ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

Ova se mjera dopunjuje složenim pragom značajnosti radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru koja se sastoji od: (a) praga od 2 milijarde EUR za ukupne izvorne izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad na najvišoj razini konsolidacije u okviru bankarskog bonitetnog parametra, prema francuskom sektoru nefinancijskih društava; (b) praga od 300 milijuna EUR primjenjivog na domaće GSV institucije i OSV institucije koje imaju odobrenje za rad, koje imaju prag jednak onom iz točke (a) ili ga prelaze za: (i) pojedinačnu izvornu izloženost prema nefinancijskom društvu sa sjedištem u Francuskoj; (ii) zbroj izvornih izloženosti prema grupi povezanih nefinancijskih društava, koja na najvišoj razini konsolidacije ima sjedište u Francuskoj, obračunato u skladu sa stavkom 3. točkom (a); (iii) zbroj izvornih izloženosti prema nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske kako je iskazano u obrascima C 28.00 i C 29.00 Priloga VIII. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014; (c) Prag od 5 posto redovnog osnovnog kapitala GSV institucije ili OSV institucije na najvišoj razini konsolidacije, za izloženosti utvrđene pod točkom (b) nakon što je uzet u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013. Pragovi navedeni u stavcima (b) i (c) trebaju se primijeniti neovisno o tome je li odnosni subjekt ili nefinancijsko društvo visoko zaduženo ili nije. Vrijednost izvorne izloženosti navedena u stavcima (a) i (b) treba se izračunati u skladu s člancima 389. i 390. Uredbe (EU) br. 575/2013 prije nego što su uzeti u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013 kako su iskazani u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014.
8.

Ova se mjera dopunjuje složenim pragom značajnosti radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru koja se sastoji od: (a) praga od 2 milijarde EUR za ukupne originalne izloženosti GSV institucija i OSV institucija koje imaju domaću dozvolu za rad, na najvišoj razini konsolidacije u okviru područja nadležnosti bonitetnog parametra, prema francuskom sektoru nefinancijskih društava; (b) praga od 300 milijuna EUR primjenjivog na GSV institucije i OSV institucije koje imaju domaće odobrenje za rad, koje imaju jednak ili prelaze prag naveden pod točkom (a) za: i. pojedinačnu originalnu izloženost prema nefinancijskom društvu sa sjedištem u Francuskoj; ii. zbroj originalnih izloženosti prema grupi povezanih nefinancijskih društava, koja na najvišoj razini konsolidacije ima sjedište u Francuskoj, obračunato u skladu sa stavkom 3.(a); iii. zbroj originalnih izloženosti prema nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske kako se izvještava u obrascima C 28.00 i C 29.00 Priloga VIII. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014; (c) prag od 5 posto priznatog kapitala GSV institucije ili OSV institucije na najvišoj razini konsolidacije, za izloženosti utvrđene pod (b) nakon što je uzet u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013. Pragovi navedeni u stavcima (b) i (c) trebaju se primijeniti bez obzira je li odnosni subjekt ili nefinancijsko društvo visoko zaduženo ili nije. Vrijednost originalne izloženosti navedena u stavcima (a) i (b) treba se izračunati u skladu s člancima 389. i 390. Uredbe (EU) br. 575/2013 prije nego što je uzet u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013 kako se izvještava u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 680/2014.
5.

Odjeljak 2.3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Vremenski raspored za praćenje Adresati su obvezni izvješćivati ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili na odgovarajući način opravdati svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom: 1. Preporuka A (a) Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2019. dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o već dostupnim informacijama, ili za koje se očekuje da će biti dostupne, za provedbu Preporuke A. (b) Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2020. dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A. 2. Preporuka B (a) Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2019. dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o već dostupnim informacijama, ili za koje se očekuje da će biti dostupne, za provedbu Preporuke B. (b) Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2020. dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke B. 3. Preporuka C (a) Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2019. dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o već dostupnim informacijama, ili za koje se očekuje da će biti dostupne, za provedbu Preporuke C. (b) Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2021. dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke C. (c) Kada nacionalna makrobonitetna tijela nemaju odgovarajuće informacije vezane uz pokazatelje iz točaka (a) do (e) Preporuke C(1), ta su tijela dužna dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke C u odnosu na te pokazatelje najkasnije do 31. prosinca 2025. 4. Preporuka D (a) Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2019. dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o već dostupnim informacijama, ili za koje se očekuje da će biti dostupne, za provedbu Preporuke D. (b) Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2021. dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke D. (c) Kada nacionalna makrobonitetna tijela nemaju odgovarajuće informacije vezane uz pokazatelje iz točke (a) Preporuke D(2), kako su utvrđeni u Obrascu A Priloga III ovoj Preporuci, ta su tijela dužna dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke D u odnosu na te pokazatelje najkasnije do 31. prosinca 2025. 5. Preporuka E (a) Europska nadzorna tijela obvezna su do 31. prosinca 2017. utvrditi obrazac za objavu podataka o izloženosti subjekata obuhvaćenih njihovim nadzorom za svako od nacionalnih tržišta poslovnih nekretnina u Uniji; (b) Europska nadzorna tijela obvezna su do 30. lipnja 2018. objaviti podatke iz točke (a) sa stanjem na dan 31. prosinca 2017. (c) Nacionalna nadzorna tijela obvezna su od 31. ožujka 2019. na godišnjoj osnovi objavljivati podatke iz točke (a) sa stanjem na dan 31. prosinca prethodne godine. 6. Preporuka F (a) Komisija (Eurostat) je obvezna dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o provedbi Preporuke F do 31. prosinca 2021. (b) Komisija (Eurostat) je obvezna dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke F do 31. prosinca 2023.”;
1.

Tajništvo ESRB-a će: (a) pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja; (b) provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi: i. do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom potpreporuke B(1) i Preporuke C; ii. do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A, potpreporuka B(1) i B(2) i Preporuke C; iii. do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom potpreporuke B(1) i Preporuke C i D;
3.

CSC - IT Center for Science Ltd., P.O. Box 405, FI-02101 Espoo
38.

Članak 5. stavak 4. Uredbe o koncentracijama određuje sljedeće: „Ne dovodeći u pitanje stavak 2. (stjecanje dijelova), ukupni prihod sudionika koncentracije u smislu članka 1. stavaka 2. i 3. izračunava se zbrajanjem prihoda: (a) sudionika koncentracije; (b) poduzetnika u kojima sudionik koncentracije izravno ili neizravno: — je imatelj više od polovice kapitala ili poslovne imovine ili, — raspolaže s više od polovice prava glasa ili, — može postaviti više od polovice članova nadzornog odbora ili organa koji u skladu sa zakonom predstavljaju poduzetnika ili, — ima pravo voditi poslove poduzetnika; (c) poduzetnika koji u sudioniku koncentracije imaju prava ili ovlasti iz točke (b); (d) poduzetnika u kojima poduzetnik iz točke (c) ima prava ili ovlasti iz točke (b); (e) poduzetnika u kojima dva ili više poduzetnika iz točki (a) do (d) zajedno imaju prava ili ovlasti iz točke (b).” Ovo znači da prihod poduzetnika koji je izravno uključen u transakciju (točka (a)) obuhvaća i prihod njegovih društava kćeri (točka (b)), njegovih matičnih društava (točka (c)), drugih društava kćeri njegovih matičnih društava (točka (d)) i svih drugih poduzetnika koje zajednički kontroliraju dva ili više poduzetnika koja pripadaju grupi (točka (e)). Kao primjer slijedi grafički prikaz: Uključeni poduzetnik i njegova grupa: a: Sudionik koncentracije b: Njegova društva kćeri i njihova društva kćeri (b1 i b2) c: Njegova matična društva i njihova matična društva (c1) d: Druga društva kćeri matičnih društava sudionika koncentracije e: Poduzetnici pod zajedničkom kontrolom dvaju ili više poduzetnika grupe Napomena: Slova odgovaraju odgovarajućim točkama iz članka 5. stavka 4. Na temelju ovog prikaza može se zaključiti sljedeće: 1. Sve dok je ispunjen kriterij kontrole u smislu točke (b), sav prihod uključenog društva kćeri uračunava se bez obzira na stvarnu podjelu udjela poduzetnika koji ima kontrolu. U danom primjeru bit će uključen sav prihod triju društava kćeri (nazvanih b) sudionika koncentracije (a). 2. Ako neki poduzetnik za kojeg je ustanovljeno da pripada grupi također kontrolira druge, ti drugi poduzetnici također moraju biti uključeni u izračun. U danom primjeru jedno od društava kćeri poduzetnika a (nazvano b) ima svoja vlastita društva kćeri b1 i b2. 3. Ako dva ili više poduzetnika kontroliraju sudionika koncentracije (a) u smislu da je za vođenje poslova poduzetnika potreban sporazum svih, prihod svih njih mora biti uključen (9). U danom primjeru dva društva kćeri (c) sudionika koncentracije (a) uzela bi se u obzir kao i njihova matičnog društva (c1 iz primjera). Iako Uredba o koncentracijama ne spominje izričito ovo pravilo za slučajeve kada je sudionik koncentracije zapravo zajednički pothvat, to se zaključuje iz teksta članka 5. stavka 4. točke (c) koji za matična društva koristi množinu. Ovo tumačenje je Komisija dosljedno primjenjivala. 4. Svaku prodaju unutar grupe treba odbiti od prihoda grupe (vidjeti odjeljak 22).
3.

Ako tijekom izmjene Poslovnika ne dođe do promjene Provedbenih odredbi, one se i dalje primjenjuju. One se uvijek tumače tako da se osigura pridržavanje odredbi Poslovnika koji je na snazi.
Članak 10.

Sastav Izvršnog odbora

3. Predstavnik prve imenovane države članice i predstavnik one koja se na protokolarnom popisu EU-a nalazi neposredno nakon nje bit će članovi Izvršnog odbora na razdoblje od dvije godine.

5. Ako mandat člana Kolegija završi prije isteka dvogodišnjeg razdoblja u Izvršnom odboru, članom Izvršnog odbora do kraja tog dvogodišnjeg razdoblja imenuje se novoimenovani nacionalni član iz iste države članice. Ako mandat nacionalnog člana završi, a novi nacionalni član još nije imenovan, članom Izvršnog odbora do trenutka imenovanja novog nacionalnog člana ili do kraja tog dvogodišnjeg razdoblja, imenuje se njegov/njezin zamjenik.
6.

Ako stranka ili, u prethodnom postupku, stranka glavnog postupka nije u mogućnosti, u potpunosti ili djelomično, snositi troškove postupka pred Sudom, ona može u svakom trenutku zatražiti besplatnu pravnu pomoć pod uvjetima predviđenim u člancima 115. do 118. i 185. do 189. Poslovnika. Kako bi se uzeli u obzir, ti zahtjevi moraju biti popraćeni svim potrebnim informacijama i potvrdama iz kojih Sud može utvrditi stvarno imovinsko stanje podnositelja zahtjeva. Kada Sud odlučuje u prethodnom postupku na zahtjev suda iz neke države članice, stranke u glavnom postupku trebaju prvo zatražiti besplatnu pravnu pomoć od tog suda ili nadležnih tijela predmetne države članice, s obzirom na to da se pomoć koju osigurava Sud dodjeljuje supsidijarno u odnosu na pomoć dodijeljenu na nacionalnoj razini.
(9)

Može se očekivati da će planirana mirovinska reforma doprinijeti dugoročnoj održivosti mirovinskog sustava. Mjere poduzete do 2020. uglavnom su usredotočene na stranu prihoda, a pogotovo s obzirom na povećanje socijalnih doprinosa i za zaposlenike i za poslodavce, što je mjera protiv koje je Vijeće upozorilo u Preporuci Vijeća od 9. srpnja 2013. Vlada se obvezala da će utjecaj planirane mirovinske reforme na troškove rada u 2014. kompenzirati smanjenjem obiteljskih doprinosa. Od 2020. razdoblje plaćanja doprinosa za punu mirovinu postupno će se povećati na 43 godine do 2035. Planiranom reformom ne uspijeva se u potpunosti provesti Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013., s obzirom na to da se očekuje da će se mjerama koje se njome razmatraju do 2020. samo prepoloviti manjak u financiranju mirovinskog sustava. U tom pogledu, opseg i specifična pravila programa za radnike u javnom sektoru nisu revidirani. Nadalje, manjak u financiranju mirovinskog sustava do 2020. mogao bi biti i veći od očekivanog ako se pokaže da je makroekonomski scenarij na kojem se temelji reforma bio previše optimističan, što se na temelju trenutačnih gospodarskih zbivanja ne može u potpunosti isključiti. Proračunski troškovi planiranih mjera kako bi se bolje uzele u obzir naporne aktivnosti prilično su nesigurni i čine još jedan rizik za financijske izglede mirovinskog sustava.
11.

Radi promicanja visokih stopa zaposlenosti i uključivih tržišta rada državama članicama preporučuje se da, ako je to relevantno u suradnji sa socijalnim partnerima, omoguće uključivanje na tržište rada, uklone prepreke (ponovnom) zapošljavanju i održavanju zaposlenosti, pruže potporu osobama koje mogu raditi na putu do kvalitetnih radnih mjesta, osiguraju poticaje za rad, riješe probleme siromaštva unatoč zaposlenju i segmentacije tržišta rada, potiču formalno zapošljavanje, suzbijaju neprijavljeni rad i olakšavaju mogućnosti zapošljavanja, i to: (a) osiguravanjem da zahtjevi u pogledu uključivanja na tržište rada pružaju dostatne poticaje za (ponovni) ulazak na tržište rada i da su pritom postupni i proporcionalni; posebnu bi pozornost trebalo posvetiti mladim odraslim osobama kako bi ih se što brže vratilo u obrazovanje, osposobljavanje ili na tržište rada; (b) povećanjem ulaganja u ljudski kapital uključivim politikama obrazovanja i osposobljavanja, podupiranjem usavršavanja i prekvalifikacije, posebno osoba s niskom razinom vještina ili zastarjelim vještinama, među ostalim u okviru suradnje sa socijalnim partnerima; (c) omogućivanjem kombiniranja potpore dohotku s primanjima od rada, postupnim ukidanjem potpore dohotku ili zadržavanjem prava na potporu dohotku tijekom kratkotrajnog ili povremenog rada, probnog roka ili pripravništva; (d) redovitim preispitivanjem poticaja i destimulacija koje proizlaze iz sustavâ poreza i naknada; (e) podupiranjem mogućnosti za rad u sektoru socijalne ekonomije, među ostalim osiguravanjem praktičnog radnog iskustva; (f) olakšavanjem prelaska u svijet rada osiguravanjem mjera za poslodavce i zaposlenike, kao što su poticaji za zapošljavanje, potpore pri zapošljavanju i nakon njega, mentorstvo, savjetovanje te promicanje zadržavanja radnih mjesta i napredovanja.
(7)

Izvješće Eurostata iz 2021. Possibility of recognising COVID-19 as being of occupational origin at national level in EU and EFTA countries (Mogućnost priznavanja bolesti COVID-19 kao bolesti profesionalnog podrijetla na nacionalnoj razini u zemljama EU-a i EFTA-e) (5) pokazuje da većina država članica priznaje COVID-19 kao profesionalnu bolest ili nesreću na radu, u skladu s uvjetima utvrđenima na nacionalnoj razini.
(21)

Sastav javnih financija koji je povoljniji za rast, na strani prihoda i strani rashoda javnog proračuna, podržao bi dugoročnu fiskalnu održivost Portugala, poboljšao poslovno okruženje i dao doprinos uključivom oporavku. Kad je riječ o poreznom sustavu Portugala (20), dokazi upućuju na to da je sustav poreznih olakšica u zemlji prilično složen i nedovoljno transparentan (utvrđeno je više od 500 poreznih olakšica, raspoređenih u više od 60 pravnih tekstova) te da bi bilo korisno dosljedno pratiti i procjenjivati gospodarsku učinkovitost poreznih rashoda. Osim toga, struktura stope poreza na dobit uvećana je za državne i općinske dodatne naknade, što uzrokuje kompleksnost za porezne obveznike i dodatno opterećenje za poreznu upravu. Izravni porezi po odbitku često su previsoki, što dovodi do znatnih zahtjeva za povrat u sljedećoj godini. Periodični troškovi naplate poreza relativno su visoki (2019. bili su oko 20 % veći od prosjeka EU-27), a ulaganja porezne uprave u informacijske i komunikacijske tehnologije niska su u usporedbi s prosjekom Unije (5,7 % rashoda poslovanja porezne uprave u 2019., što je skoro pola od prosjeka EU-27). S obzirom na to, povećanjem učinkovitosti poreznih uprava doprinijelo bi se smanjenju vremena potrebnog za plaćanje poreza u Portugalu i razine nepodmirenih poreznih dugova (s 37,1 % ukupnih neto prihoda krajem 2019. među najvišima u Uniji). Kad je riječ o portugalskom sustavu socijalne zaštite, djelotvornost socijalnih transfera u smanjenju siromaštva i nejednakosti ispod je prosjeka Unije. Konkretno, primjerenost zajamčenog minimalnog dohotka je niska i iznosi 37,5 % iznosa praga siromaštva (Unija: 58,9 %). Istodobno se čini da brojne socijalne naknade imaju slične svrhe, što također uzrokuje kompleksnost. Rascjepkanost sustava socijalne zaštite koja iz toga proizlazi za posljedicu ima relativno nisku stopu korištenja i nedostatak učinkovitog fokusa na one kojima je pomoć najpotrebnija, otežava pokrivenost socijalnom zaštitom i u konačnici primjerenost socijalnih naknada. U tom je kontekstu posebno važna provedba nacionalne strategije za suzbijanje siromaštva.
(25)

Ovisnost o fosilnim gorivima vrlo je visoka. Prema podacima iz 2020. (19) ovisnost o fosilnim gorivima iz Rusije na istoj je razini kao prosjek Unije za ugljen (54 %) i sirovu naftu (26 %), a niža za prirodni plin (30 % u odnosu na 44 %). Udjeli nafte (39 % u odnosu na 33 %) i prirodnog plina (44 % u odnosu na 24 %) u strukturi izvora energije iznad su prosjeka Unije, dok je udio ugljena niži (6 % u odnosu na 11 %). Oslanjanje na fosilna goriva moglo bi se općenito smanjiti povećanjem ulaganja u obnovljive izvore energije i elektrifikaciju, uklanjanjem infrastrukturnih uskih grla i povećanjem energetske učinkovitosti. Ključno je pojačati napore koji se ulažu u postizanje ciljeva Unije u području energije iz obnovljivih izvora do 2030. Nizozemska je bila država članica s petim najlošijim rezultatima u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije 2020. i ima jednu od najvećih razlika između udjela energije iz obnovljivih izvora u 2020. i ciljeva Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora do 2030. Potrebna su dodatna ulaganja kako bi se povećalo uvođenje energije iz obnovljivih izvora i kapacitet mreže potreban za prijenos energije iz obnovljivih izvora od mjesta proizvodnje do mjesta potrošnje. Povećanje kapaciteta mreže posebno je važno jer su se ograničenja kapaciteta elektroenergetske mreže nastavila povećavati u 2021., što je dovelo do kašnjenja u provedbi projekata u području energije iz obnovljivih izvora. Administrativne postupke za uvođenje kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora trebalo bi dodatno pojednostavniti i racionalizirati. Preporučuje se da nova ulaganja u plinsku infrastrukturu i mreže budu, ako je to moguće, otporna na buduće promjene kako bi se budućom prenamjenom za održiva goriva omogućila njihova dugoročna održivost. Nadalje, povećanje energetske učinkovitosti prilika je da se na ekonomičan način dodatno smanje emisije ugljika i ovisnost o fosilnim gorivima, među ostalim o uvozu iz Rusije. Prostora za poboljšanje posebno ima u području obnove zgrada i uvođenja toplinskih crpki i centraliziranog grijanja u građevinskom sektoru, kao i elektrifikacije i osiguravanja čiste energije za energetski intenzivne industrije. Ciljevi za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje upotrebe energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti trebaju biti ambiciozniji radi usklađivanja Nizozemske s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”.
(13)

Kako bi se osigurala dosljednost, definicije i jamstva iz ove Preporuke trebali bi se, ako je to relevantno, temeljiti na primjenjivom pravu Unije, osobito Konvenciji o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama (3) (CISA), posebno njezinim člancima od 39. do 46. te odlukama Vijeća 2008/615/PUP (4) i 2008/616/PUP (5) („Prümske odluke“), posebno člancima od 17. do 19. Odluke 2008/615/PUP, te tumačiti u skladu s njima. Isto se primjenjuje i za potrebe poštovanja nacionalnog prava ako pravo Unije već upućuje na nacionalne norme.
(15)

Kako je naglašeno u Programu vještina za Europu (14), pandemija bolesti COVID-19 povećala je postojeći nedostatak digitalnih vještina, a pojavljuju se i nove nejednakosti jer mnogi stručnjaci nemaju traženu razinu digitalnih vještina potrebnih na radnom mjestu. To vrijedi i za sektor kulturne baštine, u kojem digitalni jaz osobito otežava primjenu naprednih tehnologija, kao što su 3D tehnologije ili umjetna inteligencija, u malim institucijama (npr. muzeji). Zato bi, u skladu s Programom vještina za Europu i njegovom prvom vodećom inicijativom, Paktom za vještine, i kao potpora Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava (15), države članice trebale utvrditi posebne ciljeve za usavršavanje ili prekvalifikaciju stručnjaka u području kulturne baštine. Uz to, a na temelju Plana Saveza za kulturnu baštinu (Blueprint Alliance for cultural heritage, CHARTER), kulturne i kreativne industrije, kao jedan od 14 ekosustava utvrđenih strategijom jedinstvenog tržišta, trenutačno stvaraju veliko partnerstvo za razvoj vještina koje bi se trebalo pridružiti Paktu za vještine.
(16)

Bugarska je 13. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje od 13. ožujka 2020. do 13. travnja 2020., koje je naknadno produljeno do 13. svibnja 2020., a potom zamijenjeno izvanrednim stanjem epidemije do 14. lipnja 2020. Bugarski parlament 6. travnja 2020. usvojio je prijedlog Vlade o izmjenama državnog proračuna za 2020. U novom je proračunu predviđen deficit državnog proračuna od 3,5 milijardi BGN (2,9 % BDP-a) zbog većih rashoda za krizne mjere i očekivanog smanjenja prihoda za 2,4 milijarde BGN. Predviđa se peterostruko povećanje gornje granice novog duga koji Vlada može izdati, s 2,2 milijarde BGN na 10 milijardi BGN. Kako bi pružila potporu zdravstvenom sustavu i odgovorila na socioekonomske posljedice pandemije, Bugarska je u okviru više operativnih programa koji se financiraju iz ESI fondova u razdoblju 2014. – 2020. mobilizirala financijski paket u ukupnoj vrijednosti od više od 870 milijuna BGN.