ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Zahtjev za fleksibilnost u pogledu strukturnih reformi odnosi se na reforme na tržištu rada, posebno na Pakt o konkurentnosti i mirovinsku reformu. Paktom su plaće za više od 90 % zaposlenih zamrznute na 12 mjeseci i trajno je produženo radno vrijeme za 24 sata na godišnjoj razini, bez naknade. Osim toga, zaposlenici će trajno plaćati veći udio doprinosa za socijalnu sigurnost. Kako bi kompenzirala zamrzavanje plaća i povećanje troškova na teret zaposlenika, vlada je od 2017. trajno smanjila poreze na ostvareni dohodak. Najniža zakonska dob za umirovljenje povisit će se mirovinskom reformom sa 63 na 65 godina do 2027.; nakon toga dob za umirovljenje bit će povezana s očekivanim životnim vijekom. Obje reforme stupile su na snagu u 2017. Zahvaljujući Paktu o konkurentnosti poboljšana troškovna konkurentnost mogla bi dovesti do veće zaposlenosti i povećanja realnog BDP-a od približno 1,5–2 %, kako je prikazano u Nacrtu proračunskog plana za 2017. S obzirom na prirodu mjere, procjene zaposlenosti ili BDP-a donekle su nesigurne, no čine se uglavnom uvjerljive. Stoga će te reforme imati pozitivan učinak na održivost javnih financija. Osim toga, rezultati detaljne ocjene procijenjenog proizvodnog jaza u 2017. koja je provedena na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. ukazuju na to da će Finska u 2017. ispuniti minimalno referentno mjerilo. Kao dodatnu sigurnosnu mjeru zaštite referentne vrijednosti deficita BDP-a od 3 % vlada se javno obvezala da će u 2017. poduzeti dodatne mjere ako to bude potrebno za osiguranje usklađenosti s fiskalnim pravilima, uključujući i ispunjenje referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Na temelju toga trenutačno se može ocijeniti da Finska zadovoljava uvjete za traženo privremeno odstupanje od 0,5 % BDP-a u 2017., pod uvjetom da primjereno provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra.
2.

Uz to, države članice trebale bi hitno poduzeti sljedeće mjere: (a) promicati i, kad je to moguće i prikladno, zahtijevati uporabu zamjenskih tvari ili nižih koncentracija koje se mogu upotrijebiti za iste zakonite aktivnosti uz nižu razinu sigurnosnog rizika; (b) utvrditi sigurnosne uvjete za skladištenje prekursora eksploziva za gospodarske subjekte, profesionalne korisnike i pojedince koji zakonito posjeduju prekursore eksploziva; (c) dati gospodarskim subjektima jasne smjernice o tome kako učinkovito i djelotvorno provjeriti je li osoba pojedinac. U tu svrhu države članice mogle bi primijeniti načelo „profesionalnog korisnika” koje podrazumijeva da je toj osobi potreban ograničeni prekursor eksploziva za svrhe povezane s trgovinom, poslovanjem ili strukom; (d) ako je uveden sustav dozvola u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 98/2013, provoditi provjere pojedinaca koji podnose zahtjev za dozvolu, posebice provjeravajući kaznenu evidenciju podnositelja zahtjeva u svim državama u kojima je imao boravište u prethodnih pet godina i (e) uspostaviti sustav inspekcija kako bi se utvrdilo poštuju li gospodarski subjekti propise.
(23)

Bankarski sektor i dalje je dobro kapitaliziran te je tijekom 2016. došlo do oporavka njegove profitabilnosti nakon što je 2015. došlo do konverzije kredita denominiranih u švicarskom franku u kredite denominirane u euru. U posljednje vrijeme smanjuje se udio loših kredita u bruto kreditima, no taj je udio i dalje visok, osobito među nefinancijskim poduzećima. Čini se da je to smanjenje potaknuto prodajom i zahtjevima za progresivno i automatsko rezerviranje sredstava koji su uvedeni 2013. Vlada je u okviru nedavne porezne reforme kao odgovor na preporuku za pojedinu zemlju uvela i nove odredbe o poreznom tretmanu otpisa loših kredita. Potrebno je pozorno pratiti učinke te reforme. Pozorno praćenje potrebno je i u vezi s učinkovitosti nedavno provedene reforme stečajnog okvira u pogledu lakšeg rješavanja loših kredita.
(5)

Na Mađarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. planira smanjenje ukupnog deficita sa 1,8 % u 2016. na 2,4 % u 2017. i 2018. te nakon toga postupno poboljšanje na 1,2 % BDP-a do 2021. Planirano je da se do 2020. ostvari srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1,7 % BDP-a do 2016. i revidiran na 1,5 % BDP-a od 2017. Međutim, na temelju ponovno izračunanog (4) strukturnog salda srednjoročni proračunski cilj neće se ostvariti tijekom trajanja programa. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na gotovo 61 % do kraja 2021. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan, čime se dovodi u opasnost provedba ciljeva u pogledu deficita.
(12)

Velik priljev izbjeglica u protekloj godini imao je brojne socijalne i gospodarske posljedice za Njemačku. Iako će se zbog priljeva izbjeglica kratkoročno povećati javni rashodi i stvoriti dodatna domaća potražnja te će to dovesti do rasta BDP-a, srednjoročni učinak na zapošljavanje i rast ovisi o uspješnoj integraciji izbjeglica na tržište rada i socijalnoj integraciji, čemu može doprinijeti i obrazovna potpora. To pitanje zauzima visoko mjesto u političkim programima na razini EU-a i država članica te će ga se pomno pratiti i analizirati, uključujući i u izvješću za Njemačku za 2017.
(8)

Trenutačno se na Belgiju primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo duga u razdoblju 2014. – 2016. Komisija je 27. veljače 2015. izdala izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a s obzirom na to da se nije očekivalo da će Belgija ostvariti dovoljan napredak u pogledu usklađenosti s pravilom duga u razdoblju 2014. – 2015. i da je u 2014. prekršena referentna vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza upućuje na zaključak da bi se kriterij duga trebao smatrati ispunjenim u to vrijeme, a prekomjerni deficit iznad referentne vrijednosti bio je blizu te vrijednosti, privremen i izniman (zbog metodoloških statističkih promjena). Analiza je velikim dijelom i dalje važeća. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje strukturnog salda kako bi do 2018. postigla uravnoteženi proračun u strukturnom smislu. Međutim, ponovno izračunan strukturni saldo (6) upućuje na strukturni deficit 0,3 % BDP-a u 2018. Vlada ne planira u programskom razdoblju ostvariti srednjoročni cilj, a to je suficit od 0,75 % BDP-a u strukturnom smislu. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac od 106,9 % u 2015. i postupno pasti na 102 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije djeluje uvjerljivo. Međutim, nisu dovoljno precizno utvrđene mjere potrebne za ostvarivanje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će rast neto rashoda u 2015. biti u skladu s referentnim mjerilom za rashode. Međutim, postoji rizik od određenog odstupanja u razdoblju od 2014. do 2015., uglavnom zbog odstupanja u 2014. Ako se politika ne promijeni, postoji i rizik od znatnog odstupanja od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja u razdoblju od 2015. do 2016. Stoga će za obje godine biti potrebne dodatne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Belgija neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.
24.

Nastavi rad u okviru stručne radne skupine za prekogranične videokonferencije osnivanjem mreže za suradnju među državama članicama u okviru Radne skupine za e-pravo (e-pravosuđe) s ciljem razmjene iskustava i najbolje prakse u vezi s videokonferencijama, uključujući osposobljavanje, na temelju prijedloga koji podnese stručna radna skupina. Mreža bi trebala: (a) Razmotriti poboljšanu upotrebu opreme za videokonferencije na europskoj razini stvaranjem sigurnih „virtualnih videokonferencijskih dvorana za sastanke” na koje bi se države članice koje sudjeluju mogle priključiti; (b) Izraditi nacrt s jasnim, podrobnim opisom („protokolom”) pripreme i vođenja prekograničnih videokonferencija koji je s skladu s tipičnim pravosudnim slučajevima uporabe (use cases) prekograničnih videokonferencija i u kojem su udruženi svi potrebni organizacijski, tehnički i pravosudni elementi; (c) Daju smjernice korisnicima o tipičnim pravosudnim slučajevima uporabe (use cases) u kojima bi bilo najviše koristi od povećane i bolje primjene prekograničnih videokonferencija; (d) Unaprijediti slanje elektroničkih obrazaca sa zahtjevima za prekograničnu uzajamnu pravnu pomoć kombinacijom dinamičkih funkcija obrazaca s europskog portala e-pravosuđe i e-CODEX-a, npr. obrazaca za „izravno pribavljanje dokaza” i „(neizravno) izvođenje dokaza”; (e) Osmisliti alate za pomoć pravosudnim tijelima pri odluci koji je pravni instrument primjenjiv za organizaciju određene videokonferencije; (f) Osmisliti alate za pomoć pravosudnim tijelima pri odluci koje je tijelo nadležno za organizaciju određene videokonferencije; (g) Utvrditi mjere koje treba poduzeti da bi se osigurala postupovna jamstva u ostvarivanju prava obrane i (h) Osigurati održivost tog rada tako što će: — pratiti primjenu mjera i projekata za poboljšanje, — pratiti nove tehnologije za videokonferencije, — predlagati nove mjere i projekte za daljnja poboljšanja;
(19)

Zakon o davanju opsežnih ovlasti u području reforme tržišta rada, tzv. zakon o radnim mjestima, donesen je u prosincu 2014. te se njime zadržava smjer prijašnjih reformi. Zakonom se osobito predviđaju promjene zakonodavstva u području zaštite radnih mjesta, sustava naknada za nezaposlenost, funkcioniranja aktivnih i pasivnih politika tržišta rada i upravljanje njima te ravnoteže između poslovnog i privatnog života. Učinkovita provedba tog zakona znatno će ovisiti o donošenju potrebnih zakonodavnih provedbenih ukaza. Njima se rješava upotreba sustava doplataka na plaću, revizija ugovornih aranžmana, ravnoteža između poslovnog i privatnog života te jačanje aktivnih politika tržišta rada. Pregovori na drugoj razini kojima bi se moglo pridonijeti boljoj usklađenosti plaća i produktivnosti te potaknuti usvajanje inovativnih rješenja u poduzećima postoje tek u malom broju poduzeća. Sporazumom iz siječnja 2014. o utvrđivanju postupaka za mjerenje zastupljenosti sindikata u sektoru proizvodnje moglo bi se pridonijeti promicanju pregovora na drugoj razini, no on još nije operativan. Unatoč porastu, sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje je među najnižima u Uniji. Osim toga, nezaposlenost mladih dostigla je skoro 43 % u trećem tromjesečju 2014., dok je udio mladih od 15 do 24 godine koji ne rade, ne obrazuju se niti se stručno usavršavaju najveći u Uniji. Razlozi za to mogu se pronaći i u obrazovnom sustavu koji je i dalje obilježen školskim rezultatima koji su ispod prosjeka EU-a te visokim stopama ranog napuštanja školovanja. Samo je 54,6 % osoba od 15 do 34 godine koji su završili prvu i drugu razinu tercijarnog obrazovanja u protekle tri godine imalo posao, u odnosu na prosjek EU-a od 78,6 %. Porast stope siromaštva i socijalne isključenosti u Italiji jedan je od najviših u Uniji, a osobito pogađa djecu. Programi socijalne pomoći i dalje su fragmentirani i neučinkoviti u rješavanju tog izazova, što rezultira znatnom troškovnom neučinkovitošću.
1.

Države članice trebaju uz aktivno sudjelovanje subjekata u poslovanju s hranom i hranom za životinje pratiti prisutnost 2- i 3-MCPD-a, estera masnih kiselina 2- i 3-MCPD-a i glicidil estera masnih kiselina u hrani, a posebno u sljedećem: (a) biljna ulja i masti i od njih dobiveni proizvodi kao što su margarin i slični proizvodi, (b) hrana za posebne prehrambene potrebe kako je definirana u Direktivi 2009/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) namijenjena prehrani dojenčadi i male djece, uključujući početnu i prijelaznu hranu za dojenčad kako je definirana u Direktivi Komisije 2006/141/EZ (6) te hranu za posebne medicinske potrebe kako je definirana u Direktivi Komisije 1999/21/EZ (7) namijenjena prehrani dojenčadi, (c) fini pekarski proizvodi, kruh i peciva, (d) konzervirano meso (dimljeno) i konzervirana riba (dimljena), (e) grickalice na bazi krumpira ili žitarica, ostali prženi proizvodi na bazi krumpira, (f) hrana koja sadržava biljno ulje i hrana pripremljena/proizvedena s biljnim uljima. Priznaje se da je analiza 2- i 3-MCPD-a, estera masnih kiselina 2- i 3-MCPD-a i glicidil estera masnih kiselina u prehrambenim proizvodima navedenima u točkama (b) do (f) veliki izazov i još nisu dostupne analitičke metode potvrđene u međulaboratorijskoj studiji. Stoga pri analizi prehrambenih proizvoda iz točaka (b) do (f) treba obratiti posebnu pozornost kako bi se osiguralo da su dobiveni podaci pouzdani. Stoga države članice koje namjeravaju analizirati prisutnost 2- i 3-MCPD-a, estera masnih kiselina 2- i 3-MCPD-a i glicidil estera masnih kiselina u prehrambenim proizvodima navedenima u točkama (b) do (f) mogu zahtijevati, ako je to prikladno i potrebno, tehničku pomoć Komisijina Zajedničkog istraživačkog centra, Instituta za referentne materijale i mjerenja (IRMM), Odjela za standarde bioznanosti hrane.
(10)

Ako se predmetno maloprodajno tržište, uz izostanak prethodne (ex ante) regulacije, ne razvija u smjeru tržišnog natjecanja, potrebno je ocijeniti odgovarajuća veleprodajna tržišta podložna prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s člankom 16. Direktive 2002/21/EZ. Prilikom analize granica i tržišne snage na odgovarajućim mjerodavnim veleprodajnim tržištima kako bi se utvrdilo postoji li na tim tržištima djelotvorno tržišno natjecanje, potrebno je uzeti u obzir postojanje izravnih i neizravnih prepreka tržišnom natjecanju, bez obzira na to jesu li prepreke posljedica elektroničkih komunikacijskih mreža, elektroničkih komunikacijskih usluga ili drugih vrsta usluga ili aplikacija koje su usporedive iz perspektive krajnjih korisnika (5). S druge strane, ako se predmetno maloprodajno tržište, uz izostanak prethodne (ex ante) regulacije na odgovarajućim mjerodavnim veleprodajnim tržištima, razvija u smjeru djelotvornog tržišnog natjecanja, nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi zaključiti da regulacija na veleprodajnoj razini više nije potrebna. U tom slučaju potrebno je ocijeniti odgovarajuća mjerodavna veleprodajna tržišta u smislu ukidanja prethodne (ex ante) regulacije. Ako su veleprodajna tržišta u dobavljačkom lancu vertikalno povezana, prvo će se analizirati veleprodajno tržište koje je najviše iznad predmetnog maloprodajnog tržišta.
(9)

Cilj je proračunske strategije utvrđene u programu stabilizacije za 2014. osigurati održivost smanjenja prekomjernog deficita u 2013. te do 2015. dostići stanje proračuna blisko srednjoročnom cilju. Srednjoročni cilj jest strukturni deficit od najviše 0,5 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Provedene su znatne dodatne fiskalne mjere, no predviđa se da će (ponovno izračunani) strukturni saldo u 2014. i dalje ostati nepromijenjen u usporedbi s 2013., što upućuje na znatno odstupanje od najmanje obvezne prilagodbe od 0,5 % BDP-a. U 2015. predviđa se poboljšanje (ponovno izračunanog) strukturnog salda za 0,3 postotna boda BDP-a. Rashodi će u 2014. i 2015. rasti ukorak s referentnim mjerilom za rashode. Slijedom cjelokupne ocjene proračunske strategije Nizozemske, put prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja djelomično je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilizacije, bruto dug opće države bit će stabilan u 2015., a potom se smanjivati. Vjerodostojan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u programu stabilizacije, a koji je pripremio Nizozemski zavod za analizu ekonomskih politika. Opasnosti da se proračunski ciljevi ne uspiju ostvariti znatne su, ali općenito uravnotežene. U proljetnoj prognozi iz 2014. službi Komisije očekuje se stabilizacija strukturnog salda u 2014. i poboljšanje za 0,5 % BDP-a u 2015. Prema Komisijinoj prognozi, Nizozemska će biti u skladu s referentnim mjerilom za rashode u 2014., ali ne i u 2015. Kako bi se povećala mogućnost budućeg rasta Nizozemske, od ključne je važnosti da se zahtijevanom konsolidacijom štite rashodi kojima se potiče rast, poput inovacija i istraživanja, uključujući temeljna istraživanja, obrazovanja i osposobljavanja. Na temelju svoje ocjene programa i Komisijine prognoze te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je Nizozemska svoj deficit opće države dovela do održive razine ispod 3 % BDP-a u 2013., ali joj od 2014. prijeti znatno odstupanje od zahtjeva preventivnog dijela.
(9)

Na temelju procjene programa stabilizacije na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu prihvatljiv za razdoblje 2013.–2014. kada se očekuje prosječni stvarni rast BDP-a od oko 3,3 %. Proljetna prognoza za 2013. službi Europske komisije predviđa rast od 3,5 % u razdoblju 2013.–2014. Estonija je 2012. ostvarila ukupni proračunski deficit od 0,3 % BDP-a. Program stabilizacije potvrđuje prijašnji srednjoročni cilj (MTO) strukturnog suficita. To je ambicioznije od onog što zahtijeva Pakta za stabilnost i rast. Budući da je strukturni saldo Estonije 2012. bio u plusu, Estonija je ostvarila MTO godinu dana prije nego što je to predviđeno njezinim programom stabilizacije za razdoblje 2012.–2015. Cilj proračunske strategije utvrđene u programu stabilizacije za razdoblje 2012.–2017. jest osigurati održivu fiskalnu politiku koja podržava uravnoteženi rast, zadržavajući taj MTO, ali istodobno i osiguravajući dostatne fiskalne „amortizere” i snižavajući porezno opterećenje rada. Program stabilizacije predviđa da će se planirani ukupni proračunski deficit 2013. od 0,5 % BDP-a poboljšati tijekom razdoblja prognoze i da će 2014. dostići saldo, a nakon toga prijeći u suficit. Slijedom opće procjene ponovno izračunatog strukturnog salda, koja obuhvaća i analizu referentnog mjerila za rashode iz Pakta za stabilnost i rast, zaključuje se da Estonija ne odstupa znatno od MTO-a u 2013. te da se 2014. vraća na strukturni suficit. Omjer zaduženosti znatno je ispod 60 % BDP-a, a prema programu stabilizacije vjerojatno će nakon 2013. pasti na oko 9 % u razdoblju 2015.–2016. Estonija planira 2013. uvesti pravilo o strukturnom proračunskom saldu, u skladu sa zahtjevima Ugovora o stabilizaciji, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji, koji je potpisan 2. ožujka 2012. u Bruxellesu. To bi se pravilo o strukturnom proračunskom saldu trebalo dopuniti jačanjem obvezujuće naravi višegodišnjih ciljeva u području rashoda čim se uvede to pravilo.
(11)

Slovačka je 2012. godine usvojila reformu mirovinskog sustava kako bi poboljšala dugoročnu održivost javnih financija. To je smanjilo predviđenu dugoročnu razliku u održivosti za 2 % BDP-a, no na razini od 4,9 % BDP-a razlika ostaje daleko iznad europskog prosjeka od 3 % BDP-a. To u velikoj mjeri odražava utjecaj starenja stanovništva s mirovinskim rashodima koji pridonose s 1,5 postotnih bodova BDP-a i potrošnja za zdravstvo s dva postotna boda BDP-a. S obzirom na to da je dugoročno predviđeno znatno povećanje potrošnje za zdravstvo Slovačke, postignuti napredak u poboljšanju održivosti mirovina treba povezati s reformom zdravstvenog sustava kako bi javne financije postale održivo stabilne. Uvođenje učinkovitih poticajnih struktura i kontrolnih mehanizama poboljšalo bi isplativost zdravstvenog sustava.
2.

U članku 55.a stavak 5. zamjenjuje se sljedećim: „5. Subjekt koji prestaje s radom nije prihvatljiv za pristup operacijama monetarne politike Eurosustava osim ako je prihvaćen kao prihvatljiva druga ugovorna strana za sudjelovanje u operacijama monetarne politike Eurosustava do 22. ožujka 2017. U tom slučaju ostaje prihvatljiv do 31. prosinca 2021. s ograničenjem da njegov pristup kreditnim operacijama Eurosustava, kako je definiran u točki 31. članka 2., bude ograničen na prosječnu razinu njegovog korištenja kreditnih operacija Eurosustava tijekom 12-mjesečnog razdoblja koje prethodi 22. ožujka 2017., s mogućnošću da se to ograničenje, ako je primjenjivo, zajednički računa i primijeni u odnosu na određeni broj subjekata koji prestaju s radom, koji pripadaju istoj grupi. Nakon toga, subjekt koji prestaje s radom više neće biti prihvatljiv za pristup operacijama monetarne politike Eurosustava.”.
(d)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Za subjekte iz stavka 2. točaka od (b) do (e) i u skladu s člankom 19. Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60), unutardnevni kredit ostaje ograničen na predmetni dan i ne postoji mogućnost da se pretvori u prekonoćni kredit. Iznimno, Upravno vijeće može odlučiti, putem prethodno obrazloženog mišljenja, odobriti pristup mogućnosti granične posudbe od središnje banke određenim prihvatljivim središnjim drugim ugovornim stranama, u smislu članka 139. stavka 2. točke (c) Ugovora u vezi s člancima 18. i 42. Statuta ESSB-a i članka 1. stavka 1. Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60). Te prihvatljive središnje druge ugovorne strane su one koje u svako doba: (a) su prihvatljivi subjekti za potrebe stavka 2. točke (e) pod uvjetom da ti prihvatljivi subjekti imaju odobrenje kao središnje druge ugovorne strane u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom ili zakonodavstvom Unije; (b) su osnovani u europodručju; (c) podliježu superviziji i/ili nadzoru nadležnih tijela; (d) ispunjavaju zahtjeve nadzora u vezi s lokacijom infrastruktura koje nude usluge u eurima, s eventualnim izmjenama koje se objavljuju na mrežnim stranicama ESB-a (**); (e) imaju račune u platnom modulu (PM) sustava TARGET2; (f) imaju pristup unutardnevnom kreditu. (**) Važeća politika Eurosustava u vezi s lokacijom infrastrukture utvrđena je u sljedećim izjavama, koje su sve dostupne na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu: (a) the Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area of 3 November 1998; (b) The Eurosystem's policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing of 27 September 2001; (c) The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in euro-denominated payment transactions of 19 July 2007; (d) The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of ‚legally and operationally located in the euro area’ of 20 November 2008; (e) The Eurosystem oversight policy framework of July 2011, usklađeno s presudom od 4. ožujka 2015., Ujedinjena Kraljevina protiv Europske središnje banke, T-496/11, ECLI:EU:T:2015:496.”;"