PRILOG

SMJERNICE O ULAGANJIMA ZA FOND INVESTEU

SADRŽAJ

1. PODRUČJE PRIMJENE 22

2. HORIZONTALNE ODREDBE 22

2.1 Doprinos ciljevima politika Unije i dodana vrijednost Unije 22

2.2 Nedostaci na tržištu, investicijske okolnosti koje nisu optimalne i dodatnost 23

2.3 Zajednički zahtjevi za operacije financiranja i ulaganja 23

2.3.1 Partneri u provedbi, financijski posrednici i krajnji primatelji 23

2.3.2 Vrste financijskih proizvoda i zahtjevi za osiguravanje zajedničkog interesa s partnerima u provedbi i financijskim posrednicima 25

2.3.3 Isključene aktivnosti 26

2.3.4 Razmatranja u pogledu državnih potpora 26

2.4 Procjena rizika 26

2.5 Valuta financiranja 27

2.6 Načela dodjele sredstava po sastavnici politike 28

2.7 Geografska i sektorska raznolikost 28

2.8 Odjeljci „države članice” u sastavnicama politike 29

2.9 Operacije mješovitog financiranja za koje se pruža potpora fonda InvestEU 29

2.10 Strateška ulaganja 30

3. PROMICANJE ODRŽIVIH ULAGANJA 31

3.1 Praćenje klimatskih i okolišnih mjera i izvješćivanje o njima 32

3.2 Provjera održivosti 33

3.3 Program za pravednu tranziciju u okviru programa InvestEU 33

4. UPORABA JAMSTVA EU-a 34

4.1 Opći financijski proizvodi 35

4.1.1 Uporaba jamstva EU-a za dužničke operacije 35

4.1.2 Uporaba jamstva EU-a za vlasničke operacije 36

4.2 Tematski financijski proizvodi 36

4.2.1 Uporaba jamstva EU-a za dužničke operacije 36

4.2.2 Uporaba jamstva EU-a za vlasničke operacije 36

5. FINANCIRANJE KOJE OSIGURAVA PARTNER U PROVEDBI 36

5.1 Opći financijski proizvodi 37

5.1.1 Financiranje zaduživanjem koje osigurava partner u provedbi 37

5.1.2 Financiranje vlasničkim kapitalom koje osigurava partner u provedbi 37

5.2 Tematski financijski proizvodi 38

5.2.1 Financiranje zaduživanjem koje osigurava partner u provedbi 38

5.2.2 Financiranje vlasničkim kapitalom koje osigurava partner u provedbi 38

6. SASTAVNICE POLITIKE 39

6.1 Održiva infrastruktura 39

6.1.1 Područja intervencije 39

6.1.2 Značajke potencijalnih financijskih proizvoda 47

6.2 Sastavnica za istraživanja, inovacije i digitalizaciju 49

6.2.1 Područja intervencije 49

6.2.2 Značajke potencijalnih financijskih proizvoda 52

6.3 Sastavnica za MSP-ove 55

6.3.1 Područja intervencije 55

6.3.2 Značajke potencijalnih financijskih proizvoda 56

6.4 Sastavnica za socijalna ulaganja i vještine 58

6.4.1 Područja intervencije 58

6.4.2 Značajke potencijalnih financijskih proizvoda 62

1. PODRUČJE PRIMJENE

U ovim smjernicama o ulaganjima utvrđuju se zahtjevi prihvatljivosti za financijske proizvode te operacije financiranja i ulaganja u okviru sastavnica politike fonda InvestEU u skladu s člankom 8. stavkom 9. Uredbe (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (1) („Uredba o programu InvestEU”):

a) financijski proizvodi iz članka 2. točke 9. Uredbe o programu InvestEU te operacije financiranja i ulaganja iz članka 2. točke 10. te uredbe moraju biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Uredbi o programu InvestEU i ovim smjernicama o ulaganjima;

b) Odbor za ulaganja pri donošenju odluka u skladu s člankom 24. Uredbe o programu InvestEU mora provjeriti usklađenost s ovim smjernicama o ulaganjima.

Ove se smjernice o ulaganjima odnose i na odjeljak „EU” i odjeljak „države članice” iz članka 9. Uredbe o programu InvestEU, osim ako je u ovim smjernicama navedeno drukčije. Definicije iz članka 2. Uredbe o programu InvestEU primjenjuju se i na ove smjernice o ulaganjima.

2. HORIZONTALNE ODREDBE

2.1 Doprinos ciljevima politika Unije i dodana vrijednost Unije

Operacije financiranja i ulaganja za koje se pruža potpora iz fonda InvestEU usmjerene su na ulaganja koja donose dodanu vrijednost Unije. Priroda dodane vrijednosti Unije može se razlikovati za operacije financiranja i ulaganja u okviru specifičnih financijskih proizvoda kako je utvrđeno u svakoj sastavnici politike u odjeljku 6. ovih smjernica o ulaganjima. Dodana vrijednost Unije koju operacije financiranja i ulaganja pružaju u okviru financijskih proizvoda može proizaći i iz diversifikacije rizika na razini financijskih proizvoda po raznim sektorima ili geografskim područjima. Nadalje, dodana vrijednost Unije može se postići i povećanjem otpornosti Unije u područjima od strateške važnosti, kako je dalje utvrđeno u odjeljku 2.10.

Kako bi se ostvarili ciljevi politika Unije u područjima politika za koja se pruža potpora iz fonda InvestEU, kako je utvrđeno u članku 3. i Prilogu II. Uredbi o programu InvestEU u pogledu sektora koji su u njemu navedeni, operacijama financiranja i ulaganja može se dopuniti financiranje bespovratnim sredstvima i druge potpore, posebno operacijama mješovitog financiranja i kombiniranjem sredstava. Iz fonda InvestEU posebno se može nadopuniti potpora za relevantne ciljeve politika programa Obzor Europa (2), Instrumenta za povezivanje Europe (3) (CEF), programa Digitalna Europa (4), programa za jedinstveno tržište (5), europskog svemirskog programa (6), Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) (7), Kohezijskog fonda (8), Europskog socijalnog fonda+ (ESF+) (9), Mehanizma za oporavak i otpornost (RRF) (10), Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (11), programa Kreativna Europa (12), Fonda za azil i migracije (13), Fonda za unutarnju sigurnost (14), Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA) (15), Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) (16), inovacijskog fonda za sustav EU-a za trgovanje emisijama (17), programa „EU za zdravlje” (18), Fonda za pravednu tranziciju (FPT) (19) i Europskog fonda za obranu (20).

2.2 Nedostaci na tržištu, investicijske okolnosti koje nisu optimalne i dodatnost

U skladu s člankom 209. stavkom 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba” (21)) jamstvom EU-a rješavaju se nedostaci na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne te postiže dodatnost, kako je utvrđeno u odjeljku A Priloga V. Uredbi o programu InvestEU (22).

2.3 Zajednički zahtjevi za operacije financiranja i ulaganja

2.3.1 Partneri u provedbi, financijski posrednici i krajnji primatelji

U skladu s člankom 2. točkom 13. Uredbe o programu InvestEU partneri u provedbi prihvatljivi su partneri, kao što su financijske institucije, s kojima je Komisija sklopila sporazum o jamstvu.

Partneri u provedbi mogu osigurati financiranje izravno (23) krajnjim primateljima ili neizravno preko privatnih ili javnih financijskih posrednika.

Partneri u provedbi mogu postati i savjetodavni partneri te izravno ili neizravno pružati tehničku pomoć i potporu za izgradnju kapaciteta financijskim posrednicima i krajnjim primateljima u okviru savjetodavnog centra InvestEU. Financijski posrednici mogu pružati tehničku pomoć i potporu za izgradnju kapaciteta krajnjim primateljima ili je sami mogu koristiti.

Izravne operacije odnose se na izravno financiranje koje partneri u provedbi pružaju krajnjim primateljima (24).

Za neizravne operacije partneri u provedbi mogu sklapati sporazume s financijskim posrednicima u skladu s člankom 208. stavkom 4. Financijske uredbe. U slučaju financiranja preko posrednika u skladu s člankom 208. stavkom 4. Financijske uredbe te financijske posrednike partneri u provedbi moraju odabrati na temelju postupaka koji su istovjetni onima koje primjenjuje Komisija. Takvi postupci moraju biti u skladu su s načelima otvorenih, transparentnih, proporcionalnih i nediskriminirajućih postupaka te se njima mora izbjegavati sukob interesa. Primjer je takvog postupka poziv na iskaz interesa. Neizravne operacije mogu se sastojati i od pružanja financiranja putem platformi za ulaganja kako su definirane u članku 2. točki 18. Uredbe o programu InvestEU.

U skladu s člankom 209. stavkom 2. točkom (a) i člankom 219. stavkom 3. Financijske uredbe operacijama financiranja i ulaganja osigurava se potpora samo krajnjim primateljima koji se u trenutku financijske potpore Unije smatraju ekonomski održivima prema međunarodno prihvaćenim standardima.

Prihvatljivi krajnji primatelji moraju biti fizičke ili pravne osobe, uključujući:

a) privatne subjekte kao što su subjekti posebne namjene (SPV-i) ili projektna poduzeća, velika poduzeća, poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, uključujući mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije (25), i MSP-ove;

b) subjekte javnog sektora (bez obzira na to odnose li se na određeno područje, no isključujući operacije financiranja i ulaganja sa subjektima (26) koji uzrokuju izravni rizik država članica) i subjekte koji odgovaraju subjektima javnog sektora;

c) subjekte u mješovitom vlasništvu, kao što su javno-privatna partnerstva (JPP-i) i privatna poduzeća s javnom svrhom; ili

d) neprofitne organizacije.

Ciljani krajnji primatelji u okviru određenog financijskog proizvoda definirat će se u sporazumu o jamstvu.

Partneri u provedbi ne smiju se nalaziti ni u jednoj od situacija iz članka 136. stavka 1. ili članka 136. stavka 4. točaka (a) ili (b) Financijske uredbe. U pogledu financijskih posrednika i krajnjih primatelja primjena članka 136. mora biti utvrđena u sporazumima o jamstvu. Ako se operacijama financiranja i ulaganja koriste krajnji primatelji koji su velika poduzeća, subjekti javnog sektora i subjekti koji odgovaraju subjektima javnog sektora, koji imaju lakši pristup tržištima kapitala ili bankovnom financiranju ili niže razine rizika, partner u provedbi mora dokazati visoku dodanu vrijednost politike.

Na temelju informacija primljenih od partnera u provedbi Odbor za ulaganja provjerava da operacija financiranja ili ulaganja za koju se pruža potpora iz fonda InvestEU koju je predložio partner u provedbi ili kombinacija takvih operacija koju je predložilo više partnera u provedbi:

a) kad je riječ o izravnim operacijama, ne prelazi 50 % (27) ukupnih troškova projekta;

b) kad je riječ o neizravnim vlasničkim operacijama, ne prelazi 50 % iznosa fonda (28);

c) kad je riječ o neizravnim dužničkim operacijama, financijski posrednik zadržava najmanje 20 % izloženosti.

Ti se zahtjevi primjenjuju ako nije drukčije navedeno u odjeljku 5. ovih smjernica o ulaganjima.

Za neizravne operacije partner u provedbi ugovorno zahtijeva da financijski posrednik istu transakciju s krajnjim primateljima ili drugim posrednicima ne može uključiti u više od jednog portfelja koji se podupire u okviru fonda InvestEU.

Za neizravne vlasničke operacije, s obzirom na zahtjev iz točke (b), partner u provedbi zahtijeva da ga potencijalni financijski posrednici obavijeste o svojoj namjeri traženja sredstava od drugog partnera u provedbi i/ili financijskog posrednika koji koristi jamstvo EU-a, podložno zahtjevima o povjerljivosti koji su obvezujući za potencijalne financijske posrednike.

Od krajnjih primatelja ugovorno se zahtijeva da potvrde da kombinacija potpore iz fonda InvestEU i drugih programa Unije ne premašuje ukupne troškove projekta, ako je primjenjivo, te da se financiranje koje se podupire iz fonda InvestEU ne upotrebljava za pretfinanciranje bespovratnih sredstava iz programa Unije ili da se bespovratna sredstva iz programa Unije neće upotrijebiti za nadoknadu potpore pružene iz fonda InvestEU.

Partneri u provedbi jamče vidljivost potpore fonda InvestEU u skladu s člankom 32. Uredbe o programu InvestEU kako je dodatno utvrđeno u sporazumima o jamstvu uzimajući u obzir vrstu financijskog proizvoda i krajnjih primatelja.

2.3.2 Vrste financijskih proizvoda i zahtjevi za osiguravanje zajedničkog interesa s partnerima u provedbi i financijskim posrednicima

2.3.2.1 Određivanje prioriteta ciljeva politika

Kako bi se odredili prioriteti za ciljeve politika u okviru svakog financijskog proizvoda, utvrdit će se ključni pokazatelji uspješnosti kojima se dokazuje ostvarenje prioriteta politika. Usto će se koristiti barem jedan od sljedećih načina:

a) ciljni iznosi financiranja za određene prioritete politika;

b) posebni kriteriji za usmjeravanje na relevantne krajnje primatelje;

c) različita pokrivenost rizika jamstvom EU-a za pojedine prioritete politika;

d) ograničenja koncentracije po sektoru/geografskom području;

e) propisno opravdan mehanizam utemeljen na uspješnosti kako bi se uzelo u obzir ostvarenje posebnih prioriteta politike;

f) definiranje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti u vezi s dodjelom dodatnih tranši jamstva EU-a za nove ili postojeće financijske proizvode partnera u provedbi; ili

g) bilo koji drugi odgovarajući način.

Redoslijed prioriteta i primjenjivi načini bit će navedeni u sporazumu o jamstvu.

Nadalje, uspostavit će se bliski dijalog između Komisije i svakog partnera u provedbi kako bi se osiguralo usmjeravanje na razini politike i preispitao portfelj operacija predviđenih u okviru fonda InvestEU.

Kako bi se osigurala fleksibilnost i mogućnost prilagodbe na moguće promjene tržišnih potreba i potreba politika u skladu sa zahtjevima svake sastavnice politike, Komisija i mjerodavna upravljačka tijela programa InvestEU mogu odrediti redoslijed prioriteta prihvatljivih područja za financiranje iz Priloga II. Uredbi o programu InvestEU s pomoću načina opisanih u ovom odjeljku. Komisija posebno može:

a) s partnerima u provedbi periodično preispitivati portfelj projekata koji su dostavili. Portfelj projekata sastoji se od agregiranih informacija (ili detaljnih informacija, u skladu s obvezama povjerljivosti koje su na snazi između partnera u provedbi i krajnjeg primatelja, ako je tako dogovoreno u sporazumu o jamstvu) o predviđenom iznosu financiranja unutar relevantnih područja politika, na razini podsektora, i geografskoj pokrivenosti operacija. Bit će potrebno pružiti detaljnije informacije za tematske proizvode definirane u odjeljku 2.3.2.2. i za operacije financiranja i ulaganja za koje se koristi mješovito financiranje definirano u odjeljku 2.9.;

b) dati smjernice o tumačenju kriterija prihvatljivosti i načinima određivanja prioriteta iz ovih smjernica;

c) preispitati uspješnost i područje primjene relevantnih financijskih proizvoda kako bi se optimiziralo ostvarivanje prioriteta politika navedenih u ovim smjernicama.

Uzimajući u obzir okvir utvrđen u ovom odjeljku 2.3.2.1., unutar općih financijskih proizvoda mogu se odrediti indikativne ciljne vrijednosti usmjerene na posebne ciljeve politika.

2.3.2.2 Financijski proizvodi

Financijski proizvodi mogu imati oblik općih financijskih proizvoda, tematskih financijskih proizvoda i zajedničkih općih ili tematskih financijskih proizvoda.

Općim financijskim proizvodima podupire se jedno ili više područja politika obuhvaćenih u okviru svake sastavnice politike kako je podrobnije utvrđeno u odjeljku 6. ovih smjernica o ulaganjima.

U opravdanim slučajevima, ovisno o profilu rizičnosti operacija financiranja i ulaganja usmjerenih na posebne ciljeve politika, u okviru sastavnica politike mogu se izraditi tematski financijski proizvodi.

Tematski financijski proizvod usmjeren je na jasno definirano područje politike s većom dodanom vrijednošću Unije u kojem se nedostatak na tržištu ili neoptimalne investicijske okolnosti ne mogu riješiti općim financijskim proizvodima jer znatno odstupaju od uvjeta za te dostupne opće financijske proizvode. To posebno može biti zbog visoke rizičnosti operacija financiranja i ulaganja, za koje je potrebno veće pokriće jamstvom EU-a s pomoću asimetrične ili ograničene podjele rizika s partnerom u provedbi ili bez podjele rizika. U svakom slučaju financijski doprinos partnera u provedbi mora biti u skladu s člankom 13. stavkom 4. i 5. Uredbe o programu InvestEU na osnovi portfelja.

Tematski financijski proizvod temelji se na procjeni tržišnog nedostatka ili neoptimalnih investicijskih okolnosti, koja je razmjerna obilježjima predloženog tematskog financijskog proizvoda, ako taj proizvod već nije bio obuhvaćen postojećim procjenama i studijama.

Dodatno uz preispitivanje portfelja, partner u provedbi Komisiji dostavlja i posebne informacije o prihvatljivosti svake operacije financiranja ili operacije ulaganja u okviru tematskog proizvoda, kako je utvrđeno u sporazumu o jamstvu.

Zajednički opći ili tematski financijski proizvod može se razviti radi učinkovitijeg ostvarivanja ciljeva politika koji su obuhvaćeni u više sastavnica politike. Takvim proizvodima kombiniraju se resursi iz dviju ili više sastavnica.

2.3.3 Isključene aktivnosti

Fondom InvestEU ne podupiru se aktivnosti iz odjeljka B Priloga V. Uredbi o programu InvestEU.

2.3.4 Razmatranja u pogledu državnih potpora

Sredstva država članica uključena u operacije financiranja i ulaganja za koje se pruža potpora fonda InvestEU u okviru odjeljaka „EU” i „države članice” mogu se u određenim slučajevima smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). Međutim, ona se izuzimaju od obveze prijavljivanja mjera državnih potpora utvrđene u članku 108. stavku 3. UFEU-a ako ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Uredbi o općem skupnom izuzeću (29), osobito u njezinu posebnom odjeljku o programu InvestEU (30), ili u nekoj drugoj uredbi o skupnom izuzeću (31). Svaka državna potpora koja ne ispunjava zahtjeve utvrđene u jednoj od uredbi o skupnom izuzeću mora se prijaviti Komisiji u skladu s člankom 108. UFEU-a.

2.4 Procjena rizika

Za sve izravne dužničke operacije partneri u provedbi provode svoju standardnu procjenu rizika, koja uključuje izračun vjerojatnosti neispunjavanja obveza i očekivane stope povrata te razvrstavanje u skladu s internim rejting-sustavom ili sustavom ocjenjivanja partnera u provedbi, te o njoj izvješćuju Komisiju.

Kako bi se odrazio ukupni rizik operacije, takav se izračun provodi ne uzimajući u obzir jamstvo EU-a i financijski doprinos partnera u provedbi. Međutim, mora se imati u vidu činjenica da, u skladu s pravilima i postupcima partnera u provedbi, neke operacije u okviru tematskih proizvoda možda nisu obuhvaćene opsegom uobičajenih parametara za procjenu rizika tog partnera u provedbi. U takvim slučajevima partner u provedbi u suradnji s Komisijom izrađuje odgovarajuću procjenu rizika kako bi se osiguralo odgovarajuće izvješćivanje o rizicima.

Informacije o očekivanom profilu rizičnosti dužničkih operacija dostavljaju se i Odboru za ulaganja u okviru zahtjeva za potporu fonda InvestEU. Dužnička operacija je operacija s obilježjima rizika karakterističnima za dug koja može uključivati instrumente u pravnom obliku duga. Neki su primjeri zajmovi, financijski najmovi, hipoteke, akreditivi, jamstva, rezervne kreditne linije i vrijednosni papiri izdani na tržištima kapitala, kao što su obveznice; mogu biti nadređeni, mezaninski ili podređeni te osigurani ili neosigurani.

Za vlasničke operacije jamstvo EU-a može se upotrebljavati radi potpore ulaganjima partnera u provedbi u pojedinačne subjekte ili projekte (vlasnička ulaganja) ili u okviru ulaganja u fondove (uključujući fondove fondova, instrumente za zajednička ulaganja ili druge vrste posrednika) ili druge vrste financijskih instrumenata koji uključuju rizike vlasničkog portfelja (vlasnički portfelj).

Vlasnička operacija je operacija s obilježjima rizika vlasničkog kapitala. Može uključivati instrumente u pravnom obliku vlasničkog kapitala, kao što su ulaganja u redovne ili povlaštene dionice, i kvazivlasničkih ili hibridnih instrumenata, kao što su duboko podređeni zajmovi sa sudjelovanjem u dobiti, mezaninsko financiranje, poduzetnički zajmovi, konvertibilni instrumenti, varanti ili drugi oblici zajmova s opcijom konverzije u vlasnički kapital ako se imatelj izlaže riziku vlasničkog tipa. Za izravne vlasničke operacije partner u provedbi provodi svoju standardnu procjenu i o njoj izvješćuje Komisiju. Za operacije koje nisu obuhvaćene opsegom uobičajenih parametara za vlasnički kapital partner u provedbi u suradnji s Komisijom izrađuje odgovarajuću metodu procjene kako bi se osiguralo odgovarajuće izvješćivanje.

Partner u provedbi upotrebljava svoju standardnu procjenu rizika kako bi utvrdio klasificira li se operacija kao vlasnička ili dužnička, i to neovisno o njezinu pravnom obliku i nomenklaturi, te o tome na odgovarajući način izvješćuje Komisiju.

Kad je riječ o operacijama preko posrednika, partneri u provedbi mogu se pri procjeni rizika krajnjih primatelja ili vrednovanju operacije, ovisno o slučaju, osloniti na standardne postupke financijskih posrednika. U sporazumu o jamstvu predvidjet će se da se Komisija izvješćuje o ishodu analize koju su na temelju informacija dobivenih od financijskih posrednika na razini portfelja proveli partneri u provedbi kako bi mogla procijeniti učinak takvih operacija na rizik za jamstvo EU-a i primjerenost potreba za izdvajanjem rezervacija.

Operacije financiranja i ulaganja razvrstavaju se na temelju zajedničkog rejting-sustava uspostavljenog u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (b) podtočkom ii. Uredbe o programu InvestEU. Relevantne informacije o procjeni rizika operacije financiranja ili operacije ulaganja stavljaju se na raspolaganje Odboru za ulaganja u skladu s člankom 24. stavkom 4. Uredbe o programu InvestEU i Komisiji za potrebe izvješćivanja. Detaljni zahtjevi utvrđuju se u sporazumima o jamstvu uzimajući u obzir interese EU-a kao jamca i uz odgovarajuću zaštitu povjerljivosti osobnih i/ili poslovno osjetljivih informacija.

2.5 Valuta financiranja

Jamstvo EU-a partnerima u provedbi pruža se u eurima.

Financiranje u okviru operacija financiranja i ulaganja krajnjim se primateljima može pružiti u bilo kojoj valuti koja ima status zakonskog sredstva plaćanja u državi članici. Takvim se financiranjem može doprinijeti i razvoju lokalnih tržišta kapitala.

Financiranje se može pružiti i u drugim valutama kojima se može trgovati. Međutim, partneri u provedbi i financijski posrednici trebaju nastojati izbjeći izlaganje krajnjih primatelja tečajnom riziku. Financiranje se krajnjim primateljima u pravilu može pružiti u valutama koje nisu zakonsko sredstvo plaćanja u državi u kojoj krajnji primatelj ima poslovni nastan samo ako postoji snažna ekonomska opravdanost. U takvim bi slučajevima financiranje trebalo po mogućnosti odobriti u eurima.

2.6 Načela dodjele sredstava po sastavnici politike

Financijski proizvodi uspostavljaju se unutar odgovarajuće sastavnice politike u skladu s načelima utvrđenima u nastavku:

a) financijski proizvodi za potporu operacijama financiranja i ulaganja kojih je glavni cilj postizanje pozitivnog društvenog učinka ili razvoj vještina obuhvaćaju se sastavnicom za socijalna ulaganja i vještine;

b) financijski proizvodi za potporu portfeljima koje čine isključivo MSP-ovi i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije preko posrednika u obliku duga ili vlasničkog kapitala obuhvaćaju se sastavnicom za MSP-ove, osim onih obuhvaćenih područjem primjene točke (a). Kad je riječ o izravnim operacijama, financijski proizvodi za potporu portfeljima koje čine isključivo MSP-ovi i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije kao opće područje politike kako je navedeno u članku 8. stavku 1. točki (c) Uredbe o programu InvestEU raspoređuju se u sastavnicu za MSP-ove, dok se financijski proizvodi usmjereni na druga posebna područja politike raspoređuju u sastavnice koje obuhvaćaju to područje;

c) financijski proizvodi za potporu aktivnostima istraživanja, inovacija ili digitalizacije obuhvaćaju se sastavnicom za istraživanja, inovacije i digitalizaciju, osim onih iz točaka (a) i (b);

d) financijski proizvodi za potporu infrastrukturnim operacijama, povezanoj mobilnoj imovini, uvođenju inovativnih tehnologija za koje je rizik uglavnom na strani potražnje i razvoju tržišta specifičnog za određeni sektor obuhvaćaju se sastavnicom za održivu infrastrukturu, podložno sljedećim uvjetima: i. financijski proizvodi povezani sa socijalnom infrastrukturom (32) raspoređuju se u sastavnicu za socijalna ulaganja i vještine; ii. financijski proizvodi povezani s infrastrukturom za koje se glavni rizik nalazi u aktivnostima tehnološkog razvoja i inovacija raspoređuju se u sastavnicu za istraživanja, inovacije i digitalizaciju. Međutim, financijske proizvode povezane s projektima kojima se nastoje ostvariti relevantni ciljevi politike održive infrastrukture MSP-ovi i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije mogu provoditi i razvijati i u okviru sastavnice za održivu infrastrukturu ako ti portfelji nisu obuhvaćeni točkom (b).

Potpora MSP-ovima u obliku kapitala u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (g) Uredbe o programu InvestEU može se pružiti u okviru financijskih proizvoda unutar bilo koje sastavnice politike.

Zajednički financijski proizvodi obuhvaćaju se s dvije ili više sastavnica u skladu s odgovarajućim mehanizmom raspodjele jamstva kako je utvrđeno u sporazumima o jamstvu. Takav mehanizam raspodjele jamstva može se sastojati od unaprijed definirane proporcionalne raspodjele svake operacije financiranja ili operacije ulaganja među relevantnim sastavnicama politike ili drugih mehanizama.

Svaka pojedinačna operacija financiranja ili operacija ulaganja koju predloži partner u provedbi dodjeljuje se odgovarajućem financijskom proizvodu. Operacija financiranja ili operacija ulaganja koja ispunjava kriterije za više od jednog utvrđenog financijskog proizvoda dodjeljuje se financijskom proizvodu kojim je obuhvaćen njezin glavni cilj u skladu s člankom 8. stavkom 4. Uredbe o programu InvestEU.

Pri dostavljanju pojedine operacije financiranja ili operacije ulaganja partner u provedbi predlaže relevantni financijski proizvod iz sastavnice politike kojoj se dodjeljuje operacija financiranja ili operacija ulaganja.

2.7 Geografska i sektorska raznolikost

Obujam operacija financiranja i ulaganja obuhvaćenih jamstvom EU-a u bilo koje tri države članice ne smije činiti više od 45 % iznosa financiranja koje podupire fond InvestEU za sve partnere u provedbi, i to ukupno, na kraju razdoblja ulaganja. Iz toga su isključene operacije financiranja i ulaganja ili njihovi relevantni dijelovi obuhvaćeni odjeljcima „države članice”.

Osim toga, mora se učiniti sve kako bi se osiguralo da se do kraja razdoblja ulaganja obuhvati velik broj prihvatljivih područja navedenih u Prilogu II. Uredbi o programu InvestEU. Pritom će se posebno obuhvatiti tržišta u nastajanju ili slabije razvijena tržišta te uzeti u obzir financijski proizvodi partnera u provedbi. Financijskim proizvodom može biti obuhvaćeno bilo koje od prihvatljivih područja za operacije financiranja i ulaganja navedenih u Prilogu II. Uredbi o programu InvestEU.

Mogu se uspostaviti platforme za ulaganja kako bi se promicala geografska raznolikost povezivanjem rada i stručnosti partnera u provedbi s nacionalnim razvojnim bankama i institucijama koje imaju ograničeno iskustvo u korištenju financijskih instrumenata.

U okviru odjeljaka „države članice” geografsko područje i posebna namjenska izdvajanja bit će uključeni u odgovarajuće sporazume o doprinosu.

2.8 Odjeljci „države članice” u sastavnicama politike

Mogu se uspostaviti odjeljci „države članice” koji obuhvaćaju jednu ili više primjenjivih sastavnica politike. To će biti namjenske dodjele država članica doprinositeljica kako bi se osiguralo ostvarivanje ciljeva politika fondova u okviru podijeljenog upravljanja ili Mehanizma za oporavak i otpornost ili za potrebe utvrđene u sporazumu o doprinosu, ovisno o podrijetlu doprinosa. Iz odjeljaka „države članice” može se, među ostalim, pružiti potpora MSP-ovima u obliku kapitala u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (g) Uredbe o programu InvestEU.

Operacije financiranja i ulaganja u okviru odjeljaka „države članice” provode se u skladu s pravilima fonda InvestEU i usklađene su s ovim smjernicama o ulaganjima i sporazumom o doprinosu prema članku 10. Uredbe o programu InvestEU, uključujući ciljeve programa koji pridonose.

Iz svakog odjeljka „države članice” (33) može se pružiti potpora u sljedećim scenarijima koji se odnose na financijske proizvode iz odjeljka 2.3.2.2.:

a) postojeći financijski proizvod osmišljen za odjeljak „EU” može se provesti i u okviru odjeljka „države članice”. Doprinos se namjenski izdvaja za države članice ili regije iz koje potječe;

b) mogu se razviti posebni financijski proizvodi prilagođeni posebnim potrebama i specifičnim krajnjim primateljima iz države članice ili regije iz koje potječe doprinos. Takav financijski proizvod može biti nova vrsta financijskog proizvoda ili se može znatno razlikovati od postojećeg financijskog proizvoda razvijenog za odjeljak „EU”;

c) u okviru financijskog proizvoda mogu se kombinirati i nadopunjavati potpora iz odjeljka „EU” i odjeljka „države članice”.

Dvije države članice ili više njih s Komisijom mogu sklopiti sporazum o zajedničkom doprinosu u skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe o programu InvestEU.

2.9 Operacije mješovitog financiranja za koje se pruža potpora fonda InvestEU

Operacije mješovitog financiranja (34) definirane u članku 2. točki 5. i navedene u članku 6. podstavku 2. Uredbe o programu InvestEU uključuju potporu iz fonda InvestEU. Prijedlog operacije financiranja ili ulaganja koja je dio takve operacije mješovitog financiranja partner u provedbi podnosi Odboru za ulaganja na odobrenje.

Operacija mješovitog financiranja provodi se u skladu s pravilima programa InvestEU. Element mješovitog financiranja koji osigurava sektorski program (35) može biti u obliku bespovratnih sredstava ili financijskog instrumenta i mora biti u skladu s pravilima o prihvatljivosti sektorskog programa. Element mješovitog financiranja u obliku financijskog instrumenta može se kombinirati i podijeliti rizik s jamstvom InvestEU, kako je detaljnije utvrđeno u sporazumu o jamstvu. Relevantni program rada (36) činit će odluku o financiranju koja se odnosi na element mješovitog financiranja iz sektorskog programa i u njemu će se navesti njegov oblik, ciljevi, proračunski iznos sektorskog programa koji se dodjeljuje operacijama mješovitog financiranja i popis subjekata uključenih u operaciju mješovitog financiranja. Odlukom o elementu mješovitog financiranja iz sektorskog programa ne dovodi se u pitanje odluka Odbora za ulaganja o jamstvu EU-a u skladu s Uredbom o programu InvestEU.

Pri osmišljavanju i provedbi operacije mješovitog financiranja posebna se pozornost pridaje učinkovitosti i razmjernosti kombinirane potpore Unije. U sporazumu o jamstvu navest će se financijski proizvodi u okviru kojih se mogu predložiti operacije mješovitog financiranja i posebne odredbe koje se primjenjuju na operacije mješovitog financiranja. One mogu sadržavati indikativne ili obvezne gornje granice odgovarajućih obroka potpore Unije. Nadalje, agregirane informacije (ili, ako je tako dogovoreno u sporazumu o jamstvu, detaljne informacije) o operacijama mješovitog financiranja mogu se preispitati tijekom rasprava s Komisijom o portfelju projekata. Tablica pokazatelja pokazuje koristi li se za operaciju mješovitog financiranja komponenta bespovratnih sredstava ili financijski instrument iz drugih programa Unije.

Dodatno uz preispitivanje portfelja, partner u provedbi Komisiji dostavlja i posebne informacije o prihvatljivosti za svaku operaciju financiranja ili operaciju ulaganja za koju se koristi mješovito financiranje u okviru financijskog proizvoda, kako je definirano u sporazumu o jamstvu. Za homogene neizravne operacije financiranja ili ulaganja u sporazumu o jamstvu mogu se definirati posebni kriteriji prihvatljivosti za transakcije s krajnjim primateljima koji mogu nadomjestiti potrebu za takvim posebnim informacijama.

2.10 Strateška ulaganja

Operacije financiranja ili ulaganja u okviru programa InvestEU mogu pridonijeti aktivnostima od strateške važnosti za Uniju kako su utvrđene u članku 8. stavku 3. Uredbe o programu InvestEU. Takve aktivnosti smatrat će se strateškim ulaganjima:

i. ako se odnose na projekte i krajnje primatelje povezane s rizicima za sigurnost ili javni poredak Unije i njezinih država članica, posebno ulaganja u sektore obrane i svemira te kibersigurnost: — kad je riječ o obrani, ulaganja u obrambene tehnologije i proizvode utvrđene u godišnjem programu rada za Europski fond za obranu, — kad je riječ o svemiru, ulaganja u sljedeće proizvode: — atomski satovi (npr. za sustave za određivanje položaja Galileo), — strateški lanseri (tj. vozila za lansiranje svemirskih letjelica za svemirske sustave pod kontrolom Unije), i — svemirski proizvodi utvrđeni na popisu o kojem svake godine odlučuje Komisija i koji se dostavlja Upravljačkom odboru, — kad je riječ o kibersigurnosti, ulaganja usmjerena isključivo na razvoj i primjenu alata i rješenja za kibersigurnost, među ostalim u okviru uvođenja ili nadogradnje digitalnih mreža i podatkovne infrastrukture; ili

ii. ako doprinose otpornosti Unije u područjima od strateške važnosti za Uniju, kako su utvrđena u odjeljcima 6.1.1.8., 6.2.1.1. i 6.4.1.1., podupiranjem i jačanjem strateških lanaca vrijednosti te održavanjem i intenziviranjem aktivnosti od strateške važnosti za Uniju, uključujući važne projekte od zajedničkog europskog interesa, u područu kritične infrastrukture, transformativnih tehnologija, revolucionarnih inovacija i inputa za poduzeća i potrošače.

Za izravne operacije partner u provedbi jamči da se strateškim ulaganjima poštuju ograničenja utvrđena u nastavku. Za neizravne operacije partner u provedbi ugovorno zahtijeva da financijski posrednik jamči poštovanje istih ograničenja.

Ograničenja se primjenjuju na krajnje primatelje obuhvaćene točkom i. u prvom odlomku, osim u slučaju izravnih operacija u iznosu manjem od 10 000 000 EUR i transakcija u okviru neizravnih operacija u iznosu manjem od 10 000 000 EUR.

Za potrebe ograničenja utvrđenih u ovom odjeljku:

a) „kontrola” znači sposobnost izvršavanja odlučujućeg utjecaja na pravni subjekt izravno ili neizravno putem jednog ili više posredničkih pravnih subjekata;

b) „izvršna uprava” znači tijelo pravnog subjekta koje je imenovano u skladu s nacionalnim pravom i, ako je primjenjivo, odgovara glavnom izvršnom direktoru, ili bilo kojoj drugoj osobi koja ima usporedivu ovlast za odlučivanje, a koje je ovlašteno za utvrđivanje strategije, ciljeva i općeg usmjerenja pravnog subjekta te koje nadzire i prati odluke uprave;

c) „subjekt iz treće zemlje” znači subjekt s poslovnim nastanom u trećoj zemlji ili pravni subjekt s poslovnim nastanom u Uniji čija se izvršna uprava nalazi u trećoj zemlji. Mjesto poslovnog nastana pravnog subjekta određuje se prema mjestu njegova registriranog sjedišta.

Krajnjeg primatelja obuhvaćenog točkom i. ne kontroliraju treće zemlje ili subjekti iz trećih zemalja te ima izvršnu upravu u Uniji.

Ako krajnji primatelj obuhvaćen točkom i. sudjeluje u strateškom ulaganju u području 5G povezivosti, mjere i planovi za smanjenje rizika, u skladu s paketom instrumenata za kibersigurnost mreža 5G (37), primjenjuju se i na njegove dobavljače. Riječ je osobito o dobavljačima telekomunikacijske opreme i proizvoda i ostalim trećim dobavljačima, kao što su pružatelji infrastrukture oblaka, pružatelji upravljanih usluga, integratori sustava, pružatelji sigurnosnih usluga i usluga održavanja te proizvođači prijenosne opreme.

Ako krajnji primatelj obuhvaćen točkom i. sudjeluje u strateškom ulaganju u području obrane, to se ograničenje primjenjuje i na njegove dobavljače i podugovaratelje.

Ograničenja koja se odnose na odsustvo kontrole treće zemlje ili subjekta iz treće zemlje navedena u tri prethodna odlomka ne primjenjuju se za operaciju financiranja i ulaganja ako krajnji primatelj obuhvaćen točkom i. može dokazati da je riječ o pravnom subjektu za koji je država članica u kojoj ima poslovni nastan odobrila jamstvo u skladu s načelima koja se odnose na prihvatljive subjekte utvrđenima u relevantnim odredbama Uredbe o Europskom fondu za obranu („EDF”) (38) ili za koji je Komisija odobrila izuzeće u skladu s načelima koja se odnose na prihvatljive subjekte utvrđenima u relevantnim odredbama Uredbe o svemiru (39). Partner u provedbi mora obavijestiti Komisiju o svakom odobrenom odstupanju od ograničenja utvrđenih u ovom odjeljku 2.10.

Krajnji primatelji obuhvaćeni točkom i. ne dodjeljuju isključivu licencu i ne prenose prava intelektualnog vlasništva za povezane kritične tehnologije i tehnologije bitne za zaštitu ključnih sigurnosnih interesa Unije i njezinih država članica koji izravno proizlaze iz tih strateških ulaganja na treće zemlje ili subjekte iz trećih zemalja, osim ako to odobri država članica u kojoj krajnji primatelj ima poslovni nastan.

To se ograničenje prestaje primjenjivati pet godina nakon datuma konačne isplate sredstava.

3. PROMICANJE ODRŽIVIH ULAGANJA

Kao važan dio Plana ulaganja za održivu Europu/Plana ulaganja za zeleni plan (40), InvestEU pomoći će u ostvarivanju europskog zelenog plana i mehanizma za pravednu tranziciju. Pridonijet će i jačanju socijalne dimenzije Unije.

Uredba o programu InvestEU sadržava posebne pravne zahtjeve koji se odnose na doprinos klimatskim i okolišnim ciljevima i održivost operacija financiranja i ulaganja za koje se prima potpora u okviru jamstva EU-a. U kontekstu programa InvestEU održivost podrazumijeva utjecaj na tri dimenzije navedene u Uredbi o programu InvestEU: klimu, okoliš i socijalnu dimenziju.

Nadalje, u skladu s člankom 8. stavkom 5. Uredbe o programu InvestEU projekti koji nisu u skladu s klimatskim ciljevima, prema načelima utvrđenima u smjernicama za provjeru održivosti, nisu prihvatljivi za potporu.

Pri izradi financijskih proizvoda u okviru fonda InvestEU uzima se u obzir doprinos ciljevima održivosti, među ostalim razvojem tržišta zelenih obveznica i obveznica za održivost; uvođenje inovativnih i održivih rješenja u području kružnog gospodarstva, biogospodarstva, plavog gospodarstva, hrane i klimatskih promjena; zaštita okoliša i prirodnog kapitala (zrak, voda, priroda, tlo i bioraznolikost); tranzicija i dekarbonizacija energetski intenzivnih industrija, među ostalim putem ulaganja u digitalne tehnologije kružne sustave; sektori kojima je potrebna potpora radi usklađivanja s klimatskim ciljevima Europske unije za 2030. i 2050.; potreba za uklanjanjem povezanih negativnih učinaka koji mogu posebno pogoditi ugrožene građane, uključujući one kojima je potrebno stjecanje dodatnih vještina ili prekvalifikacija i prilagodba novim oblicima rada, te regije koje zaostaju u pogledu stvaranja održivih industrija i usluga; te promicanje rodne ravnopravnosti i ravnopravnosti na drugim osnovama.

Partnere u provedbi potiče se da podupru gospodarske aktivnosti koje su u skladu s kriterijima Uredbe (EU) 2020/852 (41).

Promotorima projekata, financijskim posrednicima ili partnerima u provedbi mogu se pružati namjenske savjetodavne usluge (42), posebno radi izgradnje kapaciteta za ispunjavanje zahtjeva za provjeru održivosti i radi izrade portfelja projekata usmjerenih na prethodno navedene ciljeve.

3.1 Praćenje klimatskih i okolišnih mjera i izvješćivanje o njima

Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 10. Uredbe o programu InvestEU, očekuje se da će se u okviru operacija financiranja i ulaganja najmanje 30 % cjelokupne financijske omotnice programa InvestEU namijeniti ostvarenju klimatskih ciljeva. Osim toga, za odjeljak „EU” u članku 8. stavku 8. Uredbe o programu InvestEU utvrđena je posebna ciljna vrijednost od najmanje 60 % ukupnog obujma operacija financiranja i ulaganja unutar sastavnice za održivu infrastrukturu za potporu ciljevima u području klime i okoliša. Očekuje se da će operacije financiranja i ulaganja pridonijeti i općim ciljevima Unije u pogledu bioraznolikosti.

Ciljne vrijednosti u području klime i okoliša primjenjuju se i na odjeljak „EU” i odjeljak „države članice” fonda InvestEU. Međutim, ostvarivanje ciljeva (43) izračunavat će se i pratiti zasebno za odjeljak „EU” i odjeljak „države članice”.

Partneri u provedbi mjere doprinos klimatskim i okolišnim ciljevima operacija financiranja i ulaganja koje podnose Odboru za ulaganja, u skladu sa smjernicama Komisije za praćenje klimatskih i okolišnih mjera iz članka 8. stavka 7. Uredbe o programu InvestEU. Praćenje klimatskih i okolišnih mjera u okviru fonda InvestEU temeljit će se na usklađenom sustavu za prikupljanje, obilježavanje i objedinjavanje relevantnih informacija od svih partnera u provedbi uz usklađenost sa širom metodologijom nadzora klimatske politike primjenjivom na sve relevantne programe koji se financiraju iz proračuna Unije. U tom će se sustavu na odgovarajući način morati primjenjivati kriteriji za utvrđivanje okolišne održivosti gospodarske aktivnosti u skladu s Uredbom o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (44).

U svrhu praćenja postizanja ciljne vrijednosti za klimu od 30 % i kumulativne ciljne vrijednosti za klimu i/ili okoliš od 60 % za sastavnicu za održivu infrastrukturu, partneri u provedbi u trenutku podnošenja prijedloga Komisiji dostavljaju informacije potrebne za praćenje doprinosa tim ciljevima u skladu sa smjernicama koje je izdala Komisija. Iste informacije dostavit će se i Odboru za ulaganja u okviru zahtjeva za potporu fonda InvestEU.

Sporazumima o jamstvu zahtijevat će se da partneri u provedbi svake godine izvješćuju Komisiju o operacijama kojima se pridonosi klimatskim i okolišnim ciljevima na ukupnoj razini i, ako je primjenjivo, zasebno po fondu iz kojeg se daje doprinos u okviru podijeljenog upravljanja u odjeljku „države članice”. Takvo izvješćivanje uključivat će relevantne pokazatelje, ako je primjenjivo.

3.2 Provjera održivosti

U skladu s člankom 8. stavkom 5. Uredbe o programu InvestEU partner u provedbi nadzire operacije financiranja i ulaganja kako bi utvrdio podupiru li se projekti iznad određene veličine (45) i, ako je to slučaj, imaju li oni znatan učinak na okoliš ili klimu ili društveni učinak. Ako se to potvrdi, projekti podliježu provjeri održivosti u skladu sa smjernicama koje izrađuje Komisija u suradnji s potencijalnim partnerima u provedbi. Ako partner u provedbi zaključi da nije potrebno provesti provjeru održivosti, dostavlja obrazloženje Odboru za ulaganja.

Partner u provedbi bit će zadužen za provjeru održivosti na temelju informacija koje su dostavili promotori projekta i u skladu sa smjernicama Komisije. Pri podnošenju zahtjeva za potporu fonda InvestEU partneri u provedbi dostavljaju sažetak o provjeri održivosti, prema potrebi. Uzimajući u obzir pravila i prakse koji se odnose na povjerljive i poslovno osjetljive informacije, uključujući intelektualno vlasništvo, sažetak o provjeri održivosti objavljuje se nakon što Odbor za ulaganja odobri upotrebu jamstva EU-a za određenu operaciju.

Smjernice Komisije sastavit će se u skladu s izradom smjernica za druge programe Unije te na temelju postojećih propisa (46), postojećih smjernica, alata i najboljih praksi za osiguravanje otpornosti na klimatske promjene i procjenu vanjskih učinaka na okoliš (47), uzimajući u obzir, na odgovarajući način, kriterije za utvrđivanje okolišne održivosti gospodarske aktivnosti, kako je definirano u Uredbi (EU) 2020/852, uključujući načelo nenanošenja bitne štete. Provjerom se isto tako pomaže utvrditi da su operacije ulaganja u okviru programa InvestEU usmjerene na uklanjanje nejednakosti ili barem da ne pridonose održavanju ili povećanju postojećih nejednakosti.

3.3 Program za pravednu tranziciju u okviru programa InvestEU

Kao dio Plana ulaganja za održivu Europu/Plana ulaganja za europski zeleni plan program InvestEU pridonijet će mehanizmu za pravednu tranziciju s pomoću posebnog programa za pravednu tranziciju, koji se provodi u okviru financijskih proizvoda programa InvestEU. Programom se podupiru ulaganja kojima se rješavaju socijalni, gospodarski i okolišni izazovi koji proizlaze iz tranzicije prema postizanju klimatskog cilja Unije do 2030. i klimatske neutralnosti do 2050. Kako bi mogle koristiti sredstva iz programa za pravednu tranziciju u okviru fonda InvestEU, države članice u relevantnom teritorijalnom planu za pravednu tranziciju utvrđuju sektore i aktivnosti za koje je predviđena potpora, u skladu s načelima koja se odnose na teritorijalne planove za pravednu tranziciju utvrđena u Uredbi o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju („Uredba o FPT-u”) (48).

Programom za pravednu tranziciju u okviru fonda InvestEU podupiru se gospodarski održiva ulaganja subjekata iz privatnog i javnog sektora koja su u skladu s ciljevima pravedne tranzicije. Projekti ili krajnji primatelji trebaju se nalaziti na područjima koja su obuhvaćena odobrenim teritorijalnim planom za pravednu tranziciju u skladu s Uredbom o FPT-u. Nadalje, mogu se podupirati projekti ili krajnji primatelji koji se ne nalaze na tim područjima, ali pridonose ispunjavanju njihovih razvojnih potreba, pod uvjetom da je financiranje takvih projekata ključno za tranziciju područja s teritorijalnim planom za pravednu tranziciju. Na primjer, mogu biti obuhvaćeni infrastrukturni projekti kojima se poboljšava povezivost regija u kojima je potrebno osigurati pravednu tranziciju.

Programom za pravednu tranziciju u okviru fonda InvestEU podupiru se ulaganja koja su u skladu s ciljevima (članak 3. Uredbe o programu InvestEU) i prioritetima ulaganja (članak 8. stavak 1. i Prilog II. Uredbi o programu InvestEU) utvrđenima u Uredbi o programu InvestEU i ovim smjernicama o ulaganjima.

Program za pravednu tranziciju u okviru fonda InvestEU može se provoditi s pomoću bilo kojeg financijskog proizvoda programa InvestEU unutar četiriju sastavnica politike. Zbog posebnosti područja pravedne tranzicije (npr. gospodarske nejednakosti, struktura tržišta rada, apsorpcijska sposobnost itd.) i utjecaja pandemije bolesti COVID-19 na gospodarske izglede, u okviru određenih financijskih proizvoda može se očekivati veća potražnja za financiranjem, dok u okviru drugih potražnja može biti ograničena ili je uopće neće biti. Uzimajući u obzir te čimbenike, partnerima u provedbi i financijskim posrednicima mogu se pružiti namjenski poticaji. Ti poticaji, ako je to opravdano, mogu imati oblik povoljnijih aranžmana za podjelu rizika za ulagačke portfelje između EU-a i partnera u provedbi, niže naknade za jamstvo EU-a ili djelomičnog pokrivanja administrativnih troškova operacija financiranja i ulaganja kojima se doprinosi programu za pravednu tranziciju u okviru fonda InvestEU kako je definirano u članku 13. stavku 2. Uredbe o programu InvestEU ili neki drugi oblik dogovoren u sporazumu o jamstvu u kontekstu jednog ili više financijskih proizvoda. Promotorima projekata ili financijskim posrednicima može se, prema potrebi, ponuditi posebna savjetodavna potpora kako bi se pružila potpora razvoju održivog portfelja projekata.

Svako smanjenje naknade za jamstvo EU-a u potpunosti je namijenjeno krajnjim primateljima.

Doprinos partnera u provedbi postizanju ciljeva ulaganja za program za pravednu tranziciju u okviru fonda InvestEU može se razlikovati ovisno o prirodi predmetnog financijskog proizvoda.

Partneri u provedbi prate operacije financiranja i ulaganja ili njihove relevantne komponente kojima se podupiru projekti ili krajnji primatelji unutar programa za pravednu tranziciju u okviru fonda InvestEU i o njima izvješćuju. Nakon donošenja relevantnog teritorijalnog plana za pravednu tranziciju takve operacije ili njihove relevantne komponente računaju se kao ulaganja mobilizirana unutar programa za pravednu tranziciju u okviru fonda InvestEU čak i ako su odobrene prije donošenja plana, pod uvjetom da partner u provedbi provjeri da ispunjavaju ciljeve predmetnog teritorijalnog plana za pravednu tranziciju.

Financiranje iz programa za pravednu tranziciju u okviru fonda InvestEU ne smije se kombinirati s instrumentom za kreditiranje u javnom sektoru (49) (stup 3), osim za savjetodavnu potporu.

4. UPORABA JAMSTVA EU-a

Jamstvo EU-a može se upotrebljavati za pokrivanje različitih tranši rizika operacija financiranja ili ulaganja u okviru različitih financijskih proizvoda ili portfelja operacija financiranja i ulaganja u okviru financijskih proizvoda. Pojedinosti o uporabi jamstva EU-a utvrđuju se u sporazumu o jamstvu.

Jamstvo EU-a može biti pari passu s pozicijom rizika partnera u provedbi ili može pokriti podređenu tranšu kao što je tranša prvog gubitka ili mezaninsku tranšu. Kad je riječ o sporazumima o jamstvu kojima je obuhvaćeno više sastavnica politike, gubici nastali u okviru financijskih proizvoda mogu se podijeliti unutar jedne ili više sastavnica politike, uzimajući u obzir strukturu podjele rizika definiranu u sporazumu o jamstvu.

Udio partnera u provedbi u tranši prvog gubitka ubraja se u financijski doprinos partnera u provedbi kako je definiran u članku 2. stavku 7. Uredbe o fondu InvestEU. Podjela rizika u drugim oblicima, kao što je udio partnera u provedbi u mezaninskoj tranši, može se uračunati u financijski doprinos partnera u provedbi, u skladu s uvjetima i metodologijom izračuna utvrđenima u sporazumima o jamstvu.

Životni vijek i uvjeti obustave financijskog proizvoda definiraju se u sporazumu o jamstvu. Prema potrebi, u okviru financijskog proizvoda na razini operacije financiranja ili operacije ulaganja može se predvidjeti mogućnost izlaska iz ulaganja ili prodaje izloženosti prije kraja životnog vijeka osnovnih ulaganja ako se može osigurati postizanje ciljeva politike, uz istodobno poštovanje financijskih interesa Unije i partnera u provedbi.

Ne dovodeći u pitanje načela iz ovog odjeljka 4. koja se primjenjuju mutatis mutandis, debljina podređene ili mezaninske tranše može se utvrditi i mehanizmom stope prijenosa, koji će biti naveden u sporazumu o jamstvu. Taj se mehanizam sastoji od primjene pojedinačne stope prijenosa za svaku operaciju financiranja ili operaciju ulaganja kako bi se utvrdila razina doprinosa partnera u provedbi i jamstva EU-a takvoj podređenoj ili mezaninskoj tranši za tu operaciju.

Za uporabu jamstva EU-a primjenjuju se sljedeća načela, osim ako je drukčije navedeno u ovim smjernicama o ulaganjima u odgovarajućem odjeljku sastavnice politike. Za odjeljak „države članice” debljina tranše prvog gubitka ili mezaninske tranše može se razlikovati od načela iz ovog odjeljka 4., kako je navedeno u relevantnom sporazumu o doprinosu koji potpisuju Komisija i država članica.

4.1 Opći financijski proizvodi

4.1.1 Uporaba jamstva EU-a za dužničke operacije

U načelu, u skladu s odredbama iz odjeljaka od 4.1.1.1. do 4.1.1.3., za portfelje kojima se podupiru dužničke operacije u okviru financijskih proizvoda, ako jamstvo EU-a pokriva tranšu prvog gubitka, partner u provedbi preuzima barem 5-postotni udio u toj tranši.

4.1.1.1 Pokrivanje pojedinačnih operacija

Ovaj odjeljak 4.1.1.1. primjenjuje se samo na izravne operacije.

Jamstvo EU-a može se upotrijebiti za djelomično pokrivanje pojedinačne operacije na osnovi pari passu. U tom slučaju jamstvo EU-a za pojedinačnu operaciju ne smije premašiti 50 % financiranja koje osigurava partner u provedbi. Partner u provedbi obvezan je zadržati najmanje 20 % udjela pari passu za pojedinačnu operaciju radi usklađenosti interesa.

Jamstvo EU-a može imati i druge oblike, uključujući podređenu poziciju u pogledu pojedinačne operacije. U tom slučaju jamstvo EU-a za pojedinačnu operaciju ograničeno je na 25 % ukupnog iznosa financiranja koje osigurava partner u provedbi (50). Partner u provedbi mora preuzeti barem 5-postotni udio u podređenoj poziciji.

4.1.1.2 Pokrivanje portfelja operacija osim onih iz odjeljka 4.1.1.3.

Jamstvom EU-a može se pokriti i tranša prvog gubitka ili mezaninska tranša za relevantni portfelj operacija financiranja i ulaganja koje financira partner u provedbi. Ako jamstvo EU-a pokriva tranšu prvog gubitka, partner u provedbi mora preuzeti barem 5-postotni udio u tranši.

Debljina tranše prvog gubitka temeljit će se na očekivanom profilu rizičnosti operacija u okviru portfelja obuhvaćenog jamstvom. Ograničena je na najviše 30 % ukupnog iznosa financiranja koji je partner u provedbi osigurao u okviru financijskog proizvoda. U okviru sastavnice za socijalna ulaganja i vještine debljina tranše prvog gubitka može se povećati s obzirom na odgovarajući udio ukupnog iznosa financiranja.

4.1.1.3 Pokrivanje portfelja ograničenih i neograničenih jamstava

Za financiranje zaduživanjem preko posrednika u obliku ograničenih jamstava i u obliku neograničenih jamstava, ako naknada financijskih posrednika nije primjerena za rizik financiranja koje osigurava partner u provedbi, jamstvo EU-a može iznositi do 100 % tranše prvog gubitka utvrđene na razini očekivanih gubitaka. Za takvo financiranje zaduživanjem preko posrednika u obliku ograničenih jamstava debljina tranše prvog gubitka pokrivene jamstvom EU-a može iznositi do 100 % financiranja koje osigurava partner u provedbi.

U propisno opravdanim slučajevima, za neograničena jamstva koja nudi partner u provedbi jamstvom EU-a mogu se pokriti gubici iznad očekivanog iznosa gubitaka. U tim se slučajevima određuje cijena za dio neočekivanih gubitaka pokrivenih jamstvom EU-a, kako je navedeno u sporazumu o jamstvu.

U iznimnim slučajevima s visokom dodanom vrijednosti politike, kad je riječ o ograničenim jamstvima koja pruža partner u provedbi, debljina tranše prvog gubitka pokrivene jamstvom EU-a može se utvrditi na razini višoj od očekivanih gubitaka. U tim se slučajevima određuje cijena za dio neočekivanih gubitaka pokrivenih jamstvom EU-a, kako je navedeno u sporazumu o jamstvu.

4.1.2 Uporaba jamstva EU-a za vlasničke operacije

U načelu, za portfelje kojima se podupiru vlasničke operacije partneri u provedbi moraju ulagati u svaku operaciju financiranja ili operaciju ulaganja na vlastiti rizik na osnovi pari passu u udjelu kojim se osigurava dostatna usklađenost interesa, kako je unaprijed definirano u okviru svakog financijskog proizvoda. Dio financiranja pokriven jamstvom EU-a ukupno čini do 70 % ukupnog vlasničkog financiranja koje partner u provedbi (koji se može uzeti u obzir na razini grupe) osigurava na osnovi pari passu u okviru različitih financijskih proizvoda, a financiranje na vlastiti rizik čini najmanje 5 % ukupnog vlasničkog financiranja koje partner u provedbi osigurava pari passu u okviru bilo koje operacije financiranja ili ulaganja.

U propisno opravdanim slučajevima aranžmani o podjeli rizika između partnera u provedbi i Komisije mogu biti na osnovi pari passu. Primjerice, podređena uporaba jamstva EU-a može se dopustiti za javna dobra sa sustavnim tržišnim nedostacima ili za neodgovarajuće određivanje cijena vanjskih učinaka, primjerice za ogledne operacije ili stvaranje novog tržišta.

Samo u iznimnim slučajevima, uključujući one u kojima postoji visoka koncentracija rizika, jamstvom EU-a može se pokriti do 100 % tranše prvog gubitka (što može iznositi najviše 50 % ukupnog financiranja koje osigurava partner u provedbi u okviru tog portfelja). U svim slučajevima podjela prihoda između partnera u provedbi i Komisije razmjerna je njihovoj izloženosti riziku.

4.2 Tematski financijski proizvodi

4.2.1 Uporaba jamstva EU-a za dužničke operacije

Jamstvom EU-a može se pokriti tranša prvog gubitka za relevantni portfelj dužničkih operacija koje financira partner u provedbi. S obzirom na značajke takvih financijskih proizvoda, debljina tranše prvog gubitka može biti veća od 50 % ciljnog financiranja koje osiguravaju partneri u provedbi. Partner u provedbi preuzima najmanje 5-postotni udio u tranši prvog gubitka kako bi osigurao usklađenost interesa. U propisno opravdanim slučajevima usklađenost interesa može se osigurati s pomoću drugih financijskih sredstava utvrđenih u odgovarajućem sporazumu o jamstvu.

U propisno opravdanim slučajevima doprinos partnera u provedbi pokrivanju gubitaka koje osigurava tranša prvog gubitka može se osigurati postupno, u skladu s dospijećima unutar portfelja i smanjenjem rizika. Taj se doprinos može osigurati kroz prihode koji proizlaze iz portfelja obuhvaćenog jamstvom ili drugih portfelja, ili s pomoću drugih primjerenih i inovativnih mehanizama.

4.2.2 Uporaba jamstva EU-a za vlasničke operacije

Jamstvom EU-a može se pokriti tranša prvog gubitka za relevantni portfelj vlasničkih operacija koje financira partner u provedbi; debljina tranše prvog gubitka može iznositi više od 50 % za relevantni portfelj operacija koje financira partner u provedbi. Partner u provedbi preuzima najmanje 5-postotni udio u tranši prvog gubitka kako bi osigurao usklađenost interesa. U propisno opravdanim slučajevima usklađenost interesa može se osigurati s pomoću drugih financijskih sredstava utvrđenih u odgovarajućem sporazumu o jamstvu.

U propisno opravdanim slučajevima doprinos partnera u provedbi pokrivanju gubitaka koje osigurava tranša prvog gubitka može se osigurati postupno, u skladu s dospijećima unutar portfelja i smanjenjem rizika. Taj se doprinos može osigurati kroz prihode koji proizlaze iz portfelja obuhvaćenog jamstvom ili drugih portfelja, ili s pomoću drugih primjerenih i inovativnih mehanizama.

5. FINANCIRANJE KOJE OSIGURAVA PARTNER U PROVEDBI

Na financiranje koje osigurava partner u provedbi primjenjuju se sljedeća načela, osim ako je drukčije navedeno u ovim smjernicama o ulaganjima u odgovarajućem odjeljku sastavnice politike.

5.1 Opći financijski proizvodi

5.1.1 Financiranje zaduživanjem koje osigurava partner u provedbi

5.1.1.1 Opće financiranje zaduživanjem

Partner u provedbi može osigurati financiranje izravno krajnjim primateljima, tj. u obliku izravnih zajmova ili drugim oblicima izravnog financiranja zaduživanjem ili putem financijskih posrednika.

5.1.1.2 Ograničena i neograničena jamstva

Sljedeći uvjeti primjenjuju se na operacije financiranja i ulaganja u okviru odjeljka „EU”:

a) jamstvo EU-a može se ponuditi partnerima u provedbi kako bi mogli pružiti ograničeno ili neograničeno jamstvo za portfelj novouspostavljenih financijskih transakcija u kojima je inicijator financijski posrednik. Transakcije s krajnjim primateljima nad kojima se provodi skupni postupak u slučaju nesolventnosti ili koji ispunjavaju kriterije u skladu s nacionalnim pravom da se nad njima provede skupni postupak u slučaju nesolventnosti na zahtjev vjerovnika nisu prihvatljive za uključivanje u te portfelje;

b) u slučaju ograničenog portfeljnog jamstva stopa gornje granice utvrđuje se na razini očekivanih gubitaka novog portfelja i određuje se pojedinačno za svaki sporazum o portfeljnom jamstvu koji je potpisan s financijskim posrednikom (51). Očekivani gubici utvrđuju se i dokumentiraju na temelju povijesnih podataka i procjena usmjerenih na budućnost. U nedostatku relevantnih podataka stopa gornje granice utvrđuje se na prethodno dogovorenoj razini i definira u sporazumu o jamstvu između Komisije i partnera u provedbi. Najveća dopuštena stopa gornje granice iznosi 25 %. Za sastavnice za socijalna ulaganja i vještine najviša dopuštena stopa gornje granice može biti viša;

c) u propisno opravdanim slučajevima, pokriće jamstvom do razine očekivanih gubitaka može se pružiti besplatno (za ograničena i neograničena jamstva), ali partner u provedbi mora odrediti cijenu preuzimanja rizika iznad očekivanih gubitaka kako se može utvrditi u sporazumu o jamstvu između Komisije i partnera u provedbi. U oba slučaja smanjenje naknade za jamstvo EU-a u potpunosti je namijenjeno krajnjim primateljima;

d) stopa jamstva za pojedinačne transakcije financiranja uključene u novi portfelj obično iznosi 50 %, ali taj se postotak može povećati za transakcije s posebnom vrijednošću politike;

e) financijski posrednik obvezan je zadržati najmanje 20 % izloženosti u odnosu na svaku financijsku transakciju koja je istog reda kao jamstvo partnera u provedbi. U propisno opravdanim slučajevima, u sporazumu o jamstvu između Komisije i partnera u provedbi može se utvrditi niži postotak ako je to u skladu s pravilima o državnim potporama. U okviru sastavnice za socijalna ulaganja i vještine minimalna izloženost može se smanjiti na 5 % u propisno opravdanim slučajevima;

f) kad je riječ o povratima gubitaka, jamstvo koje pruža partner u provedbi jednako je rangirano kao i financijski posrednik. U slučaju ograničenih jamstava, ako iznos gubitaka premašuje najviši iznos jamstva, odgovarajući iznos povrata gubitaka može se prvo dodijeliti nadređenijim izloženostima; druga je mogućnost primjena ex ante procijenjene stope povrata;

g) minimalni rok dospijeća financijskih transakcija koje se mogu uključiti u portfelje utvrđuje se na 12 mjeseci, osim za sastavnicu za socijalna ulaganja i vještine, za koju može biti manji.

5.1.2 Financiranje vlasničkim kapitalom koje osigurava partner u provedbi

Partneri u provedbi mogu krajnjim primateljima osigurati financiranje vlasničkim kapitalom i kvazivlasničkim kapitalom izravno (52) ili putem financijskih posrednika (kao što su namjenski fondovi i ulagački instrumenti, uključujući instrumente za zajednička ulaganja). Posrednički fondovi ili ulagački instrumenti obično su usmjereni na manjinske udjele u krajnjim primateljima.

Svi sljedeći uvjeti primjenjuju se na ulaganja u okviru odjeljka „EU” u financijske posrednike, kako je detaljnije utvrđeno u sporazumima o jamstvu s partnerima u provedbi te, kako ne bi bilo sumnje, ti se uvjeti primjenjuju na financiranje koje osigurava partner u provedbi u okviru fonda InvestEU (operacija financiranja ili ulaganja), uključujući dijelove obuhvaćene jamstvom EU-a i financijskim doprinosom partnera u provedbi:

a) financijski posrednik koji prima ulaganje u okviru fonda InvestEU (operacija financiranja ili ulaganja) obvezuje se kao dio svoje strategije ulaganja uložiti u krajnje primatelje koji ispunjavaju uvjete na temelju Uredbe o programu InvestEU barem iznos koji je jednak većem od sljedećeg: i. 50 % ukupnih uloženih iznosa posrednika; i ii. iznosa koji je dvaput veći od iznosa povučenog u okviru ulaganja uz potporu EU-a za potrebe ulaganja, ograničeno na 80 % ukupnih uloženih iznosa posrednika.

b) ulaganja partnera u provedbi u fondove obično ne čine više od 25 % veličine fonda. U slučajevima visoke dodane vrijednosti politike mogu se dopustiti ulaganja koja čine do 50 % veličine fonda, osim u okviru sastavnice za socijalna ulaganja i vještine ili u iznimnim slučajevima fondova za prijenos tehnologije u okviru drugih sastavnica politike, kada mogu iznositi do 75 % veličine fonda. U slučaju fonda fondova ta se ograničenja primjenjuju na razini investicijskih fondova;

c) ulaganja tri ili više partnera u provedbi u fondove usmjerene na zelena i digitalna ulaganja na europskoj razini mogu iznositi do 75 % veličine fonda;

d) za fondove i instrumente sufinanciranja utvrdit će se poseban skup pravila u sporazumima o jamstvu s partnerima u provedbi;

e) ulaganja partnera u provedbi u okviru fonda InvestEU provode se na osnovi pari passu s drugim javnim i privatnim ulagačima te na tržišnoj osnovi. Da bi ulaganje bilo na tržišnoj osnovi, najmanje 30 % svih ulaganja u fond ili u temeljne projekte fonda moraju provesti privatni ulagači koji su u usporedivom položaju s ostalim ulagačima, i to na osnovi pari passu (53). Zahtjevi iz ovog stavka možda se neće primjenjivati za potrebe ulaganja u područja od posebne političke važnosti za EU, kako je detaljnije utvrđeno u odgovarajućem sporazumu o jamstvu s partnerom u provedbi;

f) partneri u provedbi ulažu u fondove u okviru fonda InvestEU obično pri prvom zaključenju fonda; ulaganja pri sljedećim zatvaranjima moguća su samo ako su propisno opravdana;

g) operacije financiranja i ulaganja dugoročne su i obično traju od 5 do 20 godina;

h) ulaganja u krajnje primatelje koja su prihvatljiva u skladu s relevantnim financijskim proizvodom imaju oblik primarnih ulaganja (54). I sekundarna ulaganja mogu se smatrati prihvatljivima ako su propisno opravdana, kako je navedeno u sporazumu o jamstvu.

5.2 Tematski financijski proizvodi

5.2.1 Financiranje zaduživanjem koje osigurava partner u provedbi

Partner u provedbi može osigurati financiranje krajnjim primateljima u obliku izravnih zajmova, drugim oblicima izravnog financiranja zaduživanjem ili financiranjem posrednika kako bi se sredstva usmjerila na odgovarajuće područje politike s većom dodanom vrijednošću Unije.

5.2.2 Financiranje vlasničkim kapitalom koje osigurava partner u provedbi

Partneri u provedbi mogu krajnjim primateljima osigurati financiranje vlasničkim kapitalom i kvazivlasničkim kapitalom izravno (55) ili putem namjenskih fondova i ulagačkih instrumenata. Ulaganja u fondove ili druge ulagačke instrumente i u platforme koje se podupiru jamstvom EU-a mogu, u propisno opravdanim slučajevima, biti i podređeno rangirana u usporedbi s drugim ulagačima.

6. SASTAVNICE POLITIKE

6.1 Održiva infrastruktura

6.1.1 Područja intervencije

Sastavnica za održivu infrastrukturu usmjerena je na potporu operacijama financiranja i ulaganja u održivu infrastrukturu u područjima iz članka 8. stavka 1. točke (a) Uredbe o programu InvestEU. Ne dovodeći u pitanje odredbe o isključenim aktivnostima (odjeljak 2.3.3. ovih smjernica o ulaganjima) i načelima dodjele sredstava fonda InvestEU iz odjeljka 2.6., za potporu u okviru sastavnice politike za održivu infrastrukturu prihvatljiva su sva relevantna područja povezana s održivom infrastrukturom navedena u Prilogu II. Uredbi o programu InvestEU. Ta se potpora uglavnom odnosi na točke 1., 2., 3., 4., 9., 10., i 11., točku 13. podtočku (d) te točke 14. i 15. Priloga II Uredbi o programu InvestEU. Neke su od njih pobliže opisane u odjeljcima od 6.1.1.1. do 6.1.1.8. na neiscrpan i indikativan način. Za prihvatljiva područja može se odrediti redoslijed prioriteta u skladu s odjeljkom 2.3.2.1.

Poštujući opći cilj od 60 % ulaganja kojima se pridonosi ciljevima Unije u pogledu klime i okoliša, partneri u provedbi svojim financiranjem nastoje osigurati dostatan stupanj diversifikacije među sektorima, uzimajući u obzir financijske proizvode koje provodi partner u provedbi.

U okviru sastavnice politike za održivu infrastrukturu može se usmjeriti i potpora iz sektorskih programa (odjeljak 2.9. o mješovitom financiranju). Nadalje, potpora ulaganjima u okviru te sastavnice može se kombinirati s potporom iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja ili iz Mehanizma za oporavak i otpornost.

Potporom u okviru te sastavnice trebala bi se ostvariti dodana vrijednost osiguravanjem pristupa financiranju u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

a) ostvarivanje ciljeva politike i ciljeva povezanih s održivim razvojem utvrđenih na europskoj razini. Na primjer, to se odnosi na istodobno promicanje gospodarskih, okolišnih i socijalnih ciljeva, kao što je poštovanje okolišnih, socijalnih i upravljačkih načela (56);

b) potpora razvoju infrastrukture kao kategorije imovine promicanjem dosljedne primjene visokih standarda održivosti (uključujući pristupačnost (57)), transparentnosti i usporedivosti u području pripreme projekata, tehnike financiranja te proizvoda, praćenja i podataka;

c) promicanje projekata s makroregionalnim i/ili prekograničnim učinkom čiji su troškovi i koristi raspodijeljeni među više država članica ili kada troškovi nastaju na nacionalnoj ili lokalnoj razini, dok se koristi ostvaruju prekogranično ili na razini Unije;

d) potpora projektima kojima se internaliziraju okolišni i socioekonomski troškovi i koristi koji proizlaze iz prioriteta politike EU-a. To bi se, na primjer, odnosilo na doprinos promjeni načina prijevoza i upotrebi održivih goriva u prometu te doprinos učinkovitosti materijala i energetskoj učinkovitosti, obnovljivim izvorima energije, poboljšanju kvalitete zraka ili vode, zaštiti okoliša, promicanju dugoročne zaštite i obnove bioraznolikosti, održivoj infrastrukturi i prirodnim rješenjima, potpori biogospodarstvu, smanjenju emisija stakleničkih plinova, upravljanju kulturnom baštinom, turizmu, energetskoj učinkovitosti zgrada itd. Uključivalo bi i podupiranje obnavljanja i naknadnog opremanja rješenja za mobilnu prometnu imovinu;

e) promicanje transeuropske mrežne infrastrukture, opreme i inovativnih tehnologija koje služe, na primjer, kao javno dobro za energetski i prometni sustav itd. Takvi projekti mogu biti i ključni pokretači viših razina ulaganja u obnovljive izvore energije, energetsku učinkovitost i upravljanje potrošnjom, zdravstvenu skrb (npr. e-zdravstvo i skrb), javnu upravu kao što su e-javne usluge te kooperativnu, povezanu i automatiziranu mobilnost na alternativna goriva;

f) promicanje održive digitalne povezivosti i podatkovnih platformi i infrastruktura u cijeloj Uniji te projekata kojima se podupire širok raspon proizvoda i usluga povezanih s komunikacijama i informacijskim tehnologijama, uz promicanje međunarodne povezivosti na razini EU-a kada je to potrebno, pri čemu održivost uključuje kružnost infrastrukture i opreme;

g) promicanje razvoja i rada održive svemirske infrastrukture (u orbiti i na zemlji) koja omogućuje svemirske usluge i svemirske aplikacije;

h) promicanje projekata čija korist ovisi o drugim ulaganjima u vrijednosni ili opskrbni lanac ili mrežu i/ili uključuju visok rizik za predvodnika;

i) promicanje interoperabilnosti prekogranične infrastrukture i usluga, uključujući digitalne platforme i usluge;

j) promicanje uvođenja istraživačke infrastrukture i sinergija s njom u cijeloj Uniji, uključujući e-infrastrukture, usredotočeno na tržišni razvoj objekata, resursa i usluga kojima se zajednice koriste za poticanje inovacija;

k) rješavanje pitanja učinkovitog funkcioniranja unutarnjeg tržišta promicanjem tržišno utemeljenih ulaganja u okviru različitih regulatornih sustava (58);

l) ostvarivanje kritične mase te skupina i skupnih projekata kako bi se privukli privatni ulagači.

Potpora područjima politike opisanima u odjeljcima od 6.1.1.1. do 6.1.1.8. može se dopuniti popratnim mjerama kojima se nastoji pomoći javnim tijelima i promotorima projekata da razviju kapacitete za utvrđivanje strategija ulaganja, kombiniranje financiranja te planiranje i grupiranje projekata.

6.1.1.1 Razvoj energetskog sektora

Potpora proizvodnji, opskrbi ili upotrebi čiste i održive energije iz obnovljivih izvora usmjerena je na projekte s visokim percipiranim rizikom i intenzitetom kapitala koji omogućuju daljnju integraciju obnovljivih izvora energije u svim sektorima (proizvodnja energije, grijanje i hlađenje, promet) te na druge izvore energije i rješenja s nultim i niskim emisijama. Okvirno može uključivati projekte obnovljivih izvora energije prekogranične ili odobalne prirode (vidjeti i odjeljak 6.1.1.7.), projekte usmjerene na dekarbonizaciju zgrada, upotrebu obnovljivih izvora energije u industrijskim procesima, proizvodnju i opskrbu (na komercijalnoj razini) niskougljičnim plinovima (kao što su niskougljični čisti vodik ili biometan, u skladu sa strategijom za vodik (59)), napredna biogoriva, biomasu i druge projekte održivih alternativnih goriva te skladištenje na lokaciji. Potporu bi trebalo pružiti i lokalnim projektima obnovljivih izvora energije, kao što su projekti kojima upravljaju energetske zajednice i koji su često povezani s poboljšanjima energetske učinkovitosti. Potporom energetskom sektoru može se, prema potrebi, pridonijeti ciljevima Direktive (EU) 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora („RED II” (60)) i Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime („Uredba o upravljanju” (61)) te promicati energetska učinkovitost pri odlučivanju o ulaganjima, među ostalim mehanizmom Unije za financiranje energije iz obnovljivih izvora (62).

Potpora u okviru energetske učinkovitosti i uštede energije uključivat će projekte u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u okviru Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma te ciljeve utvrđene Direktivom 2012/27/EU (63) (smanjenje potražnje za energijom putem mjera za uštedu energije i upravljanja potražnjom, primjena načela kružnoga gospodarstva te podupiranje centraliziranog grijanja i proizvodnje energije u okviru projekata kogeneracije kojima se smanjuje potrošnja energije i sprječavaju emisije stakleničkih plinova i drugih onečišćujućih tvari). Potpora će uključivati projekte u skladu sa strategijom vala obnove (64), i to posebno s njezina tri ključna područja: rješavanje problema energetskog siromaštva i energetski najneučinkovitijih zgrada obnova javnih zgrada, kao što su administrativne, obrazovne i zdravstvene ustanove, te dekarbonizacija grijanja i hlađenja. Trebalo bi poduprijeti projekte kojima se moderniziraju sustavi grijanja i hlađenja zgrada jer su ključni za dekarbonizaciju zgrada EU-a. Iskorištavanje potencijala lokalne energije iz obnovljivih izvora ključno je i za smanjenje ovisnosti EU-a o uvoznim fosilnim gorivima. Ta će potpora uključivati energetsku obnovu postojećih zgrada s ciljanim ili ostvarenim poboljšanjem energetskih svojstava kako je utvrđeno kriterijima iz članka 10. stavka 6. Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada (65), primjerice ostvarenim poboljšanjem zbog takve obnove usporedbom energetskih certifikata izdanih prije i nakon obnove; potpora uključuje i izgradnju energetski visokoučinkovitih novih zgrada samo ako se premaše nacionalni standardi za zgrade gotovo nulte energije (s obzirom na to da je zakonski rok od kojeg sve nove zgrade u EU-u moraju biti zgrade gotovo nulte energije 31. prosinca 2020.), uključujući modernizaciju zgrada s pomoću pametnih tehnologija i njihovu integraciju u povezani energetski, skladišni, digitalni i prijevozni sustav, među ostalim uvođenjem infrastrukture za e-mobilnost u skladu s Direktivom 2010/31/EU (66). Potpora će uključivati i projekte koji se odnose na energetsku učinkovitost zgrada tijekom životnog ciklusa te projekte u kojima se primjenjuje europski okvir pokazatelja za održive zgrade Level(s) (67). Potpora će biti usmjerena i na smanjenje energetskog intenziteta poduzeća poboljšanjem učinkovitosti procesa ili proizvodnjom proizvoda s manjim ugljičnim otiskom te razvojem inovativnih sustava opskrbe toplinskom energijom s nultim i niskim emisijama i kombiniranom proizvodnjom električne i toplinske energije.

Razvoj, unapređivanje i modernizacija održive energetske infrastrukture usmjereni su na razinu prijenosa i distribucije. Uključivat će i potporu projektima od zajedničkog interesa, kako je utvrđeno u Uredbi o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu (68), digitalizaciju i modernizaciju energetskih mreža kako bi se omogućila veća upotreba obnovljivih izvora energije te projekte povezane s fleksibilnošću potražnje i skladištenjem energije.

Potporom iz fonda InvestEU promicat će se i uvođenje tehnologija s niskom razinom emisija: projekata koji uključuju tehnologije i infrastrukturu za hvatanje, prijevoz, skladištenje i/ili upotrebu ugljika (CCUS) za proizvodnju električne energije i energije za grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora, niskougljičnih plinova (kao što je vodik) ili industrijske procese te bioenergetska postrojenja i proizvodna postrojenja, koji omogućuju energetsku tranziciju ili uklanjanje ugljika.

6.1.1.2 Razvoj održive prometne infrastrukture, opreme i inovativnih tehnologija

Potpora za razvoj održivih prometnih infrastruktura, opreme i inovativnih tehnologija bit će usmjerena na razvoj održive i sigurne prometne infrastrukture, nadogradnje, rješenja za mobilnost i opremu te inovativnih tehnologija u skladu s Unijinim prometnim prioritetima, strategijom za održivu i pametnu mobilnost (69) i obvezama preuzetima u okviru Pariškog sporazuma. To će uključivati projekte kojima se podupire razvoj infrastrukture transeuropske prometne mreže („TEN-T”), obnova i nadogradnja postojeće infrastrukture i komponenata na različitim razinama međusobne povezanosti u svim vrstama prijevoza, uključujući gradska čvorišta, morske i riječne luke, zračne luke, multimodalne terminale i njihovo povezivanje s glavnim mrežama te telematske aplikacije utvrđene u Uredbi o mreži TEN-T (70);

Potpora će u prvom redu biti usmjerena na projekte u osnovnoj mreži TEN-T, utvrđene u planovima rada za koridore osnovne mreže kojima se rješavaju veze koje nedostaju, uska grla ili prekogranične veze. Kad god je relevantno, uključivat će: obnovu i nadogradnju postojeće željezničke, cestovne, vodne i zrakoplovne infrastrukture i poboljšanja sigurnosti primjenom odgovarajućih postupaka upravljanja sigurnošću te poboljšanja ekološke učinkovitosti, uključujući uvođenje digitalnih sustava upravljanja prometom kao što su ITS (71), RIS (72), ERTMS (73) i SESAR, uključujući opremu u vozilu, te digitalnu prometnu infrastrukturu za interoperabilnu razmjenu podataka i izvješćivanje u različitim vrstama prijevoza i sektorima. Uključivat će i razvoj i uvođenje novih prometnih tehnologija i usluga, primjerice u području povezanih i autonomnih načina prijevoza, integriranog izdavanja karata te manje onečišćujućih kopnenih i pomorskih prijevoznih sredstava (uključujući sprečavanje izlijevanja nafte s brodova). Uključivat će i potporu za prilagodbu mreže TEN-T kako bi se zadovoljile potrebe vojne mobilnosti tako da ta infrastruktura zadovoljava civilne i vojne potrebe (dvojna namjena).

Potpora će biti usmjerena i na infrastrukturne projekte u okviru mreže TEN-T-a kojima se predviđa upotreba najmanje dvaju različitih načina prijevoza, posebno multimodalne teretne terminale i logističke platforme te putnička prometna čvorišta. Potpora će biti usmjerena i na multimodalne veze i dionice posljednjeg kilometra kojima se omogućuje prebacivanje teretnog ili putničkog prometa na održivije načine prijevoza kao što su željeznički prijevoz, javni/kolektivni prijevoz, unutarnja plovidba ili pomorski promet na kratke udaljenosti.

Potpora se može odnositi i na pametne i održive projekte gradske mobilnosti, posebno multimodalna čvorišta za putnički promet, aktivne načine prijevoza, unutarnje plovne putove i inovativna rješenja za mobilnost, digitalnu prometnu infrastrukturu za neprekinuto i učinkovito povezivanje načina putovanja, infrastrukturu za aktivnu mobilnost i mobilnost s nultom stopom emisija. Projekti s ciljem promicanja prelaska na održive načine prijevoza moraju biti usmjereni na poboljšanje sigurnosti korisnika i osiguravanje nediskriminirajućeg pristupa, među ostalim u odnosu na putnike sa smanjenom pokretljivošću. Projektima će se nastojati i povećati sigurnost na cestama u skladu s ciljem Unije o sprečavanju smrtnih slučajeva i teških ozljeda na europskim cestama do 2050., pri čemu se posebna pozornost posvećuje nezaštićenim sudionicima u cestovnom prometu kao što su biciklisti i pješaci.

U obnovi i naknadnom opremanju mobilne prometne imovine prednost se mora dati nediskriminirajućim projektima za kupnju željezničkih vozila i plovila za upotrebu u željezničkom prometu odnosno prometu unutarnjim plovnim putovima i pomorskom prometu. Za željeznički promet i unutarnju plovidbu uključivat će i ulaganja u postojeća željeznička vozila i plovila, na primjer u digitalnu opremu RIS, smanjenje buke te opremanje sustavom ERTMS i digitalnim automatskim kvačilima. Uključivat će i projekte u području zračnog i pomorskog prometa, morskih i unutarnjih plovnih putova u kojima se uzimaju u obzir načela kružnoga gospodarstva i koji su usmjereni na prelazak na održiva alternativna goriva, smanjenje onečišćenja bilo koje vrste i pomoć sektoru da ispuni buduće obveze u vezi s emisijama stakleničkih plinova, uključujući potporu za brodove s nultom stopom emisija i zamjenu starih zrakoplova i plovila novom generacijom, koja postiže znatno smanjenje emisija uzimajući u obzir emisije tijekom cijelog životnog ciklusa. Osim toga, prihvatljiva su i plovila i cestovna vozila s nultim i niskim emisijama (vidjeti odlomak o infrastrukturi za alternativna goriva u nastavku).

Potpora željezničkoj infrastruktura, drugim željezničkim projektima, infrastrukturi unutarnjih plovnih putova, projektima masovnog javnog prijevoza te morskim lukama i autocestama može uključivati ulaganja kojima se sprečavaju ili smanjuju emisije stakleničkih plinova i toksičnih onečišćujućih tvari ili razina buke. Ta ulaganja mogu biti usmjerena i na lučke uređaje za prihvat i druga sredstva kojima se omogućuju mjere zaštite okoliša te na ulaganja u kombiniranu zelenu infrastrukturu, uključujući uvođenje male infrastrukture za alternativna goriva i druga rješenja kojima se smanjuje ukupni ugljični otisak luka. Mogu se podržati ulaganja u ozelenjivanje infrastrukture zračnih luka i povezanih usluga (kao što su zemaljske usluge, upravljanje prometom na zemlji, zrakoplovi na tlu) kojima se sprečavaju ili smanjuju emisije ili razine buke.

Za sve načine prijevoza može se pružiti potpora za uvođenje infrastrukture za punjenje i opskrbu električnom energijom, vodikom i ukapljenim ili stlačenim prirodnim plinom koji je u velikoj mjeri pomiješan s biometanom (više od 50 %) te uvođenje cestovnih voznih parkova s niskom i nultom razinom emisija te platformi za pametnu povezivost i interoperabilne usluge. Pri obnovi cestovnih voznih parkova trebalo bi ispunjavati i primjenjive visoke sigurnosne standarde. U slučaju naknadnog opremanja, ta se vozila opremaju u skladu sa standardom nulte emisije iz ispušne cijevi. Potpora se može pružiti za uvođenje plovila i flota s nultim i niskim emisijama koji upotrebljavaju održiva alternativna goriva (uključujući ukapljeni prirodni plin) i zrakoplova koji upotrebljavaju održive izvore energije. Naknadnim opremanjem plovila omogućit će se upotreba održivih alternativnih goriva ili električne energije u pomorskom prometu i prometu unutarnjim plovnim putovima. Prioritet za povezana ulaganja dat će se i. uspostavi javno dostupne infrastrukture za opskrbu i punjenje, pri čemu se u obzir uzimaju načela kružnoga gospodarstva; ii. infrastrukturi za opskrbu i punjenje za vozne parkove javnih tijela ili operatera za ispunjavanje obveza obavljanja javnih usluga na temelju ugovora o obavljanju javnih usluga; te iii. uvođenju u javnim i privatnim voznim parkovima lakih i teških vozila s nultim i niskim emisijama, plovila i flota s nultim i niskim emisijama na održiva alternativna goriva ili zrakoplova s niskim emisijama koji upotrebljavaju održive izvore energije. Cestovna infrastruktura mora biti dostupna javnosti bez ikakvih ograničenja i omogućavat će upotrebu jednostavnog ad hoc plaćanja (npr. plaćanje bankovnim karticama) kako bi korisnici mogli puniti vozila bez potrebe sklapanja ugovora o pružanju usluga s predmetnim operaterom. Nadalje, dostupni statični i dinamični podaci stavljat će se na raspolaganje putem zajedničkih ili nacionalnih pristupnih točaka. Ti zahtjevi za javni pristup neće se primjenjivati u slučaju infrastrukture za napajanje ili punjenje u depoima za vozni park za vlastite potrebe kojima se privatno upravlja. Potpora se može pružiti za razvojnu, proizvodnu i opskrbnu infrastrukturu za održiva alternativna goriva u zračnom, kopnenom i vodnom prometu provedbom politika EU-a za dekarbonizaciju prometa (kao što su ReFuelEU Aviation, FuelEU Maritime).

Potpora se može pružiti za druge pametne i održive projekte mobilnosti na urbanim i ruralnim područjima usmjerene na sigurnost na cestama; pristupačnost; smanjenje emisija i buke; te razvoj i primjenu novih prometnih tehnologija i usluga, na primjer u vezi s povezanim i autonomnim vrstama prijevoza ili integriranim sustavima izdavanja karata.

Potpora iz fonda InvestEU može se pružiti i za mjere namijenjene poboljšanju, postizanju ili održavanju usklađenosti sa standardima, uključujući standarde zaštite okoliša i sigurnosti, te projekte za održavanje ili nadogradnju postojeće prometne infrastrukture te obnovu postojeće prometne infrastrukture ili sigurnih parkirališta i parkirališnih objekata.

6.1.1.3 Okoliš i resursi

Očekuje se da će se u okviru fonda InvestEU mobilizirati ulaganja povezana s prirodnim kapitalom i kružnim gospodarstvom (74). U tom smislu, osim ozelenjivanja ulaganja u tradicionalnim infrastrukturnim područjima navedenima u ovom odjeljku 6.1.1.3., ulaganja uključuju primjerice projekte mobilnosti usmjerene na onečišćenje zraka i buku, prirodu, potrošnju energije i nesreće.

Potpora za vodu, uključujući opskrbu pitkom vodom i odvodnju, zaštitu od poplava, učinkovitost mreža, smanjenje istjecanja, infrastrukturu za prikupljanje i pročišćavanje otpadnih voda, obalnu infrastrukturu i drugu zelenu infrastrukturu povezanu s vodom, koja će obuhvaćati projekte ulaganja i popratne usluge kojima se podupire provedba politika Unije u području okoliša koje se odnose na kopnene i morske vodne resurse i povezane usluge ekosustava utvrđene u npr. direktivama 2008/56/EZ (75), 2000/60/EZ (76) i 2007/60/EZ (77), direktivama Vijeća 98/83/EZ (78), 91/271/EEZ (79) i 91/676/EEZ (80), Uredbi (EU) 2019/1009 (81) i Uredbi (EZ) br. 1107/2009 (82). Posebna važnost mora se pridavati i. osiguravanju pristupa vodoopskrbi i odvodnji za sve građane Unije dovršetkom i održavanjem infrastrukture za pitku vodu i pročišćavanje otpadnih voda koja je u skladu s kriterijima za energetsku učinkovitost i sprečavanje istjecanja te ii. osiguravanju usklađenosti s Okvirnom direktivom o vodama (2000/60/EZ) i Direktivom o poplavama (2007/60/EZ), uključujući mjere predviđene u planovima upravljanja riječnim slivovima i planovima upravljanja rizicima od poplava, posebno ulaganja kojima se osigurava dobro ekološko stanje rijeka, obnova ili unaprjeđenje postojećih hidroelektrana radi povećanja učinkovitosti i smanjenja utjecaja na okoliš, smanjenje raspršenog onečišćenja iz poljoprivrede, akvakulture i industrijskih izvora te rješenja za učinkovitu potrošnju vode, ponovna upotreba vode u svim sektorima i prirodna rješenja za smanjenje opasnosti od poplava.

Potpora za infrastrukturu za gospodarenje otpadom, tj. infrastrukturu u državama članicama za potporu prelasku na gospodarstvo koje je u većoj mjeri kružno, posebno usmjeravanjem na više razine hijerarhije otpada EU-a, pri čemu je sprečavanje nastanka otpada na njezinu vrhu. Ne dovodeći u pitanje kriterije za isključenje utvrđene u Prilogu V. Uredbi o programu InvestEU, projekti ulaganja trebali bi obuhvaćati provedbu planova gospodarenja otpadom i programa za sprečavanje nastanka otpada (na temelju izmijenjene Okvirne direktive o otpadu 2008/98/EZ (83)), uspostavu i potporu mrežama za ponovnu upotrebu i popravak te uspostavu funkcionalnih sustava za odvajanje i prikupljanje otpada i postrojenja za recikliranje (među ostalim za odvojeno prikupljanje komunalnog biootpada i tekstila).

Ulaganja u poboljšanje i obnovu ekosustava i njihovih usluga, koja se moraju usmjeriti na projekte kojima se promiče očuvanje, obnova i jačanje prirodnog kapitala te upravljanje njime za bioraznolikost i koristi prilagodbe, među ostalim putem zelenih i plavih infrastrukturnih projekata. Uključivat će rješenja za izazove koja se temelje na ekosustavu, kao što su rješenja povezana sa zračnim i klimatskim sustavima, morem, kopnom, tlom, šumarstvom, poljoprivredom, vodom i otpadom te prometom i energijom. Potpora će uključivati i mjere usmjerene na ostvarivanje ciljeva strategije za bioraznolikost (84) i strategije „od polja do stola” (85) poboljšanjem vrijednosnih lanaca proizvodnje hrane (ako nisu obuhvaćeni područjem primjene sastavnice za MSP-ove). Posebno se potiču prekogranični projekti i projekti kojima se promiče održiva kulturna baština. Potpora može uključivati i sanaciju industrijskih lokacija (uključujući zagađene lokacije) i obnovu za održivu upotrebu.

Potpora održivom razvoju u urbanim, ruralnim, obalnim i odobalnim područjima i području šireg biogospodarstva, koja bi trebala obuhvaćati infrastrukturne projekte koji nisu obuhvaćeni drugim područjima i usmjereni su na određeno geografsko područje, uključujući ulaganja u prirodu i prirodna rješenja, čiji je cilj sprečavanje ili kontrola emisija stakleničkih plinova, toksičnih onečišćujućih tvari, buke i drugih učinaka ili ovisnosti o prirodnom kapitalu, uz istodobno promicanje prelaska na kružno gospodarstvo. Uključivat će infrastrukturne projekte usmjerene na promicanje uključivih i dostupnih pametnih gradova i njihovih mreža, regija i sektora. To će obuhvatiti i projekte usmjerene na poticanje biogospodarstva ulaganjem u bioindustrije, morska i kopnena rješenja kojima se zamjenjuju energetski intenzivni ili fosilni materijali, akvakulturu te plavu i zelenu biotehnologiju. Potpora se može odnositi i na mora i oceane u okviru područja plavog gospodarstva i njegovih financijskih načela, posebno putem obnovljive energije mora i kružnog gospodarstva.

Potpora u okviru djelovanja u području klimatskih promjena, prilagođavanja tim promjenama i njihova ublažavanja, uključujući smanjenje rizika od prirodnih katastrofa, uključivat će infrastrukturne projekte čiji je cilj prilagodba klimatskim promjenama i povećanje otpornosti na sadašnju i buduću klimu. To će, među ostalim, uključivati zaštitu nizinskih i obalnih područja i druge mjere povezane s podizanjem razine mora, sprečavanjem poplava, poboljšanom i održivom upotrebom vodoopskrbe i sprečavanjem suše te prilagodbom infrastrukture ekstremnim temperaturama. Može uključivati i inovativne tehnologije koje pridonose Unijinim ciljevima okolišne ili klimatske otpornosti ili socijalne održivosti, ili oboje, i ispunjavaju Unijine standarde okolišne ili socijalne održivosti.

Potpora projektima i poduzećima koji primjenjuju sustave kružnoga gospodarstva, uključujući održivu upotrebu sirovina, u skladu s ciljevima akcijskog plana za kružno gospodarstvo (86). Ta će potpora uključivati, među ostalim, projekte kojima se aspekti učinkovitosti resursa integriraju u proizvodni ciklus i životni ciklus proizvoda te sve strategije čiji je cilj osigurati maksimalno povećanje vrijednosti i životnog vijeka proizvoda, imovine i materijalnih resursa te infrastrukturu i usluge kojima se potiče industrijska simbioza i dijeljenje imovine između industrijskih pogona u svim sektorima i urbanih i ruralnih zajednica. To uključuje i primjenu kružnih poslovnih modela koji dovode do dematerijalizacije, servitizacije te intenzivnije i učinkovitije upotrebe proizvoda i resursa, internalizacije ili uklanjanja negativnih vanjskih učinaka. Projekti ulaganja trebali bi obuhvaćati i djelovanja kojima je obuhvaćen cijeli vrijednosni lanac sekundarnih sirovina, uključujući sustave zatvorenoga kruga, uklanjanje starih otrovnih i problematičnih kemikalija i tvari, od prerade sirovina do recikliranja. Posebna pozornost posvetit će se sektorima koji upotrebljavaju najviše resursa i u kojima postoji velik potencijal za kružnost, a to su elektronika i informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), baterije i vozila, ambalaža, plastika, tekstil, građevinarstvo i zgrade te hrana, voda i hranjive tvari.

Potpora operacijama kojima se podupire dekarbonizacija i znatno smanjenje emisija energetski intenzivnih industrija, uključujući sustave zatvorenoga kruga i uvođenje inovativnih tehnologija s niskim emisijama ugljika među kojima su hvatanje, prijevoz, skladištenje i/ili upotreba ugljika (CCUS), te operacijama kojima se promiče dekarbonizacija lanca proizvodnje i distribucije energije postupnim ukidanjem upotrebe ugljena i nafte te postupna zamjena prirodnog plina niskougljičnim plinovima. Promiču se i kružni sustavi zatvorenoga kruga u energetski intenzivnoj preradi materijala kao što su čelik, aluminij, plastika i cement kako bi se uklonile nečistoće koje dovode do gubitka vrijednosti reciklata.

6.1.1.4 Razvoj održive i sigurne infrastrukture za digitalnu povezivost

Potpora razvoju održive i sigurne infrastrukture za digitalnu povezivost mora se usmjeriti na projekte kojima se podupire širok raspon proizvoda i usluga povezanih s komunikacijama i informacijskim tehnologijama. To može uključivati, na primjer, projekte kojima se podupire univerzalno (tj. ono koje uključuje ruralna/periferna područja) uvođenje infrastrukture, uvođenje digitalnih mreža vrlo velikog kapaciteta, i to primjerice uvođenjem sustava fiksnih i bežičnih veza, među kojima su sustavi svjetlovodne i 5G veze, te ulaganja potrebna za postizanje strateških ciljeva Unije u smislu digitalne povezivosti kako su definirani u Komunikaciji „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitnom društvu” (87).

Bit će usmjerena i na projekte kojima je cilj povećanje kapaciteta i otpornosti mreža Unije (npr. kvantno osigurane komunikacijske mreže, međuregionalna i međunarodna povezivost, među ostalim kopnenim i podmorskim kabelima, satelitskim sustavima, podatkovnim centrima te mrežama javne zaštite i pomoći u slučaju katastrofe) te na potporu digitalnoj transformaciji ključnih javnih usluga.

Bit će usmjerena i na uvođenje održivih međusobno povezanih infrastruktura oblaka visokog kapaciteta u EU-u (kao što je uvođenje infrastrukture definirane softverom za optimizaciju ravnoteže radnog opterećenja među oblacima i mreža zelene povezivosti za međusobno povezivanje infrastruktura oblaka) te poticanje europskih podatkovnih centara najvišeg razreda energetske učinkovitosti uz naknadno opremanje podatkovnih centara za velika i mala poduzeća (kao što su novi sustavi hlađenja i rješenja za upravljanje potrošnjom energije).

U prikladne ciljeve ubrajat će se i ulaganja u infrastrukture za digitalnu povezivost, npr. radi optimizacije prometne i energetske infrastrukture i potrošnje energije u zgradama, smanjenja otpada i onečišćenja te optimizacije upotrebe prirodnih resursa s pomoću digitalnih rješenja.

Pritom bi trebala biti usmjerena na projekte čiji je cilj smanjenje ili izbjegavanje emisija stakleničkih plinova i uvođenje trajne infrastrukture koja se može popravljati, nadograđivati i reciklirati, u skladu s europskim zelenim planom.

6.1.1.5 Razvoj održive svemirske infrastrukture

Potpora održivom razvoju i modernizaciji nove i postojeće infrastrukture u orbiti i zemaljske infrastrukture. Time će se svemirskoj industriji omogućiti ozelenjivanje lansirnih sustava i svemirskih letjelica (npr. satelita) i povezanih zemaljskih segmenata. To uključuje postrojenja za proizvodnju, sastavljanje, testiranje, rad, održavanje i lansiranje u cilju razvoja zelenijih svemirskih letjelica, lansirnih sustava i pripadajuće opreme. Uključena je i čišća upotreba svemira putem deorbitiranja i stavljanja izvan pogona svemirskih letjelica.

Potpora komponentama svemirskog programa Unije i povezanim uslugama te potpora ciljevima svemirske strategije za Europu (88) kako bi se maksimalno povećale koristi za društvo i gospodarstvo Unije. Time će se omogućiti razvoj namjenskih usluga i aplikacija koje zadovoljavaju potrebe postojećih i novih korisnika, među ostalim u prioritetnim područjima kao što su klimatske promjene, održivi razvoj, povezivost i sigurnost.

6.1.1.6 Razvoj infrastrukture održivog turizma

Potpora razvoju infrastrukture i usluga održivog turizma mora pridonijeti jačanju dugoročne konkurentnosti sektora podupiranjem projekata usmjerenih na prelazak na održiv, inovativan i digitalni turizam.

6.1.1.7 Razvoj na moru usmjeren na dekarbonizaciju

Potporom u tim područjima mora se pridonijeti proizvodnji električne energije na moru kako bi se zadovoljila buduća potražnja za energijom. Njome će se i smanjiti potrebe za raznim kopnenim resursima EU-a poboljšanjem produktivnosti vodnih i morskih resursa, kao što su proizvodnja i upotreba algi, te drugih novih izvora bjelančevina koji bi mogli smanjiti pritisak na poljoprivredno zemljište.

Potpora se mora usmjeriti na uvođenje:

a) plutajućih vjetroelektrana;

b) prenamjene luka iz prometnih čvorišta u čvorišta za usluge odobalne industrije;

c) kabela za odobalnu mrežu s posebnim naglaskom na izmjenične priključke od turbina do čvorišta koja zatim upotrebljavaju istosmjerne interkonekcijske vodove do obale;

d) uređaja za energiju valova i plime i oseke;

e) odobalne akvakulture.

6.1.1.8 Strateška ulaganja u kritičnu infrastrukturu

Strateška ulaganja u okviru sastavnice za održivu infrastrukturu mogu biti usmjerena na projekte koji pridonose stabilnosti, operativnoj sigurnosti i otpornosti dijelova kritične infrastrukture, fizičkih ili virtualnih, ili lanaca opskrbe kritične infrastrukture ili izravno na kritične elemente infrastrukture, posebno s obzirom na zelenu i digitalnu tranziciju Unije.

Operacije koje se podupiru mogu biti usmjerene i na poduzeća, uključujući MSP-ove, koja proizvode robu i usluge ključne za rad i održavanje bilo kojeg prioriteta kritične infrastrukture, kako je navedeno u odjeljku 6.1.1.8.

Operacije ulaganja koje se odnose na kritičnu infrastrukturu mogu biti usmjerene na operacije definirane kao europske kritične infrastrukture u skladu s Direktivom Vijeća 2008/114/EZ (89), kako su odabrale države članice u skladu s njezinim člankom 3. Potpora može biti usmjerena na opskrbne lance za čistu energiju, odnosno proizvodni kapacitet opreme za tehnologije u području energije iz obnovljivih izvora (kao što su solarna fotonaponska energija, energija vjetra, hidroenergija, obnovljivi vodik itd.).

Operacije za koje se pruža potpora mogu biti usmjerene i na opskrbne lance za europsko zrakoplovstvo, željeznički i cestovni promet, promet unutarnjim plovnim putovima i pomorski promet, uključujući potporu ulaganjima u integraciju načina prijevoza i proizvodnih kapaciteta.

Kad je riječ o digitalnoj infrastrukturi, strateška ulaganja usko su povezana s ciljevima otpornog i sigurnog pružanja digitalnih komunikacijskih usluga, uključujući ključne elemente povezivosti vrlo velikog kapaciteta i 5G mreža, kvantnu komunikaciju, internet stvari, medije, platforme internetskih usluga, sigurno računalstvo u oblaku, obradu i pohranu podataka te vrijednosne lance na kojima se te infrastrukture i usluge temelje. S obzirom na različite strukture i tehnološka rješenja koja se stalno razvijaju, uključujući ona relevantna za kibersigurnost (90), potrebno je ispitati promjenjive potrebe digitalne tranzicije i relevantne dimenzije sigurnosti, tehnološke autonomije i otpornosti koje se odnose na prijenos, upotrebu i pohranu podataka. Glavni je cilj potpore projektima povezanima s digitalnom izbornom infrastrukturom i osjetljivim objektima pojačana sigurnost, otpornost i zaštita od zlonamjernog i disruptivnog djelovanja, posebno uključujući dezinformacije, krađu podataka i kibernapade.

Ulaganja u komunikacijsku i medijsku infrastrukturu također se smatraju strateškima u mjeri u kojoj pridonose neovisnoj europskoj proizvodnji sadržaja u skladu s ciljem zaštite demokratskih vrijednosti Unije i suvereniteta država članica u digitalnom dobu te proizvodnji, zaštiti intelektualnog vlasništva i monetizaciji europskog sadržaja na globalnoj razini.

Projektima povezanima s kritičnom svemirskom infrastrukturom mora se poduprijeti ažuriranje postojećih komponenti svemirskog programa Unije i razvoj nove svemirske infrastrukture i usluga Unije. Konkretno, potpora je usmjerena na sljedeće: i. autonoman, pouzdan i troškovno učinkovit pristup svemiru i korištenje njime koji omogućuju europski lansirni sustavi, uključujući inovativne koncepte kao što su mogućnost ponovne upotrebe, napredna proizvodnja i novi sustavi za svemirski prijevoz; ii. nadzor svemira i zaštitu imovine, iii. satelitsku komunikaciju i povezivost, iv. druge promjenjive potrebe.

Operacije za koje se pruža potpora mogu biti usmjerene i na otpornost i konkurentnost svemirskih sustava i tehnologija, čime se rješava problem osjetljivosti lanaca vrijednosti.

Potpora infrastrukturi obrambene industrije može uključivati nadogradnju postojećih ili instalaciju novih infrastruktura potrebnih za tehnološku i industrijsku potporu životnom ciklusu obrambenih tehnologija i proizvoda ili objekata za osposobljavanje. Te se infrastrukture ne odnose samo na tradicionalnu zračnu, kopnenu i morsku domenu, već i na nova područja kao što su informacije, svemir i kiberprostor. Mogu se upotrebljavati i za istraživanja i razvoj, demonstraciju, testiranje i certifikaciju obrambenih sustava ili tehnologija, uključujući one razvijene u okviru Europskog fonda za obranu, te za sustave i tehnologije s dvojnom namjenom. Trebalo bi podupirati multinacionalne projekte koji su otvoreni za korisnike iz drugih država članica. Potpora može biti usmjerena i na projekte čiji je cilj provedba paneuropskih digitalnih i kibernetičkih kapaciteta i infrastrukture