DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1558

оd 22. srpnja 2015.

o dopuni Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća uspostavljanjem tablice pokazatelja za primjenu jamstva EU-a

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (1), a posebno njezin članak 7. stavak 14.,

budući da:

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Tablica pokazatelja, navedena u članku 7. Uredbe (EU) 2015/1017, kojom se Odbor za ulaganja EFSU-a mora koristiti kako bi osigurao neovisnu i transparentnu procjenu potencijalne i stvarne upotrebe jamstva EU-a, utvrđena je u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

(1) SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

PRILOG

Tablica pokazatelja

1. Opća načela

Tablicom pokazatelja koristi se Odbor za ulaganja osnovan u skladu s člankom 7. stavcima 7. do 12. Uredbe (EU) 2015/1017 za procjenu dodane vrijednosti operacija za koje bi se mogla pružiti potpora EIB-a u okviru jamstva EU-a (1). Bit će to sredstvo kojim će se Odbor za ulaganja služiti kako bi odredio prioritete pri upotrebi jamstva EU-a za operacije s većim brojem bodova i većom dodanom vrijednošću. EIB unaprijed izračunava bodove i pokazatelje te prati rezultate po završetku projekta. Odboru za ulaganja dostavljaju se bodovi dobiveni u okviru relevantnog stupa i vrijednosti svakog pokazatelja.

Tablica pokazatelja sastoji se od četiri stupa:

— prvi stup – doprinos ciljevima politike EFSU-a,

— drugi stup – kvaliteta i stabilnost projekta,

— treći stup – tehnički i financijski doprinos,

— četvrti stup – dopunski pokazatelji.

Zbog njihovih različitih područja primjene, svaki se stup zasebno procjenjuje, ocjene se ne združuju u jedinstvenu ocjenu. Pri prioritizaciji projekata Odbor za ulaganja pridaje jednaku važnost svakom stupu, neovisno o tome dodjeljuju li se za pojedinačni stup brojčano izraženi bodovi ili se on sastoji od kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja kojima se ne dodjeljuju bodovi. U skladu s člankom 7. stavkom 14. Uredbe o EFSU-u Odbor za ulaganja koristit će se tom tablicom kako bi se osigurala nezavisna i transparentna procjena potencijalne i stvarne upotrebe jamstva EU-a. Time se ne dovodi u pitanje, i nadopunjuje se, razmatranje potencijalnih projekata koje vrši Odbor za ulaganja na temelju članka 7. stavka 7. Uredbe o EFSU-u.

2. Tablica pokazatelja

Svaka operacija EFSU-a ocjenjuje se na temelju svih četiriju stupova. Ocjena se izračunava na temelju bodova koji se dodjeljuju nizu pokazatelja iz svakog stupa pri čemu se upotrebljava sljedeća ljestvica:

Bodovi Ocjena za drugi stup Ocjena za prvi i treći stup 0–49 Granično Nisko 50–99 Prihvatljivo Umjereno 100–149 Dobro Znatno ≥ 150 Izvrsno Visoko

Četvrti stup uključivat će dopunske pokazatelje kvantitativne i kvalitativne prirode i neće se konsolidirati u jednu ocjenu.

Prvi stup: Doprinos ciljevima politike EFSU-a

U prvom stupu procjenjuje se usklađenost operacije s ostvarenjem općih ciljeva EFSU-a utvrđenih u članku 9. stavku 2. Uredbe (EU) 2015/1017 te doprinos operacije tim ciljevima. Metodologija cjelokupne procjene prvog stupa temelji se na doprinosu operacije koji može biti ocijenjen kao „nizak”, „umjeren”, „znatan” i „visok”.

Procjena se temelji na sljedećim aspektima:

— „doprinos ciljevima EFSU-a”: svi projekti moraju doprinijeti barem jednom od općih ciljeva u okviru EFSU-a. Projekti koji nisu važan prioritet politike, kao što je izgradnja „neprioritetnih” cesta u okviru mreže TEN, dobivaju nisku ocjenu,

— „ključni ciljevi”: u članku 9. stavku 2. Uredbe (EU) 2015/1017 za svaki je opći cilj politike određen niz ključnih područja politike, koja se smatraju posebno važnima. Projekti u tim ključnim područjima politike napredovali bi za jedan stupanj na ljestvici za ocjenjivanje. Pri ocjenjivanju se uzimaju u obzir i posebne značajke projekta kojima se postiže iznimno visok doprinos, kao što su demonstracijski projekti ili projekti kojima se omogućuje velik doprinos ciljevima strategije Europa 2020. Projekti kojima se ostvaruju višestruki ciljevi, među ostalima horizontalni, primjerice kohezija i klima, dodatno će napredovati na ljestvici za ocjenjivanje.

Upotrebljava se jedan pokazatelj s četiri razine ocjene. Za izračunavanje cjelokupne ocjene, za svaki stupanj ljestvice dodjeljuje se do 50 bodova. Kada se bodovi zbroje (bez ponderiranja), projekt je moguće svrstati u „nisku” kategoriju (manje od 50 bodova), „umjerenu” (od 50 do 99 bodova), „znatnu” (od 100 do 149 bodova) ili „visoku” (150 bodova i više).

Drugi stup: Kvaliteta i stabilnost projekta

Drugi se stup sastoji od niza pokazatelja kako bi se ocijenila kvaliteta i stabilnost operacije. Definiran je drugačiji pristup za ulaganja u pojedinačne projekte ili za projekte financirane posredničkim zajmovima za više korisnika.

Za procjenu „pojedinačnih projekata” predviđeni su sljedeći aspekti i pokazatelji koji iz njih proizlaze:

— „Rast” (pokazatelj 1, od 0 do 100 bodova): doprinos projekta održivom rastu proizlazi iz njegova društveno-ekonomskog učinka u smislu troškova i koristi. Kada je moguće, kvantificira se ekonomska stopa povrata (ESP) služeći se najboljom praksom iz ekonomske struke. Njome se uzimaju u obzir društveno-ekonomski troškovi i koristi, uključujući učinke prelijevanja (primjerice pozitivan učinak istraživanja, razvoja i inovacija, dugoročne koristi za klimu ili učinak na tržište rada ili negativan učinak na okoliš). Međutim postoje i projekti kod kojih je teško izračunati ESP. Primjerice, brojni sektori djeluju na temelju usklađenosti sa standardima EU-a i glavni je cilj osigurati donošenje cjenovno najpovoljnijeg rješenja, a ne procijeniti sveukupni ekonomski povrat (primjer je pročišćavanje voda i obrada otpada). Za te se sektore procjena kvalitete temelji na referentnim vrijednostima svojstvenima sektoru. Za operacije kod kojih se grupiraju okvirni zajmovi procjena se temelji uglavnom na ulagačkoj strategiji i kriterijima kojima se služi promotor projekta. Zahtijevana minimalna stopa povrata za financiranje EIB-a općenito iznosi 5 %. Za standardni se projekt ESP u iznosu 5–7 % smatra „prihvatljivim”, 7–10 % „dobrim”, a projekt čiji je ESP iznad 10 % smatra se „izvrsnim”. Međutim klasifikacija rezultata temelji se i na određenim čimbenicima značajnima za pojedine sektore. Ti sektori koji se trenutačno smatraju manje održivima u pogledu okoliša (poput određenih vrsta prijevoza) financirali bi se samo u slučaju da ih se smatra „dobrima” s ekonomskog stajališta, što bi značilo ESP od najmanje 7 %. Suprotno tomu se za odabrane projekte s dugoročnom koristi za klimu smatra da su primjereni za financiranje ako imaju ESP u rasponu 3,5–5 %, pri čemu se uvodi „granična” kategorija. Ocjena za projekte iz privatnog sektora zbog njihova je profila rizika-dobiti „granična” za stope povrata u visini 5–7 %, „prihvatljiva” za stope u visini 7–10 %, „dobra” za stope u visini 10–15 % i „izvrsna” za stope povrata iznad 15 %. ESP se izračunava uzimajući u potpunosti u obzir pozitivne i negativne vanjske učinke, među ostalim na aspekte povezane s okolišem i klimatskim promjenama. Upravljački odbor može prilagoditi minimalnu stopu ako postoji dokaz da ona nije u skladu sa svojom ekonomski opravdanom razinom i uzimajući u obzir dugoročnu ekonomsku situaciju.

— „Sposobnosti promotora” (pokazatelj 2, od 0 do 30 bodova). Ocjenjuju se na temelju kvalitativne ocjene sposobnosti promotora da isporuči projekt na vrijeme i na učinkovit način, uzimajući u obzir i relevantan institucijski okvir i eventualnu tehničku pomoć koju je potrebno pružiti. To je posebno važno za okvirne zajmove, kod kojih se procjenjuju kriteriji određivanja prioriteta, mogućnost/sposobnost provedbe projekta i kontrole te sustavi praćenja i kontrole, kao i ispunjenje zahtjeva u vezi s okolišem, tržišnim natjecanjem i javnom nabavom.

— „Održivost” (pokazatelj 3, od 0 do 30 bodova): standardima EIB-a zahtijeva se da projekti budu ne samo ekonomski održivi i time pridonose rastu, već i da su održivi u ekološkom i socijalnom pogledu. Od iznimne je važnosti da se zadrže visoki ekološki i socijalni standardi. Oni se procjenjuju na temelju podrobnih smjernica utvrđenih u priručniku o ekološkim i socijalnim praksama Environmental and Social Practices Handbook (2).

— „Zapošljavanje” (pokazatelj 4, od 0 do 40 bodova): ovim pokazateljem obuhvaćeno je zapošljavanje tijekom izgradnje i djelovanja. Broj radnih mjesta potrebnih tijekom izgradnje procjenjuje se na temelju koeficijenata specifičnih za svaki sektor. Broj radnih mjesta za fazu djelovanja procjenjuju analitičari projekta na temelju prethodnih iskustava u sektoru. U sljedećoj tablici sažeto su prikazane ocjene podijeljene na zapošljavanje tijekom izgradnje i tijekom faze djelovanja. Primjerice projekti s visokim udjelom radne snage tijekom izgradnje uključuju građevinske radove (posebno nepovezani sanacijski radovi), aktivnosti povezane s energetskom učinkovitošću i šumarstvo. Viša zaposlenost tijekom faze djelovanja povezana je s određenim industrijskim projektima. Zapošljavanje 1 bod 20 bodova 40 bodova Ekvivalent punog radnog vremena tijekom izgradnje (na milijun EUR investicijskih troškova) < 3,5 3,5–7,0 > 7,0 Ekvivalent punog radnog vremena tijekom faze djelovanja (na milijun EUR investicijskih troškova) < 0,50 0,51–1,00 > 1,00

Cjelokupna ocjena u drugom stupu za pojedinačne projekte izračunava se zbrajanjem bodova iz prethodno opisane četiri potkategorije te se time dobiva cjelokupna ocjena za projekt u rasponu od „granične” (manje od 50 bodova), „prihvatljive” (od 50 do 99 bodova), „dobre” (od 100 do 149 bodova) do „izvrsne” (150 bodova i više).

U pogledu posredničkih zajmova za više korisnika (Multi Beneficiary Intermediated Loans (MBIL)), drugim stupom osigurava se procjena sposobnosti i učinkovitosti financijskih i ostalih subjekata (uključujući razvojne institucije) da djeluju kao posrednici. Procjena se temelji na tri sljedeća neovisna pokazatelja:

— sposobnost i stabilnost posrednika i kvaliteta operativnog okruženja,

— veći pristup financiranju i poboljšanje uvjeta financiranja, među ostalim za krajnje korisnike,

— zapošljavanje na razini krajnjih korisnika.

Bodovi dodijeljeni pokazateljima u svakoj kategoriji zbrajaju se bez ponderiranja te se time dobiva cjelokupna ocjena za projekt u rasponu od „granične” (manje od 50 bodova), „prihvatljive” (od 50 do 99 bodova), „dobre” (od 100 do 149 bodova) do „izvrsne” (150 bodova i više).

Treći stup: Tehnički i financijski doprinos projektu

Treći stup usredotočen je na vrijednost koja proizlazi iz sudjelovanja EIB-a i potpore iz samog EFSU-a, koji nude financijsku i nefinancijsku korist za projekt. Taj posebni doprinos procjenjuje se na temelju triju pokazatelja, od kojih se svakim mjere dopunski aspekti dodane vrijednosti:

— „financijski doprinos”, odnosno poboljšanje uvjeta financiranja ponuđenih drugoj strani u odnosu na alternativne izvore financiranja (smanjenje kamatne stope i/ili duži rokovi),

— „poticanje financiranja”, odnosno povećanje učinkovitosti potpore drugih dionika; iskorištavanje sredstava trećih osoba posebno iz privatnog sektora te naznaka učinaka za druge kreditore,

— „doprinos i savjetovanje od strane EIB-a”, odnosno pružanje nefinancijskih usluga u obliku doprinosa stručnjaka/prijenosa znanja kako bi se olakšala provedba projekta i ojačao institucijski kapacitet te pružili savjeti o financijskom strukturiranju. To bi se moglo omogućiti u okviru Europskog savjetodavnog centra za ulaganja i svih ostalih postojećih savjetodavnih struktura kao što su JASPERS, ELENA ili Innovfin Advisory iz programa Obzor 2020. odnosno drugim primjerenim sredstvima kao što je potpora pri provedbi projekta.

Svaki se pokazatelj nezavisno ocjenjuje u skladu s ujednačenom i dobro dokumentiranom postojećom EIB-ovom metodologijom i njezinim naknadnim izmjenama. Kao u slučaju prvog stupa, ocjene su u rasponu od „niske” do „visoke”. Bodovi dodijeljeni svakom pokazatelju zbrajaju se bez ponderiranja te se time dobiva cjelokupna ocjena za projekt u ovom stupu u rasponu od „niske” (manje od 50 bodova), „umjerene” (od 50 do 99 bodova), „znatne” (od 100 do 149 bodova) do „visoke” (150 bodova i više).

Četvrti stup: Dopunski pokazatelji

Tablica pokazatelja dopunjuje se sljedećim pokazateljima koji se dostavljaju za svaku operaciju kako bi se odrazili ključni transverzalni aspekti EIB-ovih operacija u okviru EFSU-a:

— dodatnost: navodi se je li operacija posebna aktivnost ili redovna operacija. Za redovne operacije dostavit će se dodatna objašnjenja kojima se opravdava dodatnost kako je utvrđeno u članku 5. Uredbe (EU) 2015/1017,

— niz pokazatelja povezanih s makroekonomskim kontekstom u kojem se projekt realizira, kojima se među ostalim omogućuje članovima Odbora za ulaganja da procijene mogući učinak na ekonomske nejednakosti u Uniji i dugoročni potencijal rasta: i. pokazatelji specifični za uvjete ulaganja; ii. proizvodni manjak izračunan na temelju metodologije funkcije proizvodnje koju je odobrilo Vijeće Ecofina; iii. potencijalni rast BDP-a; iv. pokazatelji specifični za nezaposlenost: stopa nezaposlenosti, promjena stope nezaposlenosti na godišnjoj osnovi i usporedba s prosjekom EU-a; v. složeni pokazatelj troškova zaduživanja za nefinancijska društva ili, ako nije dostupno, kamatne stope banaka koje se primjenjuju na nefinancijska društva. U svjetlu tih pokazatelja Odbor za ulaganja posebnu pažnju usmjerava na projekte kojima se pridonosi uklanjanju ekonomskih nejednakosti u Uniji,

— očekivani multiplikacijski učinak djelovanja EFSU-a,

— iznos mobiliziranih privatnih financijskih sredstava,

— suradnja s nacionalnim razvojnim bankama i potpora platformama za ulaganja,

— sufinanciranje s Europskim strukturnim i investicijskim fondovima,

— sufinanciranje s ostalim instrumentima EU-a (tj. Obzor 2020., Instrument za povezivanje Europe itd.),

— ostvarena energetska učinkovitost (za relevantne operacije),

— pokazatelj za klimatske aktivnosti (za relevantne operacije).

(1) Tablica pokazatelja ne primjenjuje se na operacije iz članka 10. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) 2015/1017.

(2) http://www.eib.org/attachments/strategies/environmental_and_social_practices_handbook_en.pdf