ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(24)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost, Latvija se suočava s brojnim dodatnim izazovima, među ostalim pristupom bankovnim kreditima. Kreditni tok prema privatnom sektoru bio je negativan većinu posljednjeg desetljeća. Postao je pozitivan u 2016., ali je stopa rasta kredita ostala ispod stope rasta BDP-a. Dug privatnog sektora u 2020. iznosio je 66,5 % BDP-a u usporedbi sa 78,3 % BDP-a, koliko je iznosio pet godina ranije. Malim i srednjim poduzećima posebno je teško dobiti kredit, djelomično zbog većeg kreditnog rizika, no suočavaju se i s relativno visokim troškovima kredita i velikim administrativnim opterećenjem. Osim toga, slaba likvidnost imovine koja se nudi za kolateral posebno otežava dobivanje kredita izvan regije Rige. To predstavlja znatnu prepreku hipotekarnom kreditiranju i kreditiranju poduzeća. Nadalje, financiranje potrošačkih zelenih tehnologija moglo bi postati pristupačnije jeftinijim i dugoročnijim kreditnim proizvodima. Nastojanja politika uglavnom su bila usmjerena na potporu kreditiranju u kombinaciji s javnim bespovratnim sredstvima. Međutim, to predstavlja znatan trošak za državni proračun i stoga nije održiv način poticanja kreditiranja. Za ublažavanje ograničene ponude kredita potrebna su opća poboljšanja transparentnosti i povjerenja u poslovno okruženje, uključujući smanjenje sive ekonomije. Osim toga, ima prostora za povećanje stopa povrata kredita, čime bi se smanjili troškovi banaka povezani s neprihodonosnim kreditima i što bi se moglo olakšati učinkovitijim pravnim sustavom. Ciljani programi kredita i jamstava mogli bi pomoći u smanjenju likvidnosnih rizika s kojima se banke suočavaju pri prihvaćanju kolaterala na relativno nelikvidnim tržištima. Programi javnog kreditiranja za strateški važna ulaganja, kao što su zelena tranzicija i regionalni razvoj mogli bi povećati učinkovito tržišno natjecanje na bankovnom tržištu ili popuniti nedostatke na tržištu ako je bankovno financiranje preskupo ili nije dostupno. Nadalje, programi javnih jamstava i kreditiranja nude znatno troškovno učinkovitiji način podupiranja privatnog zaduživanja od programa bespovratnih sredstava. Osim prepreka bankovnom financiranju, latvijsko tržište alternativnih izvora financiranja nedovoljno je razvijeno i ima potencijal za poboljšanje pristupa poduzeća financiranju.
(20)

U Programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 3,3 % BDP-a u 2024. i na 2,8 % do 2025. Stoga se predviđa da će deficit opće države pasti ispod 3 % BDP-a u 2025. U tim se predviđanjima pretpostavlja da će se u razdoblju od 2023. do 2025. ukupni rashodi smanjiti za oko 3 postotna boda BDP-a, a ukupni prihodi smanjiti za oko 2 postotna boda BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti do 2025., točnije na 143,4 % u 2024., a zatim na 141,4 % u 2025. Prema analizi Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju visoke razine.
14.

Vijeće stoga ističe da bi države članice sudionice trebale uložiti napore s ciljem ostvarivanja konkretnih rezultata kako je planirano, posebno za one projekte iz prvog i drugog vala koji su još uvijek u konceptualnoj fazi i one koji se suočavaju sa znatnim ograničenjima povezanima s daljnjom doradom njihovih ciljeva, opsega i rezultata. To ukazuje na to da je potrebno pomno ispitati način na koji bi se ti projekti trebali dalje provoditi ili razmotriti bi li neke od njih trebalo grupirati ili spojiti kako bi se povećao njihov učinak i učinkovitost, uštedjeli resursi, povećala sinergija i spriječilo nepotrebno udvostručavanje. Ako članovi projekta utvrde da projekti ne mogu pružiti očekivane ishode, te bi projekte trebalo obnoviti ili zatvoriti kako bi se osigurala relevantnost, učinkovitost i vjerodostojnost svih projekata u okviru PESCO-a.
(12)

U zajedničkoj izjavi naslovljenoj „Prevladavanje siromaštva i društvene isključenosti – ublažavanje utjecaja bolesti COVID-19 na obitelji – suradnja na razvoju izgleda za snažnu djecu” (Overcoming poverty and social exclusion – mitigating the impact of COVID-19 on families – working together to develop prospects for strong children), koju su u prosincu 2020. potpisala 24 ministara Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača, pozvalo se na europsko jamstvo za djecu koje se temelji na načelima i integriranom pristupu iz Preporuke 2013/112/EU i europskog stupa socijalnih prava. Ministri su ponovno potvrdili da su pristup besplatnoj zdravstvenoj skrbi, besplatnom obrazovanju, cjenovno pristupačnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, pristojnom smještaju i odgovarajućoj prehrani ključni za djecu izloženu riziku od siromaštva ili društvene isključenosti.
(13)

Države članice trebale bi omogućiti prijenos gubitaka za poduzeća barem u prethodnu fiskalnu godinu, tj. do 2019. Međutim, kako bi se poreznim obveznicima omogućilo da iskoriste puni iznos gubitaka za kompenzaciju prethodno plaćenim porezom, države članice mogu produljiti prijenos na razdoblje od prethodne tri godine, tj. do 2017. Manja poduzeća s manjom dobiti mogu posebno imati koristi od tog produljenog razdoblja prijenosa u trajanju do tri godine.
2.

Konkretno, sve države članice trebale bi provesti točke od 19. do 21. Preporuke (EU) 2020/1475 o zajedničkom okviru za moguće mjere za putnike koji dolaze iz rizičnijih područja. Države članice također bi, skladu s načelom opreznosti, do daljnjeg trebale odvraćati građane od neobveznih putovanja u Ujedinjenu Kraljevinu i iz nje. Međutim, u skladu s Preporukom (EU) 2020/1475, sljedeće skupine trebale bi biti izuzete od daljnjih privremenih ograničenja, pod uvjetom da se podvrgnu testu RT-PCR ili, kao druga mogućnost, brzom testu na antigen u roku od 72 sata prije odlaska, ili budu 10 dana u karanteni i podvrgnu se testu RT-PCR 10. dana te dobiju negativni rezultat: (a) građani Unije u smislu članka 20. stavka 1. UFEU-a i državljani trećih zemalja koji, na temelju sporazumâ između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i tih trećih zemalja, s druge strane, imaju jednaka prava na slobodno kretanje kao i građani Unije, koji putuju u svoju državu članicu ili zemlju državljanstva; (b) građani Unije u smislu članka 20. stavka 1. UFEU-a i državljani trećih zemalja koji, na temelju sporazumâ između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i tih trećih zemalja, s druge strane, imaju jednaka prava na slobodno kretanje kao i građani Unije, i građani Ujedinjene Kraljevine koji putuju u svoju državu članicu ili zemlju državljanstva; (c) državljani trećih zemalja koji imaju dugotrajno boravište u skladu s Direktivom o dugotrajnom boravištu, osobe koje imaju pravo boravka na temelju drugih direktiva EU-a ili nacionalnog prava ili koje imaju nacionalne vize za dugotrajni boravak, koji putuju u državu članicu u kojoj imaju boravište; (d) članovi obitelji osoba iz točaka od (a) do (c).
(20)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja. Javna i privatna ulaganja nastavila su se snažno povećavati u 2019., ali su i dalje zaostajala za ulagačkim potrebama. Javna ulaganja niža su od stope zamjene na lokalnoj razini, na kojoj je zaostatak u ulaganjima smanjen, premda je još visok i iznosi 4,0 % BDP-a, no smanjenje je i dalje otežano zbog ograničenih kapaciteta i planiranja. Može se dati prednost već planiranim ulaganjima u zelene tehnologije i energiju, kao što su projekti za obnovu zgrada i obnovljivu energiju. Unatoč nedavnim inicijativama ostvarivanje kratkoročnih i srednjoročnih ciljeva dekarbonizacije i klimatske neutralnosti do 2050. i dalje je izazov. To vrijedi i za ciljeve u području zaštite okoliša i energetske učinkovitosti jer cjenovni poticaji, posebno zbog niskih cijena nafte uslijed trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19, odvraćaju od klimatski i ekološki prihvatljivog ponašanja. Za prelazak Njemačke na klimatski neutralno gospodarstvo tijekom duljeg će razdoblja biti potrebna znatna ulaganja u, među ostalim, obnovljivu energiju, električnu infrastrukturu, energetsku učinkovitost, kružno gospodarstvo i održiv promet. Nadalje, njemački Savezni ured za reviziju doveo je u pitanje isplativost mjera povezanih s prelaskom na zelenu energiju. Potrebni su dodatni napori i održiva ulaganja u energetske mreže kako bi se iskoristile prednosti potpuno integriranog sustava održive energije s dosljednim cjenovnim signalima. Čista mobilnost može se promicati odgovarajućim regulatornim mjerama uz veća i brža ulaganja u održivu prometnu infrastrukturu i rješenja za čistu mobilnost. Dodatna ulaganja u istraživanje i razvoj ključna su za poticanje oporavka u smislu postizanja održivijeg i konkurentnijeg gospodarstva. Rashodi za obrazovanje i istraživanje blago su porasli s 9,2 % u 2017. na 9,31 % BDP-a u 2018., što je manje od prethodnog nacionalnog cilja od 10 %. Privatna ulaganja u istraživanje i razvoj sve su više koncentrirana na velika poduzeća. Unatoč mjerama politike stambena je ponuda i dalje znatno ispod godišnjeg cilja izgradnje 375 000 novih stanova od 2017. do 2021. Politikama kojima se potiču ulaganja u stambenu izgradnju riješila bi se ta neravnoteža i poboljšala cjenovna pristupačnost stanovanja. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Njemačkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Njemačku za 2020. To bi Njemačkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.
(2)

Izvješće za Švedsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Švedske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Švedske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Osobito, precijenjenost stambenih nekretnina u kombinaciji s kontinuiranim rastom duga kućanstava predstavlja rizik od neurednog ispravljanja neravnoteža. To bi moglo imati negativan učinak na gospodarstvo, a potencijalno i na bankarski sektor. U tom bi slučaju moglo doći i do negativnih prelijevanja na susjedne zemlje zbog sistemskih financijskih međupovezanosti. Proteklih godina poduzete su određene mjere za rješavanje tih neravnoteža. No te su mjere dosad imale ograničen učinak. I dalje postoje nedostaci u ključnim politikama, osobito u vezi s poreznim poticajima za kupnju stambene nekretnine zaduživanjem te funkcioniranjem ponude stambenih nekretnina i, posebno, tržišta najma nekretnina.
(2)

Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije 31. siječnja 2020. i stupanja na snagu Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (3) („Sporazum o povlačenju”) Ujedinjena Kraljevina ušla je u prijelazno razdoblje koje traje do 31. prosinca 2020. Jedinstvenom odlukom koju Unija i Ujedinjena Kraljevina donesu do 1. srpnja 2020. u Zajedničkom odboru predviđenom u Sporazumu o povlačenju to se razdoblje može produljiti za najviše jednu ili dvije godine. Tijekom tog razdoblja pravo Unije, uključujući pravo Unije koje se odnosi na europski semestar, i dalje se primjenjuje na Ujedinjenu Kraljevinu i unutar nje.
(9)

Javne financije Slovačke izložene su srednjim rizicima za fiskalnu održivost u dugoročnom razdoblju. Prema Komisijinu Izvješću o fiskalnoj održivosti za 2018. za dugoročnu stabilizaciju udjela duga u BDP-u bilo bi potrebno ukupno poboljšanje strukturnog primarnog salda od 2,5 postotnih bodova BDP-a pod uvjetom da ne dođe do promjene politike. To je posljedica predviđenog povećanja rashoda za mirovine i zdravstvenu skrb zbog kojih rastu troškovi starenja (zajednički doprinos od 1,8 postotnih bodova BDP-a). Budući da su stope nataliteta niske, a očekuje se da će se očekivani životni vijek u Slovačkoj dodatno povećati, predviđa se da će se koeficijent dobne ovisnosti starijih (omjer starijih osoba i aktivnog stanovništva, koje obuhvaća zaposlene osobe i osobe koje pohađaju osposobljavanje) gotovo utrostručiti do 2060. Dok su 2016. na svakih deset zaposlenih osoba bile samo otprilike tri neaktivne osobe starije od 65, predviđa se da će taj omjer porasti na više od sedam neaktivnih osoba starijih od 65 na svakih deset zaposlenih osoba do 2060. (koeficijent ekonomske dobne ovisnosti starijih). Uvođenjem automatskih prilagodbi dobi za umirovljenje očekivanom životnom vijeku postupno se poboljšala dugoročna održivost mirovinskog sustava. To se smatralo važnim instrumentom za osiguravanje međugeneracijske pravednosti i dugoročne održivosti. Zabrinutost u pogledu dugotrajne fiskalne održivosti mirovinskih sustava povećala se nakon što je Parlament 28. ožujka 2019. donio izmjenu ustava kojom se uvode gornje granice za starosnu mirovinu (64 za muškarce i žene bez djece, dok se za žene s djecom za svako od prva tri djeteta ta dob skraćuje po pola godine) što podrazumijeva da se automatske prilagodbe povezane s očekivanim životnim vijekom više neće primjenjivati nakon što se dosegne gornja granica. Prema Fiskalnom vijeću Slovačke gornja granica dovest će do dodatnog povećanja rashoda u iznosu od 1,6 % BDP-a, s 8,6 % u 2016. na 11,4 % u 2070., u odnosu na povećanje od 9,8 % predviđeno u Izvješću o starenju stanovništva za 2018. Time će se znatno povećati rizici za održivost. U ovom trenutku nisu predložene mjere kojima bi se neutralizirao taj učinak i nije izračunan učinak na dohodak u starijoj dobi i siromaštvo.
2.

Trebao bi znatno povećati ambiciju za doprinos krajnjoj potrošnji energije s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. i utvrditi dodatne politike i mjere kojima bi se mogle ostvariti dodatne uštede energije do 2030. Trebao bi dostaviti propisnu kvantifikaciju očekivanih ušteda energije iz planiranih politika i mjera kao dio detaljnije procjene učinka i navesti kako na koji bi način one sudjelovale u nacionalnim doprinosima energetskoj učinkovitosti.
(11)

Zbog snažnog gospodarskog rasta povećan je pritisak na infrastrukturu i prirodne resurse. Konkretno, sektor cestovnog prometa suočen je s velikim izazovima u pogledu infrastrukture i dugoročne održivosti. Nedostatna prometna infrastruktura i sve veći troškovi povezani sa zagušenjem čine prepreku ulaganjima. Rast broja vozila i gušći promet razlog su povećanju emisije stakleničkih plinova i negativno utječu na kvalitetu zraka. Ujedno negativno utječu na turizam, koji je važan stup malteškog gospodarstva. Stoga je potreba za rješavanjem problema manjka infrastrukture usko povezana s potrebom za rješenjima za čist promet. Vlada je 2016. donijela ambicioznu nacionalnu prometnu strategiju do 2050. i glavni operativni prometni plan do 2025. Najavila je i projekt u vrijednosti od 700 milijuna EUR za poboljšanje cestovne mreže. Očekuje da će sve te mjere gospodarske troškove zagušenja smanjiti za manje od 20 %. Povećanjem gospodarske aktivnosti mogu se pogoršati postojeća uska grla u infrastrukturi, što bi izazvalo još veći pritisak na okolišne resurse. Osim toga, u planu nije utvrđen jasan cilj za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz prometa i ne predlaže se učinkoviti sustav nadzora provedbe prijavljenih mjera (osim petogodišnjeg ciklusa revizije). Stoga je važno utvrditi ciljeve i provesti mjere kako bi se do 2025. znatno smanjilo zagušenje i emisija stakleničkih plinova iz prometa te omogućiti periodično praćenje napretka.
(41)

Komisija namjerava pozorno pratiti sve mjere poduzete slijedom ove Preporuke. Stoga bi države članice i pružatelji usluga smještaja informacija na poslužitelju trebali biti spremni dostaviti Komisiji, na njezin zahtjev, sve relevantne informacije koje bi se od njih mogle zatražiti kako bi se omogućilo to praćenje. Komisija će na temelju tako dobivenih i svih drugih dostupnih informacija, uključujući izvješća na temelju različitih dobrovoljnih aranžmana ocijeniti učinke ove Preporuke i utvrditi jesu li potrebni dodatni koraci, među ostalim i prijedlog obvezujućih akata Unije. S obzirom na specifičnosti i hitnost suzbijanja terorističkih sadržaja na internetu, to praćenje i ocjenu trebalo bi provoditi na temelju detaljnih informacija i iznimno brzo, u roku od tri mjeseca od datuma objave ove Preporuke, dok je to za druge vrste nezakonitih sadržaja primjereno učiniti u roku od šest mjeseci od datuma objave,
(9)

Zbog smanjenja broja radno sposobnog stanovništva važno je povećati stopu sudjelovanja na tržištu rada. To iziskuje trajne napore za integraciju starijih radnika, mladih, dugotrajno nezaposlenih osoba i niskokvalificiranih radnika na tržište rada. Stopa zaposlenosti smanjila se za više od dva postotna boda s vrhunca od 70,6 % u razdoblju prije krize, odnosno u 2008., na 68,5 % u 2015., a nezaposlenost se povećala sa 6,4 % na 9,4 %. Stopa zaposlenosti starijih osoba postupno se povećava, ali određene mogućnosti ranog izlaska s tržišta rada koje su i dalje u obliku dugotrajnih naknada za nezaposlenost starijih radnika do njihova umirovljenja („tunel nezaposlenosti”) mogle bi, ako se ne smanje, ograničiti pozitivan utjecaj mirovinske reforme u 2016. Učinci tih promjena na parametre tunela nezaposlenosti u prethodnoj mirovinskoj reformi ocijenit će se 2019. Dugotrajna nezaposlenost znatno se povećala od 2008. do 2014. s 1,2 % na 1,9 % ukupne radne snage unatoč tome što su brojni dugotrajno nezaposleni naposljetku izašli s tržišta rada. Nezaposlenost mladih u 2015. povećala se na 22,4 %. Niskokvalificirani radnici najviše su pogođeni slabom učinkovitosti tržišta rada. Rezanje proračuna za aktivne politike tržišta rada kada postoji sve veća potražnja za takvim mjerama moglo bi ugroziti mogućnosti prethodno navedenih skupina da se vrate na posao. U smislu aktivacije, složen sustav naknada koji sadržava različite vrste naknada može dovesti do velike neaktivnosti i zamki niskih plaća. Rješavanje tih zamki i uvođenje pozitivnih poticaja za prihvaćanje posla, kao što je povećavanje mogućnosti kombiniranja posla i naknada, osobito je važno s obzirom na rezove u proračunu za aktivne politike tržišta rada. Dolazak relativno velikog broja migranata i izbjeglica u Finsku 2015. mogao bi se iskoristiti za borbu protiv učinaka starenja stanovništva, no samo ako su oni uspješno integrirani na tržište rada i u obrazovni sustav. Na tržištu rada postoje problemi s neusklađenosti koji djelomično proizlaze iz strukturnih promjena u gospodarstvu jer se nova radna mjesta otvaraju u drugim zemljopisnim područjima i industrijama u odnosu na ona u kojima su ukinuta radna mjesta. Potrebne su mjere za povećanje broja pristupačnih stambenih prostora na području Helsinkija i učinkovite politike s pomoću kojih bi se obnavljale vještine i pronašlo zaposlenje.
(5)

Latvija u svojem Programu stabilnosti za 2016. traži privremeno odstupanje u iznosu od 0,5 % BDP-a od zatraženog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. kako bi se u obzir uzele važne strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija, posebno reforma zdravstvenog sektora utemeljena na strategiji zdravstva za razdoblje 2014. – 2020. Dodatni podaci o toj reformi sažeti su u Programu stabilnosti. Cilj je do 2020. povećati javno financiranje zdravstvenog sektora na 4 % BDP-a, u odnosu na 3 % BDP-a u 2015. Procjenjuje se da će puna provedba reforme do 2023. povećati zaposlenost za 0,6 %, a razinu BDP-a za 2,2 %, što će dugoročno imati pozitivan učinak na održivost javnih financija. Pozitivan učinak na rast i dugoročnu održivost javnih financija ocijenjen je kao uvjerljiv. Trenutačno se može ocijeniti da Latvija zadovoljava uvjete za traženo privremeno odstupanje u 2017., pod uvjetom da primjereno provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra. No iznos dopuštenog privremenog odstupanja uvjetuje se poštovanjem minimalnog referentnog mjerila (odnosno strukturni deficit od 1,7 % BDP-a). Zbog toga proljetna prognoza Komisije za 2016. ukazuje na mogućnost dodatnog privremenog odstupanja od 0,1 % BDP-a u 2017.
7.

Od Grčke se traži da do 30. lipnja dostavi izvješće o napretku u pogledu provedbe ove Preporuke i Preporuke od 10. veljače. Osim toga, Grčka bi trebala do kraja svakog mjeseca izvijestiti Komisiju o napretku u provedbi mjera iz ove Preporuke. Ta bi izvješća trebala sadržavati i opis načina na koji grčka nadležna tijela osiguravaju potrebne ljudske i materijalne resurse na koje se upućuje u stavcima od 1. do 5. ove Preporuke ili na koji to namjeravaju učiniti. Ta bi izvješća trebala sadržavati i opis stalnih procjena potreba iz stavaka od 1. do 3. ove Preporuke na kojima se temelje ili su se temeljile planirane i provedene mjere. Izvješće bi trebalo sadržavati i sljedeće informacije: (a) ukupne i planirane trajne i privremene kapacitete za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i značajke tih kapaciteta; (b) ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika za obradu zahtjeva za azil registriranih u službi za azil i za upravu za prihvat i (c) ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika i odbora koje je žalbeno tijelo postupno stavilo u funkciju.
(5)

Poljska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2016. planira povećanje ukupnog salda sa 2,6 % BDP-a u 2015. na 2,9 % BDP-a u 2017., nakon čega će se on smanjiti na 1,3 % BDP-a u 2019. Očekuje se da se srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 1 % BDP-a neće ostvariti do 2019., u razdoblju obuhvaćenom programom. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2016. planira povećanje udjela državnog duga u BDP-u sa 51,3 % u 2015. na 52,5 % u 2017., nakon čega će se on smanjiti na 50,4 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je za 2016., a nakon toga povoljan. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe u 2016. te, ne bude li promjene u politikama, u 2017. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Poljska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje usklađenosti u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.
(17)

Strategije za reformu javne uprave i uvođenje e-vlade donesene su 2014. Njihova će provedba zahtijevati snažno usmjeravanje i koordinaciju politike. Usprkos poduzetim naporima kvaliteta javnih usluga i dalje je niska. Nedovoljnim razvojem e-vlade ograničavaju se napori poboljšanja transparentnosti i smanjenja administrativnog opterećenja. Poseban su problem postupci javne nabave koje ometaju česte izmjene pravnog okvira i nedostatni administrativni kapaciteti. Ex ante provjera postupaka nabave često je tek formalnost. S druge strane, postupci provjere istodobno se podvrgavaju različitim ex post kontrolama, što ponekad dovodi do različitih nalaza. Nedostatak transparentnosti u postupku podnošenja ponuda posljedica je i kašnjenja u uvođenju sveobuhvatnih platformi e-nabave. Zbog nepravilnosti u postupcima javne nabave došlo je do znatnog zaostatka u provedbi programa fondova EU-a u prošlosti, negativno su utjecale na poslovno okruženje te zbog njih nisu ostvarena nužna poboljšanja infrastrukture. Višegodišnjom strategijom donesenom u srpnju 2014. kako bi se riješile slabosti sustava javne nabave utvrđen je jasan plan konkretnih mjera koje treba poduzeti u 2015. i 2016. One će se morati provesti.