HR Službeni list Europske unije 189

32000L0029



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 08.05.2000.

DIREKTIVA VIJEĆA 2000/29/EZ

od 8. svibnja 2000.

o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 37.,

uzimajući u obzir prijedlog Komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),

budući da:

(1) Direktiva Vijeća 77/93/EEZ od 21. prosinca 1976. o zaštitnim mjerama za sprečavanje unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (3). Zbog jasnoće i racionalnosti u više je navrata, često i u znatnoj mjeri, izmjenjivana (4). Stoga bi trebalo izraditi pročišćeni tekst.

(2) Proizvodnja bilja je vrlo značajna za Zajednicu.

(3) Prinosi proizvodnje bilja se stalno umanjuju djelovanjem štetnih organizama.

(4) Zaštita bilja od takvih organizama je bezuvjetno potrebna ne samo zbog izbjegavanja umanjenog prinosa, već i zbog povećanja poljoprivredne proizvodnje.

(5) Djelovanje usmjereno na sustavno iskorjenjivanje štetnih organizama unutar Zajednice, uspostavljeno režimom biljnog zdravstva koji se primjenjuje u Zajednici kao području bez unutarnjih granica, imalo bi samo ograničeno djelovanje ako se zaštitne mjere protiv njihova unošenja u Zajednicu ne bi istodobno primjenjivale.

(6) Potreba za takvim mjerama je već dugo poznata te su iste predmetom mnogih nacionalnih propisa i međunarodnih konvencija, uključujući Međunarodnu konvenciju o zaštiti bilja (IPPC) od 6. prosinca 1951. sklopljenu pri Organizaciji Ujedinjenih naroda za prehranu i poljoprivredu (FAO), koja je od svjetskog značaja.

(7) Jedna od najznačajnijih mjera sastoji se od popisivanja posebno opasnih štetnih organizama čije se unošenje u Zajednicu mora zabraniti, kao i štetnih organizama čije se unošenje u države članice također mora zabraniti ako je izvršeno putem određenog bilja ili biljnih proizvoda.

(8) Prisustvo nekih takvih štetnih organizama ne može biti djelotvorno kontrolirano ako se biljke ili biljni proizvodi unose iz zemalja u kojima se takvi organizmi pojavljuju. Stoga je kao minimum potrebno osigurati zabrane unošenja određenog bilja i biljnih proizvoda ili osigurati posebne provjere koje bi se obavljale u zemljama proizvodnje.

(9) Takvi se fitosanitarni pregledi moraju ograničiti na unošenje proizvoda koji potječu iz zemalja nečlanica i na slučajeve kada postoje jaki dokazi da se neka od fitosanitarnih odredaba nije poštovala.

(10) Pod nekim je uvjetima potrebno osigurati odstupanja od određenog broja odredaba. Iskustvo je pokazalo da se isti stupanj hitnosti može pridodati određenom broju odstupanja, kao i zaštitnim odredbama. Stoga bi se hitan postupak naveden u ovoj Direktivi trebao također primjenjivati na takva odstupanja.

(11) Privremene zaštitne mjere koje nisu propisane ovom Direktivom trebala bi usvojiti ona država članica u kojoj problem nastaje u slučaju neposredne opasnosti unošenja ili širenja štetnih organizama. Komisiju bi trebalo obavijestiti o svim događajima koji zahtijevaju donošenje zaštitnih mjera.

(12) Zbog značaja trgovine biljem i biljnim proizvodima između francuskih prekomorskih departmana i ostatka Zajednice, poželjno je na njih primijeniti odredbe ove Direktive. U pogledu posebnih karakteristika poljoprivredne proizvodnje francuskih prekomorskih departmana, primjereno je predvidjeti dodatne zaštitne mjere opravdane na temelju zaštite zdravlja i života tamošnjeg bilja. Odredbe ove Direktive treba također proširiti na zaštitne mjere protiv unošenja štetnih organizama u francuske prekomorske departmane iz drugih dijelova Francuske.

(13) Uredba Vijeća (EEZ) br. 1911/91 od 26. lipnja 1991. o primjeni odredaba prava Zajednice na Kanarske otoke (5) integrira Kanarske otoke u carinsko područje Zajednice i u zajedničku politiku. Sukladno člancima 2. i 10. navedene Uredbe, primjena zajedničke poljoprivredne politike uvjetovana je stupanjem na snagu posebnih režima opskrbe. Navedena primjena mora također biti popraćena posebnim mjerama koje se odnose na poljoprivrednu proizvodnju.

(14) Odluka Vijeća 91/314/EEZ od 26. lipnja 1991. o utvrđivanju programa posebnih mogućnosti koji odgovaraju zahtjevima udaljene i otočne prirode Kanarskog otočja (Poseican) (6) daje mogućnosti koje treba primijeniti kako bi se obuhvatili posebni problemi i ograničenja s kojima se suočavaju navedeni otoci.

(15) Kako bi se udovoljilo posebnoj situaciji biljnog zdravstva na Kanarskim otocima, primjereno je produljiti rok primjene određenih mjera ove Direktive za rok koji istječe šest mjeseci od datuma kada su države članice trebale provesti buduće odredbe koje se odnose na priloge ovoj Direktivi za zaštitu francuskih prekomorskih departmana i Kanarskih otoka.

(16) Za potrebe ove Direktive primjereno je usvojiti obrasce certifikata odobrene prema IPPC-u, sukladno izmjenama od 21. studenoga 1979. i to u standardiziranom obliku koji je napravljen u suradnji s međunarodnim organizacijama. Također je poželjno postaviti određena pravila u vezi uvjeta sukladno kojima se takvi certifikati mogu izdavati, kao i određena pravila za korištenja prijašnjih obrazaca tijekom prijelaznog razdoblja te zahtjeve za izdavanje certifikata u slučaju unošenja bilja i biljnih proizvoda iz trećih zemalja.

(17) Kod uvoza bilja ili biljnih proizvoda iz trećih zemalja, nadležne institucije za izdavanje certifikata u takvim zemljama trebale bi biti u načelu biti one koje je opunomoćio IPPC. Bilo bi poželjno utvrditi popise tih institucija za treće zemlje s kojima nije sklopljen ugovor.

(18) Trebalo bi pojednostaviti postupak primjenjiv na određene vrste izmjena koje se donose za priloge ovoj Direktivi.

(19) Djelokrug ove Direktive u odnosu na „drva” bi trebao biti pojašnjen. Posebno je korisno slijediti podrobne opise „drva” utvrđene u propisima Zajednice.

(20) Određeno sjemenje nije obuhvaćeno biljem, biljnim proizvodima i drugim predmetima popisanim u prilozima ovoj Direktivi, a koji moraju biti podvrgnuti inspekcijskom nadzoru bilja u zemlji podrijetla ili zemlji pošiljatelja prije nego što im se dozvoli ulazak u Zajednicu ili u trgovinu unutar Zajednice.

(21) U nekim slučajevima potrebno je predvidjeti da službeni inspekcijski nadzor bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta koji dolaze iz trećih zemalja obavi Komisija u trećoj zemlji podrijetla.

(22) Inspekcijski nadzor Zajednice moraju obaviti stručnjaci koji su u službi Komisije, te stručnjaci u službi država članica, čije su usluge stavljene na raspolaganje Komisiji. Uloga ovih stručnjaka trebala bi biti definirana u vezi s radnjama koje zahtijeva režim biljnog zdravstva Zajednice.

(23) Opseg režima više ne bi trebalo ograničavati na trgovinu između država članica i trećih zemalja, već ga treba proširiti i na promet unutar pojedinih država članica.

(24) U načelu svi dijelovi Zajednice trebali bi imati korist od istog stupnja zaštite od štetnih organizama. Međutim, moraju se uzeti u obzir razlike u ekološkim uvjetima i u rasprostranjenosti nekih štetnih organizama. Kao posljedica toga moraju biti definirana „zaštićena područja” izložena posebnim rizicima zdravlja bilja i moraju dobiti posebnu zaštitu prema uvjetima sukladnim unutarnjem tržištu.

(25) Primjena režima zdravlja bilja Zajednice na Zajednicu kao prostor bez unutarnjih granica te uvođenje zaštićenih područja, nalažu potrebu razlikovanja zahtjeva koji se mogu primijeniti na proizvode Zajednice s jedne strane i na one koji se mogu primijeniti na uvoz iz trećih zemalja s druge te identifikaciju štetnih organizama relevantnih za zaštićena područja.

(26) Najpogodnije mjesto za obavljanje fitosanitarnog pregleda bilja je mjesto proizvodnje. U smislu proizvoda Zajednice, ovi pregledi moraju stoga biti obvezni na mjestu proizvodnje i trebaju se odnositi na sve ono bilje i biljne proizvode uzgojene, proizvedene, korištene ili na drugi način tamo prisutne te na uzgojni supstrat koji se tamo koristi. Za djelotvorno funkcioniranje takvog sustava pregleda svi proizvođači trebaju biti službeno registrirani.

(27) Kako bi se osigurala djelotvornija primjena fitosanitarnog režima Zajednice na unutarnjem tržištu, za potrebe fitosanitarnog pregleda bilja mora se omogućiti korištenje raspoložive službene radne snage osim one iz javnih službi država članica za zaštitu bilja, čiju obuku treba uskladiti i financijski podržati Zajednica.

(28) Ako su rezultati pregleda zadovoljavajući, umjesto fitosanitarnog certifikata koji se koristi u međunarodnoj trgovini, proizvodi Zajednice će nositi dogovorenu oznaku (biljnu putovnicu) prilagođenu vrsti proizvoda ili onih njegovih dijelova za koje ista vrijedi, kako bi se osiguralo njihovo slobodno kretanje diljem Zajednice.

(29) Moraju se navesti službene mjere koje treba poduzeti ako rezultati pregleda nisu zadovoljavajući.

(30) Da bi se osigurala sukladnost režimu biljnog zdravstva Zajednice u smislu unutarnjeg tržišta, potrebno je uspostaviti sustav službenih pregleda tijekom stavljanja na tržište. Takav sustav bi trebao biti što pouzdaniji i ujednačeniji diljem Zajednice, ali bi trebao isključiti posebnu kontrolu na granicama između država članica.

(31) U okviru unutarnjeg tržišta, proizvodi koji potječu iz trećih zemalja bi trebali u načelu biti podvrgnuti fitosanitarnim pregledima bilja prilikom prvog unošenja u Zajednicu. Ako su rezultati pregleda zadovoljavajući, proizvodi s porijeklom iz trećih zemalja trebali bi biti stavljeni u promet s biljnom putovnicom koja im osigurava slobodno kretanje na isti način kao i proizvodima Zajednice.

(32) Kako bi se suočilo sa situacijom stvorenom uspostavom unutarnjeg tržišta s potrebnim jamstvima, bitno je pojačati infrastrukturu fitosanitarnog inspekcijskog nadzora bilja na nacionalnoj razini i razini Zajednice na vanjskim granicama Zajednice, obraćajući posebnu pažnju na one države članice koje su zbog svog zemljopisnog položaja točke ulaska u Zajednicu. Komisija će predložiti da se u Opći proračun Europske unije uvrste potrebna sredstva za tu svrhu.

(33) S ciljem poboljšanja djelotovornosti režima Zajednice u vezi biljnog zdravstva u kontekstu unutarnjeg tržišta, države članice bi trebale uskladiti postupanje osoblja odgovornog za biljno zdravstvo. Komisija prije 1. siječnja 1993. predlaže kodeks Zajednice o praksi biljnog zdravstva.

(34) Više nije moguće da države članice usvoje sve posebne fitosanitarne odredbe koje se odnose na unošenje na njihovo državno područje bilja ili biljnih proizvoda koji potječu iz drugih država članica. Sve odredbe o fitosanitarnjim zahtjevima za bilje i biljne proizvode trebaju se utvrditi na razini Zajednice.

(35) Potrebno je uspostaviti sustav financijskih doprinosa Zajednice kako bi se na razini Zajednice raspodijelio teret mogućih rizika koji mogu preostati u trgovini prema režimu biljnog zdravstva Zajednice.

(36) Kako bi se spriječile zaraze štetnim organizmima unesenim iz trećih zemalja, trebao bi postojati financijski doprinos Zajednice namijenjen jačanju infrastrukture nadzora biljnog zdravstva na vanjskim granicama Zajednice.

(37) Režim bi trebao također osigurati odgovarajuće doprinose za pokrivanje nekih troškova posebnih mjera koje su države članice donijele za nadzor i iskorjenjivanje zaraza štetnim organizmima unesenim iz trećih zemalja ili iz drugih područja u Zajednici i, ako je moguće, za naknadu prouzročene štete.

(38) Pojedinosti mehanizma za dodjelu financijskog doprinosa Zajednice trebale bi se se odrediti u hitnom postupku.

(39) Mora se osigurati da je Komisija u potpunosti obaviještena o mogućim uzrocima unošenja navedenih štetnih organizama.

(40) Komisija mora posebno pratiti ispravnu primjenu režima biljnog zdravstva Zajednice.

(41) Trebalo bi utvrditi da je unošenje štetnih organizama uzrokovano neodgovarajućim provjerama ili inspekcijskim nadzorom. Pravo Zajednice trebalo bi primjenjivati u odnosu na posljedice, uzimajući u obzir određene posebne mjere.

(42) Uputno je da države članice i Komisija usko surađuju unutar Stalnog odbora za biljno zdravstvo uspostavljenog Odlukom Vijeća 76/894/EEZ (7).

(43) Ova Direktiva ne smije utjecati na obveze država članica u smislu rokova za preuzimanje i primjenu navedenih u Prilogu VIII. dijelu B,

DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

1. Ova se Direktiva odnosi na zaštitne mjere protiv unošenja u države članice iz drugih država članica ili trećih zemalja organizama koji su štetni za bilje i biljne proizvode.

Ona se također odnosi:

(a) s učinkom od 1. lipnja 1993., na zaštitne mjere protiv širenja štetnih organizama unutar Zajednice sredstvima koja su u vezi s kretanjem bilja, biljnih proizvoda i drugih srodnih predmeta unutar države članice;

(b) na zaštitne mjere protiv unošenja štetnih organizama u francuske prekomorske departmane iz drugih dijelova Francuske i u druge dijelove Francuske iz francuskih prekomorskih departmana;

(c) zaštitne mjere protiv unošenja štetnih organizama na Kanarske otoke iz drugih dijelova Španjolske i u druge dijelove Španjolske s Kanarskih otoka.

2. Ne dovodeći u pitanje uvjete koje treba utvrditi za zaštitu postojeće situacije zdravstvenog stanja bilja u nekim regijama Zajednice, uzimajući u obzir razlike u poljoprivrednim i ekološkim uvjetima, zaštitne mjere koje su opravdane na temelju zaštite zdravlja i života bilja u francuskim prekomorskim departmanima i na Kanarskim otocima koje dopunjavaju one navedene u ovoj Direktivi mogu se odrediti sukladno postupku propisanom u članku 18.

3. Ova se Direktiva ne odnosi na Ceutu ili Melillu.

4. Svaka država članica osniva ili imenuje jedinstveno i središnje tijelo pod kontrolom nacionalne vlade, posebno nadležno za koordinaciju i kontakte po pitanjima vezanim za biljno zdravstvo u smislu ove Direktive. Poželjno je da se za ovu svrhu osnuje javna služba za zaštitu bilja sukladno Međunarodnoj konvenciji o zaštiti bilja (IPPC). Takva institucija i svaka kasnija promjena prijavljuje se drugim državama članicama i Komisiji.

5. U pogledu zaštitnih mjera protiv unošenja štetnih organizama iz francuskih prekomorskih departmana u druge dijelove Francuske i u druge države članice i protiv njihovog širenja unutar francuskih prekomorskih departmana, datumi iz stavka 1., točke (a) ovog članka, članka 3. stavka 4., članka 4. stavaka 2. i 4., članka 5. stavaka 2. i 4., članka 6. stavaka 5. i 6, članka 10. stavaka 1. i 2. i članka 13. stavaka 8., 10. i 11. zamjenjuju se datumom koji se podudara s istekom šestomjesečnog razdoblja počevši od dana kada država članica mora provesti predstojeće odredbe u vezi s prilozima od I. do V. za zaštitu francuskih prekomorskih departmana. S učinkom od istog dana, stavak 1., točka (b) i stavak 2. ovog članka se brišu.

6. U pogledu zaštitnih mjera protiv unošenja štetnih organizama s Kanarskih otoka u druge dijelove Španjolske i u druge države članice i protiv njihovog širenja unutar Kanarskih otoka, datumi iz stavka 1., točke (a) ovog članka, članka 3. stavka 4., članka 4. stavaka 2. i 4., članka 5. stavaka 2. i 4., članka 6. stavaka 5. i 6., članka 10. stavaka 1. i 2. i članka 13. stavaka 8., 10. i 11. zamjenjuju se datumom koji se podudara s istekom šestomjesečnog razdoblja počevši od dana kada države članice moraju provesti predstojeće odredbe u vezi s Prilozima od I. do V. za zaštitu Kanarskih otoka. S učinkom od istog dana, stavak 1., točka (c) ovog članka se briše.

Članak 2.

1. Za potrebe ove Direktive:

(a) bilje znači: živuće biljke i njihovi živući dijelovi, uključujući sjemenje; živućim dijelovima bilja smatra se: — voće, u botaničkom smislu, osim onog konzerviranog dubokim smrzavanjem, — povrće, osim onog konzerviranog dubokim smrzavanjem, — gomolji, podanci, lukovice, rizomi — rezano cvijeće, — grane s lišćem, — rezana stabla koja su zadržala lišće, — kulture biljnog tkiva. Sjemenje znači: sjemenke u botaničkom smislu, osim onih koje nisu namijenjene sadnji;

(b) biljnim proizvodima smatraju se: proizvodi biljnog podrijetla, neobrađeni ili koji su bili jednostavno preparirani, ako nisu biljke;

(c) sadnjom se smatra: svaka radnja za postavljanje biljaka kako bi se osigurao njihov kasniji rast, razmnožavanje ili širenje;

(d) biljkama namijenjenima sadnji smatraju se: — biljke koje su već posađene i namijenjene da ostanu posađene ili presađene nakon što su unesene, ili — biljke koje nisu zasađene u trenutku unošenja, ali su namijenjene sadnji nakon toga;

(e) štetnim organizmima smatraju se: štetočine bilja ili biljnih proizvoda koje pripadaju životinjskom ili biljnom carstvu ili koji su virusi, mikoplazme ili druge patogene tvari;

(f) biljnom putovnicom smatra se: službena etiketa koja dokazuje da su zadovoljene odredbe ove Direktive i posebni zahtjevi u odnosu na standarde biljnog zdravstva i koji je: — standardiziran na razini Zajednice za različite vrste bilja ili biljnih proizvoda te — pripremilo nadležno službeno tijelo u državi članici i izdalo ga sukladno provedbenim pravilima koja uređuju pojedinosti postupka za izdavanje biljne putovnice. Smiju se predvidjeti službeno dogovorene oznake za posebne vrste proizvoda, osim za etikete, i to u skladu s postupkom propisanim u članku 18. Normizacija se utvrđuje sukladno postupku propisanom u članku 8. Prema toj normizaciji određuju se za sve dijelove Zajednice različite oznake za biljne putovnice koji nisu važeći, sukladno članku 10. stavku 1. drugom podstavku;

(g) nadležna službena tijela u državi članici su: i. javna služba (javne službe) za zaštitu bilja države članice iz članka 1. stavka 4.; ili ii. svako državno tijelo utemeljeno — na nacionalnoj razini, — ili, pod nadzorom unutar granica utvrđenih ustavom predmetne države članice državnog tijela na regionalnoj razini. Nadležna službena tijela države članice mogu, sukladno nacionalnom zakonodavstvu, delegirati zadaće predviđene ovom Direktivom u njihovoj ovlasti i nadzoru svakoj pravnoj osobi javnog ili privatnog prava koja je prema svom službeno odobrenom statutu zadužena isključivo za posebne javne funkcije, pod uvjetom da takva osoba i njezini članovi nemaju osobni interes u ishodu mjera koje poduzima. Države članice osiguravaju usku suradnju između tijela iz prvog podstavka točke ii. i onih iz njegove točke i. Nadalje, sukladno postupku propisanom u članku 18., druge pravne osobe utemeljene u ime jednog ili više tijela iz prvog podstavka točke i. i koje djeluju po ovlaštenju i pod nadzorom takvog tijela mogu biti potvrđene pod uvjetom da takva osoba nema osobni interes u ishodu mjera koje poduzima. Jedinstveno središnje tijelo iz članka 1. stavka 4. obavješćuje Komisiju o nadležnim službenim tijelima u predmetnoj državi članici. Komisija dostavlja takvu informaciju ostalim državama;

(h) zaštićeno područje smatra se područjem u Zajednici: — u kojem jedan ili više štetnih organizama iz ove Direktive koji su nastanjeni u jednom ili više dijelova Zajednice, nisu endemski ili nastanjeni usprkos povoljnim uvjetima za njihovo nastanjivanje na tom mjestu, — u kojem postoji opasnost da se određeni štetni organizmi nastane uz date povoljne ekološke uvjete za određene kulture, unatoč činjenici da ti organizmi nisu endemski ili nastanjeni u Zajednici i za koje je potvrđeno da, sukladno postupku propisanom u članku 18., ispunjavaju uvjete navedene u prvoj i drugoj alineji i, u slučaju iz prve alineje, na zahtjev odnosne države članice (odnosnih država članica) i na temelju činjenice da rezultati odgovarajućih pregleda praćenih od strane stručnjaka iz članka 21. sukladno tamo propisanom postupku ne dokazuju suprotno. Za slučaj iz druge alineje pregledi nisu obvezni. Štetni organizam smatra se nastanjenim u području ako je poznato da se tamo javlja i ako tamo nisu poduzete nikakve službene mjere s ciljem njegovog iskorjenjivanja ili su se takve mjere, u razdoblju od najmanje dvije uzastopne godine, pokazale nedjelotvornima. Odnosna država članica (odnosne države članice) provodi, u pogledu slučaja iz prvog podstavka prve alineje, redovna i sistematska službena istraživanja prisustva organizama u smislu kojih je zaštićena zona priznata. Svako otkrivanje takvih organizama odmah se prijavljuje Komisiji. Rizik koji nastaje takvim otkrivanjem procjenjuje Stalni odbor za biljno zdravstvo i donosi odluku o odgovarajućem djelovanju sukladno postupku iz članka 18. Pojedinosti istraživanja iz prvog i trećeg podstavka smiju se utvrditi sukladno postupku iz članka 18. vodeći računa o zdravim znanstvenim i statističkim načelima. Rezultati gore navedenih istraživanja prijavljuju se Komisiji. Komisija prosljeđuje spomenutu informaciju drugim državama članicama. Komisija prije 1. siječnja 1998. podnosi izvještaj Vijeću o funkcioniranju sustava zaštićenih područja zajedno sa, ako je potrebno, odgovarajućim prijedlozima;

i. očitovanje ili mjera smatra se službenom ako je sačinjena ili poduzeta bez dovođenja u pitanje odredbe članka 21.: — od strane predstavnika javne službe za zaštitu bilja države članice ili, pod njihovom odgovornošću, od strane drugih javnih službenika za slučaj očitovanja ili mjera koje se odnose na izdavanje potvrda navedenih u članku 7. stavku 1. ili članku 8. stavku 2.; — bilo od strane takvih predstavnika ili javnih službenika ili kvalificiranih zastupnika zaposlenih od strane jednog od nadležnih službenih tijela države članice u svim drugim slučajevima, pod uvjetom da takvi zastupnici nemaju osobni interes u ishodu mjera koje poduzimaju i udovoljavaju minimalnim standardima osposobljenosti. Države članice osiguravaju da njihovi javni službenici i osposobljeni ovlaštenici imaju kvalifikacije potrebne za ispravnu primjenu ove Direktive. Sukladno postupku propisanom u članku 18., mogu se utvrditi upute za takve kvalifikacije. Komisija, postupajući unutar Stalnog odbora za biljno zdravstvo, izrađuje programe Zajednice čiju provedbu prati, u pogledu daljnjeg školovanja predmetnih javnih službenika i osposobljenih zastupnika u nastojanju unaprijeđenja znanja i iskustva stečenog u nacionalnim okvirima do razine prije navedenih kvalifikacija. Ona doprinosi financiranju ovog daljnjeg školovanja i predlaže uvrštavanje potrebnih sredstava za tu svrhu u proračun Zajednice.

2. Osim ako je izričito predviđeno drugačije, odredbe ove Direktive tiču se drva samo ako ono zadržava svu ili dio svoje prirodne oble površine, sa ili bez kore, ili ako je u obliku ivera, čestica, piljevine ili drvnog otpada.

Osim u svrhu odredbi koje se odnose na Prilog V., bilo da udovoljava uvjetima iz prvog podstavka ili ne, drvom se također smatra ako ima oblik obloga, odstojnika, paleta ili ambalažnog materijala koji su zapravo u upotrebi u transportu predmeti svih vrsta, pod uvjetom da predstavljaju biljnozdravstveni rizik.

Članak 3.

1. Države članice zabranjuju unošenje na svoje državno područje štetnih organizama popisanih u Prilogu I., dijelu A.

2. Države članice zabranjuju unošenje na svoje državno područje bilja i biljnih proizvoda popisanih u Prilogu II., dijelu A, ako su kontaminirani određenim štetnim organizmima popisanim u tom dijelu priloga.

3. Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se sukladno uvjetima koji se smiju odrediti prema postupku propisanom u članku 17. u slučaju blage kontaminacije bilja, uz iznimku onih namijenjenih sadnji, štetnim organizmima popisanim u Prilogu I., dijelu A ili u Prilogu II., dijelu A, koje je prethodno odabrano u dogovoru s tijelima koje predstavljaju države članice na području biljnog zdravstva.

4. S učinkom od 1. lipnja 1993., države članice određuju da se stavci 1. i 2. također primjenjuju na širenje predmetnih štetnih organizama sredstvima koja su u vezi s kretanjem bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta unutar državnog područja države članice.

5. Države članice zabranjuju od 1. lipnja 1993. unošenje u i širenje unutar odgovarajućih zaštićenih zona:

(a) štetnih organizama popisanih u Prilogu I., dijelu B;

(b) bilja i biljnih proizvoda popisanih u Prilogu II., dijelu B ako su kontaminirani odgovarajućim tamo navedenim štetnim organizmima.

6. Sukladno postupku propisanom u članku 18.:

(a) štetni organizmi popisani u Prilozima I. i II. dalje se dijele kako slijedi: — organizmi za koje nije poznato da se javljaju u bilo kojem dijelu Zajednice i koji se odnose na cijelu Zajednicu popisuju se u Prilogu I., dijelu A, odjeljku I., odnosno Prilogu II., dijelu A, odjeljku I., — organizmi za koje je poznato da se javljaju u Zajednici, ali nisu endemski ili nastanjeni diljem Zajednice i koji se odnose na cijelu Zajednicu popisuju se u Prilogu I., dijelu A, odjeljku II., odnosno Prilogu II., dijelu A, odjeljku II., — ostali organizmi popisuju se u Prilogu I., dijelu B, odnosno Prilogu II., dijelu B do zaštićenog područja na koje se odnose;

(b) štetni organizmi koji su endemski ili nastanjeni u jednom ili više dijelova Zajednice brišu se, osim onih iz točke (a) druge i treće alineje;

(c) nazivi iz Priloga I. i II., kao i njihovih različitih dijelova i odjeljaka, prilagođavaju se sukladno točkama (a) i (b).

7. Sukladno postupku propisanom u članku 18., osim ako je izričito predviđeno drugačije, može se odlučiti da države članice propišu:

(a) da se zabranjuje ili se nalaže posebno odobrenje prema uvjetima navedenim na temelju istog postupka unošenje na njihovo državno područje i širenje unutar njihovih državnih područja navedenih organizama, bilo samostalno ili ne, koje se smatra štetnim za bilje ili biljne proizvode, a nisu popisani u Prilozima I. i II.;

(b) da se zabranjuje ili se nalaže posebno odobrenje prema uvjetima navedenim na temelju istog postupka unošenje na njihovo državno područje te širenje unutar njihovih državnih područja navedenih organizama popisanih u Prilogu II., ali se javljaju na biljkama drugačijim od popisanih u tom Prilogu, a koje se smatra štetnim za bilje ili biljne proizvode;

(c) da se zabranjuje ili se nalaže posebno odobrenje prema uvjetima navedenim na temelju istog postupka unošenje na njihovo državno područje i širenje unutar njihovih državnih područja, navedenih organizama popisanih u Prilozima I. i II., koji su u izoliranom stanju i koje se smatra štetnima za bilje i biljne proizvode.

Prvi podstavak se također primjenjuje na one organizme na koje ne utječe Direktiva Vijeća 90/220/EEZ od 23. travnja 1990. o namjernom ispuštanju genetski modificiranih organizama u okoliš (8) ili druge određenije odredbe Zajednice u pogledu genetski modificiranih organizama.

Stavci 1. i 5., točka (a) i stavci 2. i 5., točka (b) te stavak 4. ne primjenjuju se, sukladno uvjetima koji se određuju na temelju postupka propisanog u članku 18., za pokusne ili znanstvene svrhe i za aktivnosti selektiranja vrste.

Nakon usvajanja mjera iz prvog podstavka, taj podstavak se neće primjenjivati, sukladno uvjetima koji se određuju na temelju postupka propisanog u članku 18., za pokuse ili znanstvene svrhe i za aktivnosti selektiranja vrste.

Članak 4.

1. Države članice zabranjuju unošenje na njihovo državno područje bilja ili biljnih proizvoda popisanih u Prilogu III., dijelu A ako isti potječu iz odgovarajućih zemalja navedenih u tom dijelu Priloga.

2. Države članice određuju od 1. lipnja 1993. zabranu unošenja bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta popisanih u Prilogu III., dijelu B u odgovarajuća zaštićena područja koja se nalaze na njihovom državnom području.

3. Sukladno postupku propisanom u Prilogu III. članku 18. revidira se tako da dio A sadrži bilje, biljne proizvode i druge predmete koji predstavljaju biljnozdravstveni rizik za sve dijelove Zajednice, a dio B sadrži bilje, biljne proizvode i druge predmete koji predstavljaju biljnozdravstveni rizik samo za zaštićena područja. Zaštićena područja se tamo navode.

4. S učinkom od 1. lipnja 1993. stavak 1. se više ne primjenjuje na bilje, biljne proizvode i druge predmete koji potječu iz Zajednice.

5. Stavci 1. i 2. se ne primjenjuju sukladno uvjetima određenim na temelju postupka propisanog u članku 18., za pokusne ili znanstvene svrhe i za aktivnosti selektiranja vrste.

6. Pod uvjetom da ne postoji rizik širenja štetnih organizama, država članica smije odrediti da se stavci 1. i 2. ne primjenjuju u pojedinačnim navedenim slučajevima na bilje, biljne proizvode i druge predmete koji se uzgajaju, proizvode ili koriste u njenom neposrednom graničnom području s trećom zemljom i unose u državu članicu na obradu na obližnju lokaciju u graničnom području njenog državnog područja.

Kod odobravanja takvog odstupanja država članica navodi lokaciju i ime osobe koja vrši obradu. Takve pojedinosti koje se redovito ažuriraju bit će na raspolaganju Komisiji.

Bilje, biljni proizvodi i drugi predmeti koji čine predmet odstupanja prema prvom podstavku popraćeni su dokumentiranim dokazom lokacije u odnosnoj trećoj zemlji iz koje navedene biljke, biljni proizvodi i drugi predmeti potječu.

Članak 5.

1. Države članice zabranjuju unošenje na svoje državno područje bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta popisanih u Prilogu IV., dijelu A, osim ako je udovoljeno odgovarajućim posebnim zahtjevima navedenim u tom dijelu Priloga.

2. Države članice zabranjuju od 1. lipnja 1993. unošenje u i kretanje unutar zaštićenih područja bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta popisanih u Prilogu IV., dijelu B, osim ako je udovoljeno odgovarajućim posebnim zahtjevima navedenim u tom dijelu Priloga.

3. Sukladno postupku propisanom u članku 18., Prilog IV. se izmjenjuje sukladno kriterijima propisanim u članku 3. stavku 6.

4. S učinkom od 1. lipnja 1993., države članice određuju da se stavak 1. također primjenjuje na kretanje bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta unutar državnih područja države članice, ali ne dovodeći u pitanje članak 6. stavak 7. Taj stavak i stavci 1. i 2. se ne primjenjuju na kretanje malih količina bilja, biljnih proizvoda, prehrambenih proizvoda ili hrane za životinje ako su oni namijenjeni upotrebi od strane vlasnika ili primatelja u neproizvodne i nekomercijalne svrhe ili za potrošnju tijekom prijevoza, pod uvjetom da ne postoji rizik od širenja štetnih organizama.

5. Stavci 1., 2. i 4. se ne primjenjuju, sukladno uvjetima koji se određuju na temelju postupka propisanog u članku 18., za pokusne ili znanstvene svrhe i za aktivnosti selektiranja vrsta.

6. Pod uvjetom da ne postoji rizik širenja štetnih organizama, država članica smije odrediti da se stavci 1., 2. i 4. ne primjenjuju u pojedinačnim navedenim slučajevima na bilje, biljne proizvode i druge predmete koji se uzgajaju, proizvode ili koriste u njenom neposrednom graničnom području s trećom zemljom i unose u državu članicu na obradu na obližnje lokacije u graničnom području njenog državnog područja.

Kod odobravanja takvog odstupanja država članica navodi lokaciju i ime osobe koja vrši obradu. Takve pojedinosti koje se redovito ažuriraju su na raspolaganju Komisiji.

Bilje, biljni proizvodi i drugi predmeti koji čine predmet odstupanja prema prvom stavku popraćeni su dokumentiranim dokazom lokacije u odnosnoj trećoj zemlji iz koje navedene biljke, biljni proizvodi i drugi predmeti potječu.

Članak 6.

1. Države članice propisuju, barem u pogledu unošenja u drugu državu članicu bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta popisanih u Prilogu V., dijelu A da se potonji i njegova ambalaža pozorno pregledaju po službenoj dužnosti, bilo u cijelosti ili prema reprezentativnom uzorku i da se, ako je potrebno, vozila koja ih prevoze također službeno pregledaju kako bi se osiguralo:

(a) da nisu kontaminirani štetnim organizmima popisanim u Prilogu I., dijelu A;

(b) u slučaju bilja i biljnih proizvoda popisanih u Prilogu II., dijelu A, da nisu kontaminirani odgovarajućim štetnim organizmima popisanim u tom dijelu Priloga;

(c) za bilje, biljne proizvode i druge predmete popisane u Prilogu IV., dijelu A, da udovoljavaju posebnim zahtjevima navedenim u tom dijelu Priloga.

2. Čim se usvoje mjere predviđene u članku 3. stavku 6., točki (a) i u članku 5. stavku 3. stavak 1. ovog članka će se primjenjivati samo u pogledu Priloga I., dijela A, odjeljka II., Priloga II., dijela A, odjeljka II. i Priloga IV., dijela A, odjeljka II. Ako se tijekom pregleda obavljenog sukladno ovoj odredbi štetni organizmi popisani u Prilogu I., dijelu A, odjeljku I. ili Prilogu II., dijelu A, odjeljku I. otkriju, smatra se da uvjetima iz članka 10. nije udovoljeno.

3. Države članice propisuju mjere inspekcijskog pregleda iz stavka 1. kako bi osigurale sukladnost članku 3. stavcima 4., 5. i 7. ili članku 5. stavku 2., ako se država članica odredišta posluži jednom od opcija opisanih u gore navedenim člancima.

4. Države članice propisuju da se sjemenje iz Priloga IV., dijela A koje treba unijeti u drugu državu članicu službeno provjeri kako bi se osiguralo da isto udovoljava odnosnim posebnim zahtjevima popisanim u tom dijelu priloga.

5. S učinkom od 1. lipnja 1993. i ne dovodeći u pitanje članak 7., stavke 1., 3. i 4. također se primjenjuju na kretanje bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta unutar državnog područja države članice. Stavci 1., 3. i 4. se ne primjenjuju u odnosu na štetne organizme popisane u Prilogu I., dijelu B ili Prilogu II., dijelu B i u posebnim zahtjevima navedenim u Prilogu IV., dijelu B za kretanje bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta kroz ili izvan zaštićenog područja.

Službene provjere iz stavaka 1., 3. i 4. obavljaju se u skladu sa sljedećim odredbama:

(a) Trebaju obuhvaćati odgovarajuće biljke ili biljne proizvode koji se uzgajaju, proizvode ili ih koriste proizvođači ili su na drugi način prisutni na njegovim prostorima, kao i uzgojni supstrat koji se tamo koristi.

(b) Obavljaju se u poslovnim prostorima, poželjno na mjestu proizvodnje.

(c) Obavljaju se redovito u odgovarajuće vrijeme najmanje jednom godišnje i barem vizualnim pregledom, ne dovodeći u pitanje posebne zahtjeve popisane u Prilogu IV.; smiju se poduzeti daljnji postupci ako je to predviđeno stavkom 8.

Svaki proizvođač za kojeg se traži službena provjera iz drugog podstavka sukladno stavcima od 1. do 4., upisuje se u službeni upisnik pod upisnim brojem kojim ga se identificira. Tako sastavljeni službeni upisnici dostupni su Komisiji na njezin zahtjev.

Proizvođač ima određene obveze utvrđene sukladno stavku 8. Posebno, odmah treba prijaviti nadležnom službenom tijelu dotične države članice svaku neuobičajenu pojavu štetnih organizama, simptoma ili nekih drugih biljnih nepravilnosti.

Stavci 1., 3. i 4. ne primjenjuju se na kretanje malih količina bilja, biljnih proizvoda, prehrambenih proizvoda ili hrane za životinje ako ih koristi vlasnik ili primatelj u neproizvodne i nekomercijalne svrhe ili za potrošnju tijekom prijevoza, pod uvjetom da ne postoji rizik širenja štetnih organizama.

6. S učinkom od 1. lipnja 1993. države članice omogućuju da proizvođači nekog bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta koji nisu popisani u Prilogu V., dijelu A, i specificirane sukladno stavku 8., zajednička skladišta ili otpremni centri na području proizvodnje budu također uvršteni u službeni lokalni, regionalni ili nacionalni upisnik sukladno stavku 5 trećem podstavku. Oni mogu u svakom trenutku biti podvrgnuti provjerama iz stavka 5 drugog podstavka.

Sukladno stavku 8. može se utvrditi sustav da se nekom bilju, biljnim proizvodima i drugim predmetima može, ako je potrebno i u mjeri u kojoj je to moguće, utvrditi podrijetlo, imajući u vidu karakteristike proizvodnje ili trgovačke uvjete.

7. Države članice mogu, ako nema bojazni od širenja štetnih organizama, izuzeti

— male proizvođače ili prerađivače čija je cjelokupna proizvodnja i prodaja određenog bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta namijenjenih konačnoj uporabi osoba na lokalnom tržištu, a koji nisu profesionalno uključeni u proizvodnju bilja (lokalno kretanje) iz službenog upisa propisanog u stavcima 5. i 6. ili

— lokalno kretanje bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta koji potječu od proizvođača koji su na taj način izuzeti od službenog pregleda koji se zahtijeva na temelju stavaka 5. i 6.

Odredbe ove Direktive o lokalnom kretanju razmatra Vijeće prije 1. siječnja 1998. na temelju prijedloga Komisije i u svjetlu stečenog iskustva.

8. Sukladno postupku propisanom člankom 18. usvajaju se provedbeni propisi koji se odnose na:

— manje stroge uvjete kretanja bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta unutar zaštićenog područja utvrđenog za navedeno bilje, biljne proizvode i druge predmete u odnosu na jedan ili više štetnih organizama,

— jamstva u pogledu kretanja bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta kroz zaštićeno područje utvrđeno za navedene bilje, biljne proizvode i druge predmete u odnosu na jedan ili više štetnih organizama,

— učestalost i vrijeme službene provjere, uključujući daljnje postupke iz stavka 5., drugog podstavka, točke (c),

— obveze upisanih proizvođača iz stavka 5., četvrtog podstavka,

— specifikacije proizvoda iz stavka 6. i proizvodi za koje je predviđen sustav naveden u stavku 6.,

— ostali zahtjevi u smislu izuzeća iz stavka 7., naročito glede pojmova „malog proizvođača” i „lokalnog tržišta” i odgovarajućih postupaka.

9. Provedbena pravila koja se odnose na postupak upisivanja i upisni broj iz stavka 5. trećeg podstavka mogu se donijeti u skladu s postupkom propisanim u članku 18.

Članak 7.

1. Ako se na temelju provjere propisane u članku 6. stavcima 1. i 3., smatra da su tamo navedeni uvjeti ispunjeni, smije se izdati fitosanitarni certifikat koji odgovara obrascu u Prilogu VII., dijelu A i koji treba biti napisan na barem jednom od službenih jezika Zajednice i ispunjen, osim u pogledu pečata i potpisa, bilo velikim slovima bilo strojem, osim pečata i potpisa, i poželjno na jednom od službenih jezika države članice odredišta.

Botanički nazivi biljaka pišu se latinicom. Nepotvrđene promjene ili brisanja čine potvrdu nevažećom. Svaka preslika potvrde izdaje se samo s oznakom „preslika” ili „duplikat” koji su na njoj ispisani ili stavljeni u obliku pečata.

2. Države članice propisuju da bilje, biljni proizvodi i drugi predmeti navedeni u Prilogu V., dijelu A, ne mogu biti uneseni u drugu državu članicu, osim ako imaju fitosanitarni certifikat izdan sukladno stavku 1. Fitosanitarni certifikat se ne smije izdati nakon više od 14 dana prije datuma kada bilje, biljni proizvodi ili drugi predmeti napuste državu članicu pošiljatelja.

3. Kako bi provele članak 6. stavak 3. u mjeri u kojoj se to odnosi na sjemenje iz Priloga IV., dijela B i članka 6. stavka 4., postupci koje poduzimaju države članice određuju se sukladno postupku propisanom u članku 17. najkasnije do 31. prosinca 1991.

Članak 8.

1. Osim ako ne nastane jedan od događaja iz stavka 2., države članice propisuju da bilje, biljni proizvodi i drugi predmeti navedeni u Prilogu V., dijelu A, koji su uneseni na njihovo državno područje iz države članice i koje treba unijeti na državno područje druge države članice, budu izuzeti od daljnjeg inspekcijskog pregleda sukladno članku 6., ako imaju fitosanitarni certifikat države članice načinjen sukladno obrascu u Prilogu VII., dijelu A.

2. Ako su bilje, biljni proizvodi ili drugi predmeti iz jedne države članice razdijeljeni ili pohranjeni ili je njihova ambalaža promijenjena u drugoj državi članici, pa su potom uneseni u treću državu članicu, od druge države članice se neće zahtijevati da obavi novi inspekcijski pregled sukladno članku 6., ako je službeno ustanovljeno da ti proizvodi na njenom državnom području nisu bili izloženi bilo kakvom riziku koji bi mogao dovesti u pitanje udovoljenje uvjetima propisanim u članku 6. U tom slučaju izdaje se fitosanitarni certifikat za reeksport samo u jednom izvornom primjerku, koji odgovara obrascu propisanom u Prilogu VII., dijelu B, sastavljen na barem jednom od službenih jezika Zajednice i popunjen, u cijelosti velikim štampanim slovima ili pisaćim strojem, osim pečata i potpisa, i poželjno na jednom od službenih jezika države članice odredišta. Ovaj certifikat mora biti priložen fitosanitarnom certifikatu koji je izdala prva država članica ili ovjerenoj preslici tog certifikata. Ovaj certifikat smije nositi naziv „fitosanitarni certifikat za reeksport”. Članak 8. stavak 1., drugi podstavak, primjenjuje se mutatis mutandis.

Fitosanitarni certifikat za reesksport ne smije biti ispunjen nakon više od 14 dana prije datuma kada bilje, biljni proizvodi ili drugi predmeti napuste zemlju ponovne otpreme.

3. Stavci 1. i 2. također se primjenjuju ako se bilje, biljni proizvodi ili drugi predmeti unose sukcesivno u nekoliko država članica. Ako se u tom slučaju izda više od jednog certifikata za reeksport, proizvodi moraju imati sljedeće isprave:

(a) najnoviji fitosanitarni certifikat ili njegova ovjerena preslika;

(b) najnoviji fitosanitarni certifikat za reeksport;

(c) fitosanitarni certifikat za reeksport koji prethodi certifikatu iz (b) ili njegovoj ovjerenoj preslici.

Članak 9.

1. Za bilje, biljne proizvode ili druge predmete na koje se primjenjuju posebni zahtjevi propisani u Prilogu IV., dijelu A, službeni fitosanitarni certifikat koji se traži na temelju članka 7. izdaje se u državi iz koje biljka, biljni proizvodi i druge predmeti potječu, osim:

— za drvo, ako je prema posebnih zahtjevima propisanim u Prilogu IV., dijelu A, dovoljno da je bez kore

— u drugim slučajevima, do one mjere kada posebni zahtjevi propisani u Prilogu IV., dijelu A, mogu biti ispunjeni i na drugim mjestima koja nisu mjesto porijekla.

2. Stavak 1. se također primjenjuje na unošenje bilja i biljnih proizvoda, popisanih u Prilogu IV., dijelu B, u države članice čiji su nazivi navedeni uz te proizvode u navedenom dijelu priloga.

Članak 10.

1. S učinkom od 1. lipnja 1993. tamo gdje se na temelju provjera iz članka 6. stavaka 1., 3. i 4. obavljenog sukladno članku 6. stavku 5., smatra da su uvjeti iz tih stavaka ispunjeni, izdaje se biljna putovnica sukladno odredbama koje se mogu usvojiti na temelju stavka 4. ovog članka, umjesto fitosanitarnih certifikata iz članaka 7. ili 8.

Ako se provjera ne tiče uvjeta koji se odnose na zaštićena područja ili ako se smatra da takvi uvjeti nisu ispunjeni, biljna putovnica ne vrijedi za takva područja i nosi oznaku koja se koristi za takve slučajeve, sukladno članku 2. stavku 1., točki (f).

2. S učinkom od 1. lipnja 1993. biljke, biljni proizvodi i drugi predmeti popisani u Prilogu V., dijelu A, odjeljku I., ne smiju se kretati unutar Zajednice osim lokalno u smislu članka 6. stavka 7., osim ako je biljna putovnica koja važi za odnosno područje i izdana sukladno stavku 1. priložena njima, njihovoj ambalaži ili vozilima koja ih prevoze.

S učinkom od 1. lipnja 1993., bilje, biljni proizvodi i drugi predmeti popisani u Prilogu V., dijelu A, odjeljku II., ne smiju se unijeti unutar navedenog zaštićenog područja ili se njime kretati osim ako je biljna putovnica važeća za to područje i izdana sukladno stavku 1. priložena njima, njihovoj ambalaži ili vozilima koja ih prevoze. Ako su uvjeti propisani u članku 6. stavku 8. u pogledu prijevoza kroz zaštićene zone ispunjeni, ovaj podstavak se ne primjenjuje.

Prvi i drugi podstavak ne odnose se na kretanje malih količina bilja, biljnih proizvoda, prehrambenih proizvoda ili hrane za životinje ako će ih koristiti vlasnici ili primatelji u neproizvodne i nekomercijalne svrhe ili za potrošnju tijekom prijevoza, pod uvjetom da ne postoji rizik od širenja štetnih organizama.

3. Biljna putovnica se može zamijeniti kasnije i u bilo kojem dijelu Zajednice drugom biljnom putovnicom, sukladno sljedećim odredbama:

— biljna putovnica se može zamijeniti samo ako su pošiljke podijeljene ili ako je nekoliko pošiljaka ili njihovih dijelova kombinirano ili ako se promijeni zdravstveno stanje pošiljaka, ne dovodeći u pitanje pojedine zahtjeve iz Priloga IV. ili u druge slučajeve navedene sukladno stavku 4.,

— zamjena se smije izvršiti samo na zahtjev fizičke ili pravne osobe, bilo da je ona proizvođač ili ne, a koja je upisana u službeni upisnik sukladno članku 6. stavku 5. trećem podstavku, mutatis mutandis,

— zamjensku biljnu putovnicu može izraditi samo nadležno službeno tijelo područja u kojem su smještene tražene prostorije i samo ako je zajamčen identitet dotičnog proizvoda i samo ako ne postoji rizik zaraze uslijed štetnih organizama popisanih u prilozima I. i II. i to od trenutka kad proizvođač izvrši otpremu,

— postupak zamjene mora udovoljavati odredbama koje se mogu donijeti na temelju stavka 4.,

— zamjenska biljna putovnica mora nositi posebnu oznaku u skladu sa stavkom 4. koji sadrži broj izvornog proizvođača i, ako je bilo promjena u fitosanitarnom statusu, službenika odgovornog za takvu promjenu.

4. Sukladno postupku propisanom u članku 18., provedbene odredbe se mogu donijeti za:

— pojedinosti postupka za izdavanje biljnih putovnica kako je propisano u stavku 1.,

— uvjete pod kojima se biljna putovnica može zamijeniti sukladno stavku 3., prvoj alineji,

— pojedinosti postupka za zamjenu biljne putovnice kako je propisano u stavku 3., trećoj alineji,

— posebnu oznaku koja se zahtijeva za zamjensku biljnu putovnicu, propisanu u stavku 3., petoj alineji.

Članak 11.

1. Ako se, na temelju provjera iz članka 6. stavaka 1., 3. i 4. i obavljenog sukladno članku 6. stavku 5., smatra da uvjeti iz tih stavaka nisu ispunjeni, biljna putovnica se ne izdaje, ne dovodeći time u pitanje stavak 2. ovog članka.

2. Tamo gdje je to utvrđeno u posebnim slučajevima, uzimajući u obzir vrstu nalaza dobivenih predmetnim provjerama da dio bilja ili biljnih proizvoda uzgojenih, proizvedenih ili korištenih od strane proizvođača ili koji su na drugi način prisutni na njegovim prostorima, ili dio uzgojnog supstrata koji se tamo koristi ne predstavlja nikakav rizik od širenja štetnih organizama, stavak 1. se neće primjenjivati na taj dio.

3. U omjeru u kojem se primjenjuje stavak 1. bilje, biljni proizvodi ili uzgojni supstrati podliježu jednoj ili više sljedećih službenih mjera:

— odgovarajuća obrada, nakon koje slijedi izdavanje odgovarajuće biljne putovnice sukladno članku 10. ako se smatra da su uvjeti ispunjeni kao posljedica takve obrade,

— dozvola za kretanje, pod službenim nadzorom, u područja gdje ne predstavljaju dodatni rizik,

— dozvola za kretanje, pod službenim nadzorom, na mjesta za industrijsku obradu,

— uništenje.

U skladu s postupkom propisanim u članku 18., provedbeni propisi se mogu donijeti za:

— uvjete pod kojima jedna ili više mjera iz prvog podstavka treba ili ne smije biti donijeta,

— posebne osobine takvih mjera i uvjete za njih.

4. U onoj mjeri u kojoj se primjenjuje stavak 1., aktivnosti proizvođača se trebaju suspendirati u potpunosti ili djelomično sve dok se ne utvrdi da je rizik širenja štetnih organizama eliminiran. Članak 10. se neće primjenjivati dok god traje suspenzija.

5. Ako se, na temelju službene provjere provedene sukladno članku 6. stavku 6., smatra da tamo navedeni proizvodi nisu bez štetnih organizama navedenih u prilozima I. i II. stavci 2., 3. i 4. ovog članka primjenjuju se mutatis mutandis.

Članak 12.

1. Države članice ne zahtijevaju nikakvu dodatnu izjavu na fitosanitarnom certifikatu iz članaka 7., 8. ili 9.

2. Ako se utvrdi da je dio pošiljke bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta kontaminiran štetnim organizmima navedenim u prilozima I. i II., unošenje drugog dijela se ne zabranjuje pod uvjetom da nema sumnje o njegovoj kontaminiranosti i pod uvjetom da se ne očekuje mogućnost širenja štetnih organizama.

3. Države članice propisuju da fitosanitarni certifikati ili fitosanitarni certifikati za reeksport koji su izdani kada se bilje, biljni proizvodi ili drugi predmeti unose na njihovo državno područje, nose ulazni pečat nadležne službe, a koji prikazuje barem naziv službe i datum ulaska.

4. Države članice osiguravaju da njihova organizacija za zaštitu bilja obavijesti službu države članice pošiljatelja o svim slučajevima kada je zaustavljeno bilje, biljni proizvodi ili drugi predmeti koji dolaze iz država članica jer podliježu zabranama ili ograničenjima koja se odnose na fitosanitarne mjere. Ova informacija ne utječe na mjere koje prvo spomenuta organizacija za zaštitu bilja smatra potrebnim poduzeti u pogledu pošiljke koja je zaustavljena i koja se proslijeđuje što je moguće prije, kako bi dotična organizacija za zaštitu bilja mogla proučiti slučaj s ciljem poduzimanja koraka potrebnih za sprečavanje daljnjih sličnih događaja i, ako je primjereno i moguće, poduzimanja mjera u vezi zaustavljene pošiljke, a koje su primjerene razini rizika predmetnog slučaja. Standardiziran informacijski sustav može se uspostaviti sukladno postupku propisanom u članku 17.

5. S učinkom od 1. siječnja 1993. države članice trebale bi organizirati službene preglede kako bi se utvrdilo da udovoljavaju odredbama ove Direktive, naročito članku 10. stavku 2., koji se obavljaju nasumično i bez ikakve diskriminacije u pogledu podrijetla bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta, i u skladu sa sljedećim odredbama:

— povremeni pregledi u bilo koje vrijeme i mjestu gdje se bilje, biljni proizvodi ili drugi predmeti kreću,

— povremeni pregledi na prostoru gdje se bilje, biljni proizvodi ili drugi predmeti uzgajaju, proizvode ili nude za prodaju, kao i u prostorijama kupaca,

— povremeni pregledi istodobno s bilo kojim drugim pregledom isprava koji se provodi u svrhe drugačije od biljnozdravstvenih.

Pregledi moraju biti redoviti u prostorijama popisanim u službenom registru sukladno članku 10. stavku 3. i članku 13. stavku 8. i mogu biti redoviti u prostorijama popisanim u službenom upisniku sukladno članku 6. stavku 6.

Pregledi mogu biti ciljani ako su postale očite činjenice koje navode na to da nije udovoljeno jednoj ili više odredaba ove Direktive.

6. Trgovci biljem, biljnim proizvodima ili drugim predmetima, kao krajnji korisnici koji profesionalno sudjeluju u proizvodnji bilja, zadržavaju dotične biljne putovnice u trajanju od najmanje jedne godine te upisuju bilješke u svoje evidencije.

Inspektori imaju pristup bilju, biljnim proizvodima i drugim predmetima u bilo kojem stadiju proizvodnog i prodajnog lanca. Oni su ovlašteni da obave sva istraživanja potrebna za dotične službene preglede, uključujući one koji se odnose na biljne putovnice i evidencije.

7. Države članice smiju za službene preglede koristiti pomoć stručnjaka iz članka 21.

8. Ako je putem službenih pregleda provedenih sukladno stavcima 5. i 6. utvrđeno da bilje, biljni proizvodi ili drugi predmeti predstavljaju rizik širenja štetnih organizama, iste podliježu službenim mjerama sukladno članku 11. stavku 3.

Članak 13.

1. Države članice propisuju, barem što se tiče unošenja bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta navedenih u Prilogu V., dijelu B na njihovo državno područje i koje dolaze iz trećih zemalja:

(a) da to bilje, biljni proizvodi i drugi predmeti i njihova ambalaža budu pozorno službeno pregledani, bilo u cijelosti ili prema reprezentativnom uzorku te da, ako je potrebno, budu službeno pregledana i vozila koja ih prevoze kako bi se utvrdilo: — da nisu kontaminirani štetnim organizmima popisanim u Prilogu I., dijelu A, — da nisu kontaminirani odgovarajućim štetnim organizmima popisanim u tom dijelu priloga, u slučaju bilja i biljnih proizvoda navedenih u Prilogu II., dijelu A — u slučaju bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta navedenih u Prilogu IV., dijelu A da udovoljavaju odgovarajućim posebnim zahtjevima navedenim u tom dijelu priloga;

(b) da imaju certifikate propisane člancima 7. ili 8. i da fitosanitarni certifikat ne smije biti izdan nakon više od 14 dana prije datuma kada su biljke, biljni proizvodi ili drugi predmeti napustili zemlju pošiljatelja. Certifikati propisani u člancima 7. ili 8. sadrže informaciju u skladu s obrascem definiranim u prilogu IPPC-a, koji je izmijenjen 21. studenoga 1979. i, bez obzira na njihov oblik, izdaju ih tijela koje je za tu svrhu ovlastio IPPC ili, u slučaju zemalja s kojima nije sklopljen ugovor, na temelju zakona ili propisa zemlje. Sukladno postupku propisanom u članku 17. smiju se izraditi popisi ovlaštenih tijela različitih trećih zemalja za izdavanje certifikata.

Iznimno od prvog podstavka, fitosanitarni certifikati izdani sukladno obrascu propisanom u prilogu IPPC-a, izvorna verzija, smiju se koristiti u prijelaznom razdoblju. Datum isteka tog razdoblja može se odrediti sukladno postupku propisanom u članku 17.

2. Stavak 1. ovog članka primjenjuje se na slučajeve iz članka 6. stavka 4. i članka 7. stavka 3.

3. Države članice također smiju propisati službeni inspekcijski pregled pošiljaka koje dolaze iz trećih zemalja, za koje nije deklarirano da sadrže bilje, biljne proizvode ili druge predmete popisane u Prilogu V., dijelu B, ako postoji ozbiljan razlog da su u tom smislu prekršeni propisi.

Sukladno postupku propisanom u članku 17.:

— smiju se navesti slučajevi u kojima se obavlja takav inspekcijski pregled,

— smiju se propisati postupci takvog inspekcijskog pregleda.

Ako nakon inspekcijskog nadzora ostanu sumnje o identitetu pošljke, naročito u vezi s rodom, vrstom ili podrijetlom, smatra se da pošiljka sadrži bilje, biljne proizvode ili druge predmete navedene u Prilogu V., dijelu B.

4. Ako ne postoji rizik od širenja štetnih organizama:

— stavci 1. i 2. ovog članka ne primjenjuju se ako se bilje, biljni proizvodi ili drugi predmeti izravno kreću između dva mjesta unutar Zajednice kroz državno područje treće zemlje,

— stavci 1. i 2. ovog članka i članak 4. stavak 1. ne primjenjuju se kod provoza kroz područje Zajednice,

— stavci 1. i 2. ovog članka ne primjenjuju se u slučaju malih količina bilja, biljnih proizvoda, prehrambenih proizvoda ili hrane za životinje ako su namijenjene da ih vlasnik ili primatelj koristiti u neindustrijske i nekomercijalne svrhe ili su namijenjeni za potrošnju tijekom prijevoza.

5. Sukladno uvjetima koji se određuju prema postupku propisanom u članku 18. stavci 1. i 2. ovog članka ne primjenjuju se u pokusne ili znanstvene svrhe ili za aktivnosti selektiranja vrste.

6. Ako ne postoji rizik od širenja štetnih organizama, država članica smije odrediti da se stavci 1. i 2. ne primjenjuju u pojedinačnim navedenim slučajevima na bilje, biljne proizvode i druge predmete koji se uzgajaju, proizvode ili koriste u njihovom neposrednom graničnom području s trećim zemaljama i koji se unose u tu državu članicu kako bi se obradili na obližnjim lokacijama u graničnom području njezinog državnog područja.

Kada se odobrava takvo odstupanje, država članica navodi lokaciju i ime osobe koja vrši obradu. Takve pojedinosti, koje se redovito ažuriraju, moraju biti na raspolaganju Komisiji.

Bilje, biljni proizvodi i drugi predmeti koji čine predmet odstupanja prema prvom podstavku popraćeni su dokumentiranim dokazom mjesta u dotičnoj trećoj zemlji iz kojega potječe spomenuto bilje, biljni proizvodi i drugi predmeti.

7. U tehničkim sporazumima između Komisije i nadležnih tijela u nekim trećim zemljama može se, sukladno postupku propisanom u članku 18., dogovoriti i odobriti da se aktivnosti pregleda iz stavka 1., točke (a) ovog članka mogu također obavljati po ovlaštenju Komisije i sukladno odgovarajućim odredbama članka 21. u predmetnoj trećoj zemlji, u suradnji sa službenom organizacijom za zaštitu bilja te zemlje.

8. S učinkom od 1. lipnja 1993. kod pošiljki u zaštićeno područje primjenjuje se stavak 1., točka (a) na štetne organizme i na posebne zahtjeve navedene u dijelu B Priloga I., odnosno II., odnosno IV. S važenjem od istog datuma primjenjuje se stavak 1. prilikom prvog unošenja predmetnog bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta u Zajednicu, ne dovodeći u pitanje posebne sporazume zaključene u tom smislu između Zajednice i nekih trećih zemalja.

Države članice osiguravaju da uvoznici, bilo da su proizvođači ili ne, budu obuhvaćeni službenim upisnikom sukladno članku 6. stavku 5. mutatis mutandis.

Inspekcijski pregledi, ako su to provjere isprava i identiteta, kao i pregledi sa svrhom udovoljavanja odredbama članka 4., moraju se obaviti na istom mjestu i istodobno s ostalim pravnim formalnostima koje se tiču uvoza, uključujući carinske formalnosti.

Inspekcijski nadzori, ako su to fitosanitarni pregledi, obavljaju se na mjestima gdje se obavlja nadzor prema trećem podstavku ili blizu takvih mjesta. Nadležna tijela država članica prosljeđuju Komisiji i drugim državama članicama popis točaka ulaza. Međutim, u tim posebnim slučajevima fitosanitarni pregledi mogu se obavljati i na odredištu sve dok su osigurana posebna jamstva u pogledu prijevoza bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta. Provedbene odredbe koje mogu odrediti minimalne uvjete, usvajaju se sukladno postupku propisanom u članku 18. Fitosanitarni pregledi bilja smatraju se sastavnim dijelom formalnosti iz trećeg podstavka.

Države članice mogu odstupati od odredbi ovog stavka samo pod uvjetima koji su propisani kao sastavni dio tehničkih sporazuma iz stavka 7.

9. Postoji financijski doprinos Zajednice za države članice s ciljem jačanja nadzorne infrastrukture u mjeri u kojoj se ona odnosi na fitosanitarne preglede, koji se obavljaju sukladno stavku 8 četvrtom podstavku.

Svrha ovog priloga je poboljšanje opreme i objekata potrebnih za obavljanje inspekcijskog pregleda i pregleda na nadzornim mjestima izvan mjestu odredišta i, ako je potrebno, provođenje mjera predviđenih u stavku 11. izvan već postignute razine udovoljavanjem minimalnim uvjetima određenim u provedbenim odredbama na temelju stavka 8., četvrtog podstavka.

Komisija predlaže dodjelu odgovarajućih sredstava za tu svrhu iz općeg proračuna Europske unije.

Unutar granica utvrđenih raspoloživim sredstvima za tu svrhu, doprinos Zajednice pokriva do 50 % izdatka koji se izravno odnosi na unapređenje opreme i objekata.

Pojedinosti se propisuju u provedbenoj Uredbi, sukladno postupku utvrđenom u članku 18.

O izdvajanju i iznosu financijskog doprinosa Zajednice donosi se odluka sukladno postupku propisanom u članku 18. u svjetlu informacija i dokumenata koje dostavlja dotična država članica i, ako je to primjereno, i u svjetlu rezultata istraživanja koja po ovlaštenju Komisije provode stručnjaci iz članka 21. ovisno o raspoloživim sredstvima u te svrhe.

10. S učinkom od 1. lipnja 1993. članak 10. stavci 1. i 3. se primjenjuju na isti način na biljke, biljne proizvode ili druge predmete iz stavka 1. ovog članka, ako su navedeni u Prilogu V., dijelu A i ako se na temelju inspekcijskog pregleda propisanog u stavku 8. smatra da su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.

11. S učinkom od 1. lipnja 1993. ako se na temelju inspekcijskog pregleda iz stavka 8. smatra da su ispunjeni uvjeti iz stavka 1., odmah se poduzima jedna ili više sljedećih službenih mjera:

— odgovarajuća obrada kada se smatra da su ispunjeni uvjeti kao posljedica obrade,

— uklanjanje zaraženog/zagađenog proizvoda iz pošiljke,

— uvođenje razdoblja karantene dok se ne dobiju rezultati pregleda ili službenih ispitivanja,

— odbijanje dozvole za slanje proizvoda na odredište izvan Zajednice,

— uništenje.

Članak 11. stavak 3., drugi podstavak, primjenjuje se mutatis mutandis.

U slučaju uklanjanja iz prvog podstavka, druge alineje ili odbijanja iz prvog podstavka, četvrte alineje, države članice propisuju da fitosanitarni certifikati ili fitosanitarni certifikati za reeksport, koji su izdani kada su biljke, biljni proizvodi ili drugi predmeti predani za unošenje na njihovo državno područje, budu poništi od strane odgovarajućih nadležnih tijela. Nakon poništenja, navedeni certifikat nosi na prednjoj strani i na istaknutom mjestu trokutni pečat crvene boje s oznakom „certifikat poništen” navedenih nadležnih tijela i pokazuje barem njihov naziv i datum odbijanja. Isti će biti ispisani velikim slovima i barem na jednom od službenih jezika Zajednice.

Članak 14.

Na prijedlog Komisije, Vijeće usvaja sve izmjene priloga.

Međutim, usvaja se sljedeće, sukladno postupku propisanom u članku 17.:

(a) nazivi osim onih iz Priloga III. u vezi određenog bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta koji potječu iz navedenih trećih zemalja pod uvjetom da: i. su ti nazivi uvršteni na zahtjev države članice koja već primjenjuje posebne zabrane u pogledu unošenja takvih proizvoda iz trećih zemalja; ii. štetni organizmi, koji se javljaju u zemlji podrijetla, predstavljaju rizik za zdravstvenu ispravnost bilja za cijelu Zajednicu ili njezin dio; i iii. njihovo moguće prisustvo na predmetnim proizvodima ne može biti djelotvorno otkriveno u trenutku njihovog unošenja;

(b) nazivi, osim onih u ostalim prilozima, u vezi s određenim biljem, biljnim proizvodima ili drugim predmetima koji potječu iz navedenih trećih zemalja pod uvjetom da: i. su navedeni nazivi uvršteni na zahtjev države članice koja već primjenjuje posebne zabrane ili ograničenja u pogledu unošenja takvih proizvoda iz trećih zemalja; i ii. štetni organizmi, koji se javljaju u zemlji podrijetla, predstavljaju rizik zdravstvene ispravnosti bilja za cijelu ili za dio Zajednice što se tiče kultura prema kojima je razmjer moguće štete nepredvidiv;

(c) sve izmjene dijelu B priloga u dogovoru s dotičnom državnom članicom;

(d) sve ostale izmjene priloga koje treba provesti s obzirom na razvoj znanstvenih i tehničkih spoznaja.

Članak 15.

1. Sukladno postupku propisanom u članku 17. ili, u hitnim slučajevima, postupku u članku 19. države članice mogu biti ovlaštene da na zahtjev omoguće odstupanja:

— od članka 4. stavaka 1. i 2. u pogledu Priloga III., dijela A i dijela B, ne dovodeći u pitanje odredbe članka 4. stavka 5. te od članka 5. stavaka 1. i 2. i treće alineje članka 13. stavka 1., točke (a) u pogledu drugih zahtjeva iz Priloga IV., dijela A, odjeljka I. i Priloga IV., dijela B,

— od članka 7. stavka 2. i članka 13. stavka 1. točke (b) za drvo, ako su pružena istovjetna jamstva,

pod uvjetom da je utvrđeno da je rizik širenja štetnih organizama uklonjen jednim ili više sljedećih čimbenika:

— podrijetlom bilja ili biljnih proizvoda,

— primjerenim tretiranjem,

— posebnim mjerama opreza za korištenje bilja ili biljnih proizvoda.

Rizik se procjenjuje na temelju raspoloživih znanstvenih i tehničkih informacija; ako su takve informacije nedostatne, dopunjuju se dodatnim upitima ili, ako je primjereno, istraživanjima provedenim po ovlaštenju Komisije i sukladno relevantnim odredbama članka 21. u zemlji podrijetla odnosnog bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta.

Svako odobrenje primjenjuje se pojedinačno na cijeli ili na dio područja Zajednice pod uvjetima koji uzimaju u obzir rizik širenja štetnih organizama predmetnim proizvodom u zaštićenim područjima ili uzimajući u obzir razlike poljoprivrednih i ekoloških uvjeta u određenim područjima. U takvim slučajevima, države članice su izričito izuzete od nekih obveza koje proizlaze iz gore navedenih odredaba u odlukama kojima se daju odobrenja. Rizik se procjenjuje na temelju raspoloživih znanstvenih i tehničkih informacija. Ako su takve informacije nedostatne, dopunjuju se dodatnim upitima ili, ako je to primjereno, istraživanjima provedenim od strane Komisije u zemlji podrijetla bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta.

2. Kod odstupanja predviđenih u stavku 1., službena izjava da su uvjeti za odobrenje odstupanja ispunjeni zahtijevat će se za svaki pojedinačan slučaj.

3. Države članice obavješćuju Komisiju o odstupanjima koje su odobrile sukladno stavku 1. Komisija o takvim informacijama obavješćuje ostale države članice svake godine.

Sukladno postupku propisanom u članku 17. države članice mogu biti izuzete od davanja takvih informacija.

Članak 16.

1. Svaka država članica odmah prijavljuje Komisiji i ostalim državama članicama prisustvo na svom državnom području svakog štetnog organizma navedenog u Prilogu I., dijelu A, odjeljku I. ili Prilogu II., dijelu A, odjeljku I. ili pojavu na dijelu svog državnog područja svakog štetnog organizma navedenog u Prilogu I., dijelu A, odjeljku II. ili u dijelu B ili u Prilogu II., dijelu A, odjeljku II. ili u dijelu B, čije je prisustvo ranije bilo nepoznato.

Ona poduzima sve potrebne mjere da iskorijeni ili, ako je to nemoguće, ograniči širenje tih štetnih organizama. Ona obavješćuje Komisiju i ostale države članice o poduzetim mjerama.

2. Svaka država članica odmah prijavljuje Komisiji i ostalim državama članicama stvarnu ili moguću pojavu svakog štetnog organizma koji nije naveden u Prilogu I. ili u Prilogu II. i čije je prisustvo ranije bilo nepoznato na njezinom državnom području. Također obavješćuje Komisiju i ostale države članice o zaštitnim mjerama koje je poduzela ili koje namjerava poduzeti. Između ostalog, te mjere moraju biti takve da spriječe rizik širenja predmetnog štetnog organizma na državnom području ostalih država članica.

U vezi pošiljaka bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta iz trećih zemalja, za koje se smatra da imaju za posljedicu neizbježnu opasnost unošenja ili širenja štetnih organizama iz stavka 1. i prvog podstavka tog stavka, dotična država članica odmah poduzima mjere potrebne za zaštitu područja Zajednice od opasnosti i obavješćuje o tome Komisiju i ostale države članice.

Ako država članica smatra da, osim one iz drugog podstavka, postoji neizbježna opasnost, odmah prijavljuje Komisiji i ostalim državama članicama mjere koje traži da se poduzmu. Ako smatra da te mjere nisu poduzete na vrijeme kako bi se spriječilo unošenje ili širenje štetnog organizma na njenom državnom području, može privremeno poduzeti sve dodatne mjere koje smatra potrebnim ako Komisija nije usvojila mjere na temelju stavka 3.

Komisija predočuje izvještaj Vijeću o funkcioniranju ove odredbe zajedno sa svim prijedlozima do 31. prosinca 1992.

3. U slučajevima iz stavka 1. i 2. Komisija će u okviru Stalnog odbora za biljno zdravstvo ispitati situaciju što je moguće prije. Istraživanja na licu mjesta se mogu provesti po ovlaštenju Komisije i u skladu s odgovarajućim odredbama članka 21. Smiju se donijeti potrebne mjere uključujući one kojima se može odrediti trebaju li mjere koje su poduzele države članice biti opozvane ili izmijenjene sukladno postupku propisanom u članku 19. Komisija prati razvoj situacije i, po istom postupku, izmjenjuje ili opoziva navedene mjere, prema tome kako to nalaže razvoj situacije. Do usvajanja mjere prema gore navedenom postupku, država članica smije zadržati mjere koje je primijenila.

4. Podrobna pravila za primjenu stavaka 1. i 2. usvajaju se, prema potrebi, sukladno postupku propisanom u članku 18.

Članak 17.

1. Ako se postupa po postupku propisanom ovim člankom, predmet se bez odlaganja upućuje Stalnom odboru za biljno zdravstvo (dalje u tekstu: Odbor) od strane njegovog predsjedavajućeg, na njegovu vlastitu inicijativu ili na zahtjev države članice.

2. Predstavnik Komisije podnosi Odboru nacrt mjera koje treba donijeti. Odbor donosi svoje mišljenje o nacrtu u roku kojeg može utvrditi predsjedavajući sukladno hitnosti predmeta. Mišljenje se donosi većinom propisanom u članku 205. stavku 2. Ugovora kod odluka koje treba donijeti Vijeće po prijedlogu Komisije. Glasovi predstavnika država članica unutar Odbora se ponderiraju na način predviđen u tom članku. Predsjedavajući ne glasuje.

3. Ako su mjere u skladu s mišljenjem Odbora, Komisija ih usvaja i odmah provodi. Ako mjere nisu u skladu s mišljenjem Odbora ili ako mišljenje nije izneseno, Komisija odmah podnosi Vijeću prijedlog mjera koje treba donijeti. Vijeće usvaja mjere kvalificiranom većinom.

Ako u razdoblju od tri mjeseca od datuma kada mu je predmet dostavljen, Vijeće nije donijelo mjere, Komisija usvaja predložene mjere i odmah ih provodi, osim ako Vijeće nije odbacilo mjere odlučujući običnom većinom.

Članak 18.

1. Ako se postupa po postupku propisanom ovim člankom, predmet bez odlaganja upućuje Odboru njegov presjedavajući, bilo na vlastitu inicijativu, bilo na zahtjev države članice.

2. Predstavnik Komisije podnosi Odboru nacrt mjera koje treba poduzeti. Odbor donosi svoje mišljenje o nacrtu u roku kojeg može utvrditi predsjedavajući sukladno hitnosti predmeta. Mišljenje se donosi većinom propisanom u članku 205. stavku 2. Ugovora u slučaju odluka koje treba donijeti Vijeće na prijedlog Komisije. Glasovi predstavnika država članica unutar Odbora se ponderiraju na način naveden u tom članku. Presjedavajući ne glasa.

3. Kada su mjere u skladu s mišljenjem Odbora, Komisija ih usvaja i odmah provodi. Ako mjere nisu u skladu s mišljenjem Odbora ili ako nije donijeto mišljenje, Komisija odmah podnosi Vijeću prijedlog mjera koje treba donijeti. Vijeće usvaja mjere kvalificiranom većinom.

Ako u roku od tri mjeseca od datuma kada su mu je predmet dostavljen Vijeće nije usvojilo mjere, Komisija usvaja predložene mjere.

Članak 19.

1. Ako se postupa po postupku propisaniom ovim člankom, predmet bez odlaganja upućuje Odboru njegov predsjedavajući, bilo na njegovu vlastitu inicijativu ili na zahtjev države članice.

2. Predstavnik Komisije podnosi Odboru nacrt mjera koje treba donijeti. Odbor donosi svoje mišljenje o nacrtu u roku od dva dana. Mišljenje se donosi većinom propisanom u članku 205. stavku 2. Ugovora za odluke koje treba donijeti Vijeće po prijedlogu Komisije. Glasovi predstavnika država članica unutar Odbora se ponderiraju na način naveden u tom članku. Predsjedavajući ne glasuje.

3. Ako su mjere u skladu s mišljenjem Odbora, Komisija ih usvaja i odmah primjenjuje. Ako mjere nisu u skladu s mišljenjem Odbora ili ako nije iznijeto mišljenje, Komisija odmah podnosi Vijeću prijedlog mjera koje treba poduzeti. Vijeće usvaja mjere kvalificiranom većinom.

Ako u roku od 15 dana od datuma kada mu je predmet dostavljen Vijeće nije usvojilo mjere, Komisija usvaja predložene mjere i odmah ih provodi, osim ako Vijeće nije odbacilo mjere odlučujući običnom većinom.

Članak 20.

1. Ova Direktiva ni na koji način ne utječe na odredbe Zajednice o fitosanitarnim zahtjevima za bilje i biljne proizvode, osim ako predviđa ili izričito dopušta strože zahtjeve u tom pogledu.

2. Izmjene ovoj Direktivi koje su potrebne da se postigne sukladnost odredbama Zajednice iz stavka 1., donose se sukladno postupku propisanom u članku 18.

3. Za unošenje bilja ili biljnih proizvoda na njihovo državno područje, naročito onih navedenih u Prilogu VI. kao i njihove ambalaže ili vozila koja ih prevoze, države članice smiju poduzeti posebne odgovarajuće mjere protiv štetnih organizama koji općenito napadaju biljke ili uskladištene biljne proizvode.

Članak 21.

1. Za potrebe osiguranja ispravne i jednoobrazne primjene ove Direktive i ne dovodeći u pitanje preglede koji se provode po ovlaštenju država članica, Komisija može organizirati preglede koje obavljaju stručnjaci po njezinom ovlaštenju u odnosu na zadatke navedene u stavku 3., na licu mjesta ili izvan njega, sukladno odredbama ovog članka.

Ako se takvi pregledi obavljaju u državi članici, tada se to mora provoditi u suradnji sa službenom organizacijom za zaštitu bilja te države članice kako je navedeno u stavcima 4. i 5. i sukladno postupcima predviđenim u stavku 7.

2. Stručnjaci iz stavka 1. mogu:

— biti angažirani od strane Komisije,

— angažirani od strane države članice i stavljeni na raspolaganje Komisiji na privremenoj ili ad hoc osnovi.

Oni moraju imati kvalifikacije stečene barem u jednoj državi članici koje se traže za osobe zadužene za obavljanje i praćenje službenog praćenja inspekcijskih pregleda zdravstvenog stanja bilja.

3. Pregledi iz stavka 1. smiju se obavljati u pogledu sljedećih poslova:

— praćenje pregleda sukladno članku 6.,

— praćenje ili obavljanje inspekcijskih pregleda u okviru odredbi propisanih u petom podstavku ovog stavka, u suradnji s državama članicama na temelju članka 13. stavka 1.,

— obavljanje radnji navedenih u tehničkim sporazumima iz članka 13. stavka 7.,

— provođenje istraživanja iz članka 15. stavka 1. i članka 16. stavka 3.,

— pomaganje Komisiji po pitanjima iz stavka 6.,

— obavljanje svakog drugog zadatka koji stručnjacima dodijeli Vijeće koje je kvalificiranom većinom odlučilo na prijedlog Komisije.

4. Za poslove navedene u stavku 3. stručnjaci iz stavka 1. mogu:

— posjećivati rasadnike, poljoprivredne površine i druga mjesta gdje se bilje, biljni proizvodi ili drugi predmeti uzgajaju, proizvode, obrađuju ili spremaju,

— posjećivati mjesta gdje se obavljaju provjere sukladno članku 6. ili inspekcijski pregledi na temelju članka 13.,

— savjetovati se s dužnosnicima službene organizacije za zaštitu bilja države članice,

— pratiti nacionalne inspektore država članica prilikom obavljanja aktivnosti za potrebe primjene ove Direktive.

5. Na temelju suradnje navedene u stavku 1., drugom podstavku, službenoj organizaciji za zaštitu bilja države članice pravodobno se dostavlja obavijest o najavi zadaće kako bi se omogućilo poduzimanje potrebnih priprema.

Države članice poduzimaju sve razumne korake kako bi osigurale da ne budu ugroženi ciljevi i djelotvornost inspekcijskih pregleda. One omogućuju stručnjacima obavljanje njihovih zadataka bez ometanja i poduzimaju sve razumne korake da im se, na njihov zahtjev, pribave raspoloživa potrebna sredstva, uključujući laboratorijsku opremu i laboratorijsko osoblje. Komisija osigurava povrat troškova koji proizlaze iz takvih zahtjeva, u okviru sredstava koja se u tu svrhu dodjeljuju iz općeg proračuna Europske unije.

Stručnjaci će, gdje god to nacionalno zakonodavstvo nalaže, biti propisno ovlašteni od službene organizacije za zaštitu bilja dotične države članice i poštovat će propise i praksu zadanu službenicima te države članice.

Ako se posao sastoji od praćenja provjera iz članka 6., praćenja inspekcijskog pregleda iz članka 13. stavka 1., ili provođenja istraživanja iz članka 15. stavka 1. i članka 16. stavka 3., nikakva se odluka ne smije donijeti na licu mjesta. Stručnjaci izvješćuju Komisiju o svojim aktivnostima i svojim nalazima.

Ako se zadaća sastoji od provođenja inspekcijskog pregleda sukladno članku 13. stavku 1., takav se inspekcijski pregled integrira u utvrđeni program inspekcijskog pregleda i usklađen je s pravilima o postupanju utvrđenim u odnosnoj državi članici; međutim, kod zajedničkog inspekcijskog pregleda dotična država članica dozvoljava unošenje pošiljke u Zajednicu samo ako su organizacija za zaštitu bilja i Komisija sporazumne. U skladu s postupkom propisanim u članku 18., ovaj se uvjet može proširiti na ostale neopozive zahtjeve koji se primjenjuju na pošiljke prije unošenja u Zajednicu, ako iskustvo pokaže da je takvo proširenje neophodno. Ako se stručnjak Zajednice i nacionalni inspektor ne uspiju dogovoriti, do konačne odluke dotična država članica poduzima sve potrebne privremene mjere.

U svim slučajevima, nacionalne odredbe u vezi kaznenog postupka i upravnih sankcija primjenjuju se sukladno uobičajenim postupcima. Ako stručnjaci ustanove da postoji povreda odredbi ove Direktive, isti se prijavljuje nadležnim vlastima dotične države članice.

6. Komisija:

— utvrđuje mrežu za prijavljivanje novih pojava štetnih organizama,

— donosi preporuke za izradu uputa za stručnjake i za nacionalne inspektore o obavljanju njihovog posla.

Kako bi pomogli Komisiji u potonjem zadatku, države članice prijavljuju Komisiji tekuće nacionalne postupke inspekcijskih pregleda na području biljnog zdravstva.

7. Sukladno postupku propisanom u članku 18. Komisija donosi detaljna pravila za primjenu ovog članka, uključujući ona koja se mogu primijeniti na suradnju navedenu u stavku 1., drugom podstavku.

8. Komisija je dužna izvijestiti Vijeće najkasnije do 31. prosinca 1994. o iskustvu stečenom u provedbi odredaba ovog članka. Na prijedlog Komisije Vijeće donosi kvalificiranom većinom potrebne mjere za izmjene ovih odredbi, u skladu s ovim iskustvom.

Članak 22.

Kod stvarne ili pretpostavljene pojave štetnog organizma kao posljedice njegovog unošenja ili širenja unutar Zajednice, države članice mogu od Zajednice primiti financijski doprinos za „fitosanitarnu kontrolu” na temelju članaka 23. i 24. za pokrivanje izdataka koji se izravno odnose na potrebne mjere koje su poduzete ili se planiraju u svrhu suzbijanja tog štetnog organizma kako bi ga se iskorijenilo ili, ako to nije moguće, ograničilo. Komisija predlaže stavku odgovarajućih sredstava za tu svrhu u općem proračunu Europske unije.

Članak 23.

1. Određena država članica smije na vlastiti zahtjev primiti financijski doprinos Zajednice iz članka 22. ako se utvrdi da je navedeni štetni organizam, bez obzira je li ili nije popisan u prilozima I. i II.:

— prijavljen na temelju članka 16. stavaka 1. ili 2., prvog podstavka, i

— predstavlja neizbježnu opasnost za cijelu ili dio Zajednice zbog svoje pojave u području gdje ranija pojava organizma nije poznata ili je bio iskorijenjen ili iskorijenjivan, i

— bio unesen u područje putem pošiljaka bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta iz treće zemlje ili drugog prostora Zajednice.

2. Sljedeće mjere smatraju se potrebnim u smislu članka 22.:

(a) uništenje, dezinfekcija, dekontaminacija, sterilizacija, čišćenje ili svako drugo tretiranje izvršeno službeno ili po službenom zahtjevu u odnosu na: i. bilje, biljne proizvode ili druge predmete koji čine pošiljku (pošiljke) kroz koje se štetan organizam unio na predmetno područje i koje su definirane kao kontaminirane ili izložene kontaminiranju; ii. bilje, biljne proizvode i druge predmete definirane kao kontaminirane ili izložene kontaminiranju unijetim štetnim organizmom koji su uzgojeni iz bilja iz predmetne pošiljke (pošiljki) ili su bili u neposrednoj blizini bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta iz tih pošiljaka ili bilja koje je iz njih uzgojeno; iii. uzgojne supstrate i tlo definirano kao kontaminirano ili izloženo kontaminaciji predmetnim štetnim organizmom; iv. materijal za proizvodnju, ambalažu, omot i materijal za skladištenje, prostore skladištenja ili ambalažiranja i transportna sredstva koja su bila u dodiru sa svim ili nekim biljkama, biljnim proizvodima i drugim gore navedenim predmetima;

(b) nadzor ili ispitivanje provedeno službeno ili na službeni zahtjev za praćenje prisustva ili razmjera kontaminacije štetnim organizmom koji je unesen;

(c) zabrane ili ograničenja u pogledu korištenja uzgojnih supstrata, obradivog tla ili prostora, kao i bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta drugačijih od predmetnih materijala pošiljke (pošiljaka) ili iz kojih rastu ako su iste posljedica službenih odluka donijetih na temelju biljnozdravstvenih rizika u vezi unesenog štetnog organizma.

3. Isplate izvršene iz javnih fondova kako bi se:

— pokrio cjelokupan ili dio troškova mjera opisanih u stavku 2., točkama (a) i (b), osim onih koji se odnose na redovne troškove održavanja dotičnog nadležnog službenog tijela, ili

— nadoknadio cjelokupan ili dio financijskih gubitaka osim gubitka prihoda koji su izravna posljedica jedne ili više mjera opisanih u stavku 2., točki (c),

smatraju se izdacima koji se izravno odnosi na potrebne mjere iz stavka 2.

Odstupajući od prvog podstavka druge alineje, provedbena Uredba može, sukladno postupku propisanom u članku 18., navoditi slučajeve kod kojih se nadokanada gubitka prihoda smatra izdatkom izravno povezanim s potrebnim mjerama uz uvjete navedene u tom smislu u stavku 5. kao i vremenska ograničenja od maksimalno tri godine koja se mogu primijeniti na takve slučajeve.

4. Kako bi se stekli uvjeti za financijski doprinos Zajednice i ne dovodeći u pitanje članak 16., dotična država članica dostavlja Komisiji zahtjev najkasnije prije kraja kalendarske godine nakon one u kojoj je otkrivena pojava štetnog organizma, i odmah obavješćuje Komisiju i ostale države članice o:

— u vezi s prijavom iz stavka 1. prve alineje,

— karakteristikama i opsegu pojave štetnog organizma iz članka 22. i kada, gdje i kako je otkriven,

— identitetu pošiljaka iz stavka 1. treće alineje putem kojih je štetni organizam unijet,

— potrebnim mjerama koje su donešene ili se planiraju i za koje se traži pomoć, zajedno s njihovim vremenskim rasporedom, i

— dobivenim rezultatima i stvarnom ili procijenjenom iznosu troškova izdataka koji su nastali li će nastati, a razmjer takvog izdatka pokriven je ili treba biti pokriven iz javnih fondova dodijeljenih od strane države članice za provedbu tih istih neophodnih mjera.

Ako je pojava štetnog organizma otkrivena prije 30. siječnja 1997., taj se datum smatra datumom otkrivanja u smislu ovog stavka i stavka 5., uz uvjet da stvarni datum otkrivanja nije bio prije 1. siječnja 1995. Međutim, ova odredba se ne primjenjuje u smislu nadoknade gubitka prihoda iz stavka 3., drugog podstavka, osim u izuzetnim slučajevima pod uvjetima propisanim u provedbenoj Uredbi iz stavka 3. na gubitak prihoda koji nastaju nakon toga.

5. Ne dovodeći u pitanje članak 24., dodjela i iznos financijskog doprinosa Zajednice određuje se sukladno postupku propisanom u članku 18. u svjetlu informacija i isprava koje je dostavila dotična država članica sukladno stavku 4. i, ako je to primjereno, sukladno rezultatima istraživanja koja su po ovlaštenju Komisije proveli stručnjaci iz članka 21. na temelju članka 16. stavka 3. prvog podstavka, uzimajući u obzir razmjer opasnosti iz gornjeg stavka 1. druge alineje te ovisno o raspoloživim sredstvima za te svrhe.

U okviru ograničenja određenim sredstvima koja za te svrhe stoje na raspolaganju, financijski doprinos Zajednice pokriva do 50 % i, u slučaju nadoknade za gubitak prihoda iz stavka 3., drugog podstavka, do 25 % izdataka koji se izravno odnosi na potrebne mjere iz stavka 2., pod uvjetom da su te mjere donijete u razdoblju od najviše dvije godine od datuma otkrivanja pojave štetnog organizma iz članka 22., ili su planirane u tom razdoblju.

Sukladno istom postupku, gore navedeno razdoblje se može produljiti ako se na temelju ispitivanja predmetnog stanja može zaključiti da će cilj mjera biti postignut unutar razumnog dodatnog roka. Financijski doprinos Zajednice smanjuje se se kroz određeni broj godina.

Ako država članica nije u mogućnosti dostaviti traženu informaciju u pogledu identiteta pošiljke sukladno stavku 4. trećoj alineji, ona ukazuje na pretpostavljene izvore pojave i razloge zašto pošiljke nisu mogle biti identificirane. Dodjela financijskog doprinosa smije se odobriti sukladno istom postupku, ovisno o ishodu procjene takve informacije.

Podrobna pravila za provedbu ovog stavka utvrdit će se u provedbenoj Uredbi sukladno postupku propisanom u članku 18.

6. U svjetlu razvoja stanja u Zajednici i sukladno postupku propisanom u članku 18. ili članku 19. smije se donijeti odluka da se provode daljnje aktivnosti ili da se mjere koje je donijela ili planirala dotična država članica, uvjetuju određenim zahtjevima ili dodatnim uvjetima ako su isti neophodni za postizanje predmetnog cilja.

Dodjela financijskog doprinosa Zajednice za takve daljnje aktivnosti, zahtjevi ili uvjeti određuju se istim postupkom. Unutar granica postavljenih sredstvima raspoloživim za te svrhe, financijski doprinos Zajednice pokriva do 50 % izdatka koji se odnosi izravno na predmetne daljnje aktivnosti, zahtjeve ili uvjete.

Ako su takve daljnje aktivnosti, zahtjevi ili uvjeti u suštini namijenjeni zaštiti područja Zajednice a koji nisu državno područje dotične države članice, u skladu s istim postupkom se smije odlučiti da financijski doprinos Zajednice pokrije više od 50 % izdataka.

Financijski doprinos Zajednice je ograničenog trajanja i umanjuje se tijekom odnosnih godina.

7. Dodjela finacijskog doprinosa Zajednice ne dovodi u pitanje potraživanja koja predmetna država članica ili pojedinci mogu imati jedni prema drugima, uključujući druge države članice u slučajevima iz članka 24. stavka 3., za refundiranje izdataka, nadoknadu gubitaka ili druge štete prema nacionalnom pravu, pravu Zajednice ili međunarodnom pravu. Prava u ovim potraživanjima su predmet prijenosa pravnim poslom u Zajednicu s važenjem od isplate financijskog doprinosa Zajednice, ako su takav izdatak, gubici ili druge štete pokriveni navedenim doprinosom.

8. Financijski doprinos iz Zajednice smije biti isplaćen u nekoliko rata.

Ako se čini da financijski doprinos Zajednice koji se dodjeljuje više nije opravdan, primjenjuje se sljedeće:

Iznos financijskog doprinosa Zajednice dodijeljen dotičnoj državi članici sukladno stavcima 5. i 6. može se umanjiti ili suspendirati ako se ustanovi na temelju informacija koje je dostavila država članica ili na temelju rezultata istraživanja koja su po ovlasti Komisije proveli stručnjaci iz članka 21., ili na temelju rezultata odgovarajućeg ispitivanja koje je Komisija provela sukladno postupcima analognim onima u članku 39. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1260/1999 od 21. lipnja 1999. o utvrđivanju općih odredbi za strukturne fondove (9) da: — propust da se u cijelosti ili djelomično provedu potrebne mjere odabrane sukladno stavcima 5. i 6., ili propust da se udovolji pravilima ili rokovima utvrđenim sukladno tim odredbama ili uvjetovanim zadanim ciljevima nije opravdan, ili — mjere više nisu potrebne ili — je otkrivena situacija opisana u članku 39. Uredbe (EZ) br. 1260/1999.

9. Članci 8. i 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1258/1999 od 17. svibnja 1999. o financiranju zajedničke poljoprivredne politike (10), primjenjuju se mutatis mutandis.

10. Dotične države članice vratit će Zajednici cjelokupne ili dio svih njima isplaćenih iznosa putem financijskog doprinosa Zajednice dodijeljenog sukladno gornjim stavcima 5. i 6. ako se utvrdi iz izvora navedenih u stavku 8. da

(a) potrebne mjere uzete u obzir sukladno stavcima 5. ili 6. i. nisu provedene; ili ii. nisu provedene na način koji udovoljava pravilima ili vremenskim ograničenjima utvrđenim u skladu s tim odredbama ili zahtijevanim po zadanim ciljevima; ili

(b) plaćeni iznosi su korišteni u svrhe drugačije od onih za koje je financijski doprinos dodijeljen; ili

(c) situacija opisana u članku 39. Uredbe (EZ) br. 1260/1999 je otkrivena.

Prava iz druge rečenice stavka 7. su predmet transfera pravnim poslom natrag u predmetnu državu članicu s važenjem od dana povrata, ako su pokriveni takvim ponovnim plaćanjem.

Kamate na račun zakašnjelog plaćanja zaračunavaju se na iznose koji nisu vraćeni sukladno odredbama financijske uredbe i sukladno sporazumima koje izrađuje Komisija sukladno postupku propisanom u članku 18.

Članak 24.

1. U pogledu uzroka pojave štetnog organizma iz članka 22., primjenjuje se sljedeće:

Komisija provjerava je li pojava štetnog organizma u predmetnom području uzrokovana ulaskom u to područje jedne ili više pošiljaka koje prenose štetni organizam i identificira državu članicu ili narednu državu članicu iz koje pošiljka(-e) stiže(-u).

Država članica iz koje stiže pošiljka(-e) koja prenosi štetne organizme, bilo da se radi ili ne o istoj državi članici koja je gore navedena, odmah na zahtjev potonje obavještava Komisiju o pojedinostima koje se odnose na podrijetlo ili podrijetla pošiljke(-aka) i pratećih administrativnih postupaka, uključujući provjere, inspekcijski pregled i kontrolu određenih ovom Direktivom, kako bi se odredilo zašto je ta država članica propustila otkriti da pošiljka(-e) ne udovoljava odredbama ove Direktive. Također obavještava Komisiju, na njezin zahtjev, o odredištu svih drugih pošiljaka upućenih iz istog ishodišta ili istih ishodišta tijekom navedenog razdoblja.

U svrhu upotpunjenja informacija, stručnjaci iz članka 21. smiju provesti istraživanja po ovlaštenju Komisije.

2. Informacije prikupljene sukladno ovim odredbama ili onim iz članka 16. stavka 3. ispituju se u Odboru za potrebe utvrđivanja bilo kakvih nedostataka propisa Zajednice o biljnom zdravstvu ili njihove provedbe te mjera koje se mogu poduzeti za uklanjanje tih nedostataka.

Informacije iz stavka 1. se također koriste kako bi se, u skladu s Ugovorom, utvrdilo ako država članica iz koje je pošiljka(-e) stigla nije otkrila njezinu neusklađenost, što je imalo za posljedicu pojavu štetnog organizma u odnosnom području zato što je država članica propustila udovoljiti jednoj od svojih obveza iz Ugovora i odredbi ove Direktive koja se posebno odnosi na provjere propisane u članku 6. ili inspekcijski pregled propisan člankom 13. stavkom 1.

3. Ako su zaključci iz stavka 2. donijeti u vezi države članice iz članka 23. stavka 1., financijski doprinos Zajednice ne dodjeljuje se ili, ako je već dodijeljen, ne isplaćuje se ili, ako je već isplaćen, refundira se Zajednici. U potonjem slučaju primjenjuje se treći podstavak članka 23. stavka 10.

Ako se donese zaključak iz stavka 2. u odnosu na drugu državu članicu primjenjuje se pravo Zajednice, uzimajući u obzir drugu rečenicu članka 23. stavka 7.

Članak 25.

Što se tiče financijskog doprinosa iz članka 13. stavka 9., Vijeće, kvalificiranom većinom na prijedlog Komisije donosi odredbe u pogledu izuzetnih slučajeva kada se radi o prevladavajućem interesu Zajednice koji opravdava doprinos Zajednice do 70 % izdatka koji se izravno odnosi na poboljšanje opreme i objekata u granicama koje su određene sredstvima raspoloživim u te svrhe i pod uvjetom da to ne utječe na odluke sukladno članku 23. stavcima 5. ili 6.

Članak 26.

Najkasnije do 20. siječnja 2002. Komisija razmatra rezultate primjene članka 13. stavka 9. i članaka 22., 23. i 24. i dostavlja Vijeću izvještaj sa svim potrebnim prijedlozima o izmjenama.

Članak 27.

Direktiva 77/93/EEZ kako je izmijenjena aktima popisanim u Prilogu VIII., dijelu A se ovim opoziva ne dovodeći u pitanje obveze država članica u vezi s rokovima za prijenos i primjenu određenih u Prilogu VIII., dijelu B.

Pozivanje na opozvanu Direktivu tumači se kao pozivanje na ovu Direktivu i čita se sukladno korelacijskoj tablici u Prilogu IX.

Članak 28.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.

Članak 29.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. svibnja 2000. Za Vijeće Predsjednik J. PINA MOURA

(1) Mišljenje doneseno 15. veljače 2000. (još nije objavljeno u Službenom listu).

(2) SL C 129, 27.4.1998., str. 36.

(3) SL L 26, 31.1.1977., str. 20. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 1999/53/EZ (SL L 142, 5.6.1999., str. 29.)

(4) Vidjeti Prilog VIII., dio A.

(5) SL L 171, 29.6.1991., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2674/1999 (SL L 326, 18.12.1999., str. 3.).

(6) SL L 171, 29.6.1991., str. 5.

(7) SL L 340, 9.12.1976., str. 25.

(8) SL L 117, 8.5.1990., str. 15. Direktiva kako je zadnje izmjenjena Direktivom Komisije 97/35/EZ (SL L 169, 27.6.1997., str. 72.).

(9) SL L 161, 26.6.1999., str. 1.

(10) SL L 160, 26.6.1999., str. 103.

PRILOG I.

DIO A

ŠTETNI ORGANIZMI ČIJE SE UNOŠENJE I ŠIRENJE ZABRANJUJE UNUTAR SVIH DRŽAVA ČLANICA

Odjeljak I.

ŠTETNI ORGANIZMI ZA KOJE NEMA SPOZNAJA O POJAVI U BILO KOJEM DIJELU ZAJEDNICE I RELEVANTNI ZA CIJELU ZAJEDNICU

(a) Kukci, crvi i oblići u svim stadijima svog razvoja

1. Acleris spp. (izvaneuropski)

2. Amauromyza maculosa (Malloch)

3. Anomala orientalis Waterhouse

4. Anoplophora chinensis (Thomson)

5. Anoplophora malasiaca (Forster)

6. Arrhenodes minutus Drury

7. Bemisia tabaci Genn. (izvaneuropske zajednice) prijenosnik virusa kao što su: (a) virus zlatnog mozaika graha (b) virus blagog šarenila crnookice (c) virus zaraznog žutila zelene salate (d) virus blagi tigré paprike (e) virus frkanja lišća buče (f) virus mozaika Euphorbia (g) virus rajčice Florida

8. Cicadellidae (izvaneuropski) poznat kao prijenosnik Pierceove bolesti (uzoročnik Xylella fastidiosa), kao što je: (a) Carneocephala fulgida Nottingham (b) Draeculacephala minerva Ball (c) Graphocephala atropunctata (Signoret)

9. Choristoneura spp. (izvaneuropski)

10. Conotrachelus nenuphar (Herbst)

10.1. Diabrotica barberi Smith i Lawrence

10.2. Diabrotica undecimpunctata howardi Barber

10.3. Diabrotica undecimpunctata undecimpunctata Mannerheim

10.4. Diabrotica virgifera Le Conte

11. Heliothis zea (Boddie)

11.1. Hirschmanniella spp., drugačiji od Hirschmanniella gracilis (de Man) Luc i Goodey

12. Liriomyza sativae Blanchard

13. Longidorus diadecturus Eveleigh i Allen

14. Monochamus spp. (izvaneuropski)

15. Myndus crudus Van Duzee

16. Nacobbus aberrans (Thorne) Thorne i Allen

17. Premnotrypes spp. (izvaneuropski)

18. Pseudopityophthorus minutissimus (Zimmermann)

19. Pseudopityophthorus pruinosus (Eichhoff)

20. Scaphoideus luteolus (Van Duzee)

21. Spodoptera eridania (Cramer)

22. Spodoptera frugiperda (Smith)

23. Spodoptera litura (Fabricus)

24. Thrips palmi Karny

25. Tephritidae (izvaneuropski) kao što je: (a) Anastrepha fraterculus (Wiedemann) (b) Anastrepha ludens (Loew) (c) Anastrepha obliqua Macquart (d) Anastrepha suspensa (Loew) (e) Dacus ciliatus Loew (f) Dacus curcurbitae Coquillet (g) Dacus dorsalis Hendel (h) Dacus tryoni (Froggatt) (i) Dacus tsuneonis Miyake (j) Dacus zonatus Saund. (k) Epochra canadensis (Loew) (l) Pardalaspis cyanescens Bezzi (m) Pardalaspis quinaria Bezzi (n) Pterandrus rosa (Karsch) (o) Rhacochlaena japonica Ito (p) Rhagoletis cingulata (Loew) (q) Rhagoletis completa Cresson (r) Rhagoletis fausta (Osten-Sacken) (s) Rhagoletis indifferens Curran (t) Rhagoletis mendax Curran (u) Rhagoletis pomonella Walsh (v) Rhagoletis ribicola Doane (w) Rhagoletis suavis (Loew)

26. Xiphinema americanum Cobb sensu lato (izvaneuropske zajednice)

27. Xiphinema californicum Lamberti i Bleve-Zacheo

(b) Bakterije

1. Xylella fastidiosa (Well i Raju)

(c) Gljive

1. Ceratocystis fagacearum (Bretz) Hunt

2. Chrysomyxa arctostaphyli Dietel

3. Cronartium spp. (izvaneuropski)

4. Endocronartium spp. (izvaneuropski)

5. Guignardia laricina (Saw.) Yamamoto i Ito

6. Gymnosporangium spp. (izvaneuropski)

7. Inonotus weirii (Murril) Kotlaba i Pouzar

8. Melampsora farlowii (Arthur) Davis

9. Monilinia fructicola (Winter) Honey

10. Mycosphaerella larici-leptolepis Ito et al.

11. Mycosphaerella populorum G. E. Thompson

12. Phoma andina Turkensteen

13. Phyloosticta solitaria Ell. i Ev.

14. Septoria lycopersici Speg. var. malagutii Ciccarone i Boerema

15. Thecaphora solani Barrus

15.1. Tilletia indica Mitra

16. Trechispora brinkmannii (Bresad.) Rogers

(d) Virusi i virusu slični organizmi

1. Elm phlöem mikroplazma nekroze

2. Virusi i virusu slični organizmi krumpira kao što su: (a) Andski krumpirov latentni virus (b) Andski virus krumpirovog šarenila (c) Arracacha virus B, rod oca (d) Virus krumpirovog crnog prstenastog šarenila (e) Viroid vretenastog gomolja krumpira (f) Krumpirov virus T (g) izvaneuropski izolati krumpirovih virusa A, M, S, V, X i Y (uključujući Yo, Yn and Yc) i virus umotavanja lišća krumpira

3. Virus prstenastog šarenila duhana

4. Virus prstenastog šarenila rajčice

5. Virusi i virusu slični organizmi iz Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. i Vitis L., kao što su: (a) Virus šarenila lišća borovnice (b) Virus hrapavog lišća trešnje (američki) (c) Virus mozaika breskve (američki) (d) Lažna rickettsia breskve (e) Virus rosette mozaika breskve (f) Rosette mikoplazma breskve (g) Mikoplazma X-bolesti breskve (h) Mikoplazma žutila breskve (i) Virus linijske strukture šljive (američki) (j) Virus frkanja lišća maline (američki) (k) Latentni „C” virus jagode (l) Virus prugavosti žila jagode (m) Mikoplazma metle vještice jagode (n) Izvaneuropski virusi i virusu slični organizmi iz Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. i Vitis L.

6. Virusi koje prenosi Bemisia tabaci Genn., kao što su: (a) Virus zlatnog mozaika graha (b) Virus blagog šarenila crnookice (c) Virus zaraznog žutila zelene salate (d) Virus blagi tigré paprike (e) Virus frkanja lišća buće (f) Virus mozaika Euphorbia (g) Virus rajčice Florida

(e) Parazitne biljke

1. Arceuthobium spp. (izvaneuropski)

Odjeljak II

ŠTETNI ORGANIZMI ZA KOJE IMA SPOZNAJA O POJAVI U ZAJEDNICI I RELEVANTNI ZA CIJELU ZAJEDNICU

(a) Kukci, crvi i oblići u svim stadijima svog razvoja

1. Globodera pallida (Stone) Behrens

2. Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens

3. Heliothis armigera (Hübner)

4. Liriomyza bryoniae (Kaltenbach)

5. Liriomyza trifolii (Burgess)

6. Liriomyza huidobrensis (Blanchard)

6.1. Meloidogyne chitwoodi Golden et al. (sve zajednice)

6.2. Meloidogyne fallax Karssen

7. Opogona sacchari (Bojer)

8. Popilia japonica Newman

8.1. Rhizoecus hibisci Kawai i Takagi

9. Spodoptera littoralis (Boisduval)

(b) Bakterije

1. Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann i Kotthoff) Davis et al.

2. Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith

(c) Gljive

1. Melampsora medusae Thümen

2. Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival

(d) Virusi i virusu slični orgnaizmi

1. Mikoplazma proliferacije jabuke

2. Mikoplazma klorotičnog umotavanja marelice

3. Mikoplazma sušenja kruške

DIO B

ŠTETNI ORGANIZMI ČIJE SE UNOŠENJE I ŠIRENJE ZABRANJUJE UNUTAR ODREĐENIH ZAŠTIĆENIH PODRUČJA

(a) Kukci, crvi i oblići u svim stadijima svog razvoja

Vrste Zaštićena područja 1. Bemisia tabaci Genn. (europske populacije) Danska, Irska, Portugal (Între Douro și Minho, Trás-os-Montes, Beira Litoral, Beira Interior, Ribatejo e Oeste, Alentejo, Madeira și Ayores), Velika Britanija, Švedska, Finska 2. Globodera pallida (Stone) Behrens Finska 3. Leptinotarsa decemlineata Say Španjolska (Menorca i Ibiza), Irska, Portugal (Azori i Madeira), Velika Britanija, Švedska (Malmöhus, Kristianstads, Blekinge, Kalmar, Gotlands Län, Halland), Finska (područja districtele Aland, Turku, Uusimaa, Kymi, Häme, Pirkanmaa, Satakunta)

(b) Virusi i virusu slični organizmi

Vrste Zaštićena područja 1. Virus nekrotične žute žiličavosti Danska, Francuska (Bretanja), Finska, Irska, Portugal (Azori), Švedska, Velika Britanija 2. Virus točkastog sušenja rajčice Danska, Švedska, Finska

PRILOG II.

DIO A

ŠTETNI ORGANIZMI ČIJE SE UNOŠENJE U SVE DRŽAVE ČLANICE I ŠIRENJE UNUTAR NJIH ZABRANJUJE AKO SU PRISUTNI NA NEKOM BILJU ILI BILJNIM PROIZVODIMA

Odjeljak I.

ŠTETNI ORGANIZMI ZA KOJE NIJE POZNATO DA SE JAVLJAJU U ZAJEDNICI A RELEVANTNI SU ZA CIJELU ZAJEDNICU

(a) Kukci, crvi i oblići, u svim fazama razvoja

Vrste Predmet zaraženosti 1. Aculops fuchsiae Keifer Bilje Fuchsia L., namijenjeno za sadnju, osim sjemena 2. Aleurocantus spp. Bilje Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., i njihovi križanci, osim ploda i sjemena 3. Anthonomus bisignifer (Schenkling) Bilje Fragaria L., namijenjeno za sadnju, osim sjemena 4. Anthonomus signatus (Say) Bilje Fragaria L., namijenjeno za sadnju, osim sjemena 5. Aonidella citrina Coquillet Bilje Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., i njihovi križanci, osim ploda i sjemena 6. Aphelenchoides besseyi Christie (1) Sjeme Oryza spp. 7. Aschistonyx eppoi Inouye Bilje Juniperus L., osim ploda i sjemena, podrijetlom iz izvaneuropskih zemalja 8. Bursaphelenchus xylophilus (Steiner i Buhere) Nickle i sur. Bilje Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. i Tsuga Carr., osim ploda i sjemena i drvo četinjača (Coniferales), podrijetlom iz izvaneuropskih zemalja 9. Carposina niponensis Walshingham Bilje Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. i Pyrus L., osim sjemena, podrijetlom iz izvaneuropskih zemalja 10. Diaphorina citri Kuway Bilje Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., i njihovi križanci, i Murraya König, osim ploda i sjemena 11. Enarmonia packard (Zeller) Bilje Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. i Pyrus L., osim sjemena, podrijetlom iz izvaneuropskih zemalja 12. Enarmonia prunivora Walsh Bilje Crataegus L., Malus Mill., Photinia Ldl., Prunus L. i Rosa L., namijenjeno za sadnju, osim sjemena, i plod bilja Malus Mill. i Prunus L., podrijetlom iz izvaneuropskih zemalja 13. Eotetranychus lewisi McGregor Bilje Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. i njihovi križanci, osim ploda i sjemena 14. Eotetranychus orientalis Klein Bilje Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. i njihovi križanci, osim ploda i sjemena 15. Grapholita inopinata Heinrich Bilje Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. i Pyrus L., osim sjemena, podrijetlom iz izvaneuropskih zem