ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Metoda 1 – Mehanički učvršćene na potpornu potkonstrukciju Gipsane ploče, ili (u slučaju višeslojnih sustava) barem krajnji sloj ploča, mehanički se pričvršćuju na metalnu potkonstrukciju (izrađenu od komponenti koje su precizno utvrđene u normi EN 14195) ili na drvenu potkonstrukciju (u skladu s normom EN 336 i EN 1995-1-1). Kada potkonstrukcija predviđa potporne dijelove samo u jednom smjeru, najveći raspon između potpornih dijelova ne smije prijeći dimenzije jednake 50 puta debljine gipsanih ploča. Kada potkonstrukcija uključuje potporne dijelove u dva smjera najveći raspon u oba smjera ne smije prijeći 100 puta debljine gipsanih ploča. Ploče se mehanički učvršćuju vijcima, spojnicama ili čavlima, koje treba učvrstiti kroz debljinu gipsanih ploča u potkonstrukciju po središnjoj osi, ne prelazeći 300 mm izmjerenih po dužini svakog potpornog dijela. Iza gipsanih ploča može biti zračni prostor ili neki izolacijski proizvod. Podloga može biti: (a) svaki proizvod na bazi drva gustoće ≥ 400 kg/m3 ili svaki proizvod razreda barem A2-s1, d0 u slučaju gipsanih ploča nazivne debljine ≥ 6,5 mm i < 9,5 mm i gustoće jezgre ≥ 800 kg/m3; ili (b) svaki proizvod na bazi drva gustoće ≥ 400 kg/m3 ili svaki proizvod razreda barem A2-s1, d0 u slučaju gipsanih ploča nazivne debljine ≥ 9,5 mm i gustoće jezgre ≥ 600 kg/m3; ili (c) svaki izolacijski proizvod razreda barem E-d2 u slučaju gipsanih ploča nazivne debljine ≥ 9,5 mm i gustoće jezgre ≥ 600 kg/m3. Svaki spoj između ploča ima razmak širine ≤ 4 mm. Ova se odredba odnosi na svaki spoj bez obzira na to je li spoj izravno poduprt ili nije potpornim dijelom potkonstrukcije i bez obzira na to je li spoj ispunjen materijalom za brtvljenje ili nije. U slučajevima (a) i (b) svaki spoj između gipsanih ploča, koji nije izravno poduprt potpornim dijelom potkonstrukcije i koji ima razmak širine ≤ 1 mm, u potpunosti se popunjava smjesom za brtvljenje kako je utvrđeno u normi EN 13963 (ostali spojevi mogu ostati nepopunjeni). U slučaju (c) svi spojevi između ploča u potpunosti se popunjavaju smjesom za brtvljenje kako je utvrđeno u normi EN 13963.
1. Bijela polja: Pružanje podataka je obvezno. Procjene se mogu koristiti, ali trebaju biti utemeljene na iskustvenim podacima i objašnjene u opisu metodologije. 2. Svijetlo osjenčana polja: Pružanje podataka je obvezno, ali prihvatljive su i grube procjene. Te procjene treba objasniti u opisu metodologije. 3. Tamno osjenčana polja: Pružanje podataka je dobrovoljno. 4. U smislu ove Odluke, podaci o recikliranju materijala za plastiku obuhvaćaju sav materijal koji se ponovno reciklira u plastiku. 5. Stupac (c) obuhvaća sve oblike recikliranja, uključujući organsko recikliranje, ali bez recikliranja materijala. 6. Stupac (d) je zbroj stupaca (b) i (c). 7. Stupac (f) obuhvaća sve oblike oporabe, isključujući recikliranje i vraćanje energije. 8. Stupac (h) je zbroj stupaca (d), (e), (f) i (g). 9. Kvota recikliranja ili spaljivanja u spalionicama otpada s vraćanjem energije u smislu članka 6. stavka 1. Direktive 94/62/EZ: stupac (h)/stupac (a). 10. Kvota recikliranja u smislu članka 6. stavka 1. Direktive 94/62/EZ: stupac (d)/stupac (a). 11. Podaci za drvo ne koriste se za ocjenjivanje cilja od najmanje 15 % mase svakog ambalažnog materijala, kako je predviđeno u članku 6. stavku 1. točki (c) Direktive 94/62/EZ, kako je izmijenjena Direktivom 2004/12/EZ.
Sklopovi vodonepropusnih podnih i zidnih obloga za mokre čvorove

Za uporabu u skladu s propisima u vezi s reakcijom na požar

A1 (1), A2 (1), B (1) C (1) —————— A1 (2), A2 (2), B (2), C (2), D, E —————— (A1 do E) (3), F
Sklopovi vanjskih zidnih obloga

Za uporabu u skladu s propisima u vezi s reakcijom na požar

A1 (1), A2 (1), B (1), C (1) —————— A1 (2), A2 (2), B (2), C (2), D, E —————— (A1 do E) (3), F
HR Službeni list Europske unije 3

32002D0979



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

ODLUKA VIJEĆA

od 18. studenoga 2002.

o potpisivanju i privremenoj primjeni određenih odredbi Sporazuma o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane

(2002/979/EZ)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 310. u vezi s člankom 300. stavkom 2. točkom 1. prvom i drugom rečenicom, i članak 300. stavak 4.,

uzimajući u obzir prijedlog Komisije,

budući da:

(1) Vijeće je 13. rujna 1999. ovlastilo Komisiju da započne pregovore o Sporazumu o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum o pridruživanju”).

(2) Ovi su pregovori zaključeni i Sporazum o pridruživanju parafiran je 10. lipnja 2002.

(3) Europska zajednica i Republika Čile obvezale su se na privremenu primjenu određenih odredbi Sporazuma o pridruživanju do njegova stupanja na snagu.

(4) Zajednica bi trebala potpisati Sporazum o pridruživanju i trebala bi odobriti privremenu primjenu određenih odredbi,

ODLUČILO JE:

Članak 1.

1. Podložno naknadnim zaključcima, Zajednica ovim odobrava potpisivanje Sporazuma o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane i Republike Čilea, s druge strane, zajedno s priloženim prilozima i protokolima.

2. Tekstovi Sporazuma o pridruživanju, priloga i protokola i Završni akt priloženi su ovoj Odluci.

3. Ovime se Predsjednik Vijeća ovlašćuje imenovati osobu(-e) opunomoćenu(-e) za potpisivanje Sporazuma u ime Europske zajednice.

Članak 2.

Sljedeće odredbe Sporazuma o pridruživanju privremeno se primjenjuju do njegova stupanja na snagu: članci 3. do 11., članak 18., članci 24. do 27., članci 48. do 54., članak 55. stavci a., b., f., h., i., članci 56. do 93., članci 136. do 162., i članci 172. do 206.

Članak 3.

Predsjednik Vijeća izdaje obavijest iz članka 198. stavka 3. Sporazuma o pridruživanju u ime Europske zajednice.

Članak 4.

1. Stav koji Zajednica treba zauzeti u Vijeću za pridruživanje i Odboru za pridruživanje koji su osnovani Sporazumom o pridruživanju usvaja Vijeće, na prijedlog Komisije, u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora.

2. Predsjednik Vijeća predsjedava Vijećem za pridruživanje i predstavlja stav Zajednice. Predstavnik Komisije predsjedava Odborom za pridruživanje i predstavlja stav Zajednice.

3. Zajednicu predstavlja predstavnik Komisije u posebnim odborima koji su osnovani Sporazumom o pridruživanju ili koje je osnovalo Vijeće za pridruživanje u skladu s njegovim člankom 7.

Članak 5.

1. Za potrebe primjene članka 29. stavka 2. Priloga V. Sporazumu o pridruživanju, Komisiju se ovim ovlašćuje, u skladu s postupcima iz članka 75. Uredbe (EZ) br. 1493/1999, zaključiti instrumente koji su potrebni za izmjenu Sporazuma.

2. Za potrebe primjene članka 16. stavka 2. Priloga VI. Sporazumu o pridruživanju, Komisiju se ovim ovlašćuje, u skladu s postupcima iz članka 15. Uredbe (EEZ) br. 1576/89, zaključiti instrumente koji su potrebni za izmjenu Sporazuma.
1.

Članak 1. stavci od 1. do 3. zamjenjuju se sljedećim: „1. Zajednica Armeniji, Gruziji i Tadžikistanu stavlja na raspolaganje iznimnu financijsku pomoć u obliku dugoročnih zajmova i izravnih bespovratnih sredstava. 2. Ukupna iznos komponente zajma je do najviše osnovice od 245 milijuna EUR, s najdužim dospijećem od 15 godina i odgodom plaćanja od 10 godina. S tim ciljem, Komisija je ovlaštena u ime Zajednice posuditi potrebna sredstva koja će se dati na raspolaganje zemljama korisnicama u obliku zajmova. 3. Komponenta bespovratnih sredstava je u iznosu do 130 milijuna EUR u razdoblju od 1997. do 2004., a najviše 24 milijuna EUR godišnje. Bespovratna sredstva stavljaju se na raspolaganje ako se neto dužnički položaj zemalja korisnica prema Zajednici smanji u pravilu barem za sličan iznos.”
31999D0130(02)  
C 26/22  SLUŽBENI LIST EUROPSKIH ZAJEDNICA  30.1.1999.  
ODLUKA VIJE ĆA 
od 3. prosinca 1998.  
o davanju uputa Europolu u rješavanju po činjenih kaznenih djela ili kaznenih djela za koja je 
vjerojatno da su po činjena u okviru teroristi čkih aktivnosti protiv života, tijela, osobne slobode 
ili vlasništva  
(1999/C 26/06)  
VIJE ĆE EUROPSKE UNIJE,  
uzimaju ći u obzir Konvenciju o osnivanju Europskog policijskog ureda (Konvencija o Europolu) na temelju 
članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji (  1 ), a posebno njezin članak 2. stavak 2.,  
uzimaju ći u obzir dogovor koji je postignut u Vije ću dana 9. ožujka i 28. i 29. svibnja 1998. o na čelu 
davanja uputa Europolu da rješava po činjena kaznena djela ili kaznena djela za koja je vjerojatno da su 
po činjena u okviru teroristi čkih aktivnosti protiv života, tijela, osobne slobode ili vlasništva, kada Europol 
poduzima svoje aktivnosti,  
uzimaju ći u obzir rad protuteroristi čke pripremne skupine i nakon što je Upravni odbor Europola razmotrio 
i postao svjestan potrebe zasebne Odluke o prora čunskim i kadrovskim posljedicama za Europol,  
ODLU ČILO JE SLJEDE ĆE: 
Članak 1.  
Europol od dana poduzimanja svojih aktivnosti u skladu s člankom 45. stavkom 4. Konvencije o Europolu 
ima ovlaštenje rješavati po činjena kaznena djela ili kaznena djela za koja je vjerojatno da su po činjena u 
okviru teroristi čkih aktivnosti protiv života, tijela, osobne slobode ili vlasništva.  
Članak 2.  
Ova Odluka stupa na snagu 1. sije čnja 1999.  
Sastavljeno u Bruxellesu 3. prosinca 1998.  
Za Vije će 
Predsjednik  
K. SCHLÖGLHR 19/Sv. 16 Službeni list Europske unije 21  
( 1 ) SL C 316, 27.11.1995., str. 1.
(a)

Uređaj za ispitivanje SBI-a sastoji se od dva jednaka plamenika i kutija s pijeskom, jedan na donjoj plohi kolica, a drugi pričvršćen na stup okvira, sa sljedećim specifikacijama: — oblik: pravokutni trokut (pogled odozgo) s jednakim stranicama od 250 mm, visine 80 mm, zatvorenog dna osim ulaza za cijev od 1/2” u gravitacijskom središtu, vrh otvoren; dimenzije ± 2 mm, — kutija izrađena od čelika (nehrđajućeg) debljine 1,5 mm, napunjena u donjem sloju debljine 60 mm šljunkom (veličine od 4 do 8 mm) a u gornjem sloju debljine 20 mm „pijeskom” (od 2 do 4 mm); žičana mreža stabilizira dva sloja i sprečava prodiranje šljunka u ulaz plinske cijevi; debljina slojeva ± 2 mm, — položaji: — primarni plamenik postavljen je na nosač i spojen U-profilom na dnu položaja uzorka, — sekundarni plamenik pričvršćen je na stup okvira nasuprot kutu uzorka, s vrhom plamenika na visini od 1 450 ± 5 mm od poda (1 000 mm razdaljine uspravno do nape), njegova je dijagonala usporedna i najbliža dijagonali primarnog plamenika, njegovi rubovi su pod kutom od 45° i udaljeni 700 ± 5 mm od položaja uzorka;
HR Službeni list Europske unije 8

31996D0427



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 10.07.1996.

ODLUKA KOMISIJE

od 10. srpnja 1996.

o odstupanju od odredaba Priloga III. Direktivi Vijeća 91/439/EEZ

(Tekst značajan za EGP)

(96/427/EZ)

KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/439/EEZ od 29. srpnja 1991. o vozačkim dozvolama (1), a posebno njezin članak 7.,

budući da je člankom 7. stavkom 3. predviđeno da države članice mogu uz pristanak Komisije odstupiti od odredaba iz Priloga III. o minimalnim standardima fizičke i mentalne sposobnosti za upravljanje vozilima na mehanički pogon;

budući da takva odstupanja moraju biti u skladu s razvojem medicinske znanosti i načelima koja su predviđena u Prilogu III.;

budući da je u Prilogu III., točki 6.3 naznačeno da podnositelji zahtjeva za izdavanje vozačke dozvole ili produljenje vozačke dozvole moraju imati oštrinu vida, prema potrebi uz korektivne leće, barem 0,8 na boljem oku i barem 0,5 na slabijem oku;

budući da, ako se za postizanje vrijednosti od 0,8 odnosno 0,5 koriste korektivne leće, oštrina vida za svako oko bez korekcije mora iznositi 0,05 ili se u protivnom minimalna oštrina (0,8, odnosno 0,5) mora postići korekcijom pomoću naočala čija jačina ne prelazi dioptriju od plus ili minus četiri ili uz pomoć korektivnih leća (nekorigirani vid = 0,05) i korekcija se mora dobro podnositi;

budući da točka 6.3. nadalje naznačuje da se vozačka dozvola ne smije izdati ili produljiti podnositeljima zahtjeva za izdavanje vozačke dozvole ili vozačima kojima u normalno binokularno vidno polje na oba oka dolazi od diplopije;

budući da u skladu s točkom 6.3. Priloga III. maksimalna dozvoljena dioptrija za vozače skupine 2. mora iznositi plus četiri ili minus četiri, a posebno zbog smetnji u vidnom polju u slučaju nošenja jačih naočala; budući da je, međutim, primjena suvremenih tehnika i materijala omogućila da se sada proizvode naočale s dioptrijom do plus ili minus osam, bez takvih smetnji;

budući da, stoga, nakon zahtjeva nekoliko država članica, Komisija smatra da razvoj medicinske znanosti opravdava odstupanje od odredaba točke 6.3 Priloga III. Direktivi u pogledu vrijednosti dioptrija za naočale za vozače skupine 2.,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Kada je minimalna oštrina vida od 0,8 i 0,5 postignuta korekcijom naočalama, države članice mogu umjesto vrijednosti dioptrije plus ili minus 4 kod minimalne oštrine vida dozvoliti vrijednost dioptrije od plus ili minus 8.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Članak 3.

Ova se Odluka primjenjuje trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. srpnja 1996. Za Komisiju Neil KINNOCK Član Komisije

(1) SL L 237, 24.8.1991., str. 1.
2.

Stavak (e) točka v. poglavlja „III. Podaci o zdravlju” Priloga II. zamjenjuje se sljedećim: „v. u slučaju da gore opisana pošiljka kopitara uključuje nekastrirane mužjake starije od 180 dana, ili u posljednjih šest mjeseci nije službeno zabilježen arteritis konja (4), ili — su nekastrirani mužjaci testirani putem uzoraka krvi uzetih u roku od 21 dana od izvoza dana … (5) testom neutralizacije virusa na arteritis konja s negativnim rezultatom kod razrjeđenja od 1 naprama 4 u svim slučajevima (4), ili je alikvot njihovog ukupnog sjemena uzet u roku od 21 dana od izvoza dana … (5) ispitan testom izolacije virusa za arteritis konja s negativnim rezultatom u svim slučajevima (4), ili — su nekastrirani mužjaci cijepljeni dana … (5) protiv arteritisa konja pod službenim veterinarskim nadzorom cjepivom odobrenim od nadležnih vlasti, u skladu sa sljedećim programom za početno cijepljenje te su redovno docjepljivani (4); Programi za početno cijepljenje protiv arteritisa konja: Upute: Precrtajte programe cijepljenja koji se ne odnose na gore opisane životinje. Potvrdite podupiruću certifikaciju o testiranju prije cijepljenja, cijepljenje i docjepljivanje. Gdje je to primjereno, točno navedite individualni program cijepljenja za identificirane životinje. (a) Cijepljenje je izvršeno na dan kad je uzet uzorak krvi koji se kasnije pokazao negativnim na testu neutralizacije virusa kod razrjeđenja od 1 naprama 4; ili (b) Cijepljenje je izvršeno tijekom izolacije od najviše 15 dana pod službenim veterinarskim nadzorom, počevši na dan kad je uzet uzorak krvi koji se tijekom tog razdoblja pokazao negativnim na testu neutralizacije virusa kod razrjeđenja od 1 naprama 4; ili (c) Cijepljenje je izvršeno u dobi životinje od 180 do 270 dana, tijekom razdoblja izolacije pod službenim veterinarskim nadzorom. Tijekom razdoblja izolacije dva uzorka krvi uzeta u razmaku od najmanje 10 dana su pokazala stabilan ili opadajući titar na antitijela na testu neutralizacije virusa za arteritis konja;”.
„—

pojedinosti mikromanipulacijskih tehnika koje se provode na zamecima, a uključuju prodiranje u zona pellucida ili druge tehnike kao što su oplodnja in vitro i/ili kultiviranje in vitro. U slučaju zametaka dobivenih oplodnjom in vitro, identifikacija zametaka se može provesti na temelju pojedine serije zametaka, ali mora sadržavati podatke o datumu i mjestu prikupljanja jajovoda i/ili jajnih stanica. Pri tom mora biti moguće identificirati stado podrijetla životinja donora.”
28.2.

Za potrebe takvog pregleda, ponuditelju i njegovom osoblju ili zastupnicima, javni naručitelj će, ako je to moguće, dopustiti pristup mjestu gdje treba izvršiti ugovor, pod uvjetom da ponuditelj, njegovo osoblje ili zastupnici javnog naručitelja, njegovo osoblje i zastupnike oslobode svake odgovornosti vezane za to. Prema tome, ponuditelj je odgovoran za svaku osobnu ozljedu, bilo da je smrtna ili drugačija, gubitak ili štetu, do kojih ne bi došlo bez takve dozvole.
Članak 20.

Priznavanje svjedodžbi o osposobljenosti i svjedodžbi o stručnoj osposobljenosti

1. Pomorcima koji ne posjeduju svjedodžbe o osposobljenosti koje su izdale države članice ili svjedodžbe o stručnoj osposobljenosti koje su države članice izdale zapovjednicima i časnicima u skladu s pravilima V/1-1 i V/1-2 Konvencije STCW može se dozvoliti zapošljavanje na brodovima koji plove pod zastavom države članice, pod uvjetom da je odluka o priznavanju njihovih svjedodžbi o osposobljenosti ili svjedodžbi o stručnoj osposobljenosti donesena u skladu s postupcima određenima u stavcima od 2. do 6. ovog članka.

5. Priznavanja svjedodžbi koje su izdale priznate treće zemlje i koja su objavljena u Službenom listu Europske unije, seriji C, do 14. lipnja 2005. ostaju valjana.

6. Komisija sastavlja i ažurira popis priznatih trećih zemalja. Popis se objavljuje u Službenom listu Europske unije, seriji C.

7. Neovisno o članku 4. stavku 7., država članica može, ako to zahtijevaju okolnosti, dozvoliti zapošljavanje pomorca na radnom mjestu koje nije mjesto radijskog časnika ili radiooperatera, osim ako je to predviđeno Pravilnikom o radiokomunikacijama, za razdoblje od najviše tri mjeseca, na brodu koji plovi pod njezinom zastavom, ako posjeduje odgovarajuću i valjanu svjedodžbu, izdanu i ovjerenu kako to zahtijeva treća zemlja, ali koju dotična država članica još uvijek nije ovjerila radi priznavanja kao primjerenu za obavljanje službe na brodu koji plovi pod njezinom zastavom.

Dokumenti kojima se dokazuje da je zahtjev za ovjeru podnesen nadležnim tijelima moraju biti na raspolaganju.
(47)

Za djelotvornost ove Direktive i njezin cilj zaštite zdravlja ljudi u kontekstu politike Unije o okolišu zahtijeva se da se fizičke ili pravne osobe ili, prema potrebi, njihove propisno osnovane organizacije, mogu osloniti na nju u sudskim postupcima te da nacionalni sudovi mogu uzeti tu Direktivu u obzir kao element prava Unije kako bi se, među ostalim, preispitale odluke nacionalnog tijela kada je to primjereno. Osim toga, u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda te na temelju načela lojalne suradnje utvrđenog u članku 4. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), sudovi država članica odgovorni su za osiguravanje sudske zaštite prava koja osoba ima na temelju prava Unije. Nadalje, člankom 19. stavkom 1. UEU-a od država članica zahtijeva se da osiguraju pravne lijekove dostatne za osiguranje učinkovite pravne zaštite u područjima obuhvaćenima pravom Unije. To se posebice primjenjuje u pogledu direktive čiji je cilj zaštititi zdravlje ljudi od negativnih učinaka svakog onečišćenja vode namijenjene za ljudsku potrošnju. Osim toga, u skladu s Aarhuškom konvencijom, članovi zainteresirane javnosti trebali bi imati pristup pravosuđu kako bi doprinijeli zaštiti prava na život u okolišu koji je primjeren za osobno zdravlje i dobrobit. Odlukom Vijeća (EU) 2018/881 (23) od Komisije je zatraženo da do 30. rujna 2019. provede studiju i, prema potrebi s obzirom na studiju, do 30. rujna 2020. podnese prijedlog izmjene Uredbe (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (24) kako bi se odgovorilo na nalaze Odbora za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom u predmetu ACCC/C/2008/32. Komisija je u tom roku dostavila studiju i u Komunikaciji od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu navela da će „razmotriti reviziju Aarhuške uredbe kako bi se poboljšao pristup upravnim i sudskim preispitivanjima na razini EU-a za građane i nevladine organizacije koji smatraju upitnom zakonitost odluka s učincima na okoliš”. Važno je da Komisija poduzme i mjere za poboljšanje pristupa pravosuđu za građane i nevladine organizacije pred nacionalnim sudovima u svim državama članicama.
(35)

Nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje trebala bi imati učinkovite ovlasti da od poduzetnika ili udruženja poduzetnika zahtijevaju dostavljanje informacija koje su potrebne za otkrivanje povreda članaka 101. i 102. UFEU-a. U tu svrhu nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje trebala bi moći zahtijevati otkrivanje informacija koje bi im mogle omogućiti istragu navodnih povreda. To bi trebalo uključivati pravo da zahtijevaju informacije u bilo kojem digitalnom obliku, uključujući e-poštu i poruke s aplikacija za trenutačnu razmjenu poruka, bez obzira na to gdje su pohranjene, među ostalim u oblaku ili na poslužiteljima, pod uvjetom da su dostupne poduzetniku ili udruženju poduzetnika koje je adresat zahtjeva za informacije. Zbog tog se prava poduzetniku ili udruženju poduzetnika ne bi smjela nametati obveza koja je nerazmjerna u odnosu na zahtjeve istrage. Primjerice, to ne bi smjelo dovesti do prekomjernih troškova ili napora za poduzetnika ili udruženje poduzetnika. Iako je pravo zahtijevanja informacija ključno za otkrivanje povreda, opseg tih zahtjeva trebao bi biti primjeren. Tim se zahtjevima ne bi smjelo primorati poduzetnika ili udruženje poduzetnika da prizna da je počinio povredu jer je dokazivanje toga obveza nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje. Time se ne bi trebalo dovoditi u pitanje obveze poduzetnika ili udruženja poduzetnika da odgovaraju na činjenična pitanja i dostavljaju dokumentaciju. Slično tomu, nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje trebala bi imati učinkovite instrumente za zahtijevanje od bilo koje druge fizičke ili pravne osobe da dostavi informacije koje mogu biti relevantne za primjenu članaka 101. i 102. UFEU-a. Države članice trebale bi moći predvidjeti postupovna pravila o tim zahtjevima za informacije, kao što je njihov pravni oblik, pod uvjetom da se tim pravilima omogućuje učinkovita primjena tog instrumenta. Iskustvo također pokazuje da informacije koje su dobrovoljno dostavljene kao odgovor na neobvezne zahtjeve za informacije mogu biti vrijedan izvor informacija za informiranu i strogu provedbu. Slično tomu, dostava informacija na vlastitu inicijativu od strane trećih osoba, kao što su konkurenti, kupci i potrošači na tržištu, može doprinijeti učinkovitoj provedbi te bi nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje to trebala poticati.
Članak 71.

Prenošenje

1. Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanje s člancima od 2. do 5., člankom 6. stavcima 2. i 3., člankom 7. stavkom 1., člankom 8. stavkom 2. točkama (j) i (l) člankom 9. stavkom 2., člankom 10. stavcima od 2. do 12., člancima od 11. do 24., člancima 26., 28. i 29., člancima od 31. do 34., člankom 36., člankom 38. stavkom 2., člancima 40. i 42., člankom 46. stavkom 2. točkom (d), člancima 51. i 54., člancima od 57. do 59., člancima od 61. do 63., člankom 70. točkama od 1. do 3., točkom 5. podtočkom (b) i točkom 6. te prilozima I. i II. do 31. prosinca 2020. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Međutim, države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanje s:

(a) člankom 70. točkom 5. podtočkom (a) do 31. prosinca 2019.;

(b) člankom 70. točkom 4. do 25. listopada 2020.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. One sadržavaju i izjavu da se upućivanja u postojećim zakonima i drugim propisima na direktivu stavljenu izvan snage ovom Direktivom smatraju upućivanjima na ovu Direktivu. Države članice određuju načine tog upućivanja i način oblikovanja te izjave.