HR Službeni list Europske unije L 347/17

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1283/2014

оd 2. prosinca 2014.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije nakon revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1. POSTUPAK

1.1. Mjere na snazi

(1) Antidampinške mjere na snazi koje se primjenjuju na uvoz određenog pribora za cijevi (u daljnjem tekstu „TPF” ili „predmetni proizvod”) podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije (u daljnjem tekstu „predmetne zemlje”) izvorno su uvedene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1514/2002 (2) (u daljnjem tekstu „izvorne mjere”).

(2) Antidampinške pristojbe na snazi u Maleziji iznose 75 % osim za poduzeća Anggerik Laksana Sdn Bhd i Pantech Steel Industries Sdn Bhd koji su podložni antidampinškoj pristojbi u iznosu od 59,2 % odnosno 49,9 %. Za sva poduzeća u Republici Koreji pristojba iznosi 44 %.

(3) Izvorne mjere zadržane su Uredbom Vijeća (EZ) br. 1001/2008 (3) kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) br. 363/2010 (4) (u daljnjem tekstu „mjere na snazi”).

1.2. Mjere na snazi u odnosu na ostale treće zemlje

(4) Izvan područja primjene ovog postupka antidampinške mjere za predmetni proizvod trenutačno su na snazi za uvoz iz Narodne Republike Kine i Tajlanda (5). Mjere za predmetni proizvod podrijetlom iz Kine proširene su na uvoz istih proizvoda poslanih iz Tajvana (6), Indonezije (7), Šri Lanke (8) i Filipina (9). Komisija je 3. rujna 2014. pokrenula reviziju nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe o uvozu predmetnog proizvoda iz Narodne Republike Kine i proširenih na Tajvan, Indoneziju, Šri Lanku i Filipine. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (10). Antidampinške mjere za uvoz iz Tajlanda istekle su.

(5) U siječnju 2013. uvedene su mjere za uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske (11).

1.3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera

(6) Europska komisija (u daljnjem tekstu „Komisija”) objavila je 8. veljače 2013. obavijest o predstojećem isteku (12) antidampinških mjera na snazi u pogledu predmetnog proizvoda podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije.

(7) Komisija je 26. lipnja 2013. zaprimila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (u daljnjem tekstu „Osnovna uredba”).

(8) Zahtjev je podnio Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 40 % ukupne proizvodnje predmetnog proizvoda u Uniji.

(9) Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istek mjera za posljedicu vjerojatno imao ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.

(10) Komisija je 15. listopada 2013. pokrenula reviziju nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (13).

1.4. Zainteresirane strane

(11) Komisija je u Obavijesti o pokretanju revizije pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u istražnom postupku. Komisija je posebice obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače, korisnike i uvoznike iz Unije, poznate izvoznike u Republici Koreji i Maleziji te korejska i malezijska nadležna tijela o pokretanju revizije nakon isteka mjera i pozvala ih na suradnju.

(12) Sve zainteresirane strane imale su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje revizije i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

1.4.1. Odabir uzoraka

(13) U Obavijesti o pokretanju Komisija je izjavila da će možda odabrati uzorak proizvođača i uvoznika iz Unije te korejskih proizvođača izvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

(a) Odabir uzorka proizvođača iz Unije

(14) U Obavijesti o pokretanju Komisija je izjavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije i pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. Uzorak je odabran na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u Uniji istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost i sastavljen je od četiri proizvođača iz Unije ili skupina proizvođača iz Unije (pet pojedinačnih poduzeća) iz Njemačke, Francuske, Italije, Rumunjske i Austrije. Ni jedna primjedba nije zaprimljena i privremeno odabrane zemlje zadržane su u konačnom uzorku.

(15) Međutim, nakon pokretanja postupka Komisija je morala iz uzorka izuzeti dva proizvođača Unije zbog izostanka suradnje. Preostala dva poduzeća/skupine poduzeća (tri pojedinačna poduzeća) predstavljaju 49 % proizvodnje Unije i 45 % prodaje Unije te imaju proizvodne objekte u trima različitim državama. Stoga se i dalje smatralo da je uzorak reprezentativan u pogledu industrije Unije.

(b) Odabir uzorka uvoznika

(16) Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, ni jedan uvoznik nije surađivao u ispitnom postupku.

(c) Uzorkovanje proizvođača izvoznika u Republici Koreji

(17) Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u Koreji zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju. Osim toga Komisija je zatražila od Misije Republike Koreje pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi bili zainteresirani za suradnju u ispitnom postupku, i/ili stupi u kontakt s njima.

(18) Dva korejska proizvođača izvoznika dostavili su zatražene podatke, ali je samo jedan pristao na suradnju i uključivanje u uzorak. Stoga je odlučeno da uzorkovanje korejskih proizvođača izvoznika nije potrebno.

(d) Proizvođači izvoznici iz Malezije

(19) S obzirom na mali broj poznatih malezijskih proizvođača izvoznika Komisija u Obavijesti o pokretanju nije predvidjela njihovo uzorkovanje.

(20) Komisija je pozvala sve proizvođače izvoznike da se jave u roku od 15 dana nakon objavljivanja Obavijesti o pokretanju. Osim toga Komisija je zatražila od Misije Malezije pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi bili zainteresirani za suradnju u ispitnom postupku, i/ili stupi u kontakt s njima.

1.4.2. Odgovori na upitnik

(21) Komisija je poslala upitnike svim uzorkovanim poduzećima u Uniji, korejskom poduzeću koje je pristalo na suradnju i svim poznatim malezijskim proizvođačima izvoznicima.

(22) Jedan proizvođač iz Unije nije odgovorio na upitnik, a jedan proizvođač iz Unije dostavio je samo djelomičan odgovor i nije odgovorio na upit o nepotpunosti odgovora. Ti su proizvođači iz Unije nakon toga isključeni iz uzorka (vidjeti uvodnu izjavu 15.). Jedan korejski proizvođač izvoznik odgovorio je na upitnik. Ni jedan malezijski proizvođač izvoznik nije dostavio odgovor na upitnik.

1.4.3. Posjeti radi provjere

(23) Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete koja iz toga proizlazi te za utvrđivanje bi li primjena mjera bila protivna interesima Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava: Proizvođači iz Unije: — Erne Fittings GmbH, Schlins Austrija i povezano poduzeće Siekman Fittings, Lohne, Njemačka, — Vallourec Fittings S.A., Francuska. Proizvođači izvoznici u Republici Koreji: — TK Corporation, Busan.

1.5. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

(24) Ispitnim postupkom o vjerojatnosti ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. (u daljnjem tekstu „razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”).

(25) Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije (u daljnjem tekstu „razmatrano razdoblje”).

1.6 Objava

(26) Komisija je 12. rujna 2014. svim zainteresiranim strankama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške mjere na snazi i pozvala sve zainteresirane strane da dostave primjedbe. Komisija je razmotrila primjedbe koje su iznijele zainteresirane strane i uzela ih u obzir, gdje je to primjereno.

2. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1. Predmetni proizvod

(27) Proizvod iz ovog postupka revizije jesu određene cijevne spojnice (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom manjim od 609,6 mm, kakve se koriste za tupo zavarivanje ili druge namjene, podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije trenutačno razvrstan u oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 („predmetni proizvod”).

2.2. Istovjetni proizvod

(28) Ispitnim postupkom revizije potvrdilo se da su, kao i pri izvornom ispitnom postupku, predmetni proizvodi koji se proizvode u predmetnim zemljama, prodaju na domaćem tržištu i/ili izvoze u Uniju i/ili na druga izvozna tržišta imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva i krajnje namjene kao i proizvodi koje industrija Unije prodaje u Uniji.

(29) Komisija je stoga odlučila da je taj proizvod istovjetan proizvod u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

3. VJEROJATNOST PONAVLJANJA DAMPINGA

(30) U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da bi istek mjera na snazi doveo do toga da predmetne zemlje ponove damping.

3.1. Republika Koreja

3.1.1. Uvodne napomene

(31) TK Corporation, jedan od najvećih korejskih proizvođača predmetnog proizvoda, surađivao je u ispitnom postupku. To je poduzeće predstavljalo 25 % – 40 % korejskog izvoza predmetnog proizvoda (radi povjerljivosti ne navodi se točan iznos). Poduzeće TK Corporation dostavilo je Komisiji odgovor na upitnik uključujući podatke o domaćoj i izvoznoj prodaji i troškovima proizvodnje. Komisija je smatrala da se analiza korejskog dampinga tijekom RIPR-a i dijelovi analize ponavljanja mogu temeljiti na podacima tog poduzeća s obzirom na njegov udio u izvozu predmetnog proizvoda. Provjeren je odgovor poduzeća TK Corporation.

3.1.2. Damping uvoza tijekom RIPR-a

(32) Tijekom RIPR-a iz Koreje u Uniju uvezeni su samo zanemarivi obujmi predmetnog proizvoda (manje od 50 tona). Određeni dio tog uvoza prodao je jedini susretljiv proizvođač izvoznik TK Corporation. Bilo je jasno da te količine nisu reprezentativne jer su predstavljale manje od 0,1 % proizvodnje poduzeća TK Corporation. Osim toga, nije bilo jasno je li poduzeće TK Corporation platilo antidampinšku pristojbu na uvoz, što dovodi u pitanje jesu li stvarno ušli na carinsko područje Unije. Nadalje, te su prodaje bile namijenjene za tri specifična projekta s vlastitim specifikacijama za cijevne spojnice (prema tome nereprezentativna prodaja) te su stavljene u paket s drugim spojnicama (uglavnom od nehrđajućeg čelika). Iz navedenih razloga nije bilo moguće izraditi konkretnu analizu dampinga na temelju uvoza predmetnog proizvoda od poduzeća TK Corporation u Uniju tijekom RIPR-a.

(33) Nakon objave poduzeće TK Corporation tvrdilo je da je Komisija trebala temeljiti svoju analizu dampinga na njihovoj izvoznoj prodaji u Uniju iz sljedećih razloga: i. njihova izvozna prodaja u Uniju tijekom RIPR-a bila je znatna te stoga reprezentativna, jer se sastojala od „barem 26 računa s 282 pojedinačne transakcije unatoč pristojbama na snazi”; ii. zbog nejasnoća u pogledu plaćanja antidampinške pristojbe određen dio prodaje (koji je namijenjen offshore projektu) ne bi bio podložan antidampinškoj pristojbi, a za ostalu prodaju koja je nastala tijekom RIPR-a izvoznici nisu uvijek platili antidampinške pristojbe što je posljedica neispravnog razvrstavanja tih proizvoda zbog kojeg izvoznici nisu shvatili da trebaju platiti antidampinške pristojbe. U međuvremenu izvoznicima je objašnjena ta greška te su retroaktivno platili navedene antidampinške pristojbe; iii. uvjeti za izvoznu prodaju u Uniju bili su normalni jer se nisu primjenjivali kraći rokovi za isporuku niti su se cijene mijenjale zbog međusobnih kompenzacija.

(34) Te su primjedbe propisno analizirane. Poduzeće TK Corporation nije osporilo nisku razinu svoje izvozne prodaje u Uniju u apsolutnom smislu niti u usporedbi sa svojom ukupnom proizvodnjom istovjetnog proizvoda (manje od 0,1 %). Komisija i dalje drži da se tako mali obujam u relativnom i u apsolutnom smislu ne može smatrati reprezentativnim.

(35) Nadalje, Komisija nije mogla na temelju dostavljenih dokumenata utvrditi koji je dio navodne prodaje poduzeća TK Corporation u Uniji naposljetku bio ispravno razvrstan i uvezen, a tvrdnju da cijene nisu bile podložne međusobnoj kompenzaciji isto tako nije bilo moguće provjeriti te je stoga bila neprihvatljiva jer je dokazna dokumentacija dostavljena tek nakon posjeta radi provjere. U svakom slučaju i u odnosu na oba problema, u skladu sa zaključkom analize iz uvodne izjave 34. nije potrebno da Komisija donese konačnu odluku jer se niti obujam ukupne prijavljene prodaje poduzeća TK Corporation u Uniji ne može smatrati dostatno reprezentativnim.

(36) Komisija stoga potvrđuje da se prodaja poduzeća TK Corporation u Uniji tijekom RIPR-a ne može upotrijebiti za smislenu analizu dampinga u okviru ovog ispitnog postupka revizije.

3.1.3. Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

(37) Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Koreji te privlačnost tržišta Unije.

3.1.3.1. Izvoz iz Koreje na druga odredišta

(38) Zbog malog obujma izvoza predmetnog proizvoda iz Koreje u Uniju te nepouzdanosti cijena utvrđenih za tu prodaju (vidjeti uvodne izjave 32. do 36.), Komisija je zaključila da podatke koji se odnose na korejsku prodaju predmetnog proizvoda u drugim zemljama treba upotrijebiti kako bi se utvrdila vjerojatna buduća razina izvoznih cijena u Uniju u slučaju da se dopusti da mjere isteknu.

(39) Smatralo se primjerenim da se prvo analizira korejska prodaja u Sjedinjenim Američkim Državama (u daljnjem tekstu „SAD”) jer je to tržište za razliku od svih drugih korejskih izvoznih odredišta slično tržištu Unije po veličini i po tome što obuhvaća mnogobrojne domaće proizvođače, ali i veliki udio uvoza uz niske uvozne carinske stope, zbog čega je to vrlo konkurentno tržište. Nadalje, SAD je značajno odredište za izvoz iz Koreje općenito, a i za poduzeće TK Corporation.

(40) Osim toga tijekom ispitnog postupka ispitana je i sva ostala izvozna prodaja predmetnog proizvoda iz Koreje.

(41) Damping je izračunan za prodaju u SAD-u i prodaju u svim ostalim izvoznim odredištima (isključujući Uniju iz razloga navedenih u uvodnim izjavama 32. do 36.).

(a) Uobičajena vrijednost

(42) U skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe uobičajena vrijednost za TK Corporation bila je utvrđena na temelju plaćenih ili plativih cijena tijekom uobičajenog trgovanja neovisnih stranaka na domaćem tržištu, kad je to moguće.

(43) Za vrste proizvoda koji ne omogućuju primjenu te metodologije uobičajena vrijednost utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.

(44) To je učinjeno na temelju stvarnog troška proizvodnje poduzeća TK Corporation kako je naveden u odgovoru na upitnik, tj. stvarni proizvodni troškovi kojima su dodani prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i dobit u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe.

(b) Izvozna cijena

(45) Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 32. do 36., prodaja poduzeća TK Corporation u Uniji nije se mogla upotrijebiti za izračun dampinga te se stoga izvozne cijene temelje na izvozu poduzeća na tržišta trećih zemalja.

(46) U skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe izvozna cijena poduzeća TK Corporation u druge zemlje prilagođena je razini franko tvornica uzimajući u obzir, gdje je to primjereno, troškove među ostalim prijevoza, carina i poreza.

(c) Usporedba i prilagodbe

(47) Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, obje na razini franko tvornica.

(48) Radi osiguravanja primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe u obzir su uzete razlike u čimbenicima koji utječu na cijene i usporedivost cijena. U tom su smislu napravljene prilagodbe za troškove domaćeg i prekooceanskog tereta, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratne troškove.

(49) Kako bi se razlikovalo različite vrste predmetnog proizvoda, u izvornoj metodologiji kontrolnog broja proizvoda predviđen je sustav 11 znamenki za obuhvaćanje vrste proizvoda. Izvršeni su izračuni dampinga pri čemu je upotrijebljena neznatno smanjena struktura kontrolnog broja proizvoda sa 7 znamenki. Polja za specifikaciju standarda i razred materijala zamijenjena su pojednostavnjenim kriterijem kojim se razlikuju proizvodi napravljeni od ugljičnog čelika i od legiranog čelika. To je zato što je utvrđeno da je mala razlika među upotrijebljenim standardnim specifikacijama (kao što su ANSI i EN), a u sustavu ocjenjivanja materijala u obzir je uzet upotrijebljeni standard. Stoga se pojednostavnjenim sustavom povećala razina usklađenosti za izračune dampinga (i štete) u pogledu tisuća kontrolnih brojeva proizvoda bez iskrivljenja rezultata samog izračuna.

(50) Poduzeće TK Corporation zatražilo je od Komisije da poveća originalni kontrolni broj proizvoda na 16 znamenki, ali taj je zahtjev odbijen jer se sustavom u uporabi već omogućila učinkovita kategorizacija predmetnog proizvoda. Nadalje, treba napomenuti da je bilo jasno da se granice izračunanog dampinga (i štete) ne bi u bitnoj mjeri izmijenile da se temelje na 7, 11 ili 16 znamenki jer su se prodajne cijene poduzeća TK Corporation na različitim tržištima znatno razlikovale.

(51) Drugi problem s izračunom odnosio se na metodu obujma koju je trebalo upotrijebiti za izračun dampinga. Kako se na njihovim prodajnim računima za bilježenje količine u okviru njihovih cjenovnih smjernica (potencijalnim) strankama i u njihovu računovodstvu upotrebljavaju „komadi”, poduzeće TK Corporation tvrdilo je da je pri izračunu kao mjernu jedinicu potrebno upotrebljavati i komade. U upitniku je zatražena količina izražena u masi, ali je za određeni dio prodaje TK Corporation odgovorilo u komadima. Za taj dio prodaje u okviru postupka dopune poduzeće TK Corporation pretvorilo je komade u masu. Komisija je odlučila da je masa najbolja metodologija iz sljedećih razloga: — Komadi kao mjerna jedinica mogu dovesti do distorzija u pogledu prosječne cijene po jedinici jer komadi ne odražavaju masu pojedinačnog komada, što je bitno za određivanje troškova (te prema tome i cijene) predmetnog proizvoda. — Masa je potrebna za izračune štete jer to je metodologija koju upotrebljavaju proizvođači Unije i uporaba različitih metodologija za izračune dampinga i štete bila bi nesumjerljiva. — Podaci u carinskim uredima Unije i korejskoj izvoznoj statistici bilježe se samo masom predmetnog proizvoda.

(52) Nadalje, treba napomenuti da se čini da se izračunane dampinške marže nisu u bitnoj mjeri promijenile kad su se temeljile na komadima zbog znatnih razlika u prosječnim prodajnim cijenama poduzeća TK Corporation na različitim tržištima.

(53) Nakon objave poduzeće TK Corporation ponovo je dostavilo primjedbu da je Komisija trebala temeljiti svoje izračune dampinga na komadima, a ne masi. Jedan od navedenih razloga bilo je da su podaci prodaje i troškova poduzeća TK Corporation izraženi u komadima te bi stoga pretvorba u masu dovela do distorzije u izračunu dampinške marže.

(54) U pogledu usporedivosti s industrijom Unije poduzeće TK Corporation izjavilo je da Komisija nije izračunala maržu štete, a za dampinšku maržu nije potrebno odrediti usporedbu s podacima prodaje i troškova industrije Unije. Osim toga, poduzeće TK Corporation tvrdilo je da bi mjerna jedinica upotrijebljena u transakcijama i u industriji Unije bio komad, a ne kilogram ili tona.

(55) Naposljetku, poduzeće TK Corporation nije razumjelo zašto je bitno da se podaci carinskih ureda Unije i korejske izvozne statistike bilježe na temelju mase.

(56) Te su primjedbe propisno analizirane. Važno je prvo napomenuti da poduzeće TK Corporation nije dostavilo alternativni izračun dampinga na temelju pojedinačnih komada. Iako je tvrdilo da bi „izračun po komadu” pružio točniji rezultat, to nije stvarno pokazalo. Komisija ponavlja da su izračunane dampinške marže znatne i da, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 52., nisu pronađene značajne razlike između dampinških marži izračunanih na temelju mase i dampinške marže izračunane na temelju komada. Drugim riječima, neosporno je da bi se bez obzira na upotrijebljenu metodu utvrdile velike dampinške marže. Nadalje, važno je imati na umu da je pretvorbu komada u masu u podacima prodaje i troškova poduzeća TK Corporation provelo samo poduzeće uporabom vlastite metodologije. Nadalje, u njihovu katalogu na njihovu vlastitu web-mjestu navodi se za svaku vrstu spojnice prosječna težina.

(57) Transakcije industrije Unije izražene su u masi i u komadima, kao što to pokazuju računi koje je provjerila Komisija. Osim u računima masa je metodologija koja se upotrebljava pri utvrđivanju kapaciteta, obujma proizvodnje i troškova proizvodnje – ne samo u Uniji, nego i diljem svijeta i u Koreji. Sirovine, koje su najveći element u proizvodnji predmetnog proizvoda, kupuju se u tonama. Ostali čimbenici, poput potrošnje energije te troškova rada i vozarine, isto se tako izračunavaju na temelju mase. Industrija Unije utvrđuje povrate strankama na kraju godine na temelju obujma (u tonama) koji je stranka kupila, a ne na temelju broja komada. Nadalje, u ovoj reviziji nakon isteka trebalo je izračunati marže obaranja cijene (i izračunane su – vidjeti uvodne izjave 98. do 105.) te je stoga tvrdnja da korejske podatke i podatke industrije Unije neće trebati uspoređivati, što implicira tvrdnja sažeta u uvodnoj izjavi 54., netočna.

(58) Globalni statistički podaci koji su prikupljeni i upotrijebljeni tijekom ispitnog postupka, uključujući korejsku izvoznu statistiku i carinsku statistiku Unije, izraženi su samo u masi. Među ostalim upotrijebljeni su radi analize korejskog izvoza predmetnog proizvoda u Uniju i treće zemlje. Kako bi se utvrdio udio poduzeća TK Corporation i unakrsno provjerio obujam prodaje Uniji kako je prijavljeno u njihovu odgovoru na upitnik, potrebna je bila pretvorba njihovih podataka u masu jer bi u protivnom bilo nemoguće pretvoriti korejsku izvoznu statistiku i carinsku statistiku Unije u komade.

(59) Naposljetku, važno je napomenuti da je metodologija na temelju mase upotrijebljena u prethodnim ispitnim postupcima (poput ispitnog postupka koji je doveo do izvornih mjera i prve revizije nakon isteka koja je dovela do mjera na snazi) i u novijim ispitnim postupcima u pogledu istog proizvoda iz Rusije i Turske.

(60) U skladu s time Komisija potvrđuje da je tvrdnja da se izračuni trebaju temeljiti na komadima odbijena.

(d) Damping tijekom RIPR-a

(61) Tako izračunane dampinške marže za poduzeće TK Corporation iznosile su 46 % i 27 %, ovisno o izvoznom odredištu.

3.1.3.2. Korejski proizvodni kapacitet

(62) U pogledu ukupnog korejskog proizvodnog kapaciteta i rezervnog kapaciteta Komisija tijekom ispitnog postupka nije zaprimila informacije ni od jednog korejskog proizvođača osim poduzeća TK Corporation. Stoga se Komisija morala pozvati na članak 18. Osnovne uredbe kako bi donijela odluku, a informacije na njezinu raspolaganju jesu provjerene informacije koje je dostavilo poduzeće TK Corporation i koje se odnose samo na to poduzeće te informacije za cijelu državu koje su uključene u zahtjevu revizije nakon isteka.

(63) Rezervni kapacitet koji je prijavilo poduzeće TK Corporation propisno je provjeren. Komisija je ekstrapolacijom rezervnog kapaciteta, koji je tijekom RIPR-a prijavilo poduzeće TK Corporation na temelju svojeg udjela u ukupnom korejskom izvoznom obujmu, izračunala da bi ukupni rezervni kapacitet u Koreji trebao iznositi najmanje 15 000 tona, što predstavlja oko 25 % ukupne potrošnje Unije. Međutim, u pogledu takvog izračuna važno je napomenuti da je obujam proizvodnje u usporedbi s proizvodnim kapacitetom vrlo ovisan o pojedinačnom poduzeću te da je poduzeće TK Corporation, iako je jedno od najvećih proizvođača istovjetnog proizvoda u Koreji, samo jedno među brojnima i svakako nije dominantno. Komisija je stoga unakrsno provjerila taj nalaz s informacijama iz zahtjeva.

(64) Informacije o rezervnom kapacitetu dostavljene u zahtjevu temeljile su se na procijenjenom kapacitetu i podacima o proizvodnji za sve korejske proizvođače koje je naveo podnositelj zahtjeva. U pogledu proizvodnog kapaciteta, za tri najveća proizvođača upotrijebljeni su javno dostupni podaci. Za ostale (znatno manje) korejske proizvođače nije bilo javno dostupnih podataka te je stoga podnositelj zahtjeva upotrijebio druge razumne metode za procjenu njihovih proizvodnih kapaciteta. Podnositelj zahtjeva pretpostavio je zatim određenu razinu korejske domaće potrošnje te uzeo u obzir uvoz u Koreju i izvoz iz Koreje kako bi procijenio rezervni kapacitet. Za izračun proizvodnog kapaciteta i rezervnog kapaciteta primijenjena su primjerena oduzimanja kako bi se uzela u obzir proizvodnja ostalih vrsta proizvoda koje ne obuhvaća područje primjene proizvoda. Sve te informacije jasno su se smatrale potpunijima i dosljednijima nego informacije navedene u uvodnoj izjavi 63. Nije zaprimljena ni jedna primjedba koja bi osporavala te podatke. Na temelju toga i dostupnih podataka rezervni kapacitet Koreje procjenjuje se na 119 300 tona, što je samo po sebi dva puta veće od tržišta Unije tijekom RIPR-a.

3.1.3.3. Privlačnost tržišta Unije

(65) Podsjećamo da se predmetni proizvod upotrebljava uglavnom u naftnoj i plinskoj industriji, građevinarstvu, proizvodnji energije, brodogradnji i industrijskim instalacijama. Ni jedan od raspoloživih podataka ne upućuje na znatan rast ili pad u tim sektorima u Koreji te se stoga smatra da je korejsko domaće tržište za predmetni proizvod i dalje dovoljno stabilno za naredne godine te da neće pružiti znatne mogućnosti proširenja za korejski predmetni proizvod. Osim Koreje, glavna izvozna tržišta za te sektore jesu Unija, SAD, zemlje Bliskog istoka i Jugoistočna Azija. Ni jedna informacija prikupljena tijekom ispitnog postupka ne upućuje na to da bi se tijekom narednih godina bilo koje od tih tržišta smanjilo ili povećalo u velikoj mjeri.

(66) Korejski izvoz u SAD, zemlje Bliskog istoka i Jugoistočnu Aziju već je na visokoj razini te stoga ta tržišta korejskoj industriji ne pružaju znatan potencijal rasta. Napominjemo i to da je utvrđen znatan damping od 46 % u korejskom izvozu u SAD. Stoga je tržište Unije, koje je jedno od najvećih tržišta u svijetu, privlačno tržište za rast ako se mjere stave izvan snage, jer do sada korejski proizvođači izvoznici to tržište još nisu iskoristili u potpunosti zbog mjera na snazi.

(67) U smislu veličine i tržišnih uvjeta tržišta SAD-a i Unije međusobno su slična. Na objema tržištima postoji veliki broj domaćih proizvođača, a uvoz obuhvaća znatan tržišni udio. Ispitnim se postupkom pokazalo da je prosječna prodajna cijena na tržištu Unije (uzimajući u obzir cjelokupnu prodaju proizvođača Unije i cjelokupni uvoz u Uniju) EUR 2 600/tonu. Prosječna je cijena na tržištu Unije prema tome slična prosječnoj cijeni koju korejski proizvođači izvoznici ostvaruju na tržištu SAD-a (EUR 2 700/tonu), osim što u SAD-u nisu podložni antidampinškim mjerama. Trenutačno neznatan obujam korejske prodaje u Uniju stoga je vjerojatno rezultat postojećih mjera za predmetni proizvod. Napominjemo da je tijekom RIPR-a SAD bio najveće izvozno tržište za korejske izvoznike. Time se pokazuje da bi Unija bila privlačno tržište za korejske izvoznike te da bi se u slučaju da se pristojbe stave izvan snage moglo očekivati da bi tržište Unije privuklo obujam slične veličine kao tržište SAD-a. Tijekom RIPR-a korejski predmetni proizvod obuhvaćao je 20 % – 25 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda u SAD i između 10 % i 15 % tržišnog udjela cjelokupnog tržišta SAD-a za predmetni proizvod (radi povjerljivosti ne navode se točne brojke). Drugim riječima, ako se mjere stave izvan snage korejski bi proizvođači vjerojatno iskoristili rezervni kapacitet opisan u uvodnoj izjavi 64. kako bi ponovo ušli na tržište Unije.

(68) Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 39., osim SAD-a ne postoji ni jedno drugo odredište za korejski izvoz koje bi se moglo pouzdano upotrijebiti pri analizi razvoja tržišta Unije ako mjere isteknu. Stoga se smatra da udruživanje cjelokupnog izvoza u odredišta koja nisu Unija ili SAD u ovoj analizi ne bi osiguralo pouzdane prosječne cijene s obzirom na različite okolnosti koje se primjenjuju na ta znatno manja pojedinačna tržišta. S obzirom na ograničenja ove analize kako je prethodno opisano i nepostojanje znatnog potencijala za rast tih „drugih tržišta”, u bliskoj budućnosti ipak se ne očekuje da će ta tržišta privući znatan dodatni uvoz iz Koreje.

3.1.3.4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

(69) S obzirom na prethodno navedeno postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping. Ispitnim se postupkom pokazalo da se korejski predmetni proizvod izvozio u SAD i ostale treće zemlje po dampinškim cijenama s dampinškim maržama od 46 % odnosno 27 %.

(70) Osim toga, korejski rezervni kapacitet znatne je veličine u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Ako bi se taj kapacitet upotrijebio za izvoz u Uniju i ako bi cijenom konkurirao proizvođačima iz Unije ili glavnom uvozu iz trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi taj izvoz bio izvršen po dampinškim cijenama.

3.2. Malezija

3.2.1. Uvodne napomene

(71) Zbog izostanka suradnje proizvođača izvoznika u Maleziji cjelokupna se analiza mora temeljiti na podacima dostupnima Komisiji iz drugih izvora. U pogledu toga i u skladu s odredbama iz članka 18. Osnovne uredbe Komisija je ispitala različite statističke izvore. Uvoznom statistikom prikupljenom u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) osigurale su se najbolje raspoložive informacije za utvrđivanje uvoznih količina i cijena za tržište Unije. Ostali izvori poput Eurostata nisu upotrijebljeni jer se predmetni proizvod nije moglo odvojiti od ostalih proizvoda za koje se isto tako upotrebljava oznaka s 8 znamenki.

3.2.2. Damping uvoza tijekom RIPR-a

(72) Bazom podataka iz članka 14. stavka 6. pokazalo se da na tržište Unije nije bilo uvoza iz Malezije. Stoga je zaključeno da se tijekom RIPR-a nije nastavio damping malezijskog izvoza.

3.2.3. Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

(73) Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet Maleziji i privlačnost tržišta Unije.

3.2.3.1. Izvoz iz Malezije na druga odredišta

(74) Zbog nedostatka izvoza predmetnog proizvoda iz Malezije na tržište Unije Komisija je upotrijebila podatke iz druge države. SAD se smatrao primjerenim jer je tržište slične veličine kao tržište Unije i obuhvaća mnogobrojne domaće proizvođače, ali i veliki udio uvoza, zbog čega je to vrlo konkurentno tržište. Osim toga, SAD je daleko najveće odredište za izvoz iz Malezije koje obuhvaća 87 % malezijskog izvoza tijekom RIPR-a. Ovaj je pristup jednak pristupu primijenjenom pri prethodnom ispitnom postupku za Maleziju i pri procjeni „vjerojatnosti ponavljanja štete”.

(a) Uobičajena vrijednost

(75) Zbog izostanka suradnje proizvođača izvoznika u Maleziji uobičajena se vrijednost, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, temelji na podacima dostavljenima u zahtjevu revizije, tj. procijenjeni troškovi proizvodnje kojima je dodano 6 % prodajnih, općih i administrativna troškova i dobit, izraženi kao postotak troškova franko tvornica. Taj se postotak smatra konzervativnim. To potvrđuje i činjenica da su podaci u slučaju jedinog poduzeća koje je surađivalo pri ovom postupku (TK Corporation, Koreja) daleko viši od 6 %.

(b) Izvozna cijena

(76) U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe te zbog izostanka suradnje malezijskih proizvođača izvoznika, izvozna je cijena izračunana na temelju malezijskih izvoznih cijena za predmetni proizvod u SAD-u, dobivenih iz uvozne statistike sad-A.

(c) Usporedba

(77) Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, obje na razini franko tvornica.

(78) Radi osiguravanja primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe u obzir su uzete razlike u čimbenicima koji utječu na cijene i usporedivost cijena. U pogledu toga postotak za prodajne, opće i administrativne troškove i dobit naveden u uvodnoj izjavi 75. temeljen je na razini franko tvornica i ne obuhvaća troškove domaćeg i prekooceanskog tereta, osiguranja, manipuliranja, utovara te popratne troškove.

(d) Dampinška marža tijekom RIPR-a

(79) U skladu s prethodno opisanom metodologijom, koja je upotrijebljena i u prvoj reviziji nakon isteka kojom su se proširile mjere („mjere na snazi”), utvrđena je dampinška marža od 57,7 %.

3.2.3.2. Malezijski proizvodni kapacitet

(80) Zbog izostanka suradnje Malezije nisu dostavljene informacije u pogledu proizvodnog i rezervnog kapaciteta. Informacije iz zahtjeva upućuju na ukupni postojeći kapacitet u Maleziji od oko 55 000 tona i rezervni kapacitet od oko 27 000 tona. Pri analizi kojom se utvrdio taj obujam uzelo se u obzir isključenje proizvodnje (kapaciteta) ostalih proizvoda te se analiza stoga smatra razumnom. Malezijski rezervni kapacitet od 27 000 tona predstavlja oko 40 % ukupne potrošnje Unije tijekom RIPR-a.

3.2.3.3. Privlačnost tržišta Unije

(81) U pogledu razvoja glavne korisničke industrije u cijelom svijetu, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 65., tržište Unije jedno je od najvećih tržišta za predmetni proizvod i u spisu nema podataka na temelju kojih bi se zaključilo da će se tijekom narednih godina potražnja na tim tržištima smanjiti ili povećati u znatnoj mjeri.

(82) Ispitnim se postupkom pokazalo da su prodajne cijene proizvođača Unije na tržištu Unije više od malezijskih izvoznih cijena na ostalim izvoznim tržištima, posebice tržištu SAD-a. Dapače, prosječna cijena na tržištu Unije iznosi EUR 2 600/tonu, a prema statistici SAD-a prosječna uvozna cijena SAD-a za malezijski uvoz iznosi EUR 1 600/tonu. Stoga bi tržište Unije bilo privlačno tržište za malezijske izvoznike u slučaju da se mjere stave izvan snage. To je vrlo bitno u pogledu malezijskog rezervnog kapaciteta, ali napominjemo i to da je trenutačno 87 % malezijskog izvoza usmjereno na SAD, gdje malezijski proizvođači izvoznici prodaju po puno nižim cijenama.

3.2.3.4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

(83) S obzirom na prije navedeno postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping. Utvrđeno je da se malezijski predmetni proizvod izvozio u SAD po dampinškim cijenama s dampinškom maržom od 57,7 %.

(84) Osim toga, malezijski rezervni kapacitet znatne je količine u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. S obzirom na razinu cijena u Uniji postoji vjerojatnost da će se taj kapacitet upotrijebiti, barem djelomično, za izvoz u Uniju ako su mjere stavljene izvan snage. Može se očekivati i to da će se u tom slučaju veći dio izvoza u SAD preusmjeriti na tržište Unije s obzirom na prevladavajuće cijene na tržištu Unije u usporedbi s cijenama u SAD-u.

3.3. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

(85) U skladu s prethodno navedenim, tj. visokim dampinškim maržama, velikim rezervnim kapacitetima raspoloživim u predmetnim zemljama i njihovim velikim izvoznim kapacitetima te privlačnosti tržišta Unije u smislu cijena i veličine, može se zaključiti da će se, ako su mjere stavljene izvan snage, ponoviti dampinški uvoz iz Republike Koreje i Malezije u Uniju.

4. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

(86) Industrija Unije nije bila podložna većim strukturnim promjenama u usporedbi sa situacijom opisanom u Uredbi Vijeća br. 1001/2008 iz uvodne izjave 3. Istovjetni proizvod proizvodilo je 22 poznatih proizvođača u Uniji tijekom RIP-a. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

(87) Ukupna proizvodnja Unije tijekom RIPR-a utvrđena je u visini od 57 736 tona. Komisija je utvrdila taj iznos na temelju svih raspoloživih činjenica u pogledu industrije Unije, kao što su provjereni podaci uzorkovanih poduzeća i podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

(88) Uzorkovana poduzeća/skupine poduzeća pri ispitnom postupku predstavljaju 49 % proizvodnje Unije i 45 % prodaje Unije (vidjeti uvodnu izjavu 15.). Podaci iz uzorka stoga su reprezentativni za stanje industrije Unije.

4.2. Potrošnja Unije

(89) Komisija je utvrdila potrošnju Unije na temelju i. obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i ii. uvoza iz trećih zemalja na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6.

(90) Potrošnja Unije razvijala se kako slijedi: Tablica 1. Potrošnja Unije (u metričkim tonama) 2010. 2011. 2012. RIPR Ukupna potrošnja Unije 55 497 62 426 58 941 59 992 Indeks (2010. = 100) 100 112 106 108 Izvor: Podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i podaci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.

(91) U 2011. potrošnja se povećala za 12 % u usporedbi s potrošnjom u 2010. Ponovo se smanjila 2012. ali je ostala iznad razine 2010 (s povećanjem od 6 %). Između 2010. i RIPR-a potrošnja Unije povećala se za 8 %.

4.3. Uvoz iz predmetnih zemalja

4.3.1. Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja

Republika Koreja

(92) Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. i podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

(93) Uvoz u Uniju iz Republike Koreje razvijao se kako slijedi: Tablica 2. Obujam (u metričkim tonama) i tržišni udio uvoza 2010. 2011. 2012. RIPR Obujam uvoza iz Republike Koreje (u tonama) 301 208 204 18 Indeks 100 69 68 6 Tržišni udio 0,5 % 0,3 % 0,3 % 0,03 % Indeks 100 62 64 6 Izvor: Podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i podaci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.

(94) Tijekom predmetnog razdoblja obujam uvoza iz Republike Koreje bio vrlo malen u usporedbi s ukupnom potrošnjom Unije. Tijekom RIPR-a obujam se dodatno smanjio za 18 tona. Razine uvoza bile su na toj niskoj razini od uvođenja izvornih mjera 2002. te se stoga može pretpostaviti da je to posljedica antidampinških mjera na snazi.

Malezija

(95) Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. i podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

(96) Uvoz u Uniju iz Malezije razvijao se kako slijedi: Tablica 3. Obujam (u metričkim tonama) i tržišni udio uvoza 2010. 2011. 2012. RIPR Obujam uvoza iz Malezije (u tonama) 19,4 0,03 0,27 0,13 Indeks 100 0 1 1 Tržišni udio 0,03 % 0 0,0005 % 0,0002 % Indeks 100 0 1 1 Izvor: Podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i podaci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.

(97) Tijekom predmetnog razdoblja obujam uvoza iz Malezije bio je vrlo malen u usporedbi s ukupnom potrošnjom Unije. Najveći (ali i dalje malen) obujam uvezen je 2010. (19,4 tona), ali od 2010. obujam uvoza praktično se zaustavio. Razine uvoza mijenjale su se od uvođenja izvornih mjera 2002., ali nikad nisu dostigle razine razdoblja prije uvođenja mjera. Može se dakle pretpostaviti da su vrlo niske razine uvoza od uvođenja izvornih mjera 2002. posljedica antidampinških mjera na snazi.

4.3.2. Cijene uvoza iz predmetnih zemalja i obaranje cijena

Republika Koreja

(98) Tijekom RIPR-a poduzeće koje je surađivalo pri ispitnom postupku (TK Corporation) vrlo je malo uvozilo u Uniju i to znatno ispod cijena industrije Unije na razini cijena troškova, osiguranja i vozarine (CIF). Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32., postoje sumnje jesu li ti proizvodi stvarno ušli na carinsko područje Unije.

(99) Ipak, cjelokupni korejski uvoz u Uniju vrlo je nizak (vidjeti uvodnu izjavu 32.) jer predstavlja samo 0,03 % tržišnog udjela Unije (vidjeti Tablicu 2.). S obzirom na vrlo ograničen uvoz iz Republike Koreje u Uniju i na veliku raznovrsnost različitih vrsta proizvoda, cijene tog uvoza nije se moglo upotrijebiti za utvrđivanje obaranja cijena.

(100) Stoga je Komisija upotrijebila izvozne cijene iz Koreje u SAD i ostale zemlje kao zamjensku vrijednost kako bi utvrdila obaranje cijena u slučaju da u Uniji korejska poduzeća prodaju po tim cijenama.

(101) Budući da je globalni izvoz poduzeća TK Corporation predstavljao oko 25 % – 40 % ukupnog izvoza predmetnog proizvoda iz Republike Koreje, tu se prodaju smatralo reprezentativnom za korejski izvoz. Stoga su za usporedbu upotrijebljene te cijene. Komisija je izvozne cijene prilagodila prema gore kako bi se uzeli u obzir pristojba te troškovi utovara i manipuliranja.

(102) Tako utvrđena marža obaranja cijene iznosi 17 % za prodaju u SAD-u, a za prodaju drugdje u svijetu 10 %.

Malezija

(103) U ispitnom postupku nije surađivalo ni jedno poduzeće u Maleziji. Prema podacima iz statistike baze podataka iz članka 14. stavka 6. uvoz u Uniju tijekom RIPR-a bio je neznatan (vidjeti Tablicu 3.). S obzirom na vrlo ograničen uvoz iz Malezije u Uniju i na veliku raznovrsnost različitih vrsta proizvoda, cijene tog uvoza nije se moglo upotrijebiti za utvrđivanje obaranja cijena.

(104) Komisija je stoga pri utvrđivanju obaranja cijena upotrijebila istu metodologiju kao u prethodnoj reviziji nakon isteka uspoređujući izvozne cijene iz Malezije u SAD s prodajnim cijenama na tržištu Unije. Komisija je prilagodila izvoznu cijenu kako bi se uzeli u obzir pristojba te troškovi utovara i manipuliranja.

(105) Tako utvrđena marža obaranja cijene iznosi 34 % za prodaju u SAD-u. Komisija je usporedila i prodajne cijene iz Malezije u ostale zemlje i utvrdila maržu obaranja cijene za tu prodaju u visini od 28 %.

4.3.3. Uvoz iz trećih zemalja

(106) U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza u Uniju iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na obujam i tržišni udjel, kao i na prosječnu cijenu tog uvoza. Tablica 4. Uvoz iz trećih zemalja Država 2010. 2011. 2012. RIPR Narodna Republika Kina Količina u tonama 5 618 5 867 6 844 6 589 Indeks 100 104 122 117 Tržišni udio 10 % 9 % 12 % 11 % Prosječna cijena 1 125 1 261 1 544 1 426 Indeks 100 112 137 127 Ostale treće zemlje Količina u tonama 11 668 12 938 11 630 12 036 Indeks 100 111 100 103 Tržišni udio 21 % 21 % 20 % 20 % Prosječna cijena 2 175 2 352 2 437 2 482 Indeks 100 108 112 114 Ukupno sve treće zemlje osim predmetnih zemalja Količina u tonama 17 286 18 805 18 474 18 625 Indeks 100 109 107 108 Tržišni udio 31 % 30,1 % 31,3 % 31 % Prosječna cijena 1 834 2 011 2 106 2 108 Indeks 100 110 115 115 Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.

(107) Tržišni udio uvoza podrijetlom iz trećih zemalja osim predmetnih zemalja obuhvaćao je 31 % ukupne potrošnje Unije tijekom RIPR-a. Najveći tržišni udio predstavlja uvoz iz Narodne Republike Kine – 11 % ukupne potrošnje Unije. Tijekom RIPR-a ostali znatni uvoz podrijetlom je iz Tajlanda (4 % tržišta Unije), Vijetnama (3 % tržišta Unije) i Saudijske Arabije (od nepostojećeg uvoza 2010. do 4 % tržišnog udjela tijekom RIPR-a).

(108) Cijene pri ulasku tog uvoza u Uniju relativno su bile niske u usporedbi s prosječnim cijenama industrije Unije, posebice cijene uvoza iz Narodne Republike Kine. Unatoč antidampinškim pristojbama u visini od 58,6 % za uvoz iz Narodne Republike Kine prosječna je cijena kineskog uvoza niža od domeće cijene u Uniji (vidjeti Tablicu 4.).

4.4. Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1. Opće primjedbe

(109) U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

(110) Za analizu štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je procijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju i statistike. Podaci se odnose na sve poznate proizvođače Unije. Komisija je procijenila mikroekonomska pokazatelje na temelju podataka iz odgovorâ na upitnike uzorkovanih proizvođača Unije. Podaci se odnose na uzorkovane proizvođače Unije. Obje skupine podataka smatraju se reprezentativnima za gospodarsko stanje industrije Unije.

(111) Makroekonomski pokazatelji jesu: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

(112) Mikroekonomski pokazatelji jesu: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. Brojke koje se odnose na mikroekonomske pokazatelje temelje se na provjerenim podacima iz dvaju uzorkovanih poduzeća ili samo skupine poduzeća. Ti se podaci stoga navode samo u obliku indeksa ili raspona kako bi se osiguralo očuvanje povjerljive prirode tih podataka.

4.4.2. Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1. Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta

(113) Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi: Tablica 5. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta 2010. 2011. 2012. RIPR Obujam proizvodnje (u tonama) 48 017 52 754 55 787 57 736 Indeks 100 110 116 120 Proizvodni kapacitet u tonama 179 912 180 364 180 364 180 364 Indeks 100 100,3 100,3 100,3 Iskorištenost kapaciteta 26,7 % 29,2 % 30,9 % 32 % Indeks 100 110 116 120 Izvor: Zahtjev

(114) Obujam proizvodnje smanjio se za 20 % tijekom razmatranog razdoblja. Budući da se potrošnja Unije tijekom istog razdoblja povećala samo za 8 %, preostali je dio proizvodnje izvezen.

(115) Čini se da je iskorištenost kapaciteta tijekom RIPR-a bila niska (32 % tijekom RIPR-a). Prijavljeni kapacitet naveden u prethodnoj tablici temeljen je, u skladu s uobičajenom praksom te industrije i metodom upotrijebljenom tijekom prethodnih postupaka, na teoretski maksimalnom kapacitetu na osnovi triju smjena na dan, 6 dana na tjedan, 48 tjedana na godinu. U stvarnosti, međutim, industrija djeluje na osnovi samo dviju smjena na dan, 5 dana na tjedan i 48 tjedana na godinu. Stoga nije nužno da prijavljeni kapacitet odražava stvarni kapacitet tijekom RIPR-a.

(116) Iskorištenost kapaciteta neznatno se povećala tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje od 20 % iskorištenosti kapaciteta odražava povećanje obujma proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja.

4.4.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio

(117) Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja: Tablica 6. Obujam prodaje i tržišni udio 2010. 2011. 2012. RIPR Obujam prodaje na tržištu Unije 38 185 43 414 40 262 41 350 Indeks 100 114 105 109 Tržišni udio 68,8 % 69,5 % 68,3 % 68,9 % Indeks 100 101 99 100 Izvor: Zahtjev

(118) Obujam prodaje na tržištu Unije povećao se za 14 % 2011. u usporedbi s obujmom prodaje 2010. Obujam prodaje nakon toga se smanjio na 41 350 tona, što predstavlja povećanje od 9 % tijekom razmatranog razdoblja.

(119) Tržišni udio industrije Unije ostao je više ili manje stabilan tijekom razmatranog razdoblja.

4.4.2.3. Rast

(120) U skladu s umjerenim rastom potrošnje Unije tijekom razmatanog razdoblja (+ 8 %), prodaja proizvođača Unije narasla je za 9 %.

4.4.2.4. Zapošljavanje i produktivnost

(121) Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi: Tablica 7. Zaposlenost i produktivnost 2010. 2011. 2012. RIPR Broj zaposlenika 1 064 1 022 979. 957. Indeks 100 96 92 90 Produktivnost (jedinica/zaposlenik) 45. 52. 57. 60. Indeks 100 114 126 134 Izvor: Zahtjev

(122) Broj zaposlenika tijekom razmatranog razdoblja postupno se smanjio za 10 %. Kao posljedica toga zajedno s povećanjem proizvodnje povećala se i produktivnost radne snage proizvođača Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, za 34 % između 2010. i RIPR-a.

4.4.3. Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

(123) Ponderirane prosječne prodajne cijene uzorkovanih proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi: Tablica 8. Prodajne cijene u Uniji 2010. 2011. 2012. RIPR Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na cjelokupnom tržištu (EUR/tona) 2 500 – 3 000 2 500 – 3 000 2 400 – 2 900 2 300 – 2 800 Indeks 100 100 98 94 Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) 3 500 – 4 000 3 300 – 3 800 3 400 – 3 900 3 300 – 3 800 Indeks 100 94 97 94 Izvor: Provjereni podaci uzorkovanih poduzeća

(124) Prodajne cijene u Uniji tijekom razmatranog razdoblja snizile su se za 6 %. Dok su cijene bile relativno stabilne između 2010. i 2012., najveće se sniženje pojavilo između 2011. i RIRP-a.

(125) Budući da su fiksni troškovi važan dio proizvodnje, povećanje proizvodnje za 20 % tijekom RIRP-a dovelo je do sniženja jediničnog troška proizvodnje. U skladu s tim snizila se prosječna jedinična prodajna cijena.

4.4.3.2. Troškovi rada

(126) Prosječni troškovi rada uzorkovanih proizvođača Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi: Tablica 9. Prosječni troškovi rada po zaposleniku 2010. 2011. 2012. RIPR Prosječne nadnice po zaposleniku (EUR) 45 000 – 50 000 50 000 – 55 000 51 000 – 56 000 52 000 – 57 000 Indeks 100 107 108 110 Izvor: Provjereni podaci uzorkovanih poduzeća

(127) Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja. Između 2010. i RIPR-a prosječni troškovi po zaposleniku porasli su za 10 %.

4.4.3.3. Zalihe

(128) Razine zaliha uzorkovanih proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi: Tablica 10. Zalihe 2010. 2011. 2012. RIPR Završne zalihe (u tonama) 5 500 – 6 000 5 000 – 5 500 5 600 – 6 100 6 000 – 6 500 Indeks 100 93 104 111 Završne zalihe kao postotak proizvodnje 25 % – 30 % 20 % – 25 % 21 % – 26 % 22 % – 27 % Indeks 100 79 83 87 Izvor: Provjereni podaci uzorkovanih poduzeća

(129) Završne su se zalihe 2011. prvo smanjile za 7 % u usporedbi s 2010., a zatim su se povećale za 11 % tijekom RIPR-a u usporedbi s 2010. U usporedbi s razinom proizvodnje završne su se zalihe smanjile za 13 % između 2010. i RIPR-a.

4.4.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

(130) Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja uzorkovanih proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi: Tablica 11. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja 2010. 2011. 2012. RIPR Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) – 20 %/– 15 % – 15 %/– 10 % – 10 %/– 5 % – 14 %/– 9 % Indeks 100 118 151 133 Novčani tok (EUR) (indeks) 100 – 10 515 – 6 086 – 8 933 Ulaganja (EUR) (indeks) 100 115 112 105 Povrat ulaganja – 25 %/– 20 % – 45 %/– 40 % – 40 %/– 35 % – 45 %/– 40 % Indeks 100 81 64 80 Izvor: Provjereni podaci uzorkovanih poduzeća

(131) Komisija je utvrdila profitabilnost uzorkovanih proizvođača Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

(132) Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pretrpjela je znatne gubitke. U 2010. industrija je zabilježila gubitak od – 20 %/– 15 %. Između 2010. i RIRP-a gubici su se smanjili za 33 %, ali je tijekom RIRP-a rezultat i dalje bio negativan, tj. – 14 %/– 9 %. Neto novčani tok sposobnost je proizvođača Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok bio je pozitivan u 2010. Iznenada u 2011. pao je na negativne vrijednosti i ostao je negativan tijekom RIRP-a.

(133) Ulaganja su se povećavala. U usporedbi s 2010. povećala su se za 15 % u 2011. i za 12 % u 2012. te ostala iznad razine 2010. za 5 % tijekom RIRP-a.

(134) Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. U 2010. iznosio je – 25 %/– 20 %, a zatim pao na oko – 45 %/– 40 %, gdje je tijekom RIRP-a ostao.

4.4.3.5. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

(135) Budući da se uvoz iz predmetnih zemalja znatno smanjio i bio neznatan tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti Tablice 2. i 3.), visina dampinške marže ne može se procijeniti. Međutim, u svjetlu procjene iz uvodnih izjava 136. do 144., utvrđeno je da je industrija Unije i dalje u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji.

4.5. Zaključak o stanju industrije Unije

(136) U Uredbi (EZ) br. 1001/2008 Vijeće je zaključilo da se antidampinškim mjerama za uvoz predmetnog proizvoda iz Republike Koreje i Malezije uvedenima 2002. omogućio samo djelomičan oporavak industrije Unije. Pozitivan razvoj pokazatelja štete tijekom razmatranog razdoblja u okviru prethodne revizije (siječanj 2002. – lipanj 2007.) u velikoj je mjeri bio posljedica porasta u potražnji 2007. i 2008.

(137) Međutim, nakon 2008. stanje u industriji Unije znatno se pogoršalo (u usporedbi sa stanjem 2007. i 2008.). Taj je razvoj bio u velikoj mjeri posljedica pada potražnje nakon 2008.

(138) U nekim se pokazateljima vidjeti pozitivan razvoj od 1010. Primjerice, između 2010. i RIPR-a potrošnja Unije povećala se za 20 %. To je povećanje djelomično posljedica povećanja potrošnje u Uniji koja se tijekom istog razdoblja povećala za 8 %. Povećanje u proizvodnji dovelo je do bolje iskorištenosti kapaciteta koja se povećala za više od 20 %. Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 9 %, što odgovara povećanju potrošnje u Uniji,dok je tržišni udio poduzeća Unije ostao jednak. Kao posljedica smanjenja broja zaposlenih za 10 % povećala se i proizvodnja (za 34 %).

(139) Međutim, iskorištenost kapaciteta bila je niska. To se djelomično može objasniti činjenicom da je planirana uporaba postojeće infrastrukture bila tri smjene na dan i 6 dana na tjedan te je i maksimalni kapacitet izračunan u skladu s time. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije djelovala je samo dvije smjene na dan i 5 dana na tjedan.

(140) Zbog važnog udjela fiksnih troškova u proizvodnji, industrija Unije i dalje je imala znatne gubitke tijekom razmatranog razdoblja. Unatoč poboljšanju financijskih rezultata u visini od 30 % između 2010. i RIRP-a, gubici su bili i dalje znatni tijekom RIRP-a (gubitak u rasponu između – 14 % i – 9 %).

(141) Ti važni gubici i znatan negativni novčani tok važni su pokazatelji osjetljivog stanja industrije Unije.

(142) Uredbom Vijeća (EU) br. 78/2013 kojom su uvedene antidampinške mjere protiv uvoza predmetnog proizvoda iz Rusije i Turske utvrđeno je da je industrija Unije u ranjivom i teškom gospodarskom stanju. Razdoblje razmatrano tim postupkom trajalo je od siječnja 2008. do rujna 2011. i djelomično obuhvaća razdoblje razmatrano u okviru tekućeg ispitnog postupka (14).

(143) Čini se da su mjere donesene navedenom Uredbom imale pozitivan utjecaj jer nekoliko pokazatelja štete (primjerice proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, profitabilnost, produktivnost i potrošnja) pokazuju pozitivno kretanje. Međutim, kako se pokazalo tekućim ispitnim postupkom, industrija Unije još se nije potpuno oporavila od proteklog dampinga.

(144) Stoga Komisija zaključuje da je industrija Unije i dalje u ranjivom stanju i da je u nekim vidicima daleko od razina koje bi se moglo očekivati u slučaju potpunog oporavka od štete utvrđene prethodnim ispitnim postupcima.

5. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

5.1. Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage

(145) U uvodnoj izjavi 85. Komisija zaključuje da bi stavljanje mjera izvan snage vjerojatno uzrokovalo ponavljanje dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja.

(146) Ispitnim se postupkom pokazalo da je industrija Unije u ranjivom stanju. Iako se stanje djelomično poboljšalo tijekom RIRP-a, tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije nije ostvarila dobit.

(147) Stoga bi svako ponavljanje dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja dodatno pogoršalo nesigurno stanje industrije Unije. Tim bi uvozom moglo doći do preuzimanja tržišnog udjela industrije Unije na tržištu Unije. To bi dovelo do još niže iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, što je jedan od ključnih elemenata kojim se pridonosi negativnim rezultatima industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

(148) Svako ponavljanje dampinškog uvoza pojačalo bi pritisak na cijene industrije Unije i tako pridonijelo daljnjem pogoršanju financijskih rezultata industrije Unije.

(149) Komisija stoga zaključuje da bi stavljanje izvan snage mjera protiv Republike Koreje i Malezije vrlo vjerojatno dovelo do ponavljanje dampinškog uvoza iz tih zemalja i time uzrokovalo silazni pritisak na cijene industrije Unije, obujam prodaje i tržišni udio te pogoršanje njezina gospodarskog stanja. Stavljanje mjera protiv Republike Koreje i Malezije izvan snage stoga bi vjerojatno uzrokovalo ponavljanje štete zbog vjerojatnog pogoršanja već lošeg stanja u kojem se trenutačno nalazi industrija Unije.

6. INTERES UNIJE

(150) U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Republike Koreje i Malezije bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, tj. interesa industrije Unije, uvoznika, veletrgovaca i korisnika.

(151) Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.

(152) U početnom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo protivnom interesu Unije. S obzirom na to da je taj ispitni postupak revizija i mjere su na snazi od 2002., analizom se omogućava ocjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja na strane na koje se trenutačne antidampinške mjere odnose.

(153) Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključcima o ponavljanju dampinga i vjerojatnosti ponavljanja štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije.

6.1. Interes industrije Unije

(154) Iako je antidampinškim mjerama koje su na snazi spriječen ulaz dampinškog uvoza na tržište Unije, industrija Unije i dalje se nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji, što je potvrđeno negativnim kretanjima nekih od ključnih pokazatelja štete.

(155) Ako se dopusti da mjere isteknu vjerojatno je da bi se zbog vjerojatnog priljeva znatnog obujma dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja ponovila šteta. Taj bi priljev vjerojatno prouzročio, među ostalim, gubitak tržišnog udjela, smanjenje prodajne cijene, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije.

(156) Stoga Komisija zaključuje da zadržavanje antidampinških mjera protiv Republike Koreje i Malezije ne bi bilo protivno interesu industrije Unije.

6.2. Interes nepovezanih uvoznika i trgovaca

(157) U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da utjecaj uvođenja mjera vjerojatno ne bi imao ozbiljan negativni učinak na stanje uvoznika i korisnika u Uniji. Ni jedan uvoznik ili korisnik nije surađivao pri tekućem ispitnom postupku. Imajući na umu da ne postoje dokazi koji upućuju na to da su mjere na snazi znatno utjecale na te skupine, može se zaključiti da nastavak mjera neće u znatnoj mjeri negativno utjecati na uvoznike i korisnike Unije.

6.3. Zaključak o interesu Unije

(158) Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz predmetnog proizvoda iz Republike Koreje i Malezije nije u interesu Unije.

7. ANTIDAMPINŠKE MJERE

(159) Iz prethodnih razmatranja slijedi da bi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe trebalo zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih cijevi ili pribora za cijevi podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije.

(160) Međutim, kako se pokazalo ovim ispitnim postupkom cjelokupno stanje u industriji Unije postupno se poboljšava i čini se da je uvođenje 2013. konačnih antidampinških mjera protiv uvoza istog proizvoda iz Rusije i Turske (vidjeti uvodnu izjavu 5.) imalo dodatni pozitivni utjecaj na stanju u industriji Unije, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 143. Stoga je procijenjeno da bi s obzirom na cjelovitu analizu štete i vjerojatnog razvoja tržišta uz mjere na snazi razdoblje kraće od pet godina možda bilo dostatno za potpun gospodarski i financijski oporavak industrije Unije.

(161) Nadalje, stanje industrije Unije i analiza štete ne mogu se procijeniti uzimajući u obzir samo potencijalni uvoz predmetnog proizvoda iz Republike Koreje i Malezije - na stanje industrije Unije utječu i drugi uvozi i mjere protiv tih uvoza, kao što su primjerice spomenute mjere protiv Rusije i Turske.

(162) Stoga se smatra da u svjetlu posebnih okolnosti u ovom slučaju mjere iznimno ne bi trebalo produljiti na cjelokupno razdoblje od pet godina kako je predviđeno Osnovnom uredbom, nego da bi trebale isteći istodobno kao i posebice konačne mjere za uvoz iz Turske i Rusije. Takvim usklađivanjem trajanja mjera omogućilo bi se i sveobuhvatno i dosljedno ispitivanje učinaka mogućih dampinških praksi na industriju Unije u slučaju potrebe takve revizije u budućnosti.

(163) Mjere trenutačno na snazi protiv uvoza predmetnog proizvoda iz Rusije i Turske ističu 29. siječnja 2018. U skladu s tim trebalo bi uskladiti konačne antidampinške mjere protiv uvoza predmetnog proizvoda podrijetlom iz Koreje i Malezije koje bi stoga trebale isteći na isti dan.

(164) Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije slaže se da bi se predloženim datumom isteka omogućio zajednički postupak revizije u budućnosti, ako bude potreban te time i sveobuhvatna analiza dampinga i štete kojom se obuhvaća uvoz iz više zemalja. Odbor je, međutim, izjavio da se nakon razdoblja ispitnog postupka revizije (RIPR) ukupni uvoz predmetnog proizvoda iz svih zemalja uvelike povećao, a prosječne cijene tog uvoza naglo su pale. Taj razvoj nakon RIPR-a navodno je doveo do pogoršanja stanja industrije Unije te više nisu prisutni uvjeti za uvođenje konačnih antidampinških mjera za razdoblje kraće od pet godina.

(165) Komisija napominje da se navodni razvoj nakon RIPR-a (tj. povećani uvoz i snižene cijene) temelji na javno dostupnim podacima Eurostata, što uključuje vrste proizvoda koji nisu obuhvaćeni tekućim ispitnim postupkom. Statistički podaci nakon RIPR-a koji su dostupni Komisiji i koji se odnose na predmetni proizvod, međutim, pokazuju da se uvoz smanjio u razdoblju nakon RIPR-a za 10 – 15 %, iako su se snizile i prosječne cijene tog uvoza (15 % – 20 %). Komisija smatra da razvoj uvoza predmetnog proizvoda nakon RIPR-a, u nedostatku drugog dokaznog materijala u pogledu stanja industrije Unije, ne dovodi u pitanje Komisijine zaključke u pogledu primjerenog razdoblja za uvođenje konačnih antidampinških mjera (vidjeti uvodne izjave 160. do 163.). Ta je tvrdnja stoga odbačena.

(166) U skladu s tim, i s obzirom na zaključke u pogledu vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete, slijedi da bi antidampinške mjere na snazi primjenjive na uvoz cijevi i cijevnog pribora podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije, zadržane Uredbom Vijeća (EZ) br. 1001/2008 kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) br. 363/2010, trebalo zadržati do 29. siječnja 2018.

(167) Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1. Konačna antidampinška mjera uvodi se za uvoz cijevne spojnice (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom manjim od 609,6 mm, kakve se koriste za tupo zavarivanje i druge namjene, podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 i 7307998098) i podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije.

2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:

Država Poduzeće Stopa pristojbe (%) Oznaka TARIC Malezija Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan 59,2 A324 Pantech Steel Industries Sdn Bhd 49,9 A961 Sva ostala poduzeća 75,0 A999 Republika Koreja Sva poduzeća 44,0 —

3. Osim ako je drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim pristojbama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Prestaje važiti 29. siječnja 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 2. prosinca 2014. Za Komisiju Predsjednik Jean-Claude JUNCKER

(1) SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

(2) Uredba Vijeća (EZ) br. 1514/2002 od 19. kolovoza 2002. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog pribora za cijevi, od željeza ili čelika podrijetlom iz Češke, Malezije, Rusije, Republike Koreje i Slovačke (SL L 228, 24.8.2002., str. 1.).

(3) Uredba Vijeća (EZ) br. 1001/2008 od 13. listopada 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije nakon revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 384/96 (SL L 275, 16.10.2008., str. 18.).

(4) Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 363/2010 od 26. travnja 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1001/2008 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoze pojedinih cijevi i cijevne armature od željeza ili čelika podrijetlom, između ostalog, iz Malezije (SL L 107, 29.4.2010., str. 1.).

(5) Uredba Vijeća (EZ) br. 803/2009 od 27. kolovoza 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda i pribora za cijevi otpremljenog iz Tajvana, bez obzira na to jesu li prijavljeni kao proizvod podrijetlom iz Tajvana te o stavljanju izvan snage izuzeća odobrenog za Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. i Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (SL L 233, 4.9.2009., str. 1.).

(6) Ibid.

(7) Uredba Vijeća (EZ) br. 2052/2004 od 22. studenoga 2004. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 964/2003 na uvoz željeznih ili čeličnih cijevnih spojnica podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz željeznih ili čeličnih cijevnih spojnica otpremljenih iz Indonezije, bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz Indonezije (SL L 355, 1.12.2004., str. 4.).

(8) Uredba Vijeća (EZ) br. 2053/2004 od 22. studenoga 2004. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 964/2003 na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika poslanog sa Šri Lanke, bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo sa Šri Lanke (SL L 355, 1.12.2004., str. 9.).

(9) Uredba Vijeća (EZ) br. 655/2006 od 27. travnja 2006. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 964/2003 o uvozu pribora za cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika, poslanog iz Filipina, bez obzira na to imaju li ili ne deklarirano podrijetlo iz Filipina (SL L 116, 29.4.2006., str. 1.).

(10) Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih željeznih ili čeličnih cijevnih spojnica podrijetlom iz Narodne Republike Kine, a koje su proširene na Tajvan, Indoneziju, Šri Lanku i Filipine (SL C 295, 3.9.2014., str. 6.).

(11) Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 78/2013 od 17. siječnja 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske (SL L 27, 29.1.2013., str. 1.).

(12) Obavijest o predstojećem isteku određenih antidampinških mjera (SL C 36, 8.2.2013., str. 24.).

(13) Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih željeznih ili čeličnih cijevnih spojnica podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije (SL C 299, 15.10.2013., str. 4.).

(14) Za više informacija vidjeti Uredbu Komisije (EU) br. 699/2012 o uvođenju privremene dampinške pristojbe (SL L 203, 31.7.2012., str. 37.).