HR Službeni list Europske unije 152

31997D1336



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

ODLUKA br. 1336/97/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 17. lipnja 1997.

o smjernicama za transeuropske telekomunikacijske mreže

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno prvi stavak njegova članka 129.d,

uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3),

u skladu s postupkom utvrđenim člankom 189.b Ugovora (4), u svjetlu zajedničkog teksta koji je Odbor za mirenje odobrio 16. travnja 1997.,

(1) budući da je svrha uspostave i razvoja transeuropskih telekomunikacijskih mreža omogućiti protok i razmjenu informacija u cijeloj Zajednici; budući da je nabava potrebne opreme preduvjet da se građanima i industrijskom sektoru Zajednice, a posebno malim i srednjim poduzećima, omogući da u potpunosti iskoriste potencijal telekomunikacija kako bi se omogućila uspostava „informacijskog društva”, u kojem će razvoj aplikacija, usluga i telekomunikacijskih mreža biti od presudne važnosti za dostupnost bilo koje vrste ili količine informacija svakom građaninu, tvrtki ili tijelu vlasti, uključujući i one u manje razvijenim ili perifernim regijama;

(2) budući da je u svojoj Bijeloj knjizi „Razvoj, konkurentnost i zapošljavanje” Komisija naglasila važnost uspostavljanja informacijskog društva, koje će uvođenjem novih oblika gospodarskih, političkih i društvenih odnosa Uniji pomoći da odgovori na izazove sljedećeg stoljeća, uključujući stvaranje novih radnih mjesta; budući da je Europsko vijeće ovo prepoznalo na zasjedanju u Bruxellesu u prosincu 1993. godine;

(3) budući da je unutarnje tržište područje bez granica, unutar kojeg mora postojati slobodan protok robe, ljudi, kapitala i usluga i gdje mjere Zajednice koje su već usvojene ili su u postupku usvajanja zahtijevaju značajnu razmjenu informacija između pojedinaca, gospodarskih subjekata i tijela uprave; budući da je posjedovanje učinkovitih sredstava za razmjenu informacija od presudne važnosti za poboljšanje konkurentnosti poduzeća; budući da tu razmjenu informacija mogu omogućiti transeuropske telekomunikacijske mreže; budući da će dostupnost transeuropskih telekomunikacijskih mreža ojačati društvenu i gospodarsku koheziju Zajednice;

(4) budući da uspostava i razvoj transeuropskih telekomunikacijskih mreža mora omogućiti slobodnu razmjenu informacija između pojedinaca, gospodarskih subjekata i tijela uprave, istovremeno poštujući pravo pojedinca na privatnost i prava koja se odnose na intelektualno i industrijsko vlasništvo;

(5) budući da je u lipnju 1994. godine u svom izvješću „Europa i globalno informacijsko društvo”, pripremljenom za zasjedanje Europskog vijeća na Krfu 24. i 25. lipnja 1994., skupina istaknutih predstavnika industrije preporučila uspostavu transeuropskih telekomunikacijskih mreža i njihovo povezivanje sa svim europskim mrežama; budući da su mobilne komunikacije u tom izvještaju nazvane stupom informacijskog društva čiji potencijal treba jačati; budući da je Europsko vijeće na sastanku na Krfu načelno odobrilo tu preporuku;

(6) budući da je Komisija nakon tih preporuka Europskom parlamentu i Vijeću poslala komunikaciju naslovljenu „Europski put prema informacijskom društvu: akcijski plan”; budući da je u zaključcima sa sastanka Vijeća 28. rujna 1994. o tom akcijskom planu naglašena činjenica da je za Zajednicu presudan brz razvoj visoko učinkovite informacijske infrastrukture na osnovama globalnog, koherentnog i uravnoteženog pristupa;

(7) budući da se člankom 129.c Ugovora od Zajednice traži da odredi smjernice koje obuhvaćaju ciljeve, prioritete i širok spektar mjera predviđenih za područje transeuropskih mreža; budući da te smjernice moraju određivati projekte od zajedničkog interesa; budući da se transeuropske mreže na području telekomunikacijske infrastrukture sastoje od tri sloja: aplikacija, generičkih usluga i osnovnih mreža;

(8) budući da se informacijsko društvo ne može razvijati bez dostupnih aplikacija, a posebno aplikacija od zajedničkog interesa, koje potrebe korisnika zadovoljavaju na najbolji mogući način, a kad je to primjereno, uzimaju u obzir i potrebe starih osoba i invalida; budući da stoga aplikacije predstavljaju bitan dio projekata od zajedničkog interesa; budući da aplikacije koje su važne za rad na daljinu moraju posebno uzeti u obzir važeće zakonske odredbe koje se odnose na radnička prava u zainteresiranim državama članicama;

(9) budući da se projekti od zajedničkog interesa u mnogim slučajevima već provode unutar postojećih telekomunikacijskih mreža, posebno Euro-ISDN-a, i tako već nude transeuropske aplikacije; budući da je potrebno izraditi smjernice za utvrđivanje projekata od zajedničkog interesa;

(10) budući da je potrebno koordinirati provedbu odabranih prijedloga i sličnih inicijativa usvojenih na nacionalnoj ili regionalnoj razini unutar Zajednice;

(11) budući da u odabiru i provedbi takvih projekata u obzir treba uzeti svu infrastrukturu koju nude postojeći i novi ponuđači;

(12) budući da su 9. studenoga 1995. Europski parlament i Vijeće usvojili Odluku 2717/95/EZ o smjernicama za razvoj EURO-ISDN mreže (digitalne mreže integriranih usluga) kao transeuropske mreže (5);

(13) budući da se postojeće mreže, koje uključuju postojeći ISDN, razvijaju u smjeru naprednih mreža koje nude promjenjivu brzinu prijenosa podataka, sve do širokopojasnih mogućnosti, i koje se mogu prilagoditi različitim potrebama, a posebno pružanju multimedijalnih usluga i aplikacija; budući da će primjena integriranih širokopojasnih komunikacijskih mreža (IBC mreža) biti rezultat tog razvoja; budući da će IBC mreže predstavljati optimalnu platformu za aplikacije informacijskog društva;

(14) budući da je provedbom RACE programa (posebnog programa za istraživanje i razvoj na području komunikacijskih tehnologija (od 1990. do 1994. godine)), utvrđenog Odlukom 91/352/EEZ (6), pripremljen teren i tehnološka baza za uvođenje IBC mreža u Europi;

(15) budući da je provedbom Esprit programa (posebnog programa za istraživanje i tehnološki razvoj, uključujući demonstraciju, na području informacijske tehnologije (od 1994. do 1998. godine), utvrđenog Odlukom 94/802/EZ (7), pripremljen teren i tehnološka baza za uvođenje aplikacija informacijske tehnologije;

(16) budući da rezultati posebnih programa za istraživanje i tehnološki razvoj na području telematskih sustava od općeg interesa (od 1991. do 1994. godine), utvrđenih Odlukom 91/353/EEZ (8), i posebnog programa za istraživanje i tehnološki razvoj, uključujući demonstraciju, na području telematskih aplikacija od općeg interesa (od 1994. do 1998. godine), utvrđenog Odlukom 94/801/EEZ (9), pripremaju teren za uvođenje interoperabilnih aplikacija od zajedničkog interesa u cijeloj Europi;

(17) budući da je potrebna učinkovita koordinacija razvoja transeuropskih telekomunikacijskih mreža, koje moraju biti usmjerene na konkretne potrebe, a ne služiti za izvođenje isključivo eksperimentalnih projekata, i različitih programa Zajednice, a posebno posebnih programa četvrtog okvirnog programa za istraživanje, tehnološki razvoj i demonstraciju, programa namijenjenih malim i srednjim poduzećima, programa s informacijskim sadržajem (kao što su INFO 2000 i MEDIA II) i drugih aktivnosti informacijskog društva; budući da takva koordinacija mora postojati i prema projektima utvrđenima odlukama Europskog parlamenta i Vijeća o transeuropskim mrežama;

(18) budući da mjere koje za cilj imaju omogućavanje interoperabilnosti telematskih mreža između tijela uprave spadaju među prioritete u odnosu na postojeće smjernice za transeuropske telekomunikacijske mreže;

(19) budući da je u svojoj komunikaciji od 24. srpnja 1993. o pripremnim radnjama na području transeuropskih mreža u odnosu na integrirane širokopojasne komunikacije Komisija prepoznala potrebu da pripremne radnje izvede zajedno sa sektorskim subjektima s ciljem utvrđivanja odgovarajućih smjernica; budući da rezultat tih radnji čini temelj za smjernice ove Odluke koje se odnose na IBC mreže;

(20) budući da se telekomunikacijski sektor sve više liberalizira; budući da će razvoj transeuropskih aplikacija, generičkih usluga i osnovnih mreža sve više ovisiti o osobnoj inicijativi; budući da ove transeuropske promjene moraju na razini Europe odgovoriti na tržišne potrebe ili konkretne i značajne potrebe društva koje same tržišne snage ne mogu zadovoljiti; budući da će se, uzevši ovo u obzir, od zainteresiranih sektorskih subjekata tražiti da podnesu određene prijedloge i to kroz odgovarajuće procedure koje svima nude jednake mogućnosti; budući da je potrebno utvrditi te postupke; budući da će Komisiji u određivanju projekata od općeg interesa pomagati odbor;

(21) budući da su Europski parlament, Vijeće i Komisija 20. prosinca 1994. (10) usvojili modus vivendi u odnosu na mjere za provedbu pravnih akata usvojenih u skladu s postupkom određenim člankom 189.b Ugovora;

(22) budući da projekte od zajedničkog interesa koji se odnose na državno područje neke države članice ta država članica treba odobriti;

(23) budući da će Komisija i države članice morati djelovati kako bi omogućili interoperabilnost mreža i koordinirali, s jedne strane, aktivnosti država članica na uspostavi transeuropskih telekomunikacijskih mreža, a s druge strane slične nacionalne projekte, i to samo u mjeri koja je potrebna za postizanje opće usklađenosti;

(24) budući da je za optimalan razvoj informacijskog društva potrebno omogućiti učinkovitu razmjenu informacija između Zajednice i trećih zemalja, a posebno država koje su potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru ili zemalja koje su sa Zajednicom sklopile Sporazum o pridruživanju;

(25) budući da, međutim, aktivnosti poduzete u kontekstu ovih smjernica podliježu punoj primjeni pravila o tržišnom natjecanju utvrđenih Ugovorom i pravnim propisima za njihovu provedbu,

DONIJELI SU OVU ODLUKU:

Članak 1.

Ovom su Odlukom utvrđene smjernice koje obuhvaćaju ciljeve, prioritete i širok spektar mjera u djelokrugu transeuropskih mreža na području telekomunikacijske infrastrukture. Ovim smjernicama utvrđeni su projekti od zajedničkog interesa tako što su oni navedeni u Prilogu I. i tako što su određeni postupak i kriteriji za njihov odabir.

Članak 2.

Zajednica podržava međusobnu povezanost mreža na području telekomunikacijske infrastrukture, osnivanje i razvoj interoperabilnih usluga i aplikacija, kao i pristup tim uslugama i aplikacijama, s ciljem:

— lakšeg prijelaza u informacijsko društvo, prijenosa iskustva o učincima uspostavljanja novih mreža i aplikacija na društvene aktivnosti, boljeg zadovoljavanja društvenih i kulturnih potreba i bolje kvalitete života,

— veće konkurentnosti poduzeća u Zajednici, posebno malih i srednjih poduzeća, i jačeg unutarnjeg tržišta,

— jače gospodarske i društvene kohezije, posebno uzimajući u obzir potrebu povezivanja otoka, regija bez izlaza na more i perifernih regija sa središnjim regijama Zajednice,

— bržeg razvoja područja novog rasta, koja vode ka stvaranju novih radnih mjesta.

Članak 3.

Prioriteti u ostvarivanju ciljeva iz članka 2. su sljedeći:

— ocjena i potvrda tehničke i komercijalne izvedivosti, nakon koje slijedi primjena aplikacija koje podržavaju razvoj europskog informacijskog društva, a posebno aplikacija od zajedničkog interesa,

— ocjena i potvrda izvedivosti, nakon čega slijedi primjena aplikacija koje doprinose gospodarskoj i društvenoj koheziji poboljšanjem pristupa informacijama na području cijele Zajednice i razvijanjem europske kulturne raznolikosti,

— poticanje prekograničnih međuregionalnih inicijativa i inicijativa koje obuhvaćaju regije, posebno one koje su manje privlačne, za pokretanje transeuropskih telekomunikacijskih usluga i aplikacija,

— ocjena i potvrda izvedivosti, nakon čega slijedi primjena aplikacija i usluga koje doprinose jačanju unutarnjeg tržišta i stvaranju novih radnih mjesta, a posebno onih koje malim i srednjim poduzećima nude sredstva za poboljšanje vlastite konkurentnosti u Zajednici i na svjetskoj razini,

— utvrđivanje, ocjena i potvrda tehničke i komercijalne izvedivosti, nakon čega slijedi uvođenje transeuropskih generičkih usluga koje omogućavaju nesmetan pristup svim vrstama informacija, uključujući i one u ruralnim i perifernim regijama, a koje su interoperabilne s istovjetnim uslugama na svjetskoj razini,

— ocjena i potvrda izvedivosti novih integriranih širokopojasnih komunikacijskih (IBC) mreža, kada je to potrebno za takve aplikacije i usluge, i poticanje međusobne povezanosti takvih mreža,

— utvrđivanje i otklanjanje slabih točaka i nedostajućih veza kako bi se postigla učinkovita međupovezanost i interoperabilnost svih komponenti telekomunikacijskih mreža u Zajednici i na svjetskoj razini, s posebnim naglaskom na osnovne telekomunikacijske mreže navedene u Prilogu I.

Članak 4.

Širok raspon mjera za ostvarenje ciljeva definiranih u članku 2. obuhvaća:

— odabir projekata od zajedničkog interesa kroz izradu programa rada,

— aktivnosti koje za cilj imaju povećati svijest pojedinaca, gospodarskih subjekata i tijela uprave o koristi koju mogu imati od novih naprednih transeuropskih telekomunikacijskih usluga i aplikacija,

— aktivnosti koje za cilj imaju potaknuti zajedničke inicijative korisnika i ponuđača za pokretanje projekata na području transeuropskih telekomunikacijskih mreža, a posebno IBC mreža,

— podršku, putem metoda određenih Ugovorom, aktivnostima koje se odnose na ocjenu i potvrdu izvedivosti aplikacija, nakon čega slijedi njihova primjena, što se posebno odnosi na aplikacije od zajedničkog interesa, kao i poticanje javne/privatne suradnje, posebno kroz partnerstva,

— poticanje pružanja i korištenja usluga i aplikacija za mala i srednja poduzeća i profesionalne korisnike, koji su izvor zapošljavanja i rasta,

— poticanje međusobne povezanosti mreža, interoperabilnosti širokopojasnih usluga i aplikacija i infrastrukture koju one zahtijevaju, a posebno multimedijalnih aplikacija, kao i interoperabilnosti postojećih i širokopojasnih usluga i aplikacija.

Članak 5.

Transeuropske mreže na području telekomunikacijske infrastrukture razvijaju se u skladu s ovom Odlukom kroz realizaciju projekata od zajedničkog interesa. Projekti od zajedničkog interesa navedeni su u Prilogu I.

Članak 6.

U skladu s člancima 7., 8. i 9., projekti od zajedničkog interesa navedeni u Prilogu I. bit će određeni prema kriterijima navedenima u Prilogu II. Navedeni projekti imaju pravo na pomoć Zajednice u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2236/95 od 18. rujna 1995. o određivanju općih pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih mreža (11).

Članak 7.

1. Na temelju Priloga I., a nakon konzultacija sa sektorskim subjektima i uzimajući u obzir ostale politike koje se odnose na transeuropske mreže, Komisija priprema program rada, koji se usvaja u skladu s postupkom određenim u članku 8., a zatim poziva na podnošenje prijedloga.

2. Komisija provjerava je li projekte koji se odnose na državno područje neke države članice ta država članica i odobrila.

Članak 8.

1. Komisija je odgovorna za provedbu ove Odluke.

2. U slučajevima navedenima u članku 9. stavku 1., Komisiji pomaže odbor koji čine predstavnici država članica i kojim predsjedava predstavnik Komisije.

Predstavnik Komisije odboru podnosi nacrt mjera koje treba poduzeti. Odbor donosi mišljenje o nacrtu u roku koji predsjedavajući određuje prema hitnosti pitanja. Mišljenje se usvaja većinom glasova u skladu s člankom 148. stavkom 2. Ugovora, kada se radi o odlukama koje Vijeće mora usvojiti na prijedlog Komisije. Glasovi predstavnika država članica u odboru ponderiraju se na način određen tim člankom. Predsjedavajući ne glasuje.

Komisija usvaja predviđene mjere ako su one u skladu s mišljenjem odbora.

Ako predviđene mjere nisu u skladu s mišljenjem odbora, ili ako nije usvojeno nikakvo mišljenje, Komisija bez odgode Vijeću podnosi prijedlog koji se odnosi na mjere koje je potrebno poduzeti. Vijeće donosi odluku kvalificiranom većinom.

Ako Vijeće po isteku razdoblja od tri mjeseca od dana kada mu je predmet upućen na razmatranje ne poduzme nikakve mjere, Komisija usvaja predložene mjere.

Članak 9.

1. Postupak utvrđen člankom 8. primjenjuje se na:

— pripremu i ažuriranje programa rada iz članka 7.,

— određivanje sadržaja poziva na podnošenje prijedloga,

— određivanje projekata od zajedničkog interesa prema kriterijima utvrđenima u Prilogu II.,

— određivanje dodatnih aktivnosti za pomoć i koordinaciju,

— mjere za ocjenu provedbe programa rada na financijskoj i tehničkoj razini.

2. Komisija obavještava odbor, na svakom od svojih sastanaka, o napretku u provedbi programa rada.

Članak 10.

Ova Odluka primjenjuje se na digitalnu mrežu integriranih usluga (ISDN), ne dovodeći u pitanje Odluku 2717/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.

Članak 11.

Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi olakšale provedbu projekata od zajedničkog interesa u skladu s pravilima Zajednice. Eventualno potrebni postupci davanja odobrenja provode se što je prije moguće u skladu sa zakonima Zajednice.

Članak 12.

Ova Odluka ne dovodi u pitanje financijske obveze nijedne države članice ni Zajednice.

Članak 13.

Vijeće od slučaja do slučaja odobrava sudjelovanje trećih zemalja, a posebno zemalja koje su potpisale Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru ili su sa Zajednicom sklopile Sporazum o pridruživanju, i to u skladu s postupkom utvrđenim člankom 228. Ugovora, kako bi se omogućilo da doprinesu provedbi projekata od zajedničkog interesa i poticalo međusobnu povezanost i interoperabilnost telekomunikacijskih mreža, pod uvjetom da to ne podrazumijeva povećanje pomoći Zajednice.

Članak 14.

Svake tri godine Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvještaj o provedbi ove Odluke.

Izvještaj sadržava ocjenu rezultata postignutih uz pomoć Zajednice na različitim projektima u odnosu na ukupne ciljeve, kao i procjenu socijalnog i društvenog učinka uvođenja aplikacija, nakon njihovog uvođenja.

Uz taj izvještaj, Komisija podnosi i odgovarajuće prijedloge za reviziju Priloga I. ovoj Odluci na temelju tehničkih promjena i stečenog iskustva.

Ako do 31. prosinca četvrte godine nije donesena nikakva odluka, smatra se da je Prilog I. prestao važiti, osim u slučaju poziva na podnošenje prijedloga koji su već objavljeni u Službenom listu Europskih zajednica prije tog datuma.

Članak 15.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. lipnja 1997. Za Europski parlament Predsjednik J.M. GIL-ROBLES Za Vijeće Predsjednik A. JORRITSMA LEBBINK

(1) SL C 302, 14.11.1995., str. 23. i

SL C 175, 18.6.1996., str. 4.

(2) SL C 39, 12.2.1996., str 20.

(3) SL C 129, 2.5.1996., str. 32.

(4) Mišljenje Europskog parlamenta od 1. veljače 1996. (SL C 47, 19.2.1996., str. 15.), Zajedničko stajalište Vijeća od 21. ožujka 1996. (SL C 134, 6.5.1996., str. 18.) i Odluka Europskog parlamenta od 17. srpnja 1996. (SL C 261, 9.9.1996., str. 59.), Odluka Europskog parlamenta od 14. svibnja 1997. i Odluka Vijeća od 26. svibnja 1997.

(5) SL L 282, 24.11.1995., str. 16.

(6) SL L 192, 16.7.1991., str. 8.

(7) SL L 334, 22.12.1994., str. 24.

(8) SL L 192, 16.7.1991., str. 18.

(9) SL L 334, 22.12.1994., str. 1.

(10) SL C 102, 4.4.1996., str. 1.

(11) SL L 228, 23.9.1995., str. 1.

PRILOG I.

UTVRĐIVANJE PROJEKATA OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

Transeuropske telekomunikacijske mreže otvorit će tržište Zajednice za nove aplikacije i usluge, koje će činiti temelj razvoja informacijskog društva. One su presudne za podršku napretku Zajednice, stvaranje novih radnih mjesta i jačanje gospodarske i društvene kohezije.

Postoji općeprihvaćeni model koji se sastoji od tri sloja i koji se smatra najpodesnijim okvirom za opis transeuropskih telekomunikacijskih mreža. Radi se o sljedećim slojevima:

— sloj aplikacija, preko kojih korisnici uspostavljaju interakciju s generičkim uslugama i osnovnim mrežama kako bi zadovoljili svoje profesionalne, obrazovne i društvene potrebe,

— sloj generičkih usluga, koji čine kompatibilne generičke usluge i upravljanje tim uslugama. Podržavanjem zajedničkih zahtjeva aplikacija i izradom zajedničkih alata za razvoj i provedbu novih aplikacija, te usluge nadopunjuju aplikacije i istovremeno pomažu njihovu interoperabilnost,

— sloj osnovnih mreža, koji omogućava fizički pristup mrežama, prijenosne i komutacijske elemente, uključujući i upravljanje mrežama i signalizaciju. Ti elementi omogućavaju međusobnu povezanost transeuropske mreže.

Ova tri sloja čine povezanu strukturu, u kojoj dva donja sloja – generičke usluge i osnovne mreže – podržavaju aplikacije. Aplikacije ne mogu biti ponuđene ako ne postoji jedan od druga dva sloja, međutim, svaki sloj trebao bi biti dovoljno otvoren da podrži bilo koji element sloja koji mu je neposredno nadređen. U tom kontekstu, projekte od zajedničkog interesa treba utvrditi na temelju njihove operativne sposobnosti da podrže ciljeve utvrđene ovom Odlukom.

U sljedećim poglavljima za svaki sloj transeuropskih mreža navedeni su projekti od zajedničkog interesa, koji moraju biti određeni u skladu s člankom 9. i postupkom određenim u članku 8.

1. Aplikacije

Aplikacije će morati uzeti u obzir jezične zahtjeve i trebat će biti interoperabilne kako bi korisnici u cijeloj Zajednici od njih imali najveću moguću korist. Kada je to moguće, aplikacije uzimaju u obzir posebne potrebe manje razvijenih i manje naseljenih regija. Aplikacije moraju biti namijenjene najširim skupinama korisnika i omogućiti pristup građana uslugama od zajedničkog interesa. Za potrebe invalida u obzir moraju biti uzeti posebni zahtjevi, i to u početnom stadiju planiranja projekata i u odnosu na pristup uslugama.

Projekti od zajedničkog interesa za aplikacije su:

— Mreža za sveučilišta i istraživačke centre: potrebno je uspostaviti naprednu transeuropsku mrežu koja podržava multimedijalne aplikacije, povezujući sveučilišta i istraživačke centre po cijeloj Europi, s otvorenim pristupom njihovim knjižnicama.

— Obrazovanje i obuka na daljinu: napredne usluge obrazovanja i obuke na daljinu trebale bi biti dostupne školama, fakultetima, poduzećima i pojedincima. Na području Zajednice potrebno je osnovati centre koji će biti dostupni na daljinu i pružati nastavno gradivo i usluge obuke za mala i srednja poduzeća, velike tvrtke, obrazovne sustave i tijela javne uprave. Potrebno je razviti nove pristupe svim važnim aspektima obrazovanja i obuke i usavršavati ih kako bi se omogućio prijelaz u informacijsko društvo.

— Zdravstvena telematika: potrebno je uvesti transeuropske mreže i aplikacije koje se temelje na zajedničkim standardima, a koje bi na razini Zajednice povezale sve partnere u zdravstvenom sektoru, a posebno liječnike opće prakse, bolnice i zavode za javno zdravstvo.

— Prometna telematika: transeuropske telekomunikacijske mreže treba u potpunosti iskoristiti za uvođenje korisnički orijentiranih usluga na području logističke podrške za sektor prometa i razvoj usluga s dodanom vrijednosti, kao što su informacijske usluge, usluge integriranog plaćanja i rezervacije, planiranje i vođenje puta, i upravljanje teretom i voznim parkom. Osim toga, potrebno je obuhvatiti i telematske usluge koje se odnose na prijevoz u gradovima, uzimajući u obzir zahtjeve normizacije i interoperabilnosti. Uvođenje ovih usluga na temelju naprednih fiksnih i mobilnih telekomunikacijskih mreža trebalo bi omogućiti, kad god je to moguće, potrebnu komplementarnost i interoperabilnost s transeuropskim prometnim mrežama.

— Telematika u službi okoliša: transeuropske mreže mogu znatno doprinijeti praćenju okoliša i njegovim upravljanjem, uključujući i upravljanje u izvanrednim situacijama. Taj je doprinos moguć kroz uspostavu sustava informacija koji prikupljaju podatke o okolišu i čine ih dostupnim nadležnim tijelima, i uspostavu pouzdanih komunikacijskih sustava koji podržavaju intervencije u izvanrednim situacijama.

— Rad na daljinu: razvoj rada na daljinu (u satelitskim uredima i po mogućnosti kod kuće), kojeg podržavaju napredni telekomunikacijski sustavi, pomoći će u uvođenju novih oblika fleksibilnosti u smislu mjesta gdje se posao obavlja i načina na koji je posao organiziran. Decentralizacijom poslovnih aktivnosti, rad na daljinu može pomoći i u smanjivanju posljedica koje po okoliš ima svakodnevno putovanje u populacijska središta. Razvoj rada na daljinu može se poticati provođenjem projekata koji pojedinačne telematske alate stavljaju na raspolaganje zaposlenicima koji rade na daljinu, kao i osnivanjem središta za rad na daljinu za zaposlenike na daljinu. Posebnu pažnju treba posvetiti procjeni i uzimanju u obzir posljedica koje ove aplikacije imaju po društvo.

— Telematske usluge za mala i srednja poduzeća: projekti od zajedničkog interesa podržat će korištenje transeuropskih telekomunikacijskih aplikacija i usluga od strane malih i srednjih poduzeća, s vezama prema tijelima vlasti, gospodarskim udruženjima, potrošačima, strankama i dobavljačima, uključujući informacijske usluge i elektroničko poslovanje. Potrebno je podizati opću razinu svijesti malih i srednjih poduzeća o rješenjima koja se temelje na telematici.

— Elektronički javni natječaji: potrebno je uspostaviti transeuropsku mrežu za elektroničko javno natjecanje, koje bi se temeljilo na elektroničkim procedurama za dodjelu ugovora koji se odnose na tijela javne uprave i dobavljače u Zajednici.

— Gradski informacijski autoputovi: potrebno je poticati stvaranje mreža i usluga koje povezuju kućanstva, poduzeća, društvene ustanove i tijela uprave, i omogućuju pristup on-line multimedijalnim informacijskim, obrazovnim, kulturnim, zabavnim i turističkim uslugama na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini i na razini Zajednice. Potrebno je poticati povezivanje gradskih i regionalnih mreža.

— Bibliotekarske usluge: potrebno je stvoriti napredne transeuropske mreže usluga koje uključuju sve vrste knjižnica (nacionalnih, sveučilišnih, istraživačkih, javnih, itd.) kako bi se omogućio učinkovit pristup skladištu organiziranog znanja i kulturnog bogatstva u knjižnicama na cijelom području Zajednice, a kako bi se podupro gospodarski, društveni, obrazovni i kulturni život Zajednice.

— Telematske usluge za tržište rada: potrebno je uvesti mrežne usluge, kao što su baze podataka o poslovima, kako bi se podržalo promjenjivo tržište rada u Zajednici i pokušao riješiti problem nezaposlenosti.

— Kulturno i jezično naslijeđe: potrebno je pokrenuti inicijative kojima bi se poticalo očuvanje i pristup europskom kulturnom i umjetničkom naslijeđu, pokazale mogućnosti informacijske infrastrukture u poticanju kreativnih napora i podupro razvoj lokalnog sadržaja na lokalnim jezicima i njegova distribucija.

2. Generičke usluge

Projekti od zajedničkog interesa za mreže generičkih usluga su:

— Izrada operativnih transeuropskih generičkih usluga, što bi posebno trebalo obuhvatiti elektroničku poštu, sustave za prijenos datoteka, on-line pristup elektroničkim bazama podataka, i video usluge. Kako postoji hitna potreba za uvođenjem tih transeuropskih generičkih usluga, one će koristiti postojeće ili nove mreže, bilo fiksne ili mobilne, kao i već postojeće mogućnosti za pristup korisnika. Te generičke usluge trebaju uključivati elemente usluga koji već funkcioniraju na razini Zajednice, kao što su direktoriji, kliring, identifikacija, sigurnost podataka i informacija, čuvanje i plaćanje intelektualnog vlasništva, transeuropski „kiosk” i pomoć za mrežnu navigaciju, usluge koje omogućavaju pristup građanima, usluge plaćanja, itd.

— Stalno širenje generičkih usluga u smjeru nastanka multimedijalnog okruženja. Te će usluge krajnjim korisnicima omogućiti pristup multimedijalnim uslugama, a mogu obuhvaćati, među ostalim, multimedijalnu poštu, brzi prijenos datoteka i video usluge, uključujući video usluge na zahtjev. Potrebno je poticati korištenje ovih multimedijalnih usluga od strane poduzeća i fizičkih osoba, kao što je potrebno poticati i integraciju novih elemenata usluga kao što su automatsko prevođenje, prepoznavanje govora, grafička korisnička sučelja, inteligentna sredstva i alati za interakciju i personalizaciju korisnika.

— Uvođenje nevlasničkog digitalnog potpisa kao temelja za otvorenu ponudu usluga i mobilnost korištenja: generičke usluge počivat će na velikom broju komplementarnih i konkurentnih davalaca usluga. Otvorena ponuda usluga i mobilnost korištenja bit će od presudne važnosti i zahtijevat će uvođenje elektroničkih imena (digitalnih potpisa), koji će omogućiti opću dostupnost i podršku za zaštitu privatnosti.

3. Osnovne mreže

Projekti od zajedničkog interesa za osnovne mreže su:

— Digitalne mreže integriranih usluga na razini Europe: iz razloga komercijalne i tehničke transeuropske dostupnosti, ISDN je danas najpodesnija digitalna komutirana osnovna mreža koja može podržati nove usluge i aplikacije. Njezin trenutačni razvoj čini je prilikom za Europu, a njena prodaja i rasprostranjenost bit će opravdani uvođenjem ovih novih usluga i aplikacija na europskoj razini. Međutim, treba imati na umu da je ISDN samo prvi korak i da će se razvijati dok ne postane samo jedno od sredstava za korisnički pristup širokopojasnim osnovnim uslugama. Posebna pozornost treba biti posvećena otklanjanju preostalih nedostataka kako bi se postigla učinkovita interoperabilnost usluga.

— Komercijalno uvođenje asinkronog prijenosa (ATM) i ostalih IBC mreža: ovo područje mora biti od najvećeg zajedničkog europskog interesa.

— Međudjelovanje postojećih i IBC mreža: postojeće mreže (za fiksne, mobilne i satelitske usluge) trebaju biti međusobno povezane i djelovati međusobno, kao i s mrežama za brzi prijenos koje se temelje na ATM-u, kako bi ponudile najbolja gospodarska rješenja za različite situacije koje će nastajati u procesu nastanka informacijskog društva. To je pitanje od temeljne važnosti za razvoj IBC mreže, a posebno je važno za mala i srednja poduzeća, kao i za profesionalne i privatne korisnike.

— Razvoj fiksnih, mobilnih i satelitskih mreža s ciljem podržavanja gore opisanih aplikacija i usluga.

4. Projekti od posebne važnosti

Neki od ovih projekata od zajedničkog interesa od posebne su važnosti za razvoj informacijskog društva. To su generičke usluge, aplikacije od zajedničkog interesa koje se odnose na obrazovanje i obuku na daljinu, kulturno naslijeđe, usluge za mala i srednja poduzeća i telematika za sektor prijevoza, okoliš i zdravstveni sustav. Pozivi na prikupljanje prijedloga za projekte od posebne važnosti ili za kombinacije tih projekata bit će u pravilu objavljivani najmanje jedanput godišnje. Komisija u vezi s tim pitanjem obavještava Parlament.

5. Dodatne aktivnosti za podršku i koordinaciju

Osim podrške projektima od zajedničkog interesa, Komisija treba poduzeti mjere kako bi stvorila odgovarajuće okruženje. Te će mjere doprinijeti ostvarenju konsenzusa i usklađenim naporima u vezi s nacionalnim i regionalnim aktivnostima koje za cilj imaju poticanje i promicanje novih aplikacija i usluga, u skladu s provedbom programâ na drugim područjima, kao i razvoju IBC mreža. Te će aktivnosti obuhvaćati i konzultacije s europskim tijelima za normizaciju i strateško planiranje, i koordinaciju s aktivnostima koje se financiraju različitim financijskim instrumentima Zajednice. To uključuje:

— razvoj specifikacije ciljeva i ostvarenje tih ciljeva. Te će specifikacije sektorskim akterima pomagati u donošenju ispravnih odluka o ulaganju,

— definiranje sredstava za pristup IBC mrežama na tri navedena sloja,

— utvrđivanje zajedničkih specifikacija na temelju europskih i svjetskih normi,

— unapređivanje suradnje između sektorskih aktera, a posebno novih i rascjepkanih operatera, kao što su operateri kablovske televizijske mreže, i unapređivanje suradnje s korisnicima,

— koordinacija aktivnosti poduzetih u skladu s ovom Odlukom sa srodnim programima na razini Zajednice i nacionalnim programima.

PRILOG II.

KRITERIJI ZA SPECIFIKACIJU PROJEKATA OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

Projekti od zajedničkog interesa bit će izabrani između projekata koje će zainteresirani sektorski akteri predložiti nakon objave poziva, kao što je određeno člankom 7., a na temelju njihove podudarnosti s ciljevima i prioritetima određenima člancima 2. i 3. Ti projekti moraju biti nadnacionalni u smislu da su zamišljeni tako da zadovoljavaju potrebe koje postoje u različitim državama članicama. Oni će se u pravilu provoditi u nekoliko država članica, ali će njihova provedba u samo jednoj državi članici biti odobrena ako to doprinosi širem transeuropskom interesu.

Osim toga, u obzir će se uzeti gospodarski i financijski kriteriji navedeni u Uredbi (EZ) br. 2236/95. Ti su kriteriji, koji će se primjenjivati u okviru navedene Uredbe za donošenje odluka o dodjeli financijske pomoći za određeni projekt, sljedeći:

— moguća gospodarska održivost projekta, koja treba biti zajamčena,

— zrelost projekta,

— poticajni učinak intervencije Zajednice na javno i privatno financiranje,

— solidnost financijskog paketa,

— izravni ili neizravni društveno-gospodarski učinci, posebno na zapošljavanje,

— posljedice za okoliš,