ulaganjima koji se odnose na europodručje, potrebno je napraviti razliku između transakcija vrijednosnim papirima koje su izdali rezidenti u europodručju i transakcija vrijednosnim papirima koje su izdali rezidenti koji nisu u europodručju. Statistika neto transakcija sredstava s osnove portfeljnih ulaganja europodručja sastavlja se agregiranjem iskazanih neto transakcija vrijednosnim papirima koje su izdali rezidenti koji nisu u europodručju. Statistika neto transakcija obveza s osnove portfeljnih ulaganja europodručja sastavlja se konsolidacijom neto transakcija u ukupnim nacionalnim obvezama i neto transakcija vrijednosnim papirima koje su izdali i kupili rezidenti u europodručju. Jednak izvještajni zahtjev i metoda sastavljanja za agregirane podatke primjenjuju se i za dohodak od portfeljnih ulaganja. Kako bi se sastavio monetarni prikaz platne bilance, nacionalne središnje banke moraju dostaviti podatke raščlanjene prema institucionalnim sektorima. Za mjesečnu platnu bilancu sektorska raščlamba je sljedeća: — kod izravnih ulaganja: (a) društva koja primaju depozite osim središnje banke; (b) novčani fondovi; (c) opća država; (d) ostali sektori, — kod sredstava na osnovi portfeljnih ulaganja i ostalih ulaganja: (a) središnja banka; (b) društva koja primaju depozite osim središnje banke; (c) novčani fondovi; (d) opća država; (e) ostali sektori. Kako bi se izradila raščlamba platne bilance po sektorima, čime bi se omogućila izrada monetarnog prikaza, od nacionalnih središnjih banaka zahtijeva se da dostavljaju podatke o neto transakcijama vrijednosnim papirima za portfeljna ulaganja koje su izdali rezidenti u europodručju, raščlanjene prema institucionalnom sektoru kojem pripada izdavatelj. Dodatno, obveze s osnove portfeljnih ulaganja uključuju raščlambu prema institucionalnom sektoru domaćih izdavatelja. Statistika neto transakcija obveza s osnove portfeljnih ulaganja europodručja raščlanjenih prema sektorima tada se sastavlja konsolidacijom ukupnih neto nacionalnih obveza dotičnih sektora i pripadajućih neto transakcija vrijednosnim papirima koje su izdali i kupili rezidenti u europodručju. Nacionalne središnje banke (i druga nadležna tijela, gdje je to primjereno) prikupljaju podatke o portfeljnim ulaganjima u skladu s jednim od modela utvrđenim u tablici iz Priloga VI. 1.2. Tromjesečna statistika platne bilance Cilj Cilj je tromjesečne platne bilance europodručja dostavljanje detaljnijih informacija, kako bi se omogućila daljnja analiza međunarodnih transakcija. Podaci u tromjesečnoj platnoj bilanci su također osnovica za detaljno gospodarsko praćenje zemlje. Ova statistika posebno pridonosi sastavljanju sektorskih i financijskih računa europodručja i zajedničkom objavljivanju platne bilance Unije/europodručja u suradnji s Europskom komisijom (Eurostatom). Zahtjevi Tromjesečna statistika platne bilance u najvećoj je mogućoj mjeri usklađena s međunarodnim standardima (vidjeti članak 2. stavak 4.). Potrebna raščlamba tromjesečne statistike platne bilance prikazana je u tablici 2. Priloga II. Usklađeni koncepti i definicije koji se upotrebljavaju za kapitalni račun i financijski računi izneseni su u Prilogu III. Raščlamba tromjesečnog tekućeg računa jednaka je onoj koja se zahtijeva za mjesečne podatke. Međutim, za usluge i dohotke potrebna je detaljnija raščlamba na tromjesečnoj osnovi. Kod financijskog računa, ESB slijedi zahtjeve šestog izdanja Priručnika za sastavljanje platne bilance i stanja međunarodnih ulaganja (dalje u tekstu ‚BPM6’) Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) za stavku ‚ostala ulaganja’. Postoji razlika u prikazu raščlambe (tj. sektor kao glavni prioritet). Ova sektorska raščlamba je detaljnija, ali ostaje u skladu s raščlambom prema BPM6, koja daje prednost instrumentima. Kao i kod prikaza iz BPM6, gotovinu i depozite treba odijeliti od kredita i drugih ulaganja. Od nacionalnih središnjih banaka zahtijeva se da razlikuju transakcije s državama članicama europodručja i sve ostale međunarodne transakcije. Statistika neto transakcija sredstava s osnove portfeljnih ulaganja europodručja sastavlja se agregiranjem iskazanih neto transakcija vrijednosnim papirima koje su izdali rezidenti koji nisu u europodručju. Statistika neto transakcija obveza s osnove portfeljnih ulaganja europodručja sastavlja se konsolidacijom neto transakcija u ukupnim nacionalnim obvezama i neto transakcija vrijednosnim papirima koje su izdali i kupili rezidenti u europodručju. Jednak izvještajni zahtjev i metoda sastavljanja za agregirane podatke primjenjuju se i za dohodak od portfeljnih ulaganja. Od nacionalnih središnjih banaka zahtijeva se također da dostavljaju tromjesečne podatke raščlanjene prema institucionalnom sektoru. Ovaj zahtjev za podacima premašuje standardne elemente MMF-a. Nacionalne središnje banke moraju dostaviti tromjesečne podatke za sljedeće sektore: (a) središnje banke; (b) društva koja primaju depozite, osim središnjih banaka; (c) novčani fondovi; (d) opća država; (e) nenovčani fond investicijskih fondova, (f) osiguravajuća društva i mirovinski fondovi; (g) ostale financijske institucije; (h) nefinancijska društva; i (i) kućanstva i neprofitne institucije koje služe kućanstvima. Za izradu statistike neto transakcija obveza s osnove portfeljnih ulaganja europodručja raščlanjenih prema sektoru izdavatelja rezidenata u europodručju, zahtjevi u smislu tromjesečnih podataka jednaki su onima koji vrijede za mjesečnu platnu bilancu. U skladu sa sustavom nacionalnih računa, BPM6 preporučuje da se kamata knjiži na temelju obračunskog načela. Ovaj zahtjev utječe na tekući račun (dohodak od ulaganja) kao i na financijski račun.”; (b) odjeljak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Statistika stanja međunarodnih ulaganja Cilj Stanje međunarodnih ulaganja jest izvješće o inozemnoj imovini i obvezama europodručja u cjelini, za potrebe analize monetarne politike i deviznog tržišta. Ono posebno pridonosi procjeni vanjske ranjivosti država članica i praćenju količine likvidnih sredstava u inozemstvu u posjedu pojedinog sektora imatelja novca. Ovi su statistički podaci ključni za sastavljanje računa za ostatak svijeta u tromjesečnim financijskim računima europodručja. Tromjesečna statistika stanja međunarodnih ulaganja također je osnova za detaljno praćenje gospodarstva zemlje, uključujući u kontekstu postupka makroekonomskih neravnoteža Europske komisije (*1). Zahtjevi Nacionalne središnje banke moraju dostavljati statistiku stanja međunarodnih ulaganja na tromjesečnoj osnovi povezano sa stanjem na kraju razdoblja i revalorizacijama zbog promjena deviznog tečaja ili drugih cijena. Podaci o stanju međunarodnih ulaganja u najvećoj su mogućoj mjeri usklađeni s međunarodnim standardima (vidjeti članak 2. stavak 4.). ESB sastavlja statistiku stanja međunarodnih ulaganja za europodručje u cjelini. Raščlamba stanja međunarodnih ulaganja za europodručje prikazana je u tablici 4. Priloga II. Stanje međunarodnih ulaganja prikazuje financijsko stanje na kraju referentnog razdoblja, vrednovano prema cijenama na kraju razdoblja. Promjene vrijednosti stanja mogu biti posljedica sljedećih čimbenika. Prvo, dio promjene vrijednosti tijekom referentnog razdoblja posljedica je financijskih transakcija koje su provedene i knjižene u platnoj bilanci. Drugo, dio promjene pozicija na početku i na kraju zadanog razdoblja uzrokuju promjene cijena prikazane financijske imovine i obveza. Treće, u slučaju da su stanja nominirana u valutama različitima od obračunske jedinice koja se rabi za stanje međunarodnih ulaganja, promjene deviznog tečaja u odnosu na druge valute također će utjecati na vrijednosti. Naposljetku, bilo kakva druga promjena, koja nije posljedica spomenutih čimbenika, smatrat će se posljedicom ostalih promjena obujma tijekom razdoblja. Pravilno usklađivanje financijskih tokova sa stanjima europodručja zahtijeva razlikovanje između promjena vrijednosti nastalih zbog cijene, zbog promjene deviznog tečaja i zbog ostalih promjena obujma. Obuhvat stanja međunarodnih ulaganja trebao bi biti što je moguće bliži obuhvatu tromjesečnih tokova platne bilance. Koncepti, definicije i raščlambe u skladu su s onima koje se rabe za tromjesečne tokove platne bilance. Podaci o stanju međunarodnih ulaganja moraju, u najvećoj mogućoj mjeri, biti u skladu s ostalim statistikama, posebno za novčanu i bankovnu statistiku te financijske račune. Kao i u slučaju mjesečne i tromjesečne platne bilance, i kod statistike stanja međunarodnih ulaganja od nacionalnih središnjih banaka zahtijeva se da uočavaju razliku između stanja u odnosu na države članice europodručja i svih ostalih međunarodnih stanja. U računima portfeljnih ulaganja treba napraviti razliku između vrijednosnih papira koje su izdali rezidenti u europodručju i vrijednosnih papira koje su izdali rezidenti koji nisu u europodručju. Statistika sredstava s osnove portfeljnih ulaganja europodručja sastavlja se agregiranjem iskazanih sredstava s osnove vrijednosnih papira koje su izdali rezidenti koji nisu u europodručju. Statistika obveza s osnove portfeljnih ulaganja europodručja sastavlja se konsolidacijom ukupnih nacionalnih obveza i vrijednosnih papira koje su izdali i kupili rezidenti u europodručju. Sredstva i obveze s osnove portfeljnih ulaganja u okviru stanja međunarodnih ulaganja sastavljaju se isključivo iz podataka o stanjima. Nacionalne središnje banke (i ostala nadležna statistička tijela, gdje je to primjereno) prikupljaju najmanje tromjesečno podatke o stanju sredstava i obveza s osnove portfeljnih ulaganja po pojedinačnim vrijednosnim papirima, prema jednom od modela koji su izneseni u tablici iz Priloga VI. (*1) Uredba (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (SL L 306, 23.11.2011., str. 8.) i Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).”"