HR Službeni list Europske unije L 240/28

SMJERNICA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 9. srpnja 2014.

o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja i o izmjeni Smjernice ESB/2007/9

(preinačeno)

(ESB/2014/31)

(2014/528/EU)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu alineju njegovog članka 127. stavka 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno prvu alineju njegova članka 3. stavka 1. te članak 5. stavak 1., članak 12. stavak 1., članak 14. stavak 3. i članak 18. stavak 2.,

budući da:

(1) Smjernica ESB/2013/4 (1) znatno je izmijenjena. Budući da će biti dodatno izmijenjena, Smjernicu ESB/2013/4 potrebno je radi jasnoće preinačiti.

(2) U skladu s člankom 18. stavkom 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Europska središnja banka (ESB) i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro (u daljnjem tekstu:„nacionalne središnje banke”) mogu sklapati kreditne poslove s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu, a da se pritom odobravanje kredita temelji na odgovarajućem osiguranju. Opći uvjeti pod kojima su ESB i nacionalne središnje banke spremni sklapati kreditne poslove, uključujući kriterije kojima se određuje prihvatljivost instrumenata osiguranja za potrebe kreditnih poslova Eurosustava, utvrđeni su u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14 (2).

(3) Upravno vijeće je 8. prosinca 2011. i 20. lipnja 2012. odlučilo o dodatnim mjerama za pojačano poticanje kreditne aktivnosti kako bi poduprlo odobravanje bankovnih kredita i likvidnost na tržištu novca europodručja, uključujući mjere iz Odluke ESB/2011/25 (3). Pored toga, upućivanje na stopu pričuve u Smjernici ESB/2007/9 (4) bilo je potrebno uskladiti s izmjenama Uredbe (EZ) br. 1745/2003 Europske središnje banke (ESB/2003/9) (5) uvedenim Uredbom (EU) br. 1358/2011 Europske središnje banke (ESB/2011/26) (6).

(4) Odlukom ESB/2012/4 (7), utvrđeno je da nacionalne središnje banke ne bi trebale biti obvezne prihvatiti kao instrument osiguranja u kreditnim poslovima Eurosustava prihvatljive bankovne obveznice za koje jamči država članica na temelju programa Europske unije/Međunarodnoga monetarnog fonda, odnosno država članica čija kreditna procjena ne zadovoljava referentnu vrijednost Eurosustava za utvrđivanje njegova minimalnog zahtjeva za visoke bonitetne standarde.

(5) Odlukom ESB/2012/12 (8) revidirana je iznimka od zabrane uske povezanosti utvrđene u odjeljku 6.2.3.2. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14 u vezi s bankovnim obveznicama za koje jamči država, a kojima se druge ugovorne strane same koriste kao instrumentom osiguranja.

(6) Odluka ESB/2011/25 zamijenjena je 2. kolovoza 2012. Smjernicom ESB/2012/18 (9), koju su nacionalne središnje banke provele u svojim ugovorima ili propisima. Smjernica ESB/2012/18 je također dopustila drugim ugovornim stranama koje sudjeluju u kreditnim poslovima Eurosustava povećanje vlastite uporabe bankovnih obveznica za koje jamči država, a koje su imale 3. srpnja 2012., uz ex ante odobrenje Upravnog vijeća u iznimnim okolnostima. Zahtjevima za prethodno odobrenje koji se podnose Upravnom vijeću potrebno je priložiti plan financiranja.

(7) Smjernica ESB/2012/18 izmijenjena je 10. listopada 2012. Smjernicom ESB/2012/23 (10), kojom su privremeno prošireni kriteriji kojima se utvrđuje prihvatljivost imovine koja se koristi kao instrument osiguranja u operacijama monetarne politike Eurosustava tako da su utrživi dužnički instrumenti iskazani u funtama sterlinga, jenima ili američkim dolarima postali prihvatljiva imovina za operacije monetarne politike. Na takve utržive dužničke instrumente primijenjeno je umanjenje vrijednosti koje odražava povijesnu kolebljivost odgovarajućih tečajeva.

(8) Smjernicom ESB/2013/2 (11) utvrđen je postupak koji se primjenjuje na prijevremenu otplatu dugoročnih operacija refinanciranja od strane drugih ugovornih strana kako bi se osiguralo da sve nacionalne središnje banke primjenjuju iste uvjete. Sustav sankcija utvrđen u Dodatku 6. Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14 osobito se primjenjuje kada druga ugovorna strana koja je odabrala mogućnost prijevremene otplate ne podmiri, u cijelosti ili djelomično, iznos koji treba otplatiti odgovarajućem NSB-u do datuma dospijeća.

(9) Smjernica ESB/2012/18 dodatno je izmijenjena kako bi se obuhvatio sadržaj Odluke ESB/2012/34 (12), i osiguralo da nacionalne središnje banke ne moraju kao instrument osiguranja za kreditne poslove Eurosustava prihvaćati prihvatljive nepokrivene bankovne obveznice: (a) koje su izdale druge ugovorne strane koje ih upotrebljavaju ili koje su izdali s njima usko povezani subjekti; i (b) za koje u cijelosti jamči država članica čija kreditna procjena ne ispunjava visoke bonitetne standarde Eurosustava i za koju Upravno vijeće smatra da poštuje program Europske unije/Međunarodnoga monetarnog fonda.

(10) Radi jasnoće i jednostavnosti, Smjernica ESB/2012/18 zamijenjena je 20. ožujka 2013. Smjernicom ESB/2013/4, koju su nacionalne središnje banke provele u svojim ugovorima ili propisima.

(11) Radi jasnoće i jednostavnosti, sadržaj odluka ESB/2011/4 (13), ESB/2011/10 (14) i ESB/2012/32 (15) uključen je u Smjernicu ESB/2013/4 sa svim ostalim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja.

(12) Smjernica ESB/2013/4 izmijenjena je 5. srpnja 2013. Odlukom ESB/2013/22 (16) i 12. ožujka 2014. Smjernicom ESB/2014/12 (17) kako bi se uzele u obzir države članice europodručja za koje Upravno vijeće smatra da poštuju program Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda, te kako bi se odrazile izmjene okvira instrumenata osiguranja Eurosustava. Uslijed naknadnih promjena popisa država članica europodručja koje poštuju program Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda, Smjernicu ESB/2013/4 potrebno je dodatno prilagoditi.

(13) Odluka ESB/2013/36 (18) prilagođava korektivne faktore i odredbe o kontinuitetu servisiranja koje se primjenjuju na vrijednosne papire osigurane imovinom prihvaćene u skladu s dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava propisane Smjernicom ESB/2013/4, i mijenja kriterije prihvatljivosti koji se primjenjuju na dodatna kreditna potraživanja prema toj Smjernici.

(14) Radi jasnoće i jednostavnosti, potrebno je sadržaj odluka ESB/2013/22 i ESB/2013/36 uvrstiti u ovu Smjernicu.

(15) Upravno vijeće je 22. svibnja 2014. odlučilo da, uz određena dodatna kreditna potraživanja već predviđena Smjernicom ESB/2013/4, nacionalne središnje banke mogu prihvatiti određene kratkoročne dužničke instrumente koje su izdala nefinancijska društva koja ne bi zadovoljavala kriterije privatljivosti za utrživu imovinu Eurosustava, pod uvjetom da zadovoljavaju kriterije prihvatljivosti i poštuju mjere za kontrolu rizika koje je odredilo Upravno vijeće. Ova odluka zahtijeva dodatnu prilagodbu Smjernice ESB/2013/4.

(16) Dodatne mjere utvrđene u ovoj Smjernici trebale bi se primjenjivati privremeno, sve dok Upravno vijeće ne bude smatralo da više nisu potrebne, a kako bi se osigurao odgovarajući transmisijski mehanizam monetarne politike,

DONIJELO JE OVU SMJERNICU:

Članak 1.

Dodatne mjere koje se odnose na operacije refinanciranja i prihvatljive instrumente osiguranja

1. Pravila za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava i kriteriji prihvatljivosti instrumenata osiguranja utvrđeni u ovoj Smjernici primjenjuju se u vezi sa Smjernicom ESB/2011/14.

2. U slučaju nepodudaranja između ove Smjernice i Smjernice ESB/2011/14, kako su ih nacionalne središnje banke provele na nacionalnoj razini, primjenjuje se ova Smjernica. Nacionalne središnje banke nastavljaju bez promjena primjenjivati sve odredbe Smjernice ESB/2011/14 osim ako je drugačije propisano u ovoj Smjernici.

3. Za potrebe članka 6. stavka 1. i članka 8., Helenska Republika i Republika Cipar smatraju se državama članicama europodručja koje poštuju program Europske unije/Međunarodnoga monetarnog fonda.

Članak 2.

Mogućnost smanjenja iznosa ili prekida operacija dugoročnijeg refinanciranja

1. Eurosustav može odlučiti da pod određenim uvjetima druge ugovorne strane mogu smanjiti iznos određenih operacija dugoročnijeg refinanciranja ili ih prekinuti prije dospijeća (takvo smanjenje iznosa ili prekid dalje u tekstu zajedno se nazivaju „prijevremena otplata”). U najavi aukcije navodi se primjenjuje li se mogućnost smanjenja iznosa ili prekida predmetnih operacija prije dospijeća, kao i datum od kojega se ta mogućnost može iskoristiti. Te se informacije alternativno mogu dati i u drugom obliku koji Eurosustav smatra primjerenim.

2. Druga ugovorna strana može iskoristiti mogućnost smanjenja iznosa ili prekida operacije dugoročnijeg refinanciranja prije dospijeća tako da obavijesti odgovarajući NSB o iznosu koji namjerava otplatiti u skladu s postupkom prijevremene otplate kao i o datumu na koji namjerava izvršiti tu prijevremenu otplatu najmanje tjedan dana prije tog datuma prijevremene otplate. Osim ako Eurosustav odredi drugačije, prijevremena otplata može se izvršiti na bilo koji datum koji se poklapa s datumom namire glavne operacije refinanciranja Eurosustava, pod uvjetom da druga ugovorna strana dostavi obavijest iz ovog stavka najmanje tjedan dana prije tog datuma.

3. Obavijest iz stavka 2. postaje obvezujuća za drugu ugovornu stranu tjedan dana prije datuma prijevremene otplate na koji se odnosi. Ako druga ugovorna strana ne podmiri, u cijelosti ili djelomično, dospjeli iznos u skladu s postupkom prijevremene otplate do datuma dospijeća, može joj se izreći novčana kazna kako je utvrđeno u odjeljku 1. Dodatka 6. Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14. Odredbe odjeljka 1. Dodatka 6. koje se primjenjuju na povrede pravila u vezi s aukcijama primjenjuju se kada druga ugovorna strana ne podmiri, u cijelosti ili djelomično, dospjeli iznos na datum prijevremene otplate iz stavka 2. Izricanje novčane kazne ne dovodi u pitanje pravo nacionalne središnje banke da iskoristi sredstva predviđena za slučaj nastanka statusa neispunjavanja obveza kako je navedeno u Prilogu II. Smjernici ESB/2011/14.

Članak 3.

Priznavanje određenih dodatnih vrijednosnih papira osiguranih imovinom

1. Osim vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABS) koji su prihvatljivi na temelju poglavlja 6. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14, vrijednosni papiri osigurani imovinom koji ne ispunjavaju zahtjeve koji se odnose na kreditnu procjenu iz odjeljka 6.3. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14, ali ispunjavaju sve druge kriterije prihvatljivosti koji se primjenjuju na vrijednosne papire osigurane imovinom na temelju Smjernice ESB/2011/14, prihvatljivi su kao instrumenti osiguranja za operacije monetarne politike Eurosustava, pod uvjetom da imaju dva rejtinga najmanje trostruko B (19) od bilo koje prihvaćene vanjske institucije za kreditnu procjenu za izdanje. Moraju također ispunjavati sve sljedeće zahtjeve:

(a) imovina koja stvara novčani tok i koja osigurava vrijednosne papire osigurane imovinom pripada jednoj od sljedećih kategorija imovine: i. hipotekama na stambenim nekretninama; ii. kreditima malim i srednjim poduzećima; iii. hipotekama na poslovnim nekretninama; iv. kreditima za kupnju automobila; v. potraživanjima po leasinigu; vi. potrošačkom financiranju; vii. potraživanjima po kreditnim karticama;

(b) u imovini koja stvara novčani tok nema miješanja imovine iz različitih kategorija imovine;

(c) imovina koja stvara novčani tok i koja osigurava vrijednosne papire osigurane imovinom ne obuhvaća kredite koji su: i. loši krediti u trenutku izdavanja vrijednosnih papira osiguranih imovinom; ii. loši krediti u trenutku uključenja u vrijednosne papire osigurane imovinom za vrijeme trajanja vrijednosnih papira osiguranih imovinom, na primjer zbog nadomještanja ili zamjene imovine koja stvara novčani tok; iii. u bilo kojem trenutku strukturirani, sindicirani ili s financijskom polugom;

(d) transakcijski dokumenti vrijednosnih papira osiguranih imovinom sadržavaju odredbe o kontinuitetu servisiranja.

2. Na vrijednosne papire osigurane imovinom iz stavka 1. koji imaju dva rejtinga najmanje jednostruko A (20) primjenjuje se korektivni faktor od 10 %.

3. Na vrijednosne papire osigurane imovinom navedene u stavku 1. koji nemaju dva rejtinga najmanje jednostruko A primjenjuje se korektivni faktor od 22 %.

4. Druga ugovorna strana ne smije kao instrument osiguranja dostaviti vrijednosne papire osigurane imovinom koji su prihvatljivi kao instrumenti osiguranja na temelju stavka 1., ako ta druga ugovorna strana ili bilo koja treća osoba s kojom je druga ugovorna strana usko povezana djeluje kao pružatelj zaštite od kamatnog rizika u odnosu na vrijednosne papire osigurane imovinom.

5. NSB može kao instrument osiguranja za operacije monetarne politike Eurosustava prihvatiti one vrijednosne papire osigurane imovinom čija odnosna imovina uključuje hipoteke na stambenim nekretninama ili kredite malim i srednjim poduzećima ili oboje, te koji ne ispunjavaju zahtjeve koji se odnose na kreditnu procjenu iz odjeljka 6.3.2. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14 i zahtjeve navedene u stavku 1. točkama od (a) do (d) i stavku 4. ovog članka, ali ispunjavaju sve druge kriterije prihvatljivosti koji se primjenjuju na vrijednosne papire osigurane imovinom na temelju Smjernice ESB/2011/14 i imaju dva rejtinga najmanje trostruko B. Takvi vrijednosni papiri osigurani imovinom ograničeni su na one izdane prije 20. lipnja 2012. i na njih se primjenjuje korektivni faktor od 22 %.

6. Vrijednosni papiri osigurani imovinom na koje se odnose odredbe o kontinuitetu servisiranja u skladu sa Smjernicom ESB/2013/4 koji su se nalazili na popisu prihvatljive imovine prije 1. listopada 2013., ostaju prihvatljivi do 1. listopada 2014.

7. Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:

(a) „hipoteke na stambenim nekretninama”, uz kredite osigurane hipotekom na stambenim nekretninama, obuhvaćaju stambene kredite s jamstvom (bez hipoteke na nekretnini) ako je jamstvo naplativo odmah po nastanku statusa neispunjavanja obveze. Takvo se jamstvo može dati u različitim ugovornim oblicima, uključujući ugovore o osiguranju, ako ih daje subjekt iz javnog sektora ili financijska institucija koja podliježe javnom nadzoru. Kreditna procjena jamca u svrhu takvih jamstava za vrijeme trajanja transakcije mora odgovarati stupnju kreditne kvalitete 3 na usklađenoj ljestvici kreditnih rejtinga Eurosustava;

(b) „malo poduzeće” ili „srednje poduzeće” znači subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni oblik, gdje evidentirana prodaja za subjekt ili za konsolidiranu grupu, ako je subjekt dio konsolidirane grupe, iznosi manje od 50 milijuna eura;

(c) „loš kredit” uključuje kredite kod kojih je otplata kamata ili glavnice u zakašnjenju 90 dana ili više, a dužnik je u statusu neispunjavanja obveze, kako je određeno u članku 178. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (21), ili kada postoje opravdani razlozi za sumnju da otplata neće biti izvršena u cijelosti;

(d) „strukturirani kredit” znači struktura koja obuhvaća podređena kreditna potraživanja;

(e) „sindicirani kredit” znači kredit koji daje grupa zajmodavaca u kreditnom sindikatu;

(f) „kredit s financijskom polugom” znači kredit odobren društvu koje već ima značajnu razinu zaduženosti, kao što je financiranje otkupa ili preuzimanja, gdje se kredit upotrebljava za stjecanje udjela u društvu koje je također dužnik po tom kreditu;

(g) „Odredbe o kontinunitetu servisiranja” znači odredbe u pravnoj dokumentaciji vrijednosnog papira osiguranog imovinom koje se sastoje od odredbi o pomoćnoj osobi za servisiranje duga ili od odredbi o osobi koja pronalazi pomoćnu osobu za servisiranje duga (ako nema odredbi o pomoćnoj osobi za servisiranje duga). U slučaju postojanja odredbi o osobi koja pronalazi pomoćnu osobu za servisiranje duga, osoba koja pronalazi pomoćnu osobu za servisiranje duga trebala bi biti imenovana te opunomoćena za pronalaženje odgovarajuće pomoćne osobe za servisiranje duga u roku od 60 dana od nastanka događaja koji je pokretač, a radi osiguranja pravovremenog plaćanja i servisiranja vrijednosnog papira osiguranog imovinom.Ove odredbe također uključuju pokretače zamjene servisera u vezi s imenovanjem pomoćne osobe za servisiranje duga. Takvi pokretači mogu biti zasnovani na rejtinzima i/ili nisu zasnovani na rejtinzima, npr. neispunjavanje obveza od strane postojećeg servisera.

Članak 4.

Priznavanje određenih dodatnih kreditnih potraživanja

1. Kao instrument osiguranja za operacije monetarne politike Eurosustava nacionalne središnje banke mogu prihvatiti kreditna potraživanja koja ne ispunjavaju kriterije prihvatljivosti Eurosustava.

2. Nacionalne središnje banke koje odluče prihvatiti kreditna potraživanja u skladu sa stavkom 1. u tu svrhu utvrđuju kriterije prihvatljivosti i mjere za kontrolu rizika određujući odstupanja od zahtjeva iz Priloga I. Smjernici ESB/2011/14. Takvi kriteriji prihvatljivosti i mjere za kontrolu rizika uključuju kriterij da su kreditna potraživanja uređena zakonima države članice nacionalne središnje banke koja utvrđuje te kriterije prihvatljivosti i mjere kontrole rizika. Kriteriji prihvatljivosti i mjere za kontrolu rizika podliježu prethodnom odobrenju Upravnog vijeća.

3. U iznimnim okolnostima nacionalne središnje banke mogu, uz prethodno odobrenje Upravnog vijeća, prihvatiti kreditna potraživanja:

(a) kod primjene kriterija prihvatljivosti i mjera kontrole rizika određenih od strane drugog NSB-a sukladno stavcima 1. i 2.; ili

(b) koja su uređena pravom neke druge države članice, a ne one u kojoj taj NSB ima sjedište; ili

(c) koja su uključena u skup kreditnih potraživanja ili koja su osigurana nekretninama, ako pravo koje uređuje kreditno potraživanje ili pravo koje se odnosi na odgovarajućeg dužnika (ili garanta, ako je to primjenjivo) je pravo neke druge države članice EU-a, osim one u kojoj taj NSB ima sjedište.

4. Nacionalnoj središnjoj banci koja prihvaća kreditna potraživanja na temelju stavka 1., drugi NSB pruža pomoć samo ako postoji takav dvostrani sporazum između njih, te uz prethodno odobrenje Upravnog vijeća.

Članak 5.

Prihvaćanje određenih kratkoročnih dužničkih instrumenata

1. Nacionalne središnje banke mogu prihvatiti kao instrument osiguranja za operacije monetarne politike Eurosustava određene kratkoročne dužničke instrumente koji ne ispunjavaju kriterije prihvatljivosti za utrživu imovinu Eurosustava utvrđene u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14.

2. Nacionalne središnje banke koje odluče prihvatiti kratkoročne dužničke instrumente u skladu sa stavkom 1., utvrdit će u tu svrhu kriterije prihvatljivosti i mjere kontrole rizika pod uvjetom da zadovoljavaju minimalne standarde koje je odredilo Upravno vijeće. Takvi kriteriji prihvatljivosti i mjere kontrole rizika uključuju sljedeće kriterije koji se primjenjuju na kratkoročne dužničke instrumente:

(a) izdaju ih nefinancijska društva (22) koja su osnovana u europodručju. Garant kratkoročnog dužničkog instrumenta (ako postoji) mora također biti nefinancijsko društvo osnovano u europodručju osim ako jamstvo za kratkoročni dužnički instrument ne mora biti u skladu s odredbama o utvrđivanju visokih bonitetnih standarda kako je navedeno u podstavku (d);

(b) nisu uvršteni za trgovanje na tržištu koje Eurosustav smarta prihvatljivim, kao što je utvrđeno u odjeljku 6.2.1.5. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14;

(c) nominirani su u eurima;

(d) ispunjavaju zahtjeve za visoke bonitetne standarde koje je utvrdio odgovarajući NSB, a koji će se primjenjivati umjesto zahtjeva is odjeljaka 6.3.2. i 6.3.3. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14;

(e) osim slučajeva utvrđenih u podstavcima od (a) do (d), zadovoljavaju kriterije prihvatljivosti Eurosustava za utrživu imovinu iz Priloga I. Smjernici ESB/2011/14.

3. NSB ne može, osim na temelju dvostranog sporazuma s drugim NSB-om, prihvatiti kratkoročne dužničke instrumente u skladu sa stavcima 1. i 2. koji su izdani u europodručju:

(a) kod tog drugog NSB-a; ili

(b) kod središnjeg depozitorija vrijednosnih papira koji i. je pozitivno ocijenjen od strane Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanim u „Okviru za procjenu sustava namire vrijednosnih papira i veza radi utvrđivanja njihove prihvatljivosti za uporabu u kreditnim operacijama Eurosustava” (23); i ii. sa sjedištem u državi članici europodručja u kojoj drugi NSB ima sjedište.

4. Za potrebe ovog članka „kratkoročni dužnički instrumenti” znači dužnički instrumenti s rokom dospijeća ne dužim od 365 dana pri izdavanju, i u bilo kojem trenutku nakon toga.

Članak 6.

Prihvaćanje određenih bankovnih obveznica za koje jamči država

1. Nacionalne središnje banke nisu obvezne prihvatiti kao instrument osiguranja za kreditne poslove Eurosustava prihvatljive nepokrivene bankovne obveznice:

(a) koje ne ispunjavaju zahtjev Eurosustava za visoke bonitetne standarde;

(b) koje je izdala druga ugovorna strana koja ih koristi ili ih je izdao s njom usko povezani subjekt; i

(c) za koje u cijelosti jamči država članica: i. čija kreditna procjena ne zadovoljava zahtjev Eurosustava za visoke bonitetne standarde koji se odnose na izdavatelje i garante utržive imovine iz odjeljaka 6.3.1. i 6.3.2. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14; i ii. koja poštuje program Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda, kako je procijenilo Upravno vijeće.

2. Nacionalne središnje banke izvješćuju Upravno vijeće kad god odluče da vrijednosne papire iz stavka 1. neće prihvatiti kao instrumente osiguranja.

3. Druge ugovorne strane ne smiju kao instrument osiguranja za operacije monetarne politike Eurosustava dostaviti nepokrivene bankovne obveznice koje su same izdale ili su ih izdali s njima usko povezani subjekti i za koje jamči subjekt iz javnog sektora Europskoga gospodarskog prostora koji ima pravo propisati poreze, a premašuju nominalni iznos tih obveznica već dostavljen kao instrument osiguranja na dan 3. srpnja 2012.

4. U iznimnim okolnostima, Upravno vijeće može odlučiti da za razdoblje od najviše tri godine odobri privremena odstupanja od zahtjeva utvrđenog u stavku 3. Zahtjevu za odstupanje prilaže se plan financiranja u kojemu se navodi kako će druga ugovorna strana koja podnosi zahtjev prestati s vlastitom uporabom nepokrivenih bankovnih obveznica za koje jamči država, najkasnije u roku od tri godine od odobrenja odstupanja. Sva odstupanja koja su već odobrena od 3. srpnja 2012. nastavljaju se primjenjivati do roka za njihovo preispitivanje.

Članak 7.

Prihvaćanje određene imovine iskazane u funtama sterlinga, jenima ili američkim dolarima kao prihvatljivih instrumenata osiguranja

1. Utrživi dužnički instrumenti opisani u odjeljku 6.2.1. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14, ako su iskazani u funtama sterlinga, jenima ili američkim dolarima, prihvatljivi su instrumenti osiguranja za operacije monetarne politike Eurosustava, pod uvjetom: (a) da su izdani te ih se drži/namiruje u europodručju; (b) da je izdavatelj osnovan u Europskom gospodarskom prostoru te (c) da ispunjavaju sve druge kriterije prihvatljivosti iz odjeljka 6.2.1. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14.

2. Eurosustav primjenjuje sljedeća umanjenja vrijednosti na navedene utržive dužničke instrumente: (a) umanjenje vrijednosti od 16 % na imovinu iskazanu u funtama sterlinga ili američkim dolarima i (b) umanjenje vrijednosti od 26 % na imovinu iskazanu u jenima.

3. Utrživi dužnički instrumenti opisani u stavku 1. s kuponima koji su povezani sa samo jednom kamatnom stopom na tržištu novca u valuti u kojoj su iskazani ili s indeksom inflacije za odgovarajuću državu, čija isplata ili povećanje nisu povezani s unaprijed određenim rasponom referentnoga indeksa (koji ne sadržavaju strukturu „discrete range”), odnosno čija visina nije unaprijed ograničena (koji ne sadržavaju strukturu „range accrual” ili „ratchet”), odnosno koji ne sadržavaju slične kompleksne strukture također su prihvatljivi instrumenti osiguranja za potrebe operacija monetarne politike Eurosustava.

4. ESB može na svojoj mrežnoj stranici www.ecb.europa.eu, nakon odobrenja Upravnog vijeća, objaviti popis drugih prihvatljivih referentnih kamatnih stopa u stranoj valuti koje se prihvaćaju uz one koje su navedene u stavku 3.

5. Na utrživu imovinu iskazanu u stranoj valuti primjenjuju se samo članci 1., 3., 6., 7. i 9. ove Smjernice.

Članak 8.

Privremena obustava zahtjeva glede pragova kreditne kvalitete za određene utržive instrumente

1. Minimalni zahtjevi Eurosustava za pragove kreditne kvalitete, kako je određeno u pravilima okvira za kreditnu procjenu Eurosustava za utrživu imovinu u odjeljku 6.3.2. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14, privremeno se obustavljaju u skladu sa stavkom 2.

2. Prag kreditne kvalitete Eurosustava ne primjenjuje se na utržive dužničke instrumente koje su izdale ili za njih u cijelosti jamče središnje države država članica iz europodručja na temelju programa Europske unije/Međunarodnoga monetarnog fonda, osim ako Upravno vijeće ne odluči da odgovarajuća država članica ne ispunjava uvjete za financijsku pomoć i/ili makroekonomski program.

3. Na utržive dužničke instrumente koje je izdala ili za njih u cijelosti jamči središnja država Helenske Republike ili Republike Cipar primjenjuju se posebni korektivni faktori utvrđeni u prilozima I. i II. ovoj Smjernici.

Članak 9.

Stupanje na snagu, provedba i primjena

1. Ova Smjernica stupa na snagu 9. srpnja 2014.

2. Nacionalne središnje banke poduzimaju potrebne mjere kako bi se uskladile s člankom 1. stavkom 3., člankom 3. stavcima 2., 3., 5. i 6., člankom 3. stavkom 7. točkom (g), člankom 4. stavkom 3. točkom (c) i člankom 8. stavkom 3., te primijenile ovu Smjernicu od 20. kolovoza 2014. Nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o propisima i sredstvima u vezi s mjerama koje se odnose na članak 1. stavak 3., članak 3. stavke 2., 3., 5. 6., članak 3. stavak 7. točku (g), članak 4. stavak 3. točku (c) i članak 8. stavak 3., najkasnije do 6. kolovoza 2014., i u vezi sa svim mjerama koje se odnose na članak 5., u skladu s postupcima koje je odredilo Upravno vijeće.

3. Članak 6. primjenjuje se do 28. veljače 2015.

Članak 10.

Izmjena Smjernice ESB/2007/9

U dijelu 5. Priloga III., stavak koji slijedi iza tablice 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Izračun paušalnog odbitka u svrhu kontrole (R6): Paušalna olakšica: odbitak se primjenjuje na svaku kreditnu instituciju. Svaka kreditna institucija oduzima maksimalni paušalni iznos čija je svrha smanjenje administrativnog troška upravljanja vrlo malim obveznim pričuvama. Ako je [osnovica za obračun pričuva × stopa pričuva] manje od 100 000 EUR, onda paušalni odbitak iznosi [osnovica za obračun pričuva × stopa pričuva]. Ako je [osnovica za obračun pričuva × stopa pričuva] veća ili jednaka 100 000 EUR, onda paušalni odbitak iznosi 100 000 EUR. Institucije kojima je kao grupi dopušteno dostavljati statističke podatke o njihovoj konsolidiranoj osnovici za obračun pričuva (kako je određeno u dijelu 2. odjeljka 1. Priloga III. Uredbi (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32)) moraju držati minimalne pričuve preko jedne od institucija u grupi koja djeluje u svojstvu posrednika isključivo za te institucije. U skladu s člankom 11. Uredbe (EZ) br. 1745/2003 Europske središnje banke od 12. rujna 2003. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2003/9) (24), u potonjem slučaju samo grupa kao cjelina ima pravo na paušalni odbitak. Minimalne (ili ‚obvezne’) pričuve izračunavaju se kako slijedi: Minimalne (ili ‚obvezne’) pričuve = osnovica za obračun pričuva × stopa pričuva – paušalni odbitak Stopa pričuva primjenjuje se u skladu s Uredbom (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9).

Članak 11.

Stavljanje izvan snage

1. Smjernica ESB/2013/4 stavlja se izvan snage od 20. kolovoza 2014.

2. Upućivanja na Smjernicu ESB/2013/4 smatraju se upućivanjima na ovu Smjernicu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga IV.

Članak 12.

Adresati

Ova Smjernica upućena je svim središnjim bankama Eurosustava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 9. srpnja 2014. Predsjednik ESB-a Mario DRAGHI

(1) Smjernica ESB/2013/4 od 20. ožujka 2013. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja i o izmjeni Smjernice ESB/2007/9 (SL L 95, 5.4.2013., str. 23.).

(2) Smjernica ESB/2011/14 od 20. rujna 2011. o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (SL L 331, 14.12.2011., str. 1.).

(3) Odluka ESB/2011/25 od 14. prosinca 2011. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja (SL L 341, 22.12.2011., str. 65.).

(4) Smjernica ESB/2007/9 od 1. kolovoza 2007. o monetarnoj statistici, statistici financijskih institucija i statistici financijskih tržišta (SL L 341, 27.12.2007., str. 1.).

(5) Uredba (EZ) br. 1745/2003 Europske središnje banke od 12. rujna 2003. o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2003/9) (SL L 250, 2.10.2003., str. 10.).

(6) Uredba (EU) br. 1358/2011 Europske središnje banke od 14. prosinca 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1745/2003 o primjeni odredbi o minimalnim pričuvama (ESB/2003/9) (ESB/2011/26) (SL L 338, 21.12.2011., str. 51.).

(7) Odluka ESB/2012/4 od 21. ožujka 2012. o izmjeni Odluke ESB/2011/25 o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja (SL L 91, 29.3.2012., str. 27.).

(8) Odluka ESB/2012/12 od 3. srpnja 2012. o izmjeni Odluke ESB/2011/25 o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja (SL L 186, 14.7.2012., str. 38.).

(9) Smjernica ESB/2012/18 od 2. kolovoza 2012. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja i o izmjeni Smjernice ESB/2007/9 (SL L 218, 15.8.2012., str. 20.).

(10) Smjernica ESB/2012/23 od 10. listopada 2012. o izmjeni Smjernice ESB/2012/18 o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja (SL L 284, 17.10.2012., str. 14.).

(11) Smjernica ESB/2013/2 od 23. siječnja 2013. o izmjeni Smjernice ESB/2012/18 o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja (SL L 34, 5.2.2013., str. 18.).

(12) Odluka ESB/2012/34 od 19. prosinca 2012. o privremenim izmjenama pravila koje se odnose na prihvatljivost instrumenata osiguranja iskazanih u stranoj valuti (SL L 14, 18.1.2013., str. 22.).

(13) Odluka ESB/2011/4 od 31. ožujka 2011. o privremenim mjerama koje se odnose na prihvatljivost utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje jamči irska vlada (SL L 94, 8.4.2011., str. 33.).

(14) Odluka ESB/2011/10 od 7. srpnja 2011. o privremenim mjerama koje se odnose na prihvatljivost utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje jamči portugalska vlada (SL L 182, 12.7.2011., str. 31.).

(15) Odluka ESB/2012/32 od 19. prosinca 2012. o privremenim mjerama koje se odnose na prihvatljivost utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika (SL L 359, 29.12.2012., str. 74.).

(16) Odluka ESB/2013/22 od 5. srpnja 2013. o privremenim mjerama koje se odnose na prihvatljivost utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Republika Cipar (SL L 195, 18.7.2013., str. 27.).

(17) Smjernica ESB/2014/12 od 12. ožujka 2014. o izmjeni Smjernice ESB/2013/4 o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja, i o izmjeni Smjernice ESB/2007/9 (SL L 166, 5.6.2014., str. 42.).

(18) Odluka ESB/2013/36 od 26. rujna 2013. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja (SL L 301, 12.11.2013., str. 13.).

(19) „Trostruki B” rejting je rejting od najmanje „Baa3” prema agenciji Moody's, „BBB-” prema agenciji Fitch ili Standard & Poor's, ili „BBBL” prema agenciji DBRS.

(20) Rejting „jednostruko A” rejting je od najmanje „A3” prema agenciji „Moody's”, „A-” prema agenciji Fitch ili Standard & Poor's, ili „AL” prema agenciji DBRS.

(21) Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

(22) Nefinancijska društva definirana su kako je predviđeno u Europskom sustavu računa 1995 (ESA 1995).

(23) Dostupno na mrežnoj stranici ESB-a, www.ecb.europa.eu.

PRILOG I. Popis korektivnih faktora koji se primjenjuju na utržive dužničke instrumente koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika Grčke državne obveznice Razred dospijeća Korektivni faktori za obveznice s fiksnim i promjenjivim kuponima Korektivni faktori bez kupona 0-1 15,0 15,0 1-3 33,0 35,5 3-5 45,0 48,5 5-7 54,0 58,5 7-10 56,0 62,0 > 10 57,0 71,0 Bankovne obveznice za koje jamči država i obveznice nefinancijskih društava za koje jamči država Razred dospijeća Korektivni faktori za obveznice s fiksnim i promjenjivim kuponima Korektivni faktori bez kupona 0-1 23,0 23,0 1-3 42,5 45,0 3-5 55,5 59,0 5-7 64,5 69,5 7-10 67,0 72,5 > 10 67,5 81,0

PRILOG II. Popis korektivnih faktora koji se primjenjuju na utržive dužničke instrumente koje je izdala ili za njih u cijelosti jamči Republika Cipar Državne obveznice Razred dospijeća Korektivni faktori za obveznice s fiksnim i promjenjivim kuponima Korektivni faktori za obveznice bez kupona 0-1 14,5 14,5 1-3 27,5 29,5 3-5 37,5 40,0 5-7 41,0 45,0 7-10 47,5 52,5 > 10 57,0 71,0 Bankovne obveznice za koje jamči država i obveznice nefinancijskih društava za koje jamči država Razred dospijeća Korektivni faktori za obveznice s fiksnim i promjenjivim kuponima Korektivni faktori za obveznice bez kupona 0-1 23,0 23,0 1-3 37,0 39,0 3-5 47,5 50,5 5-7 51,5 55,5 7-10 58,0 63,0 > 10 68,0 81,5