HR Službeni list Europske unije 209

32012R0648



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

UREDBA (EU) br. 648/2012 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 4. srpnja 2012.

o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

(1) Na zahtjev Komisije, 25. veljače 2009. skupina stručnjaka na visokoj razini pod predsjedanjem Jacques de Larosièrea objavila je izvješće i zaključila da je potrebno ojačati nadzorni okvir financijskog sektora Unije radi smanjenja rizika i težine budućih financijskih kriza i preporučila dalekosežne reforme u strukturi nadzora tog sektora, kao i osnivanje Europskog sustava financijskih supervizora, koji bi se sastojao od tri europska nadzorna tijela i to po jedno za sektor bankarstva, sektor osiguranja i strukovnog mirovinskog osiguranja i sektor vrijednosnih papira i tržišta kapitala te osnivanje Europskog vijeća za sistemski rizik.

(2) U svojoj Komunikaciji od 4. ožujka 2009. pod naslovom „Poticanje europskog oporavka”, Komisija je predložila jačanje regulatornog okvira Unije za financijske usluge. U svojoj Komunikaciji od 3. srpnja 2009. pod naslovom „Osiguranje učinkovitih, sigurnih i pouzdanih tržišta izvedenica”, Komisija je ocijenila ulogu izvedenica u financijskoj krizi, a u svojoj Komunikaciji od 20. listopada 2009. pod naslovom „Osiguranje učinkovitih, sigurnih i pouzdanih tržišta izvedenica: buduće mjere politike”, Komisija je opisala mjere koje planira poduzeti za smanjenje rizika povezanih s izvedenicama.

(3) Komisija je 23. rujna 2009. donijela prijedloge triju uredbi o osnivanju Europskog sustava financijskog nadzora i osnivanju triju Europskih nadzornih tijela (ESA) radi doprinosa dosljednoj primjeni zakonodavstva Unije i osnivanju zajedničkih regulatornih i nadzornih standarda i praksi visoke kvalitete. ESA se sastoji od Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, EBA) koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4), Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje, EIOPA) koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala, ESMA) koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Europska nadzorna tijela imaju ključnu ulogu u očuvanju stabilnosti financijskog sektora. Stoga je neophodno kontinuirano osiguravati da je razvoj njihovog rada pitanje visokog političkog prioriteta i osigurati im dovoljno sredstava.

(4) OTC izvedenice („ugovori o OTC izvedenicama”) su manje transparentne budući da se radi o privatno ugovorenim ugovorima te da su sve informacije koje se na njih odnose obično dostupne samo ugovornim stranama. One stvaraju složenu mrežu međuovisnosti koja može otežati otkrivanje prirode i razine povezanih rizika. Financijska kriza je pokazala da takve karakteristike povećavaju nesigurnost u vrijeme tržišnog stresa i prema tome, predstavljaju rizike za financijsku stabilnost. Ovom se Uredbom utvrđuju uvjeti za ublažavanje tih rizika i poboljšanje transparentnosti ugovora o izvedenicama.

(5) Na sastanku na vrhu 26. rujna 2009. u Pittsburghu, čelnici skupine G20 složili su se da se do kraja 2012. poravnanje svih standardiziranih ugovora o OTC izvedenicama obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane (central counterparty, CCP) i da se ugovori o OTC izvedenicama prijavljuju trgovinskim repozitorijima. Čelnici skupine G20 su u lipnju 2010. u Torontu potvrdili svoju obvezu i također su se obvezali na ubrzavanje provedbe strogih mjera za poboljšanje transparentnosti i regulatornog nadzora ugovora o OTC izvedenicama na međunarodno dosljedan i nediskriminirajući način.

(6) Komisija će pratiti i nastojati osigurati da međunarodni partneri Unije ispunjavaju te obveze na sličan način. Komisija treba surađivati s tijelima trećih zemalja radi pronalaženja rješenja koja se međusobno nadopunjuju kako bi se osigurala usklađenost ove Uredbe sa zahtjevima koje utvrđuju treće zemlje i na taj način izbjeglo eventualno preklapanje u tom smislu. Uz pomoć ESMA-e, Komisija treba pratiti i pripremati izvješća za Europski parlament i Vijeće o međunarodnoj primjeni načela utvrđenih ovom Uredbom. Radi izbjegavanja mogućih dvostrukih ili proturječnih zahtjeva, Komisija može donijeti odluke o istovrijednosti pravnog, nadzornog i izvršnog okvira trećih zemalja, pod uvjetom da je zadovoljen određen broj uvjeta. Procjena na kojoj se temelje takve odluke ne smije dovesti u pitanje pravo središnje druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koju je priznala ESMA da pruža usluge poravnanja članovima sustava poravnanja ili mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji, budući da odluka o priznavanju treba biti neovisna o toj procjeni. Isto tako, ni odluka o istovrijednosti ni procjena ne smiju dovesti u pitanje pravo trgovinskog repozitorija s poslovnim nastanom u trećoj zemlji kojeg je priznala ESMA da pruža usluge subjektima s poslovnim nastanom u Uniji.

(7) Što se tiče priznavanja središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja i u skladu s međunarodnim obvezama Unije sukladno ugovoru o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije, uključujući Opći sporazum o trgovini uslugama, odluke kojima se utvrđuje istovrijednost pravnih sustava trećih zemalja s pravnim sustavom Unije treba donijeti samo ako pravni sustav treće zemlje osigurava učinkovit istovrijedan sustav za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana kojima su odobrenje izdali strani pravni sustavi u skladu s općim regulatornim ciljevima i standardima koje je utvrdila skupina G20 u rujnu 2009. o poboljšanju transparentnosti na tržištu izvedenica, ublažavanju sistemskog rizika i zaštiti od zlouporabe tržišta. Takav sustav se treba smatrati istovrijednim ako se njime osigurava da je značajan rezultat primjenjivog regulatornog sustava sličan zahtjevima Unije i treba ga smatrati učinkovitim ako se ta pravila primjenjuju na dosljedan način.

(8) Primjereno je i potrebno u ovom kontekstu, uzimajući u obzir karakteristike tržišta izvedenica i funkcioniranje središnjih drugih ugovornih strana, provjeriti stvarnu istovrijednost stranih regulatornih sustava u ispunjavanju ciljeva i standarda skupine G20 radi poboljšanja transparentnosti na tržištima izvedenica, ublažavanja sistemskog rizika i zaštite od zlouporabe tržišta. Zbog vrlo posebnog položaja središnjih drugih ugovornih strana, odredbe koje se odnose na treće zemlje trebaju biti organizirane i funkcionirati u skladu s aranžmanima koji su specifični za te subjekte tržišne strukture. Stoga ovaj pristup ne predstavlja presedan za druge zakone.

(9) Europsko vijeće se u svojim Zaključcima od 2. prosinca 2009. složilo da postoji potreba za značajnim poboljšanjem ublažavanja rizika druge ugovorne strane i da je važno poboljšati transparentnost, učinkovitost i integritet prilikom transakcija izvedenicama. Europski parlament je svojom rezolucijom od 15. lipnja 2010. na temu „Tržišta izvedenica: buduće mjere politike” pozvao na obvezno poravnanje i izvješćivanje o ugovorima o OTC izvedenicama.

(10) ESMA treba djelovati u okviru opsega ove Uredbe čuvanjem stabilnosti financijskih tržišta u kriznim situacijama, osiguranjem dosljedne primjene pravila Unije od strane nacionalnih nadzornih tijela te rješavanjem nesporazuma između njih. Također joj je povjerena zadaća izrade nacrta regulatornih i provedbenih tehničkih standarda i ona ima središnju ulogu u izdavanju odobrenja središnjim drugim ugovornim stranama i trgovinskim repozitorijima i njihovom praćenju.

(11) Jedna od temeljnih zadaća koje se trebaju obavljati putem Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) je promicanje neometanog djelovanja platnih sustava. U tom pogledu, članovi ESSB-a provode nadzor osiguranjem učinkovitih i pouzdanih sustava poravnanja i platnih sustava, uključujući središnje druge ugovorne strane. Članovi ESSB-a su stoga usko uključeni u izdavanje odobrenja i praćenje središnjih drugih ugovornih strana, priznavanje središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja i odobravanje ugovora o međudjelovanju. Oni su isto tako usko uključeni u pogledu određivanja regulatornih tehničkih standarda i smjernica i preporuka. Ova Uredba ne dovodi u pitanje odgovornosti Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka u osiguranju učinkovitih i pouzdanih sustava poravnanja i platnih sustava unutar Unije i s ostalim zemljama. Stoga, i radi sprečavanja mogućeg stvaranja paralelne skupine pravila, ESMA i ESSB trebaju usko surađivati prilikom pripreme relevantnih nacrta tehničkih standarda. Nadalje, nužno je da ESB i nacionalne središnje banke imaju pristup informacijama prilikom obavljanja njihovih zadaća vezano uz nadzor sustava poravnanja i platnih sustava i funkcije središnje banke izdavatelja.

(12) Za ugovore o izvedenicama navedene u Prilogu I., odjeljku C, točkama 4. do 10. Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata (7) potrebna su jedinstvena pravila.

(13) Poticaji za promicanje uporabe središnjih drugih ugovornih strana se nisu pokazali dovoljnim kako bi se uistinu osiguralo središnje poravnanje standardiziranih ugovora o OTC izvedenicama. Stoga su potrebni obvezni zahtjevi za poravnanje posredstvom središnje druge ugovorne strane za one ugovore o OTC izvedenicama za koje je moguće središnje poravnanje.

(14) Vjerojatno je da će države članice donijeti različite nacionalne mjere koje bi mogle stvoriti prepreke neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta i biti štetne za sudionike na tržištu i za financijsku stabilnost. Jedinstvena primjena obveze poravnanja u Uniji također je potrebna kako bi se osigurala visoka razina zaštite ulagača i stvorili podjednaki konkurentski uvjeti za sve sudionike na tržištu.

(15) Kako bi se osiguralo da obveza poravnanja smanjuje sistemski rizik, potreban je postupak za identifikaciju vrsta izvedenica na koje se ta obveza primjenjuje. Taj postupak treba uzeti u obzir činjenicu da se ne mogu svi ugovori o OTC izvedenicama čije se poravnanje obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane smatrati prikladnima za obvezno poravnanje posredstvom središnje druge ugovorne strane.

(16) Ova Uredba navodi kriterije za utvrđivanje podliježu li ili ne određene vrste ugovora o OTC izvedenicama obvezi poravnanja. Na temelju nacrta regulatornih tehničkih standarda koje je izradila ESMA, Komisija treba odlučiti treba li određena vrsta ugovora o OTC izvedenicama podlijegati obvezi poravnanja te od kada obveza poravnanja proizvodi učinke, uključujući, gdje je prikladno, postepeno uvođenje i minimalnog preostalog dospijeće ugovora sklopljenih ili obnovljenih prije datuma na koji obveza poravnanja proizvodi učinke, u skladu s ovom Uredbom. Postepeno uvođenje obveze poravnanja moglo bi se izvršiti prema vrstama sudionika na tržištu koji moraju poštovati obvezu poravnanja. Pri određivanju vrsta ugovora o OTC izvedenicama koji trebaju podlijegati obvezi poravnanja, ESMA treba uzeti u obzir specifičnu prirodu ugovora o OTC izvedenicama koji su sklopljeni s izdavateljima pokrivenih obveznica ili skupinama za pokriće pokrivenih obveznica.

(17) Pri određivanju vrsta ugovora o OTC izvedenicama koji trebaju podlijegati obvezi poravnanja, ESMA treba također uzeti u obzir i druga važna pitanja, prije svega međusobnu povezanost između drugih ugovornih strana koje koriste relevantne vrste ugovora o OTC izvedenicama i učinak na razine rizika druge ugovorne strane kao i promicati jednake uvjete tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu kako je navedeno u članku 1. stavku 5. točki (d) Uredbe (EU) br. 1095/2010.

(18) Kada ESMA utvrdi da je određena OTC izvedenica standardizirana i prikladna za poravnanje ali nijedna središnja druga ugovorna strana ne želi izvršiti poravnanje tog instrumenta, ESMA treba istražiti razloge toga.

(19) Pri određivanju vrsta ugovora o OTC izvedenicama koji trebaju podlijegati obvezi poravnanja, treba voditi računa o specifičnoj prirodi relevantnih vrsta ugovora o OTC izvedenicama. Glavni rizik transakcija određenim vrstama ugovora o OTC izvedenicama se može odnositi na rizik namire koji se rješava posebnim infrastrukturnim aranžmanima i u okviru kojega se mogu razlikovati određene vrste ugovora o OTC izvedenicama (poput ugovora o tečaju) od drugih vrsta ugovora. Poravnanje posredstvom središnje druge ugovorne strane je posebno namijenjeno rješavanju rizika druge ugovorne strane i možda nije optimalno rješenje za rješavanje rizika namire. Režim za takve ugovore se treba posebno temeljiti na prethodnoj međunarodnoj konvergenciji i uzajamnom priznavanju relevantne infrastrukture.

(20) Kako bi se osigurala jedinstvena i usklađena primjena ove Uredbe i podjednaki konkurentski uvjeti za sudionike na tržištu kada se odredi da određena vrsta ugovora o OTC izvedenicama podliježe obvezi poravnanja, ta se obveza treba također primjenjivati na sve ugovore koji se odnose na tu vrstu ugovora o OTC izvedenicama koji su sklopljeni na ili nakon datuma primitka obavijesti od strane ESMA-e o odobrenju središnje druge ugovorne strane za potrebe obveze poravnanja, ali prije datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke, pod uvjetom da ti ugovori imaju preostalo dospijeće dulje od minimuma kojeg utvrđuje Komisija.

(21) Pri određivanju treba li određena vrsta ugovora o OTC izvedenicama podlijegati obvezi poravnanja, ESMA treba težiti smanjenju sistemskog rizika. To znači da se prilikom procjene uzimaju u obzir čimbenici poput razine ugovorne i operativne standardiziranosti ugovora, obujma i likvidnosti relevantne vrste ugovora o OTC izvedenicama kao i dostupnost fer, pouzdanih i općenito prihvaćenih informacija o kreiranju cijena vezano uz određenu vrstu ugovora o OTC izvedenicama.

(22) Da bi se izvršilo poravnanje ugovora o OTC izvedenicama, obje strane tog ugovora moraju podlijegati obvezi poravnanja ili moraju biti suglasne s time. Izuzeci od obveze poravnanja trebaju biti strogo ograničeni budući da bi smanjili učinkovitost obveze i koristi od poravnanja posredstvom središnje druge ugovorne strane te bi mogli dovesti do regulatorne arbitraže između skupina sudionika na tržištu.

(23) Radi jačanja financijske stabilnosti u Uniji, moglo bi biti potrebno podvrgnuti transakcije koje sklapaju subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama obvezi poravnanja i tehnikama smanjenja kreditnog rizika, pod uvjetom da dotične transakcije imaju izravan, značajan i predvidljiv utjecaj u Uniji ili kada su navedene obveze potrebne ili primjerene radi sprečavanja izbjegavanja odredbi ove Uredbe.

(24) Ugovori o OTC izvedenicama koji se ne smatraju prikladnima za poravnanje posredstvom središnje druge ugovorne strane podrazumijevaju rizik druge ugovorne strane i operativni rizik te je stoga potrebno utvrditi pravila za upravljanje tim rizicima. Za smanjenje rizika druge ugovorne strane, sudionici na tržištu koji podliježu obvezi poravnanja trebaju imati postupke za upravljanje rizicima koji traže pravovremenu, točnu i primjereno odvojenu razmjenu kolaterala. U pripremi nacrta regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju ti postupci za upravljanje rizicima, ESMA treba uzeti u obzir prijedloge međunarodnih tijela za normizaciju vezano uz zahtjeve za iznose nadoknade za izvedenice čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane. U izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda radi određivanja aranžmana potrebnih za točnu i primjerenu razmjenu kolaterala za upravljanje rizicima povezanima s trgovanjem bez poravnanja, ESMA treba uzeti u obzir zapreke s kojima se suočavaju izdavatelji pokrivenih obveznica ili skupine za pokriće u pružanju kolaterala u pojedinim jurisdikcijama Unije. ESMA treba također uzeti u obzir činjenicu da povlaštena potraživanja dana drugim ugovornim stranama izdavatelja pokrivenih obveznica a koja se odnose na imovinu izdavatelja pokrivenih obveznica, osiguravaju istovrijednu zaštitu od rizika druge ugovorne strane.

(25) Pravila o poravnanju ugovora o OTC izvedenicama, izvješćivanju o transakcijama izvedenicama i tehnikama smanjenja rizika vezano uz ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanjene obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane, trebaju se primjenjivati na financijske druge ugovorne strane, odnosno investicijska društva koja imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2004/39/EZ, kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija (8), društva za osiguranje koja imaju odobrenje za rad u skladu s Prvom direktivom Vijeća 73/239/EEZ od 24. srpnja 1973. o usklađivanju zakona i drugih propisa koji se odnose na osnivanje i obavljanje poslova izravnog osiguranja osim životnog osiguranja (9), društva za životno osiguranje koja imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2002/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. studenoga 2002. o životnom osiguranju (10), društva za reosiguranje koja imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2005/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2005. o reosiguranju (11), društva za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) i, prema potrebi, njihova društva za upravljanje, koja imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (12), institucije za strukovno mirovinsko osiguranje kako su definirane u Direktivi 2003/41/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. lipnja 2003. o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovni mirovinsko osiguranje (13), alternativne investicijske fondove kojima upravljaju upravitelji alternativnih investicijskih fondova (AIFM) koji imaju odobrenje za rad ili su registrirani u skladu s Direktivom 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (14).

(26) Subjekti koji upravljaju mirovinskim sustavima čiji je primarni cilj osigurati koristi nakon umirovljenja, obično u obliku isplata do kraja života, ali i u obliku vremenski ograničenih isplata ili jednokratnih isplata, obično drže minimum novčanih sredstava kako bi maksimalizirali učinkovitost i povrat za njihove imatelje polica. Zahtijevati od takvih subjekata središnje poravnanje ugovora o OTC izvedenicama bi za te subjekte značilo pretvaranje značajnog dijela njihove imovine u gotovinu kako bi mogli ispuniti tekuće zahtjeve za iznosom nadoknade središnjih drugih ugovornih strana. Kako bi se izbjegao vjerojatan negativan učinak takvog zahtjeva na mirovinske prihode budućih umirovljenika, obveza poravnanja se ne treba primijeniti na mirovinske sustave dok središnja druga ugovorna strana pronađe prikladno tehničko rješenje za prijenos negotovinskog kolaterala kao varijacijskog iznosa nadoknade kako bi se riješio ovaj problem. Takvo tehničko rješenje treba uzeti u obzir posebnu ulogu mirovinskih sustava i izbjegavati značajne negativne utjecaje na umirovljenike. Tijekom prijelaznog razdoblja, ugovori o OTC izvedenicama koji se sklapaju radi smanjenja investicijskih rizika izravno povezanih s financijskom solventnošću mirovinskih sustava trebaju podlijegati ne samo obvezi izvješćivanja već i obvezi bilateralne kolateralizacije. Međutim, krajnji cilj je središnje poravnanje čim to bude održivo.

(27) Važno je osigurati da se poseban tretman omogućava samo odgovarajućim subjektima i aranžmanima te uzeti u obzir raznolikost mirovinskih sustava u Uniji, istodobno osiguravajući podjednake konkurentske uvjete za sve mirovinske sustave. Stoga se privremeno odstupanje treba primijeniti na institucije za strukovno mirovinsko osiguranje koje su registrirane u skladu s Direktivom 2003/41/EZ, kao i na sve odobrene subjekte odgovorne za upravljanje takvim institucijama, a koji djeluju u njihovo ime kako je navedeno u članku 2. stavku 1. te Direktive, kao i na sve pravne subjekte osnovane radi ulaganja takvih institucija, koji djeluju samo i isključivo u njihovom interesu i na djelatnosti institucija za strukovno mirovinsko osiguranje iz članka 3. Direktive 2003/41/EZ.

(28) Privremeno odstupanje se također treba primijeniti na djelatnosti strukovnog mirovinskog osiguranja društava za životno osiguranje pod uvjetom da je sva odnosna imovina i da su sve odnosne obveze odvojene te da se njima upravlja odvojeno i da su odvojeno organizirane bez mogućnosti prijenosa. Ono se također treba primjenjivati na svaki drugi subjekt koji ima odobrenje za rad i koji podliježe nadzoru te koji posluje samo u nacionalnim okvirima ili na aranžmane koji se pružaju uglavnom na području jedne države članice, samo ako su oboje priznati nacionalnim pravom i ako je njihov primarni cilj pružanje koristi nakon umirovljenja. Subjekti i aranžmani navedeni u ovoj uvodnoj izjavi trebaju podlijegati odluci mjerodavnog nadležnog tijela a kako bi se osigurala dosljednost, uklonile moguće neusklađenosti i izbjegla eventualna zlouporaba, mišljenju ESMA-e, nakon savjetovanja s EIOPA-om. Ovo bi moglo uključivati subjekte i aranžmane koji nisu nužno povezani s mirovinskim programom poslodavaca no čiji je ipak primarni cilj osiguranje prihoda nakon umirovljenja, bilo na obveznoj ili dobrovoljnoj osnovi. To bi na primjer mogli biti pravni subjekti koji upravljaju mirovinskim sustavima na osnovi kapitalnog pokrića (engl. funded basis) u skladu s nacionalnim pravom, pod uvjetom da ulažu u skladu s načelom razboritosti i mirovinske aranžmane koje pojedinci ugovaraju izravno a koje mogu pružati i pružatelji životnog osiguranja. Izuzetak u slučaju mirovinskih aranžmana koje izravno ugovaraju pojedinci se ne smije primjenjivati na ugovore o OTC izvedenicama koji se odnose na ostale proizvode životnog osiguranja osiguravatelja a čiji primarni cilj nije osiguranje prihoda nakon umirovljenja. Daljnji primjeri bi mogli uključivati djelatnosti pružanja mirovinskog osiguranja društava za osiguranje obuhvaćene Direktivom 2002/83/EZ, pod uvjetom da je sva imovina koja se odnosi na te djelatnosti uključena u poseban registar u skladu s Prilogom Direktivi 2001/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o reorganizaciji i likvidaciji društava za osiguranje (15) i aranžmane za strukovno mirovinsko osiguranje društava za osiguranje koji se temelje na kolektivnim ugovorima. Institucije osnovane radi pružanja naknade članovima mirovinskih sustava se u slučaju neispunjavanja obveza također tretiraju kao mirovinski sustavi za potrebe ove Uredbe.

(29) U slučaju primjerenosti, pravila koja se primjenjuju na financijske druge ugovorne strane trebaju se primjenjivati i na nefinancijske druge ugovorne strane. Činjenica je da nefinancijske druge ugovorne strane koriste ugovore o OTC izvedenicama radi pokrića komercijalnih rizika koji su izravno povezani s njihovom komercijalnom djelatnošću ili djelatnošću financiranja poslovanja. Stoga, pri određivanju treba li nefinancijska druga ugovorna strana podlijegati obvezi poravnanja, treba uzeti u obzir svrhu u koju dotična nefinancijska druga ugovorna strana koristi ugovore o OTC izvedenicama i veličinu njene izloženosti u tim instrumentima. Kako bi se nefinancijskim institucijama omogućilo da izlože svoja stajališta o pragovima poravnanja, ESMA treba, prilikom pripreme relevantnih regulatornih tehničkih standarda, voditi otvorenu javnu raspravu i osigurati sudjelovanje nefinancijskih institucija. ESMA se treba također savjetovati sa svim mjerodavnim tijelima, kao na primjer s Agencijom za suradnju energetskih regulatora, kako bi se osiguralo da se posebne karakteristike tih sektora u potpunosti uzmu u obzir. Nadalje, do 17. kolovoza 2015., Komisija treba ocijeniti sistemsku važnost transakcija nefinancijskih društava s ugovorima o OTC izvedenicama u različitim sektorima, uključujući i energetski sektor.

(30) Pri određivanju smanjuje li ugovor o OTC izvedenicama rizike koji su izravno povezani s komercijalnim aktivnostima i aktivnostima financiranja određene nefinancijske druge ugovorne strane, treba uzeti u obzir cjelokupnu strategiju zaštite i smanjenja rizika te nefinancijske druge ugovorne strane. Posebno treba uzeti u obzir činjenicu je li ugovor o OTC izvedenicama ekonomski opravdan za smanjenje rizika u vođenju i upravljanju nefinancijske druge ugovorne strane, ako se rizici odnose na fluktuacije kamatnih stopa, tečaja ili cijena robe.

(31) Prag poravnanja je vrlo važan podatak za sve nefinancijske druge ugovorne strane. Kada je taj prag utvrđen, treba uzeti u obzir sistemsku važnost zbroja neto pozicija i izloženosti po drugoj ugovornoj strani i po vrsti ugovora o OTC izvedenicama. S tim u vezi, potrebno je uložiti odgovarajuće napore za prepoznavanje metoda za smanjenje rizika kojima se koriste nefinancijske druge ugovorne strane u kontekstu njihove uobičajene poslovne aktivnosti.

(32) Članove ESSB-a i ostala tijela država članica koja obavljaju slične zadaće, ostala javna tijela Unije koja su odgovorna za upravljanje javnim dugom ili posreduju u tom upravljanju i Banku za međunarodne namire treba isključiti iz opsega ove Uredbe radi izbjegavanja ograničavanja njihovih ovlasti za obavljanje zadaća od zajedničkog interesa.

(33) Budući da svi sudionici na tržištu koji podliježu obvezi poravnanja ne mogu postati članovi sustava poravnanja središnje druge ugovorne strane, oni bi pod određenim uvjetima trebali imati mogućnosti pristupa središnjim drugim ugovornim stranama u svojstvu klijenata ili neizravnih klijenata.

(34) Uvođenje obveze poravnanja zajedno s postupkom za utvrđivanje koje se središnje druge ugovorne strane mogu koristiti za ovu obvezu, može dovesti do neželjenog poremećaja u konkurentnosti na tržištu OTC izvedenica. Na primjer, određena središnja druga ugovorna strana bi mogla odbiti izvršiti poravnanje transakcija koje su izvršene na određenim mjestima trgovanja budući da je središnja druga ugovorna strana u vlasništvu konkurentskog mjesta trgovanja. Radi izbjegavanja takvih diskriminirajućih praksi, središnje druge ugovorne strane trebaju biti suglasne da izvršavaju poravnanje transakcija izvršenih na različitim mjestima trgovanja, pod uvjetom da se ta mjesta trgovanja pridržavaju operativnih i tehničkih zahtjeva koje utvrđuje središnja druga ugovorna strana, bez upućivanja na ugovorne dokumente na temelju kojih su ugovorne strane sklopile relevantnu transakciju OTC izvedenicama, pod uvjetom da su ti dokumenti usklađeni s tržišnim standardima. Mjesta trgovanja moraju osigurati središnjim drugim ugovornim stranama podatke o trgovanju na transparentan i nediskriminirajući način. Pravo pristupa središnje druge ugovorne strane mjestu trgovanja treba omogućiti aranžmane gdje se više središnjih drugih ugovornih strana koristi podacima o trgovanju istog mjesta trgovanja. Međutim, to ne smije dovesti do međudjelovanja za poravnanje izvedenica ili fragmentacije likvidnosti.

(35) Ova Uredba ne smije blokirati pravedan i otvoren pristup između mjesta trgovanja i središnjih drugih ugovornih strana na unutarnjem tržištu, uz ispunjavanje uvjeta utvrđenih ovom Uredbom i regulatornim tehničkim standardima koje izrađuje ESMA, a donosi Komisija. Komisija treba i nadalje pažljivo pratiti razvoj tržišta OTC izvedenica i treba, ako je potrebno, intervenirati radi sprečavanja poremećaja u konkurentnosti na unutarnjem tržištu u cilju osiguranja podjednakih konkurentskih uvjeta na financijskim tržištima.

(36) U određenim područjima financijskih usluga i trgovanja ugovorima o OTC izvedenicama mogu postojati prava trgovačkog i intelektualnog vlasništva. U slučajevima gdje se takva prava vlasništva odnose na proizvode ili usluge koji su postali standardi industrije, ili imaju utjecaj na njih, dozvole trebaju biti dostupne na razmjernoj, pravednoj, opravdanoj i nediskriminirajućoj osnovi.

(37) Za utvrđivanje relevantnih vrsta ugovora o OTC izvedenicama koji bi trebali podlijegati obvezi poravnanja, pragova i sistemski relevantnih nefinancijskih drugih ugovornih strana, potrebni su pouzdani podaci. Stoga je za regulatorne potrebe važno uspostaviti jedinstven zahtjev na razini Unije za izvješćivanje podataka o izvedenicama. Štoviše, potrebna je retroaktivna obveza izvješćivanja, u što je većoj mjeri moguće, kako za financijske druge ugovorne strane tako i za nefinancijske druge ugovorne strane, kako bi se osigurali usporedivi podaci, između ostaloga ESMA-i i mjerodavnim nadležnim tijelima.

(38) Unutargrupna transakcija je transakcija između dva društva koja su u cijelosti obuhvaćena istom konsolidacijom i koja podliježu odgovarajućoj centraliziranoj procjeni rizika te postupcima mjerenja i kontrole rizika. Ona su dio istog programa institucionalne zaštite kako je navedeno u članku 80. stavku 8. Direktive 2006/48/EZ ili, u slučaju kreditnih institucija koje su povezane s istim središnjim tijelom kako je navedeno u članku 3. stavku 1. te Direktive, obje su kreditne institucije ili je jedna kreditna institucija a druga je središnje tijelo. Ugovori o OTC izvedenicama se mogu priznati u nefinancijskim ili financijskim grupama, kao i u grupama koje čine i financijska i nefinancijska društva, i ako se takav ugovor smatra unutargrupnom transakcijom u pogledu jedne druge ugovorne strane, tada se on mora također smatrati unutargrupnom transakcijom i u pogledu druge druge ugovorne strane tog ugovora. Jasno je da unutrgrupne transakcije mogu biti potrebne radi agregiranja rizika unutar strukture grupe i da su stoga rizici unutar grupa specifični. Budući da podvrgavanje tih transakcija obvezi poravnanja može ograničiti učinkovitost postupaka za upravljanje rizicima unutar grupe, izuzimanje unutargrupnih transakcija iz obveze poravnanja može biti korisno, pod uvjetom da to izuzeće ne povećava sistemski rizik. Stoga bi u zamjenu središnjoj drugoj ugovornoj strani koja obavlja poravnanje tih transakcija trebalo osigurati odgovarajuću razmjenu kolaterala, ako je to primjereno radi smanjenja rizika druge ugovorne strane unutar grupe.

(39) Međutim u nekim je slučajevima moguće izuzeti određene unutargrupne transakcije, na temelju odluke nadležnih tijela, iz zahtjeva kolateralizacije pod uvjetom da su postupci te grupe za upravljanje rizicima pouzdani, čvrsti i da su usklađeni s razinom složenosti transakcije i da ne postoji nikakva zapreka za brzi prijenos kapitala ili otplatu obveza između drugih ugovornih strana. Navedeni kriteriji kao i postupci kojih se druge ugovorne strane i mjerodavna nadležna tijela moraju pridržavati u primjeni izuzetaka, trebaju biti navedeni u regulatornim tehničkim standardima donesenima u skladu s relevantnim uredbama o osnivanju europskih nadzornih tijela. Prije izrade tih nacrta regulatornih tehničkih standarda, europska nadzorna tijela trebaju pripremiti ocjenu njihovog mogućeg učinka na unutarnje tržište kao i na sudionike na financijskom tržištu, a posebno na poslovanje i strukturu dotičnih grupa. Svi tehnički standardi koji se primjenjuju na kolateral razmijenjen u transakcijama unutar grupe, uključujući kriterije za izuzeće, moraju uzeti u obzir prevladavajuće specifičnosti tih transakcija i postojeće razlike između nefinancijskih i financijskih drugih ugovornih strana kao i njihove razloge za uporabu izvedenica i metode kojima se pri tome koriste.

(40) Treba se smatrati da su druge ugovorne strane uključene u istu konsolidaciju kada su barem obje uključene u konsolidaciju u skladu s Direktivom Vijeća 83/349/EEZ (16) ili Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI) donesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (17) ili, u pogledu grupe čije matično društvo ima glavni ured u trećoj zemlji, u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima treće zemlje za koje je utvrđeno da su istovrijedni MSFI-ju u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1569/2007 (18) (ili računovodstvenim standardima treće zemlje čija je uporaba dozvoljena u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1569/2007), ili kada su obje obuhvaćene istim nadzorom na konsolidiranoj osnovi u skladu s Direktivom 2006/48/EZ ili s Direktivom 2006/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (19) ili, u pogledu grupe čije matično društvo ima glavni ured u trećoj zemlji, istim konsolidiranim nadzorom od strane nadležnog tijela treće zemlje koji je potvrđen kao istovrijedan onom koji je uređen načelima utvrđenima u članku 143. Direktive 2006/48/EZ ili članku 2. Direktive 2006/49/EZ.

(41) Važno je da sudionici na tržištu dostavljaju trgovinskim repozitorijima sve podatke o ugovorima o izvedenicama koje su sklopili. Na taj način će se informacije o rizicima koji su svojstveni tržištima izvedenica čuvati na središnjem mjestu gdje će im moći lako pristupiti ESMA, mjerodavna nadležna tijela, Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) i relevantne središnje banke ESSB-a.

(42) Pružanje usluga trgovinskog repozitorija vezano je uz ekonomiju razmjera što može kočiti tržišno natjecanje u tom određenom području. Istodobno, nametanje opsežnih izvještajnih zahtjeva sudionicima na tržištu može povećati vrijednost informacija koje se nalaze u trgovinskom repozitoriju i za treće strane koje pružaju pomoćne usluge poput potvrde trgovanja, usklađivanja trgovanja, upravljanja kreditnim događajima, usklađivanja ili kompresije portfelja. Primjereno je osigurati da se podjednaki konkurentski uvjeti u području aktivnosti nakon trgovanja općenito ne ugrožavaju mogućim prirodnim monopolom u pružanju usluga trgovinskog repozitorija. Stoga bi trgovinski repozitoriji trebali osigurati pristup informacijama iz repozitorija na pravedan, razuman i nediskriminirajući način, podložno potrebnim mjerama opreza vezano uz zaštitu podataka.

(43) Radi omogućavanja opsežnog pregleda tržišta i procjene sistemskog rizika, u trgovinskom repozitoriju evidentiraju se i ugovori o izvedenicama čije se poravnanje obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane i ugovori o izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane.

(44) ESA-i treba osigurati primjerena sredstva za učinkovito obavljanje zadaća iz ove Uredbe.

(45) Druge ugovorne strane i središnje druge ugovorne strane koje sklapaju, mijenjaju ili prekidaju ugovor o izvedenicama trebaju osigurati podnošenje podataka o tom ugovoru trgovinskom repozitoriju. One trebaju biti u mogućnosti delegirati podnošenje podataka o tom ugovoru drugom subjektu. Subjekt ili njegovi zaposlenici koji podnose podatke o ugovoru o izvedenicama trgovinskom repozitoriju u ime druge ugovorne strane, u skladu s ovom Uredbom, ne smiju kršiti bilo kakva ograničenja koja se odnose na objavu podataka. Prilikom izrade nacrta regulatornih tehničkih standarda vezano uz izvješćivanje, ESMA treba uzeti u obzir napredak ostvaren u izradi jedinstvene oznake ugovora i popisa traženih izvještajnih podataka iz Priloga I. tablice 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1287/2006 (20) o provedbi Direktive 2004/39/EZ i savjetovati se s drugim mjerodavnim tijelima poput Agencije za suradnju energetskih regulatora.

(46) Uzimajući u obzir načela navedena u Komunikaciji Komisije o jačanju sustava kazni u sektoru financijskih usluga i pravne akte Unije donesene nakon te Komunikacije, države članice trebaju utvrditi pravila o kaznama koje se primjenjuju u slučaju povrede ove Uredbe. Države članice trebaju izvršavati te kazne na način kojim se ne smanjuje učinkovitost tih pravila. Navedene kazne trebaju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. One se trebaju temeljiti na smjernicama koje je donijela ESMA radi promicanja konvergencije i međusektorske dosljednosti sustava kazni u financijskom sektoru. Države članice trebaju osigurati javnu objavu nametnutih kazni, kada je to prikladno, i objavu izvješća o procjeni učinkovitosti postojećih pravila u redovitim vremenskim intervalima.

(47) Središnja druga ugovorna strana može imati poslovni nastan u bilo kojoj državi članici u skladu s ovom Uredbom. Ni jednu državu članicu ili grupu država članica se ne smije diskriminirati, bilo izravno ili neizravno, u smislu mjesta za usluge poravnanja. Ničime u ovoj Uredbi se ne smije pokušati ograničiti ili sprečavati središnju drugu ugovornu stranu u jednoj jurisdikciji u obavljanju poravnanja proizvoda nominiranih u valuti druge države članice ili u valuti neke treće zemlje.

(48) Uvjet za izdavanje odobrenja središnjoj drugoj ugovornoj strani je minimalni iznos temeljnog kapitala. Kapital, uključujući zadržanu dobit i rezerve središnje druge ugovorne strane, treba u svakom trenutku biti razmjeran riziku koji proizlazi iz aktivnosti središnje druge ugovorne strane kako bi se osigurala njena adekvatna kapitaliziranost u odnosu na kreditni rizik, rizik druge ugovorne strane, tržišni rizik, operativni rizik, pravni rizik i rizik poslovanja koji nisu već pokriveni posebnim financijskim sredstvima i kako bi ona prema potrebi mogla uredno provesti likvidaciju ili restrukturiranje svog poslovanja.

(49) Budući da se u regulatorne svrhe ovom Uredbom uvodi zakonska obveza poravnanja posredstvom određenih središnjih drugih ugovornih strana, neophodno je osigurati da te središnje druge ugovorne strane budu sigurne i pouzdane i da u svakom trenutku ispunjavaju stroge organizacijske zahtjeve, zahtjeve povezane s vođenjem poslovanja i bonitetne zahtjeve utvrđene ovom Uredbom. Kako bi se osigurala jedinstvena primjena ove Uredbe, navedeni zahtjevi primjenjuju se na poravnanje svih financijskih instrumenata s kojima posluje središnja druga ugovorna strana.

(50) Stoga je neophodno osigurati, zbog regulatornih razloga i usklađenja, da druge ugovorne strane koriste samo one središnje druge ugovorne strane koje ispunjavaju zahtjeve utvrđene ovom Uredbom. Ti zahtjevi ne smiju sprečavati države članice u donošenju ili daljnjoj primjeni dodatnih zahtjeva u pogledu središnjih drugih ugovornih strana koje imaju poslovni nastan na njihovom području uključujući određene zahtjeve vezano uz odobrenje prema Direktivi 2006/48/EZ. Međutim, nametanje takvih dodatnih zahtjeva ne smije utjecati na pravo središnjih drugih ugovornih strana koje imaju odobrenje u drugim državama članicama ili su priznate, u skladu s ovom Uredbom, da pružaju usluge poravnanja članovima sustava poravnanja i njihovim klijentima koji imaju poslovni nastan u državi članici koja uvodi dodatne zahtjeve, budući da te središnje druge ugovorne strane ne podliježu tim dodatnim zahtjevima i nisu ih dužne ispunjavati. Do 30. rujna 2014., ESMA treba izraditi nacrt izvješća o učinku primjene dodatnih zahtjeva država članica.

(51) Izravna pravila o izdavanju odobrenja i nadzoru središnjih drugih ugovornih strana nužna su posljedica obveze poravnanja ugovora o OTC izvedenicama. Primjereno je da nadležna tijela zadrže odgovornost za sve aspekte izdavanja odobrenja i nadzora središnjih drugih ugovornih strana, uključujući odgovornost za provjeru usklađenosti središnje druge ugovorne strane koja je podnositelj zahtjeva s ovom Uredbom i Direktivom 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (21), s obzirom na činjenicu da su ta nacionalna nadležna tijela u najboljem položaju za ocjenjivanje rada središnjih drugih ugovornih strana na dnevnoj osnovi, provođenje redovitih revizija i poduzimanje primjerenih mjera, kada je to potrebno.

(52) U slučaju kada postoji rizik insolventnosti središnje druge ugovorne strane, fiskalna odgovornost leži uglavnom na državi članici u kojoj ta središnja druga ugovorna strana ima poslovni nastan. Iz toga proizlazi da mjerodavno nadležno tijelo treba izdavati odobrenje i provoditi nadzor nad tom središnjom drugom ugovornom stranom. Međutim, budući da članovi sustava poravnanja određene središnje druge ugovorne strane mogu imati poslovni nastan u različitim državama članicama i budući da će oni prvi biti pogođeni neispunjavanjem obveza središnje druge ugovorne strane, neophodno je da sva mjerodavna nadležna tijela i ESMA budu uključeni u postupak izdavanja odobrenja i u postupak nadzora. Time se izbjegavaju različite nacionalne mjere ili prakse i prepreke ispravnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Nadalje, ni jedan prijedlog ni politika bilo kojeg člana kolegija regulatora ne smije, izravno ili neizravno, diskriminirati neku državu članicu ili grupu država članica u smislu mjesta za pružanje usluga poravnanja u bilo kojoj valuti. ESMA treba sudjelovati u svakom kolegiju radi osiguranja dosljedne i ispravne primjene ove Uredbe. ESMA treba uključiti druga nadležna tijela u dotičnim državama članicama u rad na pripremi preporuka i odluka.

(53) U svjetlu uloge koja je dodijeljena kolegijima, važno je da sva mjerodavna nadležna tijela kao i članovi ESSB-a budu uključeni u obavljanje njihovih zadaća. Kolegij se treba sastojati ne samo od nadležnih tijela za nadzor središnjih drugih ugovornih strana već i od regulatora subjekata na koje bi mogao imati utjecaj rad središnje druge ugovorne strane, odnosno od odabranih članova sustava poravnanja, mjesta trgovanja, središnjih drugih ugovornih strana koje su u odnosu međudjelovanja i središnjih depozitorija vrijednosnih papira. Članovi ESSB-a koji su odgovorni za nadzor središnjih drugih ugovornih strana i središnjih drugih ugovornih strana koje su u odnosu međudjelovanja kao i oni koji su odgovorni za izdavanje valuta financijskih instrumenata čije se poravnanje obavlja putem središnje druge ugovorne strane, trebaju biti u mogućnosti sudjelovati u kolegiju. Budući da bi subjekti nad kojima se provodi supervizija ili nadzor imali poslovni nastan u ograničenom broju država članica u kojima središnja druga ugovorna strana posluje, za superviziju ili nadzor određenog broja tih subjekata moglo bi biti odgovorno jedinstveno nadležno tijelo ili član ESSB-a. Kako bi se osigurala nesmetana suradnja između svih članova kolegija, treba uspostaviti odgovarajuće postupke i mehanizme.

(54) Budući da se pretpostavlja da se osnivanje i funkcioniranje kolegija temelji na pisanom sporazumu između svih njegovih članova, primjereno je na njih prenijeti ovlast za utvrđivanje postupaka odlučivanja kolegija, s obzirom na osjetljivost tog pitanja. Stoga treba pisanim sporazumom između članova kolegija utvrditi detaljna pravila o postupcima glasovanja. Međutim, radi postizanja primjerene ravnoteže između interesa svih relevantnih sudionika na tržištu i država članica, kolegij treba glasovati u skladu s općim načelom prema kojemu svaki član ima jedan glas, bez obzira na broj funkcija koje on obavlja u skladu s ovom Uredbom. U kolegijima koji imaju najviše 12 članova, najviše dva člana kolegija iz iste države članice imaju pravo glasa, a svaki član s pravom glasa ima jedan glas. U kolegijima koji imaju više od 12 članova, najviše tri člana kolegija iz iste države članice imaju pravo glasa, a svaki član s pravom glasa ima jedan glas.

(55) Zbog vrlo posebnog položaja središnjih drugih ugovornih strana, kolegiji moraju biti organizirani i djelovati u skladu s aranžmanima specifičnim za nadzor središnjih drugih ugovornih strana.

(56) Aranžmani predviđeni ovom Uredbom ne predstavljaju presedan za ostale zakone o superviziji i nadzoru infrastruktura financijskog tržišta, posebno u pogledu modaliteta glasovanja za upućivanje ESMA-i.

(57) Središnjoj drugoj ugovornoj strani se ne smije izdati odobrenje ako svi članovi kolegija, isključujući nadležna tijela države članice u kojoj ta središnja druga ugovorna strana ima poslovni nastan, uzajamnim sporazumom donesu zajedničko mišljenje da se toj središnjoj drugoj ugovornoj strani ne smije izdati odobrenje. Ako je međutim, dovoljna većina kolegija izrazila negativno mišljenje i jedno od dotičnih nadležnih tijela je, na temelju dvotrećinske većine kolegija, uputila pitanje ESMA-i, nadležno tijelo države članice u kojoj središnja druga ugovorna strana ima poslovni nastan treba odgoditi svoju odluku o izdavanju odobrenja i pričekati odluku ESMA-e o usklađenosti s pravom Unije. Nadležno tijelo države članice u kojoj središnja druga ugovorna strana ima poslovni nastan treba donijeti svoju odluku u skladu s odlukom koju donese ESMA. Kada svi članovi kolegija, isključujući tijela države članice u kojoj središnja druga ugovorna strana ima poslovni nastan, daju zajedničko mišljenje da oni smatraju da nisu ispunjeni uvjeti i da se središnjoj drugoj ugovornoj strani ne treba izdati odobrenje, nadležno tijelo države članice u kojoj središnja druga ugovorna strana ima poslovni nastan treba imati mogućnost uputiti to pitanje ESMA-i kako bi ona odlučila o usklađenosti s pravom Unije.

(58) Potrebno je ojačati odredbe o razmjeni informacija između nadležnih tijela, ESMA-e i ostalih mjerodavnih tijela i obveze o međusobnoj pomoći i suradnji. S obzirom na rastuću prekograničnu aktivnost, ta tijela trebaju međusobno razmjenjivati podatke potrebne za obavljanje njihovih zadaća kako bi se osigurala učinkovita provedba ove Uredbe, uključujući i u situacijama kada povreda ili sumnja na povredu može biti važna za tijela u dvije ili više država članica. Prilikom razmjene informacija, potrebno je strogo čuvati profesionalne tajne. Nužno je, zbog širokog učinka ugovora o OTC izvedenicama da ostala mjerodavna tijela, poput poreznih vlasti i energetskih regulatora, imaju pristup informacijama koje su im potrebne za obavljanje njihovih zadaća.

(59) S obzirom na globalnu prirodu financijskih tržišta, ESMA treba biti izravno odgovorna za priznavanje središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u trećim zemljama te im na taj način omogućiti da pružaju usluge poravnanja u Uniji, pod uvjetom da je Komisija priznala pravni i nadzorni okvir te treće zemlje kao istovrijedan okviru Unije i da su ispunjeni pojedini drugi uvjeti. Stoga ESMA treba priznati središnju drugu ugovornu stranu s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koja pruža usluge poravnanja članovima sustava poravnanja ili mjestima trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji. Međutim, kako se ne bi kočio daljnji razvoj prekograničnih poslova upravljanja investicijama u Uniji, središnja druga ugovorna strana treće zemlje koja pruža usluge klijentima s poslovnim nastanom u Uniji putem člana sustava poravnanja s poslovnim nastanom u trećoj zemlji ne treba biti priznata od strane ESMA-e. U tom smislu, od posebne važnosti za osiguranje podjednakih konkurentskih uvjeta na globalnoj razini i financijske stabilnosti su sporazumi s glavnim međunarodnim partnerima Unije.

(60) Europsko vijeće se 16. rujna 2010. složilo da Unija treba snažnije promicati svoje interese i vrijednosti i, u ozračju reciprociteta i uzajamne koristi, u kontekstu vanjskih odnosa Unije, da poduzme mjere, između ostalog, kojima se osigurava europskim tvrtkama veći pristup tržištu i jača regulatorna suradnja s glavnim trgovinskim partnerima.

(61) Središnja druga ugovorna strana treba imati pouzdane sustave upravljanja, više rukovodstvo dobre reputacije i neovisne članove u svom odboru, bez obzira na njenu vlasničku strukturu. Najmanje jedna trećina i najmanje dva člana njenog odbora moraju biti neovisni. Međutim, različiti sustavi upravljanja i vlasničke strukture mogu utjecati na spremnost središnje druge ugovorne strane ili na njenu sposobnost poravnanja određenih proizvoda. Stoga je primjereno da neovisni članovi odbora i odbor za rizike koje osniva središnja druga ugovorna strana rješavaju pitanja svih mogućih sukoba interesa u središnjoj drugoj ugovornoj strani. Članovi i klijenti sustava poravnanja trebaju biti primjerno zastupljeni budući da odluke koje donosi središnja druga ugovorna strana mogu imati utjecaj na njih.

(62) Središnja druga ugovorna strana može izdvojiti poslovne procese. Odbor za rizike središnje druge ugovorne strane daje savjete o takvom izdvajanju poslovnih procesa. Glavne aktivnosti povezane s upravljanjem rizicima se ne smiju izdvajati osim ako to odobri nadležno tijelo.

(63) Zahtjevi za sudjelovanje središnje druge ugovorne strane trebaju biti transparentni, razmjerni i nediskriminirajući i trebaju omogućiti udaljeni pristup pod uvjetom da to središnju drugu ugovornu stranu ne izlaže dodatnim rizicima.

(64) Klijentima članova sustava poravnanja koji poravnanje svojih ugovora o OTC izvedenicama obavljaju posredstvom središnjih drugih ugovornih strana treba osigurati visoku razinu zaštite. Stvarna razina zaštite ovisi o razini odvajanja koju ti klijenti odaberu. Posrednici trebaju odvojiti svoju imovinu od imovine svojih klijenata. Zbog toga središnje druge ugovorne strane trebaju voditi ažurirane i lako prepoznatljive evidencije, kako bi olakšale prijenos pozicija i imovine klijenata člana sustava poravnanja koji ne ispunjava svoje obveze solventnom članu sustava poravnanja ili ovisno o slučaju, urednu likvidaciju pozicija klijenata i povrat viška kolaterala klijentima. Zahtjevi utvrđeni ovom Uredbom o odvajanju i prenosivosti pozicija i imovine klijenata stoga imaju prednost nad proturječnim zakonima, propisima i administrativnim mjerama država članica koji sprečavaju ugovorne strane u ispunjavanju tih zahtjeva.

(65) Središnja druga ugovorna strana treba imati pouzdan okvir za upravljanje rizicima radi upravljanja kreditnim, likvidnosnim, operativnim i drugim rizicima, kao i rizicima koje snosi ili predstavlja za druge subjekte kao rezultat međuovisnosti. Središnja druga ugovorna strana treba uspostaviti odgovarajuće postupke i mehanizme za slučajeve neispunjavanja obveza člana sustava poravnanja. Radi smanjenja rizika zaraze koji proizlazi iz takvog neispunjavanja obveza, središnja druga ugovorna strana treba odrediti stroge zahtjeve za sudjelovanje, prikupljati odgovarajuće inicijalne iznose nadoknade, održavati jamstveni fond i druga financijska sredstva za pokriće mogućih gubitaka. Kako bi kontinuirano osigurala dovoljno sredstava, središnja druga ugovorna strana treba utvrditi minimalni iznos ispod kojeg općenito veličina jamstvenog fonda ne smije pasti. Ovime se međutim, ne ograničava mogućnost središnje druge ugovorne strane da u cijelost upotrijebi jamstveni fond za pokriće gubitaka koji proizlaze iz neispunjavanja obveza člana sustava poravnanja.

(66) U definiranju pouzdanog okvira za upravljanje rizicima, središnja druga ugovorna strana treba uzeti u obzir mogući učinak njegovog rizika i njegov mogući ekonomski učinak na članove sustava poravnanja i njihove klijente. Iako razvoj iznimno pouzdanog upravljanja rizicima i nadalje ostaje njen osnovni cilj, središnja druga ugovorna strana može prilagoditi njegove značajke specifičnim aktivnostima i profilima rizika klijenata članova sustava poravnanja, te ako se to smatra primjerenim na temelju kriterija navedenih u regulatornim tehničkim standardima koje utvrđuje ESMA, može uključiti u opseg visoko likvidne imovine koja se prihvaća kao kolateral, barem gotovinu, državne obveznice, pokrivene obveznice u skladu s Direktivom 2006/48/EZ uz primjenu odgovarajućih korektivnih faktora, jamstva člana ESSB-a opoziva na prvi zahtjev, jamstva poslovnih banaka pod strogim uvjetima, posebno u pogledu kreditne sposobnosti davatelja jamstva i kapitalnih veza davatelja jamstva s članovima sustava poravnanja središnje druge ugovorne strane. U određenim slučajevima, ESMA može također razmotriti zlato kao imovinu koja je prihvatljiva kao kolateral. Središnje druge ugovorne strane trebaju biti u mogućnosti prihvatiti, pod strogim uvjetima u pogledu upravljanja rizicima, jamstva poslovnih banaka od nefinancijskih drugih ugovornih strana koje djeluju u svojstvu članova sustava poravnanja.

(67) Strategije središnjih drugih ugovornih strana za upravljanje rizicima trebaju biti dovoljno pouzdane kako bi se izbjegli rizici za porezne obveznike.

(68) Pozivi na uplatu iznosa nadoknade i korektivni faktori za kolateral mogu imati procikličke efekte. Središnje druge ugovorne strane, nadležna tijela i ESMA trebaju stoga donijeti mjere za sprečavanje i kontrolu mogućih procikličkih učinaka pri procesu upravljanja rizicima koje donose središnje druge ugovorne strane, pod uvjetom da to ne utječe negativno na pouzdanost i financijsku sigurnost središnje druge ugovorne strane.

(69) Upravljanje izloženošću je važan dio postupka poravnanja. Općenito za pružanje usluga poravnanja, treba dopustiti pristup i uporabu odgovarajućih izvora za formiranje cijena. Ti izvori za formiranje cijena trebaju uključiti one koji se odnose na indekse koji se koriste za upućivanja na izvedenice ili druge financijske instrumente.

(70) Iznosi nadoknade su prva linija obrane središnje druge ugovorne strane. Iako središnje druge ugovorne strane trebaju uložiti primljene iznose nadoknade na siguran i razborit način, trebaju uložiti posebne napore da osiguraju odgovarajuću zaštitu iznosa nadoknade kako bi mogli jamčiti njihov pravovremeni povrat članovima sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze ili središnjoj drugoj ugovornoj strani koja je u odnosu međudjelovanja u slučaju kada središnja druga ugovorna strana koja prikuplja te iznose nadoknade ne ispunjava svoje obveze.

(71) Pristup primjerenim sredstvima likvidnosti je ključan za središnju drugu ugovornu stranu. Ta likvidnost može potjecati od pristupa likvidnosti središnje banke ili likvidnosti kreditno sposobne i pouzdane poslovne banke ili iz kombinacije oba izvora. Pristup likvidnosti može proizlaziti iz odobrenja izdanog u skladu s člankom 6. Direktive 2006/48/EZ ili drugih odgovarajućih aranžmana. U ocjenjivanju adekvatnosti likvidnosnih sredstava, pogotovo u stresnim situacijama, središnja druga ugovorna strana treba uzeti u obzir rizike koji proizlaze iz dobivanja likvidnosti oslanjanjem jedino na kreditne linije poslovnih banaka.

(72) „Europskim kodeksom ponašanja za poravnanje i namiru” od 7. studenoga 2006. utvrđen je dobrovoljni okvir za uspostavu veza između središnjih drugih ugovornih strana. Međutim, područje aktivnosti nakon trgovanja i nadalje je fragmentirano u pogledu državnih granica, što poskupljuje prekogranično trgovanje i priječi usklađivanje. Stoga je potrebno utvrditi uvjete za sklapanje ugovora o međudjelovanju između središnjih drugih ugovornih strana pod uvjetom da se njima dotične središnje druge ugovorne strane ne izlažu rizicima kojima se ne upravlja na primjeren način.

(73) Ugovori o međudjelovanju su važni radi veće integracije tržišta nakon trgovanja unutar Unije i treba ih urediti propisima. Međutim, budući da ugovori o međudjelovanju mogu izložiti središnje druge ugovorne strane dodatnim rizicima, središnje druge ugovorne strane trebaju tri godine imati odobrenje za poravnanje ili biti priznate u skladu s ovom Uredbom ili imati odobrenje u skladu s prethodnim nacionalnim sustavom za izdavanje odobrenja, prije nego što nadležna tijela daju svoje odobrenje za takve ugovore o međudjelovanju. Nadalje, s obzirom na dodatnu složenost ugovora o međudjelovanju između središnjih drugih ugovornih strana koje obavljaju poravnanje ugovora o OTC izvedenicama, u ovoj je fazi primjereno ograničiti opseg ugovora o međudjelovanju na prenosive vrijednosne papire i instrumente tržišta novca. Međutim, do 30. rujna 2014., ESMA treba podnijeti izvješće Komisiji o primjerenosti proširivanja tog opsega na druge financijske instrumente.

(74) Trgovinski repozitoriji prikupljaju u regulatorne svrhe podatke koji su relevantni za tijela u svim državama članicama. ESMA treba preuzeti odgovornost za registraciju, oduzimanje registracije i nadzor trgovinskih repozitorija.

(75) Budući da se regulatori, središnje druge ugovorne strane i ostali sudionici na tržištu oslanjaju na podatke koji se vode u trgovinskim repozitorijima, potrebno je osigurati da trgovinski repozitoriji podliježu strogim zahtjevima u pogledu poslovanja, vođenja evidencije i upravljanja podacima.

(76) Kako bi se sudionicima na tržištu omogućilo da donesu informiranu odluku, treba osigurati transparentnost cijena, naknada i modela upravljanja rizicima vezano uz usluge koje pružaju središnje druge ugovorne strane, njihovi članovi i trgovinski repozitoriji.

(77) Kako bi učinkovito izvršavala svoje zadaće, ESMA treba biti u mogućnosti tražiti na temelju običnog zahtjeva ili odluke, sve potrebne informacije od trgovinskih repozitorija, povezanih trećih strana i trećih strana kojima su trgovinski repozitoriji izdvojili poslovne procese ili aktivnosti. Ako ESMA zatraži takve informacije na temelju običnog zahtjeva, adresat nije obavezan pružiti te informacije, no u slučaju da to učini dobrovoljno, pružene informacije ne smiju biti netočne ili dovoditi u zabludu. Te informacije se trebaju staviti na raspolaganje bez odlaganja.

(78) Ne dovodeći u pitanje slučajeve koje pokriva kazneno ili porezno pravo, nadležna tijela, ESMA, druga tijela ili fizičke ili pravne osobe koje nisu nadležna tijela, koji primaju povjerljive informacije trebaju te informacije koristiti samo u obavljanju svojih zadaća i za izvršavanje svojih funkcija. Međutim, ovime se ne sprečava izvršavanje funkcija, u skladu s nacionalnim pravom, nacionalnih tijela odgovornih za prevenciju, istražne radnje ili ispravljanje nepravilnosti.

(79) Kako bi mogla učinkovito izvršavati svoje ovlasti, ESMA treba imati mogućnost provođenja istraga i izravnog nadzora.

(80) ESMA treba imati mogućnost delegiranja određenih nadzornih zadaća nadležnom tijelu države članice, kao na primjer u slučaju kada nadzorna zadaća zahtjeva znanje i stručnost u pogledu lokalnih uvjeta, koji su dostupniji na nacionalnoj razini. ESMA treba imati mogućnost delegiranja provedbe određenih istražnih zadaća i izravnih nadzora. Prije delegiranja zadaća, ESMA se treba savjetovati s mjerodavnim nadležnim tijelom o detaljnim uvjetima za delegiranje zadaća kao i o opsegu zadaće koja se delegira, roku za obavljanje zadaće i prijenosu potrebnih informacija ESMA-i i od strane ESMA-e. ESMA treba isplatiti naknadu nadležnim tijelima za obavljanje delegirane zadaće u skladu s propisom o naknadama kojeg donosi Komisija putem delegiranog akta. ESMA ne smije imati mogućnost delegiranja ovlasti za donošenje odluka o registraciji.

(81) Treba osigurati da nadležna tijela imaju mogućnost tražiti da ESMA preispita jesu li ispunjeni uvjeti za oduzimanje registracije trgovinskom repozitoriju. ESMA treba procijeniti takve zahtjeve i poduzeti potrebne mjere.

(82) ESMA treba imati mogućnost nametanja periodičnih novčanih kazni kako bi primorala trgovinske repozitorije da zaustave povrede, dostave potpune i točne informacije koje traži ESMA ili da pristanu na istragu ili izravni nadzor.

(83) ESMA također treba imati mogućnost nametanja globa trgovinskim repozitorijima kada ustanovi da su namjerno ili nemarom izvršili povredu ove Uredbe. Globe se izriču u skladu s razinom ozbiljnosti povrede. Povrede treba podijeliti u različite skupine kojima se dodjeljuju određene globe. U izračunavanju globe za određenu povredu, ESMA se treba koristiti metodologijom od dva koraka koja se sastoji od određivanja temeljnog iznosa i usklađivanja tog temeljnog iznosa, prema potrebi, pomoću različitih koeficijenata. Temeljni iznos određuje se uzimanjem u obzir godišnjeg prometa dotičnog trgovinskog repozitorija, a usklađenja se provode povećavanjem ili umanjenjem temeljnog iznosa primjenom relevantnih koeficijenata u skladu s ovom Uredbom.

(84) Ovom Uredbom treba odrediti koeficijente za otežavajuće i olakšavajuće okolnosti kako bi se ESMA-i osigurali potrebni alati za odlučivanje o globi koja je razmjerna ozbiljnosti povrede koju je izvršio trgovinski repozitorij, uzimajući u obzir okolnosti u kojima je ta povreda izvršena.

(85) Prije odlučivanja o izricanju globa ili periodičnih novčanih kazni, ESMA treba dati priliku osobama u postupku da budu saslušane radi poštovanja njihovih prava na obranu.

(86) ESMA se treba suzdržati od izricanja globa ili periodičnih novčanih kazni u slučaju pravomoćne prethodne oslobađajuće presude ili osude koja proizlazi iz identičnih činjenica ili iz sličnih činjenica, u kaznenim postupcima prema nacionalnom pravu.

(87) Odluke ESMA-e o izricanju globa ili periodičnih novčanih kazni trebaju biti izvršive i njihova izvršnost treba podlijegati pravilima građanskog postupka koja su na snazi u državi na području koje se on provodi. Pravila građanskog postupka ne smiju uključivati kaznena postupovna pravila ali mogu uključivati administrativna postupovna pravila.

(88) U slučaju povrede koju izvrši trgovinski repozitorij, ESMA treba biti ovlaštena poduzeti niz nadzornih mjera, što uključuje i njen zahtjev trgovinskom repozitoriju da prekine povredu i, kao krajnje sredstvo, oduzeti registraciju u slučaju kada trgovinski repozitorij ozbiljno ili opetovano izvršava povredu ove Uredbe. ESMA primjenjuje nadzorne mjere uzimajući u obzir prirodu i ozbiljnost povrede pri čemu vodi računa o načelu razmjernosti. Prije odlučivanja o nadzornim mjerama, ESMA treba dati osobama u postupku priliku da budu saslušane radi poštovanja njihovih prava na obranu.

(89) Nužno je da države članice i ESMA štite pravo na privatnost fizičkih osoba prilikom obrade osobnih podataka, u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom prijenosu takvih podataka (22) i Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (23).

(90) Važno je osigurati međunarodnu konvergenciju zahtjeva za središnje druge ugovorne strane i trgovinske repozitorije. Ova Uredba poštuje postojeće preporuke koje su izradili Odbor za platni sustav i sustav namire (Committee on Payment and Settlement Systems, CPSS) i Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (International Organization of Securities Commissions, IOSCO), uz napomenu da su načela za infrastrukturu financijskog tržišta, uključujući središnje druge ugovorne strane, koja su izradili CPSS i IOSCO utvrđena 16. travnja 2012. Ona stvara okvir Unije u kojima središnje druge ugovorne strane mogu sigurno poslovati. ESMA treba uzeti u obzir te postojeće standarde i njihov daljnji razvoj prilikom izrade ili predlaganja izmjena regulatornih tehničkih standarda i smjernica i preporuka predviđenih ovom Uredbom.

(91) Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) vezano uz izmjene popisa subjekata izuzetih iz ove Uredbe, daljnje poslovnike koji se odnose na izricanje globa ili periodičnih novčanih kazni i odredbe o pravima na obranu, rokovima, naplati globa ili periodičnih novčanih kazni i zastarama za određivanje i izvršenje novčanih kazni ili globa; mjere za izmjenu Priloga II. radi uzimanja u obzir kretanja na financijskim tržištima; daljnju specifikaciju vrsta naknada, predmeta vezano uz koje se plaćaju naknade, iznosa naknada i načina na koji se one plaćaju. Posebno je važno da Komisija obavi odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog dijela posla, također i na stručnoj razini. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija treba osigurati istovremeni, pravovremeni i primjereni prijenos relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

(92) Radi osiguranja dosljedne usklađenosti, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje nacrta regulatornih tehničkih standarda europskih nadzornih tijela u skladu s člancima 10. do 14. Uredbi (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010 radi primjene, za potrebe ove Uredbe, točaka 4. do 10. odjeljka C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ i radi određivanja: ugovora o OTC izvedenicama za koje se smatra da imaju izravan, značajan i predvidiv utjecaj unutar Unije ili slučajeva kada je potrebno ili primjereno spriječiti izbjegavanje neke od odredbi iz ove Uredbe; vrsta neizravnih ugovornih aranžmana koji ispunjavaju uvjete navedene u ovoj Uredbi; vrsta ugovora o OTC izvedenicama koji trebaju podlijegati obvezi poravnanja, datuma od kojeg ili od kojih obveza poravnanja treba proizvoditi učinke, uključujući postepeno uvođenje, kategorija drugih ugovornih strana na koje se primjenjuje obveza poravnanja i minimalnog preostalog dospijeća ugovora o OTC izvedenicama koji su sklopljeni ili obnovljeni prije datuma na koji obveza poravnanja proizvodi učinke; podataka koji se moraju navesti u obavijesti koje nadležno tijelo šalje ESMA-i o izdavanju odobrenja središnjoj drugoj ugovornoj strani za obavljanje poravnanja određene vrste ugovora o OTC izvedenicama; posebnih vrsta ugovora o OTC izvedenicama, razine standardizacije ugovornih uvjeta i operativnih postupaka, obujma i likvidnosti i dostupnosti fer, pouzdanih i opće prihvaćenih informacija o formiranju cijena; podataka koje treba uključiti u ESMA-in registar vrsta ugovora o OTC izvedenicama koji podliježu obvezi poravnanja; podataka i vrste izvješća za različite vrste izvedenica; kriterija za određivanje ugovora o OTC izvedenicama koji objektivno mjerljivo smanjuju rizike koji su izravno povezani s komercijalnom aktivnošću ili djelatnošću financiranja poslovanja i vrijednostima pragova poravnanja, postupaka i aranžmana povezano s tehnikama smanjenja rizika ugovora o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana; postupaka upravljanja rizicima, uključujući potrebne razine i vrstu kolaterala i aranžmane za odvajanje i potrebnu razinu kapitala; pojma fragmentacije likvidnosti; zahtjeva u pogledu kapitala, zadržane dobiti i rezervi središnjih drugih ugovornih strana; minimalnog sadržaja pravila i sustava upravljanja središnjih drugih ugovornih strana; podataka o evidencijama i informacijama koje zadržavaju središnje druge ugovorne strane; minimalnog sadržaja i zahtjeva za politike kontinuiteta poslovanja i planova oporavka od kriznih situacija središnjih drugih ugovornih strana; primjerenog postotka i vremenskih okvira za likvidaciju i izračun povijesne volatilnosti koja se treba uzeti u obzir za različite vrste financijskih instrumenata vodeći računa o tome da se postigne cilj ograničavanja procikličnosti i uvjeta za provedbu praksi vezano uz portfeljne iznose nadoknade; okvira za utvrđivanje ekstremnih ali mogućih tržišnih uvjeta koji se treba koristiti prilikom određivanja veličine jamstvenog fonda i sredstava središnjih drugih ugovornih strana; metodologije za izračun i održavanje iznosa kapitala središnjih drugih ugovornih strana; vrste kolaterala koja se može smatrati visoko likvidnom, poput gotovine, zlata, državnih i korporativnih obveznica visoke kvalitete, pokrivenih obveznica i korektivnih faktora i uvjeta pod kojima se jamstva poslovnih banaka mogu prihvatiti kao kolateral; financijskih instrumenata koji se mogu smatrati visoko likvidnima a nose minimalni kreditni i tržišni rizik, visoko osigurani aranžmani i limiti koncentracije; vrste ispitivanja otpornosti na stres koje trebaju provoditi središnje druge ugovorne strane za različite vrste financijskih instrumenata i portfelja, uključivanja članova sustava poravnanja ili drugih strana u ta ispitivanja, učestalosti i vremena provođenja testova i ključnih informacija koje središnja druga ugovorna strana treba otkriti o svom modelu upravljanja rizicima i pretpostavkama korištenim u provođenju ispitivanja otpornosti na stres; podataka iz zahtjeva za registraciju trgovinskog repozitorija kod ESMA-e; učestalosti kojom trgovinski repozitoriji trebaju otkriti informacije o agregiranim pozicijama prema vrsti ugovora o OTC izvedenicama i razine detalja tih informacija; i operativnih standarda koji su nužni za agregiranje i usporedbu podataka između trgovinskih repozitorija.

(93) Treba se smatrati da se svaka obveza nametnuta ovom Uredbom koja se dalje razrađuje pomoću delegiranih ili provedbenih akata koji se donose u skladu s člankom 290. ili 291. UFEU, primjenjuje tek od datuma na koji ti akti proizvode učinke.

(94) U okviru razvoja tehničkih smjernica i regulatornih tehničkih standarda, a posebno prilikom određivanja praga poravnanja za nefinancijske druge ugovorne strane u skladu s ovom Uredbom, ESMA treba organizirati javne rasprave sudionika na tržištu.

(95) Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe, na Komisiju treba prenijeti provedbene ovlasti. Te ovlasti treba izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (24).

(96) Komisija treba pratiti i ocjenjivati potrebu za eventualnim odgovarajućim mjerama za osiguranje dosljedne i učinkovite primjene i razvoja propisa, standarda i praksi iz područja obuhvaćenog ovom Uredbom, uzimajući u obzir rezultate rada relevantnih međunarodnih foruma.

(97) S obzirom na pravila o sustavima koji su u odnosu međudjelovanja, smatralo se primjerenim izmijeniti Direktivu 98/26/EZ radi zaštite prava upravitelja sustava koji osigurava kolateralno jamstvo upravitelju sustava primatelja u slučaju stečajnog postupka protiv tog upravitelja sustava primatelja.

(98) Radi poboljšanja učinkovitog poravnanja, evidentiranja, namire i plaćanja, središnje druge ugovorne strane i trgovinski repozitoriji trebaju u svoje postupke komunikacije sa sudionicima i infrastrukturama tržišta s kojima su povezani uključiti relevantne međunarodne komunikacijske postupke i standarde za razmjenu podataka i referentne podatke.

(99) Budući da ciljeve ove Uredbe, odnosno određivanje jedinstvenih zahtjeva za ugovore o OTC izvedenicama i za obavljanje aktivnosti središnjih drugih ugovornih strana i trgovinskih repozitorija, ne mogu dostatno ostvariti države članice te se isti zbog opsega mjera mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom razmjernosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi okvire onog što je potrebno za postizanje tih ciljeva,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

GLAVA I.

PREDMET, OPSEG PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1.

Predmet i opseg primjene

1. Ovom se Uredbom utvrđuju zahtjevi za poravnanje i bilateralno upravljanje rizicima za ugovore o OTC izvedenicama, izvještajni zahtjevi za ugovore o izvedenicama i jedinstveni zahtjevi za obavljanje aktivnosti središnjih drugih ugovornih strana i trgovinskih repozitorija.

2. Ova se Uredba primjenjuje na središnje druge ugovorne strane i njihove članove sustava poravnanja, financijske druge ugovorne strane i trgovinske repozitorije. Ona se primjenjuje na nefinancijske druge ugovorne strane i mjesta trgovanja ako je to predviđeno.

3. Glava V. ove Uredbe primjenjuje se samo na prenosive vrijednosne papire i instrumente tržišta novca, kako je utvrđeno u točki 18.(a) i (b) i točki 19. članka 4. stavka 1. Direktive 2004/39/EZ.

4. Ova se Uredba ne primjenjuje na:

(a) članove ESSB-a i tijela ostalih država članica koja obavljaju slične funkcije i ostala javna tijela Unije zadužena za upravljanje ili koja posreduju pri upravljanju javnim dugom;

(b) Banku za međunarodne namire.

5. S iznimkom izvještajne obveze u skladu s člankom 9., ova se Uredba ne primjenjuje na sljedeće subjekte:

(a) multilateralne razvojne banke, kako su navedene u odjeljku 4.2. dijela 1. Priloga VI. Direktivi 2006/48/EZ;

(b) javna državna tijela u smislu točke 18. članka 4. Direktive 2006/48/EZ koja su u vlasništvu središnjih država i kojima središnje države pružaju izričite jamstvene aranžmane;

(c) Europski fond za financijsku stabilnost i Mehanizam za europsku financijsku stabilnost.

6. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 82. radi izmjene popisa navedenog u stavku 4. ovog članka.

U tu svrhu, Komisija najkasnije 17. studenoga 2012. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o ocjeni međunarodnog tretmana javnih tijela zaduženih za upravljanje javnim dugom ili koja posreduju pri upravljanju javnim dugom i središnjih banaka.

To izvješće uključuje komparativnu analizu tretmana tih tijela i središnjih banaka u pravnom okviru značajnog broja trećih zemalja, uključujući najmanje tri najznačajnije jurisdikcije u pogledu obujma ugovora kojima se trguje i standarda upravljanja rizicima koji se primjenjuju na transakcije izvedenicama tih tijela i središnjih banaka u tim jurisdikcijama. Ako se u izvješću zaključi, posebno u pogledu komparativne analize, da je iz obveze poravnanja i izvješćivanja potrebno izuzeti monetarne odgovornosti središnjih banaka tih trećih zemalja, Komisija ih dodaje na popis naveden u stavku 4.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

(1) „središnja druga ugovorna strana” znači pravnu osobu koja posreduje između drugih ugovornih strana u ugovorima kojima se trguje na jednom ili više financijskih tržišta, te postaje kupac svakom prodavatelja i prodavatelj svakom kupcu;

(2) „trgovinski repozitorij” znači pravnu osobu koja na središnjem mjestu prikuplja i vodi evidenciju o izvedenicama;

(3) „poravnanje” znači postupak uspostavljanja pozicija, uključujući izračun neto obveza i postupak kojim se osigurava dostupnost financijskih instrumenata, gotovine, ili obojeg za osiguranje izloženosti koje proizlaze iz tih pozicija;

(4) „mjesto trgovanja” znači sustav kojim upravlja investicijsko društvo ili tržišni operater u smislu članka 4. stavka 1. točke 1. i članka 4. stavka 1. točke 13. Direktive 2004/39/EZ osim sistematskog internalizatora u smislu članka 4. stavka 1. točke 7. te Direktive, koji u sustavu objedinjuje interese za kupnju ili prodaju financijskih instrumenata, na način koji dovodi do zaključivanja ugovora u skladu s glavom II. ili III. te Direktive;

(5) „izvedenica” ili „ugovor o izvedenicama” znači financijski instrument kako je utvrđeno u točkama 4. do 10. odjeljka C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ kako je provedena člankom 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 1287/2006;

(6) „vrsta izvedenica” znači podskupinu izvedenica koje dijele zajedničke i bitne značajke što uključuje barem odnos s temeljnom imovinom, vrstu temeljne imovine i valutu ugovorenog iznosa. Izvedenice koje pripadaju istoj vrsti mogu imati različite rokove dospijeća;

(7) „OTC izvedenica” ili „ugovori o OTC izvedenicama” znači ugovor o izvedenicama koji se ne izvršava na uređenom tržištu u smislu članka 4. stavka 1. točke 14. Direktive 2004/39/EZ ili na tržištu treće zemlje koje se smatra istovrijednim uređenom tržištu u skladu s člankom 19. stavkom 6. Direktive 2004/39/EZ;

(8) „financijska druga ugovorna strana” znači investicijsko društvo koje ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2004/39/EZ, kreditna institucija koja ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2006/48/EZ, društvo za osiguranje koje ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom 73/239/EEZ, društvo za životno osiguranje koje ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2002/83/EZ, društvo za reosiguranje koje ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2005/68/EZ, UCITS i, prema potrebi, njegovo društvo za upravljanje, koje ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ, institucija za strukovno mirovinsko osiguranje u smislu članka 6. točke (a) Direktive 2003/41/EZ i alternativni investicijski fond kojim upravlja upravitelj alternativnih investicijskih fondova koji ima odobrenje za rad ili je registriran u skladu s Direktivom 2011/61/EU;

(9) „nefinancijska druga ugovorna strana” znači društvo s poslovnim nastanom u Uniji osim subjekata navedenih u točkama 1. do 8.;

(10) „mirovinski sustav” znači: (a) institucije za strukovno mirovinsko osiguranje u smislu članka 6. točke (a) Direktive 2003/41/EZ, uključujući sve subjekte koji imaju odobrenje za rad koji su odgovorni za upravljanje takvom institucijom i koji djeluju u njeno ime, kako je navedeno u članku 2. stavku 1. te Direktive kao i svi pravni subjekti osnovani radi ulaganja takvih institucija, koje djeluju samo i isključivo u njihovom interesu; (b) djelatnosti institucija za strukovno mirovinsko osiguranje iz članka 3. Direktive 2003/41/EZ; (c) djelatnosti strukovnog mirovinskog osiguranja društava za životno osiguranje obuhvaćene Direktivom 2002/83/EZ, pod uvjetom da su sva imovina i sve obveze te djelatnosti odvojene te da se njima upravlja i da su organizirane odvojeno od ostalih djelatnosti društva za osiguranje, bez mogućnosti prijenosa. (d) svi ostali subjekti koji imaju odobrenje za rad i nad kojima se provodi nadzor ili aranžmani koji djeluju na nacionalnoj osnovi, pod uvjetom da: i. su priznati u skladu s nacionalnim pravom; i ii. njihova glavna svrha je pružanje mirovinskih davanja;

(11) „rizik druge ugovorne strane” znači rizik da druga ugovorna strana u transakciji neće ispuniti obveze prije konačne namire novčanog toka transakcije;

(12) „ugovor o međudjelovanju” znači ugovor između dvije ili više središnjih drugih ugovornih strana koji uključuje izvršavanje transakcija između sustava;

(13) „nadležno tijelo” znači nadležno tijelo iz propisa navedenih u točki 8. ovog članka, nadležno tijelo iz članka 10. stavka 5. ili tijelo koje je imenovala država članica u skladu s člankom 22.;

(14) „član sustava poravnanja” znači društvo koje sudjeluje u središnjoj drugoj ugovornoj strani i koje je odgovorno za izvršavanje financijskih obveza koje proizlaze iz takvog sudjelovanja;

(15) „klijent” znači društvo koje je u ugovornom odnosu s članom sustava poravnanja središnje druge ugovorne strane koji omogućava tom društvu poravnanje njegovih transakcija posredstvom te središnje druge ugovorne strane;

(16) „grupa” znači grupa društava koja se sastoji od matičnog društva i njegovih društava kćeri u smislu članaka 1. i 2. Direktive 83/349/EEZ ili grupu društava iz članka 3. stavka 1. i članka 80. stavaka 7. i 8. Direktive 2006/48/EZ;

(17) „financijska institucija” znači društvo osim kreditne institucije, čija je glavna aktivnost stjecanje financijskih sredstava ili provođenje jedne ili više aktivnosti navedenih u točkama 2. do 12. Priloga I. Direktivi 2006/48/EZ;

(18) „financijski holding” znači financijska institucija, čija su društva kćeri isključivo ili uglavnom kreditne institucije ili financijske institucije, s time da je barem jedno od tih društava kćeri kreditna institucija i koja nije mješoviti financijski holding u smislu članka 2. stavka 15. Direktive 2002/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2002. o dodatnom nadzoru kreditnih institucija, društava za osiguranje i investicijskih društava u financijskom konglomeratu (25);

(19) „društvo za pomoćne usluge” znači društvo čija se glavna aktivnost sastoji od vlasništva nad ili upravljanja imovinom, upravljanja uslugama obrade podataka ili slične aktivnosti koja predstavlja pomoćnu aktivnost glavnoj aktivnosti jedne ili više kreditnih institucija;

(20) „kvalificirani udjel” znači izravni ili neizravni udjel u središnjoj drugoj ugovornoj strani ili trgovinskom repozitoriju koji predstavlja najmanje 10 % udjela u kapitalu ili u glasačkim pravima, kako je utvrđeno u člancima 9. i 10. Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o usklađivanju zahtjeva za transparentnošću u vezi s informacijama o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu (26), uzimajući u obzir uvjete vezano uz udruživanje tih udjela utvrđene u članku 12. stavcima 4. i 5. te Direktive, ili koji omogućava izvršenje značajnog utjecaja na upravljanje središnjom drugom ugovornom stranom ili trgovinskim repozitorijem u kojem postoji takav udjel;

(21) „matično društvo” znači matično društvo kako je opisano u člancima 1. i 2. Direktive 83/349/EEZ;

(22) „društvo kći” znači društvo kći kako je opisano u člancima 1. i 2. Direktive 83/349/EEZ, uključujući društvo kći društva kćeri krajnjeg matičnog društva;

(23) „kontrola” znači odnos između matičnog društva i društva kćeri, kako je opisano u članku 1. Direktive 83/349/EEZ;

(24) „uska povezanost” znači situacija u kojoj su dvije ili više fizičkih ili pravnih osoba povezane na sljedeći način: (a) sudjelovanjem, putem izravnog vlasništva ili kontrole nad 20 % ili više prava glasa ili kapitala u jednom društvu; ili (b) kontrolom ili sličnim odnosom između fizičke ili pravne osobe i društva ili društva kćeri društva koje se također smatra društvom kćeri matičnog društva koje je na čelu tih društava. Situacija u kojoj su dvije ili više fizičkih ili pravnih osoba trajno povezane s istom osobom kroz odnos kontrole također se smatra uskom povezanošću između tih osoba.

(25) „kapital” znači upisani kapital u smislu članka 22. Direktive Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (27) ako je plaćen, plus povezani računi premija na dionice, te ako u potpunosti apsorbira gubitke iz redovnog poslovanja i, u slučaju stečaja ili likvidacije, se raspoređuje nakon svih ostalih potraživanja;

(26) „rezerve” znači rezerve kako je utvrđeno u članku 9. Četvrte direktive Vijeća 78/660/EEZ od 25. srpnja 1978. na temelju članka 54. stavka 3. točke (g) Ugovora o godišnjim financijskim izvještajima za određene vrste trgovačkih društava (28) i zadržana dobit i preneseni gubici koji su rezultat konačnog računa dobiti ili gubitaka;

(27) „odbor” znači upravni ili nadzorni odbor, ili oboje, u skladu s nacionalnim zakonom o trgovačkim društvima;

(28) „neovisni član” odbora znači član odbora koji nije u poslovnom, obiteljskom ili drugom odnosu koji dovodi do sukoba interesa vezano uz dotičnu središnju drugu ugovornu stranu ili njene vlasnike kontrolnih udjela, njenu upravu ili članove sustava poravnanja i koji nije bio u takvom odnosu tijekom razdoblja od pet godina prije njegovog članstva u odboru;

(29) „više rukovodstvo” znači osoba ili osobe koje stvarno upravljaju poslovanjem središnje druge ugovorne strane ili trgovinskog repozitorija i izvršni član ili članovi odbora.

Članak 3.

Unutargrupne transakcije

1. U pogledu nefinancijske druge ugovorne strane, unutargrupna transakcija je ugovor o OTC izvedenicama koji je sklopljen s drugom ugovornom stranom koja čini dio iste grupe pod uvjetom da su obje druge ugovorne strane u cijelosti obuhvaćene istom konsolidacijom i da podliježu odgovarajućoj centraliziranoj procjeni rizika te postupcima mjerenja i kontrole rizika, i da druga ugovorna strana ima poslovni nastan u Uniji ili, ako ima poslovni nastan u trećoj zemlji, da je Komisija donijela provedbeni akt u skladu s člankom 13. stavkom 2. u pogledu te treće zemlje.

2. U pogledu financijske druge ugovorne strane, unutargrupna transakcija znači:

(a) ugovor o OTC izvedenicama koji je sklopljen s drugom drugom ugovornom stranom koja čini dio iste grupe, pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći uvjeti: i. financijska druga ugovorna strana ima poslovni nastan u Uniji ili, ako ima poslovni nastan u trećoj zemlji, Komisija je donijela provedbeni akt u skladu s člankom 13. stavkom 2. u pogledu te treće zemlje; ii. druga druga ugovorna strana je financijska druga ugovorna strana, financijski holding, financijska institucija ili društvo za pomoćne usluge koji podliježu odgovarajućim bonitetnim zahtjevima; iii. obje druge ugovorne strane u cijelosti su obuhvaćene istom konsolidacijom; iv. obje druge ugovorne strane podliježu odgovarajućoj centraliziranoj ocjeni rizika te postupcima mjerenja i kontrole rizika;

(b) ugovor o OTC izvedenicama koji je sklopljen s drugom drugom ugovornom stranom gdje su obje druge ugovorne strane dio istog institucionalnog programa zaštite, iz članka 80. stavka 8. Direktive 2006/48/EZ, pod uvjetom da je ispunjen uvjet naveden u točki (a) podtočki ii. ovog stavka;

(c) ugovor o OTC izvedenicama koji je sklopljen između kreditnih institucija povezanih s istim središnjim tijelom ili između takve kreditne institucije i središnjeg tijela, kako je navedeno u članku 3. stavku 1. Direktive 2006/48/EZ; ili

(d) ugovor o OTC izvedenicama koji je sklopljen s nefinancijskom drugom ugovornom stranom koja je dio iste grupe pod uvjetom da su obje druge ugovorne strane u cijelosti obuhvaćene istom konsolidacijom i da podliježu odgovarajućoj centraliziranoj ocjeni rizika te postupcima mjerenja i kontrole rizika i da druga ugovorna strana ima poslovni nastan u Uniji ili u jurisdikciji treće zemlje za koju je Komisija donijela provedbeni akt kako je navedeno u članku 13. stavku 2. u pogledu te treće zemlje.

3. Za potrebe ovog članka, smatra se da su druge ugovorne strane obuhvaćene istom konsolidacijom kada su obje ili:

(a) uključene u konsolidaciju u skladu s Direktivom 83/349/EEZ ili Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI) donesenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 ili, u pogledu grupe čije matično društvo ima sjedište u trećoj zemlji, u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima treće zemlje za koje je utvrđeno da su istovrijedni MSFI-ju u skladu s Uredbom (EZ) br. 1569/2007 (ili računovodstvenim standardima treće zemlje čija je uporaba dozvoljena u skladu s člankom 4. te Uredbe); ili

(b) obuhvaćene istim nadzorom na konsolidiranoj osnovi u skladu s Direktivom 2006/48/EZ ili Direktivom 2006/49/EZ, ili u pogledu grupe čije matično društvo ima sjedište u trećoj zemlji, istim nadzorom na konsolidiranoj osnovi koji provodi nadležno tijelo treće zemlje koji je potvrđen kao istovrijedan onom koji je uređen načelima utvrđenima u članku 143. Direktive 2006/48/EZ ili članku 2. Direktive 2006/49/EZ.

GLAVA II.

PORAVNANJE, IZVJEŠĆIVANJE I SMANJENJE RIZIKA OTC IZVEDENICA

Članak 4.

Obveza poravnanja

1. Druge ugovorne strane izvršavaju poravnanje ugovora o OTC izvedenicama koji se odnose na vrstu OTC izvedenica za koje je određeno da podliježu obvezi poravnanja u skladu s člankom 5. stavkom 2., ako ti ugovori ispunjavaju oba sljedeća zahtjeva:

(a) sklopljeni su na jedan od sljedećih načina: i. između dvije financijske druge ugovorne strane; ii. između financijske druge ugovorne strane i nefinancijske druge ugovorne strane koja ispunjava uvjete iz članka 10. stavka 1. točke (b); iii. između dvije nefinancijske druge ugovorne strane koje ispunjavaju uvjete iz članka 10. stavka 1. točke (b); iv. između financijske druge ugovorne strane ili nefinancijske druge ugovorne strane koja ispunjava uvjete iz članka 10. stavka 1. točke (b) i subjekta koji ima poslovni nastan u trećoj zemlji i koji bi podlijegao obvezi poravnanja kada bi imao poslovni nastan u Uniji; ili v. između dva subjekta koji imaju poslovni nastan u jednoj ili više trećih zemalja koji bi podlijegali obvezi poravnanja kada bi imali poslovni nastan u Uniji, pod uvjetom da ugovor ima izravan, značajan i predvidljiv utjecaj u Uniji ili gdje je takva obveza potrebna ili primjerena radi sprečavanja izbjegavanja odredbi ove Uredbe; i

(b) sklopljeni su ili obnovljeni: i. na ili nakon datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke; ili ii. prilikom ili nakon obavijesti kako je navedeno u članku 5. stavku 1. ali prije datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke ako ugovori imaju preostalo dospijeće veće od minimalnog preostalog dospijeća koje je odredila Komisija u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (c).

2. Ne dovodeći u pitanje tehnike smanjenja rizika iz članka 11., ugovori o OTC izvedenicama, koji čine unutargrupne transakcije kako su opisane u članku 3., ne podliježu obvezi poravnanja.

Izuzeće navedeno u prvom podstavku primjenjuje se samo:

(a) kada su dvije druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji koje pripadaju istoj grupi prvo obavijestile njihova nadležna tijela pisanim putem da se planiraju koristiti izuzećem za ugovore o OTC izvedenicama koje su međusobno sklopile. Obavijest se daje najmanje 30 kalendarskih dana prije korištenja izuzeća. U roku 30 kalendarskih dana nakon primitka te obavijesti, nadležna tijela mogu dati prigovor na uporabu tog izuzeća ako transakcije između drugih ugovornih strana ne ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 3., ne dovodeći u pitanje pravo nadležnih tijela da daju prigovor nakon isteka razdoblja od 30 kalendarskih dana ako se ti uvjeti više ne ispunjavaju. U slučaju neslaganja između nadležnih tijela, ESMA može pomoći tim tijelima u postizanju sporazuma u skladu sa svojim ovlastima na temelju članka 19. Uredbe (EU) br. 1095/2010;

(b) na ugovore o OTC izvedenicama između dviju drugih ugovornih strana koje pripadaju istoj grupi i koje imaju poslovni nastan u državi članici i u trećoj zemlji, ako je druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji dobila odobrenje za primjenu izuzeća od svog nadležnog tijela u roku 30 dana nakon što je ono primilo obavijest od druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 3. Nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u o toj odluci.

3. Poravnanje ugovora o OTC izvedenicama koji podliježu obvezi poravnanja u skladu sa stavkom 1. obavlja se posredstvom središnje druge ugovorne strane koja ima odobrenje u skladu s člankom 14. ili koja je priznata u skladu s člankom 25. za obavljanje poravnanja te vrste OTC izvedenica i navedena u registru u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom b.

U tu svrhu druga ugovorna strana postaje član sustava poravnanja, klijent ili uspostavlja neizravne dogovore o poravnanju s članom sustava poravnanja, pod uvjetom da ti dogovori ne povećavaju rizik druge ugovorne strane i osiguravaju da imovina i pozicije druge ugovorne strane uživaju zaštitu koja je istovrijedna onoj navedenoj u člancima 39. i 48.

4. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju ugovori za koje se smatra da imaju izravan, značajan i predvidiv utjecaj unutar Unije ili slučajevi u kojima je potrebno ili primjereno sprečavati izbjegavanje neke odredbe ove Uredbe kako je navedeno u stavku 1. točki (a) podtočki v. i vrste neizravnih ugovornih aranžmana koji ispunjavaju uvjete iz drugog podstavka stavka 3.

ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do 30. rujna 2012.

Delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 5.

Postupak obveze poravnanja

1. Kada nadležno tijelo izdaje odobrenje središnjoj drugoj ugovornoj strani za obavljanje poravnanja određene vrste OTC izvedenica u skladu s člankom 14. ili 15., ono o tom odobrenju odmah obavješćuje ESMA-u.

Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju podaci koje treba uključiti u obavijesti iz prvog podstavka.

ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do 30. rujna 2012.

Delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz drugog podstavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

2. U roku šest mjeseci od primitka obavijesti u skladu sa stavkom 1. ili obavljanja postupka za priznavanje navedenog u članku 25., ESMA, nakon provođenja javne rasprave i nakon savjetovanja s ESRB-om i, prema potrebi, nadležnim tijelima trećih zemalja, izrađuje i podnosi Komisiji radi potvrde nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje sljedeće:

a) vrsta OTC izvedenica koje trebaju podlijegati obvezi poravnanja iz članka 4.;

(b) datum ili datume od kojih obveza poravnanja proizvodi učinke, uključujući u slučaju postepenog uvođenja i kategorije drugih ugovornih strana na koje se obveza primjenjuje; i

(c) minimalno preostalo dospijeće ugovora o OTC izvedenicama iz članka 4. stavka 1. točke (b) podtočke ii.

Delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

3. Na vlastitu inicijativu ESMA utvrđuje, nakon provođenja javne rasprave i savjetovanja s ESRB-om i, prema potrebi, nadležnim tijelima trećih zemalja u skladu s kriterijima navedenima u točkama (a), (b) i (c) stavka 4. i obavješćuje Komisiju o vrstama OTC izvedenica koje trebaju podlijegati obvezi poravnanja iz članka 4. a za koje još ni jedna središnja druga ugovorna strana nije dobila odobrenje.

Nakon obavijesti, ESMA objavljuje poziv za izradu prijedloga za poravnanje tih vrsta izvedenica.

4. Uz glavni cilj koji se sastoji od smanjenja sistemskog rizika, nacrt regulatornih tehničkih standarda za dio iz stavka 2. točke (a) uzima u obzir sljedeće kriterije:

(a) stupanj standardizacije ugovornih uvjeta i operativnih postupaka relevantne vrste OTC izvedenica;

(b) obujam i likvidnost relevantne vrste OTC izvedenica;

(c) dostupnost fer, pouzdanih i opće prihvaćenih informacija o kreiranju cijena u dotičnoj vrsti OTC izvedenica.

U pripremi tih nacrta regulatornih tehničkih standarda, ESMA može uzeti u obzir međusobnu povezanost između drugih ugovornih strana koje se koriste relevantnim vrstama OTC izvedenica, očekivani utjecaj na razine rizika druge ugovorne strane između drugih ugovornih strana kao i učinak na tržišno natjecanje u Uniji.

Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se detaljnije određuju kriteriji iz točaka (a), (b) i (c) prvog podstavka.

ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do 30. rujna 2012.

Delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz trećeg podstavka ovog stavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

5. Nacrt regulatornih tehničkih standarda za dio iz stavka 2. točke (b) uzima u obzir sljedeće kriterije:

(a) očekivani obujam relevantne vrste OTC izvedenica;

(b) obavlja li već jedna ili više središnjih ugovornih strana poravnanje iste vrste OTC izvedenica;

(c) sposobnost relevantne središnje druge ugovorne strane da obrađuje očekivani obujam i upravlja rizikom koji proizlazi iz poravnanja relevantne vrste OTC izvedenica;

(d) vrstu i broj aktivnih drugih ugovornih strana i drugih ugovornih strana za koje se očekuje da će biti aktivne na tržištu za relevantnu vrstu OTC izvedenica;

(e) vrijeme koje je potrebno drugoj ugovornoj strani koja podliježe obvezi poravnanja da uspostavi aranžmane za poravnanje njenih ugovora o OTC izvedenicama posredstvom središnje druge ugovorne strane;

(f) upravljanje rizikom i pravnu i operativnu sposobnost niza drugih ugovornih strana koje su aktivne na tržištu za relevantnu vrstu OTC izvedenica i koje bi bile obuhvaćene obvezom poravnanja u skladu s člankom 4. stavkom 1.

6. Ako određena vrsta ugovora o OTC izvedenicama više nema središnju drugu ugovornu stranu koja ima odobrenje ili je priznata za obavljanje poravnanja tih ugovora u skladu s ovom Uredbom, ona prestaje podlijegati obvezi poravnanja iz članka 4. te se primjenjuje stavak 3. ovog članka.

Članak 6.

Javni registar

1. ESMA uspostavlja, održava i ažurira javni registar radi jasnog i nedvosmislenog utvrđivanja vrsta OTC izvedenica koje podliježu obvezi poravnanja. Javni registar dostupan je na internetskoj stranici ESMA-e.

2. Registar sadržava:

(a) vrste OTC izvedenica koje podliježu obvezi poravnanja u skladu s člankom 4.;

(b) središnje druge ugovorne strane koje imaju odobrenje ili su priznate za potrebe obveze poravnanja;

(c) datume od kojih obveza poravnanja proizvodi učinke, uključujući i postepeno uvođenje;

(d) vrste OTC izvedenica koje je odredila ESMA u skladu s člankom 5. stavkom 3.;

(e) minimalno preostalo dospijeće ugovora o OTC izvedenicama iz članka 4. stavka 1. točke (b) podtočke ii.;

(f) središnje druge ugovorne strane o kojima je nadležno tijelo obavijestilo ESMA-u za potrebe obveze poravnanja i datum obavijesti za svaku od njih.

3. Kada središnja druga ugovorna strana više nema odobrenje ili nije priznata u skladu s ovom Uredbom za poravnanje određene vrste izvedenica, ESMA je odmah briše iz javnog registra vezano uz tu vrstu OTC izvedenica.

4. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA može izraditi nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju podaci koje treba uključiti u javni registar iz stavka 1.

ESMA dostavlja Komisiji svaki takav nacrt regulatornih tehničkih standarda do 30. rujna 2012.

Delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 7.

Pristup središnjoj drugoj ugovornoj strani

1. Središnja druga ugovorna strana koja ima odobrenje za obavljanje poravnanja ugovora o OTC izvedenicama prihvaća obavljati poravnanje takvih ugovora na nediskriminirajućoj i transparentnoj osnovi, bez obzira na mjesto trgovanja.

Središnja druga ugovorna strana može tražiti da mjesto trgovanja ispunjava operativne i tehničke zahtjeve koje određuje središnja druga ugovorna strana, uključujući zahtjeve koji se odnose na upravljanje rizicima.

2. Središnja druga ugovorna strana pristaje na ili odbija službeni zahtjev za pristup mjesta trgovanja u roku tri mjeseca od takvog zahtjeva.

3. Kada središnja druga ugovorna strana odbija pristup u skladu sa stavkom 2., ona daje mjestu trgovanja opširno obrazloženje za takvo odbijanje.

4. Osim u slučajevima kada nadležno tijelo mjesta trgovanja i ono središnje druge ugovorne strane odbiju pristup, središnja druga ugovorna strana odobrava pristup, podložno drugom podstavku, u roku tri mjeseca od donošenja odluke kojom se daje pristanak na službeni zahtjev mjesta trgovanja u skladu sa stavkom 2.

Nadležno tijelo mjesta trgovanja i ono središnje druge ugovorne strane mogu odbiti pristup središnjoj drugoj ugovornoj strani nakon službenog zahtjeva od strane mjesta trgovanja samo ako bi taj pristup ugrožavao nesmetano i uredno funkcioniranje tržišta ili bi imao negativan utjecaj na sistemski rizik.

5. ESMA rješava sve sporove koji proizlaze iz neslaganja između nadležnih tijela u skladu sa svojim ovlastima prema članku 19. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 8.

Pristup mjestu trgovanja

1. Mjesto trgovanja osigurava podatke o trgovanju na nediskriminirajući i transparentan način svim središnjim drugim ugovornim stranama koje imaju odobrenje za obavljanje poravnanja ugovora o OTC izvedenicama kojima se trguje na tom mjestu trgovanja na zahtjev središnje druge ugovorne strane.

2. Kada središnja druga ugovorna strana podnese službeni zahtjev mjestu trgovanja za pristup mjestu trgovanja, mjesto trgovanja odgovara središnjoj drugoj ugovornoj strani na taj zahtjev u roku tri mjeseca.

3. Kada mjesto trgovanja odbije pristup, ono o tome obavješćuje središnju drugu ugovornu stranu, uz navođenje detaljnog obrazloženja.

4. Ne dovodeći u pitanje odluku nadležnih tijela mjesta trgovanja i središnje druge ugovorne strane, mjesto trgovanja osigurava pristup u roku tri mjeseca od pozitivnog odgovora na zahtjev za pristup.

Pristup središnje druge ugovorne strane mjestu trgovanja odobrava se samo u slučaju kada takav pristup ne zahtijeva međudjelovanje ili ne prijeti neometanom i urednom funkcioniranju tržišta, posebno zbog fragmentacije likvidnosti i ako je mjesto trgovanja uspostavilo primjerene mehanizme za sprečavanje takve fragmentacije.

5. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje pojam fragmentacije likvidnosti.

ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do 30. rujna 2012.

Delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 9.

Obveza izvješćivanja

1. Druge ugovorne strane i središnje druge ugovorne strane osiguravaju dostavljanje podataka o svim ugovorima o iz