PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1579

оd 18. listopada 2018.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih pneumatskih guma, novih ili protektiranih, od kaučuka, vrste koja se rabi za autobuse ili kamione, s indeksom opterećenja većim od 121, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2018/163

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

budući da:

1. POSTUPAK

1.1 Privremene mjere

(1) Europska komisija („Komisija”) donijela je 4. svibnja 2018. Uredbu Komisije (EU) 2018/683 (2) („privremena uredba”) o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz u Europsku uniju („Unija”) određenih pneumatskih guma, novih ili protektiranih, od kaučuka, vrste koja se rabi za autobuse ili kamione, s indeksom opterećenja većim od 121 („predmetni proizvod”), podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).

(2) Komisija je 11. kolovoza 2017. pokrenula ispitni postupak objavljivanjem Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) nakon što je 30. lipnja 2017. Koalicija protiv nepoštenog uvoza guma („podnositelj pritužbe”) podnijela pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje novih i protektiranih guma za autobuse ili kamione u Uniji.

(3) Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/163 (3) uvela obvezu evidentiranja uvoza predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a. Evidentiranje uvoza prekinuto je 8. svibnja 2018. stupanjem na snagu privremenih mjera.

1.2 Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

(4) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10. privremene uredbe, ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2016. do 30. lipnja 2017. („razdoblje ispitnog postupka”), a ispitivanjem kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

1.3 Daljnji postupak

(5) Nakon uvođenja privremenih antidampinških pristojbi, podnositelj pritužbe, Kineska gospodarska komora uvoznika i izvoznika metala, minerala i kemikalija („CCCMC”), Kinesko udruženje industrije gume („CRIA”), pet kineskih proizvođača izvoznika, pet nepovezanih uvoznika, udruženje uvoznika iz Unije l'Association Française des Importateurs de Pneumatiques („AFIP”) i jedan dobavljač iz Unije („Kraiburg”) dostavili su pisane podneske u kojima su iznijeli primjedbe o privremenim nalazima.

(6) Jedna zainteresirana strana, društvo Hämmerling The Tyre Company GmbH („Hämmerling”), dostavilo je dodatne primjedbe o privremenim nalazima 2. srpnja 2018., znatno nakon roka za dostavljanje primjedbi o privremenoj objavi. Komisija je te primjedbe razmotrila zajedno s ostalim primjedbama dobivenima u pogledu dokumenta o konačnoj objavi.

(7) Saslušanje je odobreno svim zainteresiranim stranama koje su ga zatražile. Održana su saslušanja s CCCMC-om i CRIA-om; svim proizvođačima izvoznicima u uzorku: Grupom Aeolus (4), društvom Pirelli Tyre Co., Ltd („Pirelli”) i povezanim uvoznikom Prometeon Tyre Group S.r.l. („Prometeon”), Grupom Giti (5), Grupom Hankook (6) i Grupom Xingyuan (7); dvama nepovezanim uvoznicima i proizvođačima iz Unije, udruženjima te dobavljačima gaznog sloja i materijala za popravke iz Unije koji podržavaju mjere.

(8) Komisija je razmotrila primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane, analizirala ih i, prema potrebi, izmijenila privremene nalaze.

(9) Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za donošenje svojih konačnih nalaza. Radi provjere odgovora na upitnike koji nisu bili provjereni u privremenoj fazi postupka obavljeni su posjeti radi provjere u prostorima sljedećih strana: (a) nepovezani uvoznici iz Unije: — društvo Heuver Bandengroothandel B.V, Nizozemska („Heuver”), — društvo Hämmerling The Tyre Company GmbH, Njemačka; (b) Povezani uvoznici iz Unije: — društvo Hankook Tire Italia S.r.l., — društvo Hankook España S.A., — društvo Prometeon Tyre Group S.r.l., — društvo Prometeon Tyre Group España y Portugal, S.L.U., — društvo Pneumobil Reifen und KFZ-Technik GmbH, — društvo Prometeon Tyre Deutschland GmbH.

(10) Nakon konačne objave obavljen je posjet radi provjere u prostorima društva Roline N.V., proizvođača iz Unije u Nizozemskoj.

(11) Komisija je obavijestila sve zainteresirane strane o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih vrsta guma za autobuse i kamione („konačna objava”) i konačno naplatiti iznose osigurane privremenom pristojbom.

(12) Svim je zainteresiranim stranama odobreno razdoblje unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na konačnu objavu. Podnositelj pritužbe, kineski proizvođači izvoznici (Grupa Aeolus, Grupa Giti, Grupa Hankook, društvo Pirelli i njegov povezani izvoznik Prometeon), sektorska udruženja (CRIA, CCCMC, Associazione Italiana Ricostruttori Pneumatici, Assoiaçao Nacional de Industriais de Recauchtagem de Pneus, Bipaver, Bundesverband Reifenhandel und Vulkaniseur-Handwerk, Czech Retread Tire Manufacturers Association, Retread Manufacturing Association), uvoznici (Hämmerling i Kirkby Tyres Ltd), jedan proizvođač protektiranih guma (Rula-BRW) i dobavljači sirovina proizvođačima protektiranih guma (Vipal, Kraiburg, RemaTipTop) dostavili su pisane podneske.

(13) Nakon konačne objave održano je saslušanje CRIA-e i CCCMC-a, Grupe Aeolus, Grupe Giti, društva Prometeon, podnositelja pritužbe i udruženja Bipaver.

(14) Službenik za saslušanje organizirao je 16. kolovoza 2018. saslušanja na zahtjev Grupe Hankook te 29. kolovoza 2018. na zahtjev društva Hämmerling.

(15) Komisija je 10. rujna 2018. svim zainteresiranim stranama dostavila dodatnu konačnu objavu koja je ograničena na konkretno pitanje utvrđivanja ciljne dobiti na 3. razini.

(16) Svim je zainteresiranim stranama odobreno razdoblje od tri dana unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na dokument o dodatnoj konačnoj objavi. Podnositelj pritužbe, kineski proizvođači izvoznici (Grupa Aeolus, Grupa Giti, društvo Pirelli i njegov povezani izvoznik Prometeon, društvo Xingyuan), sektorska udruženja (CRIA, CCCMC, Associazione Italiana Ricostruttori Pneumatici, Bipaver, Bundesverband Reifenhandel und Vulkaniseur-Handwerk, Czech Retread Tire Manufacturers Association, ITMA Europe, Retread Manufacturing Association), uvoznici (Hämmerling, Heuver i Kirkby Tyres Ltd), jedan proizvođač protektiranih guma (Rula-BRW), udruženje korisnika (Udruženje litavskih nacionalnih cestovnih prijevoznika LINAVA) te dobavljač sirovina proizvođačima protektiranih guma (Kraiburg) dostavili su pisane podneske.

(17) Nakon dodatne konačne objave održano je 14. rujna 2018. saslušanje društva Prometeon.

(18) Primjedbe koje su dostavile zainteresirane stranke razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir.

1.4 Ispravak

(19) Društvo Pirelli istaknulo je nakon objave privremene uredbe da društvo Pirelli Tyre Co., Ltd nije društvo kći Grupe Aeolus kako je netočno navedeno u uvodnoj izjavi 119. privremene uredbe. Objasnilo je da je društvo Pirelli Tyre Co., Ltd. autonomno društvo u odnosu na društvo Aeolus Tyre Co., Ltd i Grupu Aeolus.

(20) Priznajući svoju pogrešku, Komisija je 10. srpnja 2018. objavila ispravak (8).

(21) Komisija je u pogledu upućivanja na Grupu Aeolus napomenula da se u ispitnom postupku bavi društvima ili grupama povezanih društava. Odnosi između proizvođača izvoznika analiziraju se u skladu s člankom 127. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (9). Stoga se u kontekstu ovog ispitnog postupka društva Pirelli Tyre Co., Ltd i Aeolus Tyre Co. smatraju povezanima jer su oba društva tijekom razdoblja ispitnog postupka imala zajedničkog dioničara, tj. društvo China National Tire & Rubber Co., Ltd („CNRC”). Skraćeni naziv „Grupa Aeolus” upotrebljavao se radi lakšeg upućivanja na povezana društva u cijeloj privremenoj uredbi. Skraćeni naziv „Grupa Aeolus” odabran je zbog toga što je društvo Aeolus Tyre Co., Ltd najveći proizvodni subjekt među tim povezanim društvima. Unatoč upotrebi skraćenog naziva za upućivanje na Grupu Aeolus u privremenoj uredbi, dampinška marža izračunana je posebno za svakog povezanog proizvođača izvoznika nakon čega je utvrđena jedinstvena ponderirana prosječna dampinška marža za sva povezana društva.

(22) Nakon konačne objave društvo Pirelli tvrdilo je da se ne bi trebalo smatrati povezanim društvom društva CNRC i Grupe Aeolus. Pirelli se nije složio s primjenom članka 127. Uredbe (EU) 2015/2447 za potrebe izračuna ponderirane prosječne dampinške marže za povezana društva. Pirelli je za utvrđivanje odnosa između društava predložio primjenu članka 4. Uredbe (EU) 2016/1036 („osnovna uredba”).

(23) Komisija je podsjetila da se članak 4. osnovne uredbe odnosi na definiciju industrije Unije i na odnos proizvođača iz Unije s proizvođačima izvoznicima. U tom se kontekstu proizvođač iz Unije ne smatra dijelom industrije Unije ako je pod kontrolom proizvođača izvoznika (10). Međutim, članak 2. stavak 1. osnovne uredbe izravno upućuje na članak 127. Uredbe (EU) 2015/2447 kako bi se utvrdilo jesu li dvije strane povezane u svrhu utvrđivanja dampinške marže. Utvrđivanjem povezanosti strana osigurava se učinkovita provedba antidampinških mjera. Time se osobito izbjegava rizik preusmjeravanja izvoza preko povezanog društva s nižom antidampinškom pristojbom. Osim toga, u Obavijesti o pokretanju postupka (11) na početku postupka jasno se upućuje na članak 127. Uredbe (EU) 2015/2447.

(24) U skladu s člankom 127. točkom (d) Uredbe (EU) 2015/2447 dvije se osobe smatraju povezanima ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba. Društvo CNRC najveći je dioničar društva Pirelli. Tijekom RIP-a društvo CNRC posjedovalo je 65 % dionica društva Pirelli. U rujnu 2018. i dalje posjeduje 46 % dionica. Stoga se u kontekstu ovog ispitnog postupka društvo Pirelli i Grupa Aeolus smatraju povezanima preko zajedničkog matičnog društva (CNRC). Stoga je tvrdnja društva Pirelli da se ne bi trebalo smatrati povezanim društvom društva CNRC ili Grupe Aeolus odbačena.

(25) Nakon konačne objave Pirelli je dalje tvrdio da ga treba smatrati samo društvom koje surađuje, a ne proizvođačem izvoznikom, jer je društvo prekinulo proizvodnju predmetnog proizvoda u studenome 2017.

(26) Komisija je utvrdila da je Pirelli tijekom razdoblja ispitnog postupka bio izvozni proizvođač. Činjenica da je društvo Pirelli naknadno prestalo s proizvodnjom ne utječe na tu činjenicu. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

1.5 Privremena objava

(27) Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da je privremena objava Komisije nedostatna, čime se utječe na njihova prava na obranu te je zatražilo od Komisije da pruži dodatna pojašnjenja i objavu te su nakon konačne objave ponovile iste tvrdnje.

(28) Komisija je smatrala da se u otvorenom spisu i privremenoj uredbi već nalazi dovoljno informacija kojima se svim zainteresiranim stranama omogućuje da u potpunosti ostvare svoja prava na obranu. Međutim, bilješka za dokumentaciju (12) s pojašnjenjima privremene uredbe uključena je u otvoreni spis prije konačne objave i neka dodatna pojašnjenja u pogledu podataka na kojima se temelje pojedinačni izračuni dampinga dostavljena su dvama proizvođačima izvoznicima.

(29) Komisija je napomenula da su CRIA i CCCMC izjavili da Komisija njima i kineskim izvoznicima nije dostavila podrobne informacije o izračunima sniženja cijena i prodajnih cijena, čime im je uskratila mogućnost da provjere potencijalne pogreške koje je napravila Komisija ili da iznesu primjedbe o određenim aspektima tih izračunâ.

(30) CRIA, CCCMC i kineski izvoznici dobili su sve informacije u skladu s njihovim postupovnim pravima. Kineskim izvoznicima u uzorku dostavljen je popis kontrolnih brojeva proizvoda („PCN-i”) koji su prodavani, jediničnih prodajnih cijena i raspona (13) ukupnog obujma uključene prodaje. Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 45. do 49., Komisija ne smije bez posebnog odobrenja pružatelja tih informacija otkrivati informacije ako su one povjerljive na temelju valjanog razloga.

(31) Grupa Aeolus tvrdila je da bi se utvrđivanje štete za potrebe članka VI. GATT-a iz 1994. trebalo temeljiti na pozitivnim dokazima i uključivati objektivno ispitivanje (a) obujma dampinškog uvoza i učinka dampinškog uvoza na cijene na domaćem tržištu za istovjetne proizvode te (b) posljedičnog učinka tih uvoza na domaće proizvođače takvih proizvoda. Smatrala je da Komisija svoju odluku ne bi trebala temeljiti na nejasnim elementima ili na povjerljivim podacima koje su dostavile strane, već na svim informacijama i dostupnim objektivnim činjenicama. Zahtjev u pogledu „objektivnog ispitivanja” znači da se domaću industriju i učinke dampinškog uvoza mora ispitati na nepristran način, bez pogodovanja interesima bilo koje zainteresirane strane, ili grupe zainteresiranih strana, tijekom ispitnog postupka (14). Prema navodima Grupe Aeolus, većina podataka u postupku ostala je povjerljiva čime je onemogućeno ostvarivanje prava zainteresiranih strana na obranu. Međutim, Grupa Aeolus smatrala je da je ispitni postupak nedvosmisleno pokrenut kako bi se zaštitili interesi određenog segmenta industrije Unije (konkretno, industrije protektiranja), a da pritom nije uzeto u obzir da većina velikih europskih proizvođača guma isto tako uvozi predmetni proizvod iz NRK-a te ga preprodaje na tržištu Unije.

(32) Komisija je u odgovoru na te primjedbe napomenula da se člankom 19. osnovne uredbe posebno predviđa da zainteresirane strane mogu dostavljati podatke na povjerljivoj osnovi ako je zahtjev za povjerljivost osnovan. Osim toga, u otvoreni spis uključen je smislen sažetak povjerljivih informacija kako bi ga zainteresirane strane mogle pregledati. Činjenica da je identitet određenih proizvođača iz Unije koji surađuju bio povjerljiv ne sprečava Komisiju u provođenju objektivnog ispitivanja činjenica niti onemogućuje zainteresirane strane u ostvarivanju svojih prava na obranu. Nadalje, prava zainteresiranih strana na obranu bila su zaštićena intervencijom službenika za saslušanje kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 37.

1.6 Odabir uzorka

(33) CRIA i CCCMC tvrdili su da se kineske male i srednje proizvođače (MSP-ove) diskriminiralo u usporedbi s proizvođačima MSP-ovima iz Unije jer su MSP-ovi iz Unije imali pravo ispuniti upitnik u kojem se tražilo manje pojedinosti (i koji je stoga manje pouzdan). Te su strane tvrdile da su kineski proizvođači MSP-ovi možda bili odvraćeni od sudjelovanja u ispitnom postupku zbog znatnog opterećenja povezanog s ispunjavanjem svih odgovora na upitnik.

(34) Nadalje, CRIA i CCCMC tvrdili su da je, s obzirom na to da je Komisija svoje utvrđivanje štete (navodno pogrešno) utemeljila uglavnom na podacima iz malog obujma prodaje MSP-ova, nedovoljna zastupljenost kineskih proizvođača MSP-ova dodatno pogoršana činjenicom da su proizvođači MSP-ovi iz Unije mogli dati manje potpune, a time i manje pouzdane, odgovore. Slična je tvrdnja ponovljena nakon konačne objave. Osim toga, CRIA i CCCMC zatražili su da Komisija objavi konkretne podatke o odabiru uzorka proizvođača iz Unije, osobito kako bi se provjerila reprezentativnost uzorka industrije Unije i za nove i za protektirane gume. Ta je tvrdnja ponovljena nakon konačne objave.

(35) Izjava da se utvrđivanje štete uglavnom temeljilo na podacima proizvođača MSP-ova iz Unije nije točna jer je Komisija utvrdila reprezentativni uzorak kako bi točno analizirala stanje štete s obzirom na proizvođače iz Unije. Komisija je prodaju u Uniji ponderirala kako bi osigurala ispravnu reprezentativnost prodaje MSP-ova na tržištu Unije. Štoviše, stalna je praksa Komisije da se proizvođačima MSP-ovima iz Unije šalje pojednostavnjen upitnik, no ta činjenica nema nikakvog učinka na točnost pruženih podataka ili temeljitost ispitnog postupka. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(36) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15. privremene uredbe, dva proizvođača izvoznika tvrdila su da zbog povjerljivosti nisu mogli provjeriti čini li podnositelj pritužbe više od 25 % ukupne proizvodnje u Uniji. Tvrdile su i da nisu mogle provjeriti je li uzorak za industriju Unije dovoljno reprezentativan.

(37) S obzirom na te tvrdnje, službe Komisije zatražile su intervenciju službenika za saslušanje kako bi se zajamčila prava zainteresiranih strana na obranu. Bilješkom od 12. srpnja 2018. službenik za saslušanje dodao je bilješku u otvoreni spis u kojoj se navode sljedeća dva nalaza: „1. Podaci iz povjerljivog spisa podupiru zaključak o tome da su službe Komisije u izračunu stalnih zahtjeva ispravno odrazile primljene podatke. Podnositelj pritužbe, uključujući dva proizvođača iz Unije koji su zatražili anonimnost, čini više od 25 % ukupne proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka u Uniji. 2. Podaci iz povjerljivog spisa podupiru zaključak da je odabir uzorka koji su provele službe Komisije odgovorne za ispitni postupak točno opisan u njihovoj odgovarajućoj bilješci za dokumentaciju od 18. listopada 2017. o temi odabira uzorka, a ona je uključena u spis kako bi je zainteresirane strane mogle pregledati. ” ( 15 )

(38) Stoga je Komisija smatrala da su se poštovala prava zainteresiranih strana na obranu.

(39) Konačno, određeni proizvođači izvoznici tvrdili su da su njihova prava na obranu bila narušena zbog nedovoljnog poznavanja potencijalnih poveznica između anonimnih podnositelja pritužbi i kineskih proizvođača izvoznika. Međutim, nije obrazloženo kako bi im poznavanje tih potencijalnih poveznica pomoglo u njihovoj obrani. Čak i kad bi, hipotetski, postojala poveznica između jednog ili više anonimnih proizvođača iz Unije i jednog ili više anonimnih kineskih proizvođača izvoznika, to ne bi bitno utjecalo na analizu dampinga i štete.

(40) Grupa Giti navela je da je Komisija pri odabiru uzorka proizvođača iz Unije trebala uzeti u obzir udio svake razine u ukupnoj prodaji u Uniji. Takav bi pristup bio objektivniji u usporedbi s trenutačnim pristupom u kojem se, prema stajalištu Grupe Giti, preuveličava ponder podataka za treću razinu, koja je pretrpjela najveću štetu.

(41) Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 24. privremene uredbe, Komisija je razine zaista uzela u obzir pri odabiru uzorka proizvođača iz Unije. Osim toga, u privremenoj uredbi u uvodnim izjavama 157. i 158. i u dodatnim pojašnjenjima u bilješci za dokumentaciju navedenoj u uvodnoj izjavi 28. ove Uredbe nalazilo se temeljito objašnjenje metodologije koja je korištena kako bi se sve razine primjereno odražavale u mikroekonomskim pokazateljima (vidjeti o tome odjeljak 4.5.1.2. u nastavku).

1.7 Pristup podacima

(42) CRIA i CCCMC zatražili su da se njihovim pravnim zastupnicima odobri potpun pristup izračunima dampinške marže, učinaka na cijenu i marže štete koje je napravila Komisija, uključujući pristup svim povjerljivim informacijama drugih zainteresiranih strana na kojima se ti izračuni temelje (što podliježe odgovarajućim obvezama o neobjavljivanju tih podataka). CRIA i CCCMC istaknuli su da bi zahtjeve iz članka 19. osnovne uredbe trebalo uravnotežiti s pravima na obranu, koji se jamče člankom 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

(43) CRIA i CCCMC tvrdili su da su odvjetnici kojima bi bio odobren pristup upisani u neku od europskih odvjetničkih komora i podliježu njezinim strogim pravilima te bi otkrivanje povjerljivih informacija klijentima dovelo do oštrih disciplinskih mjera, uključujući njihovo isključivanje iz odvjetničke komore i moguće pokretanje kaznenog postupka. Stoga su CRIA i CCCMC tvrdili da odobravanjem pristupa povjerljivom spisu Komisija ne bi povrijedila svoju obvezu zaštite povjerljivih informacija, a istodobno bi omogućila učinkovito ostvarivanje pravâ na obranu. Nadalje, te strane smatrale su da se intervencija službenika za saslušanje u okviru koje je on pristupio povjerljivim informacijama i izvijestio zainteresirane strane o svojim zaključcima ne može smatrati zamjenom za pregledavanje tih izračuna.

(44) Na saslušanju sa službenikom za saslušanje održanom 16. kolovoza 2018. Grupa Hankook tvrdila je da je Komisija povrijedila njezina prava na obranu time što joj je uskratila pristup podacima za koje je Grupa Hankook smatrala da su neopravdano povjerljivi. Grupa Hankook podnijela je opći zahtjev za promjenu politike u pogledu postupanja s povjerljivim podacima i pozvala službe Komisije da izmijene trenutačnu praksu o objavljivanju izračuna te da u budućnosti pravnim zastupnicima zainteresiranih strana omoguće potpun pristup izračunima. Prema mišljenju Grupe Hankook, zaštita povjerljivih podataka trebala bi se primjenjivati samo u onoj mjeri u kojoj je takva zaštita potrebna kako bi se spriječila moguća šteta predmetnim društvima. Takva šteta ne bi mogla nastati ako bi pravni zastupnici djelovali u okviru ugovora o tajnosti sklopljenog sa službama Komisije. U vezi s tekućim ispitnim postupkom Grupa Hankook zahtijevala je i da se njezinim pravnim zastupnicima omogući pristup svim izračunima dampinške marže i marže štete, uključujući sve podatke o uobičajenoj vrijednosti.

(45) U članku 19. osnovne uredbe propisuje se da Komisija ne smije bez posebnog odobrenja pružatelja informacija otkriti informacije koje su po prirodi povjerljive ili koje strane pružaju na povjerljivoj osnovi, a koje su povjerljive na temelju osnovanog zahtjeva. U njoj se ne predviđa odobravanje tog pristupa bilo kojoj drugoj strani, uključujući odvjetnike upisane u neku od europskih odvjetničkih komora. Treba napomenuti i da su 9. siječnja 2018. CRIA i CCCMC dostavili punomoći koje su potpisali proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju. Komisija je utvrdila da neke od punomoći koje su CRIA-i i CCCMC-u dali kineski proizvođači izvoznici u uzorku nisu obuhvaćale pristup povjerljivim informacijama, već su obuhvaćale samo sudjelovanje na saslušanjima, podnošenje primjedbi i predavanje podnesaka.

(46) Nadalje, sudskom praksom Suda propisuje se da zaštita pravâ na obranu mora, prema potrebi, biti usklađena s načelom povjerljivosti, koje je posebno utvrđeno u članku 19. osnovne uredbe. U ovom konkretnom slučaju zahtjev o povjerljivosti osnovan je jer je nekoliko zainteresiranih strana zatražilo da njihovi nazivi ostanu povjerljivi zbog straha od moguće odmazde kupaca ili konkurenata. Komisija je procijenila te tvrdnje i ocijenila da su one opravdane. Stoga je zaključila da bi objava tih povjerljivih informacija imala znatan negativan učinak na te strane.

(47) Na temelju tog usklađivanja dopušteno je zaprimanje sažetaka informacija koji nisu povjerljivi (na primjer u obliku rasponâ i/ili indeksiranih dijelova podataka) ako takve informacije ne bi dovele do otkrivanja poslovnih tajni. Međutim, smatralo se da se potpuna objava povjerljivih informacija ne može uskladiti s dužnošću zaštite tih informacija. Isto tako, s obzirom na to da zakonodavac Unije nije u osnovnoj uredbi predvidio takvu iznimku, Komisija je smatrala da činjenica da odvjetnici koji su upisani u neku od europskih odvjetničkih komora podliježu strogim pravilima te komore i potencijalno podliježu sankcijama u slučaju povrede tih pravila, ne dopušta Komisiji da odobri pristup povjerljivim informacijama jer bi se time prekršilo zakonodavstvo koje je na snazi. Komisija je stoga zaključila da se pristup povjerljivim informacijama ne može odobriti odvjetnicima upisanima u neku od europskih odvjetničkih komora. U svakom slučaju, dodatni element za zaštitu pravâ zainteresiranih strana na obranu mogućnost je obraćanja službeniku za saslušanje u trgovinskim postupcima na temelju članka 15. Odluke predsjednika Europske komisije od 29. veljače 2012. o funkciji i opisu poslova službenika za saslušanje u određenim trgovinskim postupcima (16). Budući da zainteresirane strane nisu zatražile mišljenje službenika za saslušanje o tom pitanju, taj se zahtjev mora odbiti.

(48) Nadalje, Komisija je smatrala da se u otvorenom spisu koji je dostupan zainteresiranim stranama, uključujući CRIA-u, CCCMC i Grupu Hankook, nalaze sve relevantne informacije o predmetu koje su korištene u ispitnom postupku. Ako su informacije ocijenjene kao povjerljive, u otvorenom spisu nalazili su se njihovi smisleni sažeci. Sve zainteresirane strane, uključujući CRIA-u i CCCMC, imale su pristup otvorenom spisu i mogle su izvršiti uvid u njega.

(49) S obzirom na ta razmatranja, Komisija je smatrala da su informacije navedene u dokumentima o objavi i u otvorenom spisu dovoljne za ispunjavanje pravâ svih zainteresiranih strana na obranu. Stoga je ta tvrdnja odbačena. Bez obzira na to, Komisija je nakon saslušanja službenika za saslušanje objavila određene dodatne podatke o izračunu dampinga i štete kako se navodi u uvodnim izjavama 77. i 178.

(50) Društvo Hämmerling zatražilo je saslušanje kod službenika za saslušanje o pravnim pitanjima povezanima s tekućim ispitnim postupkom i određenim horizontalnim pitanjima o zaštiti povjerljivih podataka i podataka koji nisu povjerljivi uključenih u bazu podataka TRON TDI i trenutačnoj praksi odobravanja pristupa spisima koji nisu povjerljivi zainteresiranim stranama izvan područja Unije s pomoću te baze podataka.

(51) Komisija je primijetila da nova Opća uredba o zaštiti podataka (17) nije primjenjiva u tom slučaju. Osim toga, društvo Hämmerling potvrdilo je da pitanje zaštite osobnih podataka nije izravno povezano s mogućim konkretnim preprekama ostvarivanju njegova prava na obranu u skladu sa zakonodavstvom o trgovinskoj zaštiti. Komisija je stoga zaključila da nova Opća uredba o zaštiti podataka nije utjecala na konkretan položaj društva Hämmerling u postupku i njegova prava na obranu.

2. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1 Tvrdnje u pogledu podjele tržišta guma u Uniji na razine

(52) Nekoliko zainteresiranih strana ponovilo je svoju tvrdnju da nove i protektirane gume ne mogu biti jedan predmetni proizvod ili biti dio samo jednog segmenta. Nadalje, nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da bi tržište Unije trebalo podijeliti na najmanje četiri razine: tri razine za nove gume i četvrtu, novu kategoriju za protektirane gume koju bi trebalo uspostaviti. U suprotnome bi trebalo uvesti novu razinu za jeftine uvezene gume. CRIA i CCCMC tvrdili su i da bi trebalo provesti dodatnu podjelu tržišta na razine za originalnu opremu i zamjenske gume.

(53) Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 72. do 74. privremene uredbe, nove gume (one koje se mogu i one koje se ne mogu protektirati) i protektirane gume nemaju različita tehnička, osnovna fizička i kemijska svojstva. Nakon privremene objave zainteresirane strane nisu pružile nikakve dodatne dokaze kojima bi se dokazalo suprotno. Stoga je Komisija odbacila tvrdnju CRIA-e i CCCMC-a da nove i protektirane gume ne mogu biti isti predmetni proizvod. S obzirom na zahtjev za uspostavljanje četvrte razine za protektirane gume, Komisija je naglasila da nove i protektirane gume imaju ista osnovna svojstva i uvelike su međusobno zamjenjive. Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 55. do 57. privremene uredbe, protektirane gume uglavnom su obuhvaćene 3. razinom. Stoga ne postoji nikakva potreba da se za njih stvori četvrta razina. Komisija je stoga odbacila i taj zahtjev.

(54) Grupa Aeolus tvrdila je da bi Komisija trebala isključiti nove gume iz opsega ispitnog postupka. Uputila je na izvješće Žalbenog tijela WTO-a u dokumentu Europske zajednice – Mjere koje utječu na azbest i proizvode koji sadržavaju azbest (18) prema kojem se pri utvrđivanju jesu li dva proizvoda slična u osnovi radi o utvrđivanju jesu li proizvodi međusobno u konkurenciji. Grupa Aeolus tvrdila je da bi Komisija taj pristup trebala uzeti u obzir pri utvrđivanju mogu li se dva proizvoda smatrati sličnima ili ne mogu.

(55) Komisija je smatrala da između novih i protektiranih guma postoji konkurentski odnos. Kako će se prikazati u nastavku u odjeljku 4.6. u analizi međusobne povezanosti razina, uvezene (nove) gume iz 3. razine u konkurenciji su s gumama koje se protektiraju u Uniji i trenutačno preuzimaju tržišni udio u protektiranim gumama iz 3. razine. To, s druge strane, ima obrnuti kaskadni učinak i na gume iz 2. razine i 1. razine te je time utjecalo na konkurentski položaj proizvođača guma iz Unije iz 1. i 2. razine. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(56) Grupa Hankook tvrdila je da bi njihova marka Hankook trebala biti razvrstana u 2. razinu jer su sva tri kriterija koja je Komisija koristila dovela do istog rezultata: i. prepoznatljivost marke; ii. mogućnost protektiranja i iii. prodaja guma izravno proizvođačima kamiona i autobusa, tj. prodaja originalne opreme („OE”).

(57) S obzirom na prvi kriterij (prepoznatljivost marke), Grupa Hankook tvrdila je da Hankook markom iz 2. razine smatra ne samo ETRMA (Europsko udruženje proizvođača guma i proizvoda od kaučuka) u svojim izvješćima iz 2017. i 2018., nego i portal Global Tire Intelligence u svojem izvješću iz lipnja 2016. te Komisija za međunarodnu trgovinu SAD-a u ožujku 2016. (19) Komisija je prihvatila da se marka Hankook u tim četirima izvješćima smatra markom iz 2. razine. Istodobno, Grupa Hankook oglašava se na svojem web-mjestu kao „vrhunska” marka. Osim toga, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 63. privremene uredbe, u internom dokumentu društva koji je predan Komisiji tijekom posjeta radi provjere navodi se da je ta marka prebačena u 1. razinu. Stoga je Komisija utvrdila da se percepcija na tržištu i vlastita percepcija Grupe Hankook ne podudaraju u potpunosti.

(58) Grupa Hankook predočila je i povjerljive interne ankete o gumama za osobne automobile koje su 2017. provedene za tim za globalnu strategiju oglašavanja Grupe Hankook u Ujedinjenoj Kraljevini, Njemačkoj, Španjolskoj i Italiji. Prema navodima društva, u tim dokumentima pokazuje se da za druge marke iz 1. razine postoji veća svijest o marki među kupcima u tim zemljama. Komisija je utvrdila da se iz tih podataka mogu izvući dva glavna zaključka. Prvo, Grupa Hankook sama je priznala da je razvrstavanje marki u razine dinamičan koncept za sve marke. Primjerice, u Ujedinjenoj Kraljevini jedan od njezinih konkurenata smatran je markom iz 2. razine dok je u Njemačkoj, Španjolskoj i Italiji taj isti konkurent rangiran među „glavne igrače” ili kao „1. razina”. Drugo, prema percepciji kupaca o osobnim automobilima čini se da se Grupa Hankook nalazi „između” te dvije razine: „potpomognuta svijest” (20) o marki Hankook općenito je bila niža nego za marke iz 1. razine, dok je „nepotpomognuta svijest” (21) bila – uz iznimku Ujedinjene Kraljevine – na istoj razini ili čak malo viša od one za ostale konkurentske marke koje je Komisija razvrstala u 1. razinu.

(59) Komisija je zatim razmotrila drugi kriterij. Podsjetila je da su gume iz 1. razine izrađene tako da se mogu više puta obnavljati, čime se dodatno povećava znatno veća kilometraža originalnog proizvoda (najviše tri protektiranja za uobičajenu upotrebu), kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 55. privremene uredbe. S obzirom na to, Grupa Hankook navela je da ona daje ugovorno jamstvo da se gume Hankook mogu protektirati najviše jednom te da je tržišni udio njezine marke protektiranih guma Alphatread zanemariv i smanjuje se. Osim toga, određivanje cijena njezinih plašteva niže je od onog za plašteve predvodnikâ na tržištu.

(60) S jedne strane, Komisija je položaj marke Alphatread na tržištu primila na znanje, no smatrala je da bi ta činjenica mogla više biti povezana s pitanjem odluke društva o tome hoće li ono samo voditi vertikalno integriranu djelatnost protektiranja ili ne. Komisija je prihvatila i to da pravno jamstvo za gume Hankook pokriva samo jedan postupak protektiranja. S druge strane, mogućnost protektiranja ne ovisi samo o protektiranju guma Alphatread ili o pravnom jamstvu koje daje Grupa Hankook, koje je po svojoj prirodi konzervativno. Umjesto toga, za razvrstavanje je važnije pitanje koliko se često gume na tržištu zapravo protektiraju te se time nalaze u konkurenciji s ostalim gumama iz 1. razine.

(61) Komisija se stoga među subjektima u Uniji koji se bave protektiranjem guma raspitala o tome mogu li se gume Hankook protektirati samo jednom, dvaput ili više od dva puta. Udruženje proizvođača protektiranih guma BIPAVER obavijestilo je Komisiju da je svih sedam proizvođača protektiranih guma od kojih se tražilo mišljenje (tri iz Njemačke, jedan iz Portugala, jedan iz Španjolske, jedan iz Italije i jedan iz Ujedinjene Kraljevine) odgovorilo da se gume Hankook mogu protektirati dvaput. Osim toga, proizvođači protektiranih guma u Portugalu, Španjolskoj i Ujedinjenoj Kraljevini od kojih se tražilo mišljenje i koji su odgovorili BIPAVER-u mogu, kod guma određenih dimenzija, protektirati gume Hankook i više od dva puta. Još jedan proizvođač protektiranih guma iz Italije pojedinačno je odgovorio da se gume Hankook s niskim omjerom poprečnog presjeka protektiraju samo jednom, no one s većim omjerima poprečnog presjeka protektiraju se dvaput. Francuski proizvođač protektiranih guma pojedinačno je odgovorio da se gume Hankook protektiraju dvaput ili više od dva puta. Još jedan španjolski proizvođač protektiranih guma izvijestio je da su plaštevi guma Hankook iste kvalitete kao i oni vrhunskih guma, kao što su Michelin, Continental, Goodyear i Bridgestone. U tom je kontekstu Komisija utvrdila da se gume Hankook u Uniji uglavnom protektiraju dvaput, pri čemu kvaliteta njihovih plašteva omogućuje čak i dodatna protektiranja kod guma određenih dimenzija.

(62) S obzirom na treći kriterij, Grupa Hankook tvrdila je da je njezina prodaja kao proizvođača originalne opreme u Uniji 2017. činila svega 1,6 % prodaje svih proizvođača originalne opreme. Tako mali tržišni udio nije dovoljan kako bi ih se uvrstilo u 1. razinu. Komisija se nije složila s tom procjenom. Napomenula je da se prodaja originalne opreme društva Hankook kreće uzlazno. Iako Grupa Hankook 2014. nije imala ni jedan ugovor za prodaju originalne opreme, njezino poslovanje kao proizvođač originalne opreme dosad je raslo svake godine do 2017. Osim toga, iako se 1,6 % čini malim u apsolutnim iznosima, to uključuje i znatniji udio od [7–12] % kod jednog od vodećih europskih proizvođača kamiona. Komisija je smatrala da je značajna sama činjenica da taj važan proizvođač kamiona ima povjerenja u vrhunsku kvalitetu marke Hankook. Na saslušanju održanom 20. lipnja 2018. Grupa Hankook dodatno je tvrdila da su te gume namijenjene prodaji originalne opreme isporučene iz Južne Koreje, a ne iz NRK-a. Stoga se kineske izvezene gume ne bi mogle razvrstati u prodaju originalne opreme. Komisija tu tvrdnju nije provjerila. Međutim, čak i ako je činjenično točna, njome se ne objašnjava zašto Grupa Hankook ne bi mogla primijeniti svoje stručno znanje i u kineskim proizvodnim postrojenjima te u bližoj budućnosti isporučivati gume za originalnu opremu proizvedene u NRK-u. Komisija je stoga utvrdila da Grupa Hankook može uspostaviti prodaju originalne opreme s poznatim europskim proizvođačima kamiona s potencijalom za povećanje tog poslovanja u bližoj budućnosti.

(63) S obzirom na sva tri kriterija uzeta u obzir zajedno, Komisija je potvrdila svoje nalaze iz privremene faze o tome da je marka Hankook prebačena iz 2. razine u 1. razinu. Iako se ona prema prevladavajućoj prepoznatljivosti na tržištu još uvijek nalazi u 2. razini, dva elementa iz samoprocjene Grupe Hankook koja su utvrđena tijekom ispitnog postupka i analiza anketa o marki upućuju na to da gume Hankook prije pripadaju 1. razini. Stoga se percepcija o Grupi Hankook nalazi „između” tih razina. Međutim, iz odgovora proizvođača protektiranih guma vidjeti se da se gume Hankook danas u Uniji protektiraju najmanje dvaput i da je njihova kvaliteta omogućila Grupi Hankook da razvije prodaju originalne opreme i s poznatim europskim proizvođačima kamiona. Komisija je stoga Grupu Hankook za potrebe ovog ispitnog postupka razvrstala kao proizvođača iz 1. razine.

(64) Grupa Hankook tvrdila je i da bi se njezinu marku Aurora trebalo razvrstati u 3. razinu. Međutim, s obzirom na to da razlika između marki Aurora i Hankook nije tako velika i s obzirom na to da je Komisija potvrdila svoje razvrstavanje za Hankook kao marku iz 1. razine, zadržala je i svoje razvrstavanje marke Aurora u 2. razinu.

(65) Grupa Giti tvrdila je da bi njezinu marku Primewell trebalo razvrstati u 3. razinu. Komisija je prihvatila taj zahtjev jer je marka Primewell ispunila kriterije za 3. razinu: to je marka niže kvalitete s vrlo ograničenom mogućnošću protektiranja i u njezinu slučaju ne postoji prodaja kao originalne opreme.

2.2 Zahtjevi za isključenje proizvoda

(66) Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da ne bi trebalo odbaciti predmete u području tržišnog natjecanja na koje se upućuje u uvodnim izjavama od 68. do 83. privremene uredbe i ispitne postupke koje su provele treće zemlje te su nakon konačne objave ponovile iste tvrdnje. Umjesto da je te odluke odbacila na temelju postupovnih razloga, Komisija je trebala analizirati njihove nalaze o meritumu stvari. Te strane ponovile su da bi ispitne postupke koje su proveli SAD, Indija, Euroazijska gospodarska komisija i Egipat trebalo uzeti u obzir te da je postupak tržišnog natjecanja koji je pokrenut u svibnju 1996. relevantan za trenutačni postupak (22). Osim toga, CRIA i CCCMC tvrdili su da Komisija ne može jednostavno odbaciti nalaze Komisije iz predmeta o koncentraciji (23) o tome da jeftine nove zamjenske gume nisu zamjena za protektirane gume. Te su strane smatrale da su ti nalazi iznimno relevantni za Komisijinu podjelu tržišta i, općenitije, za analizu štete.

(67) S obzirom na te tvrdnje, Komisija je ponovila da se ispitni postupci povezani s tržišnim natjecanjem i antidampinški ispitni postupci znatno razlikuju s obzirom na to kako se definira relevantni predmetni proizvod. Nadalje, na temelju Sporazuma WTO-a o antidampingu članovi imaju široku slobodu pri definiranju predmetnog proizvoda i istovjetnog proizvoda. Stoga u ovom ispitnom postupku nisu izravno primjenjivi predmeti u području tržišnog natjecanja ni drugi antidampinški predmeti u trećim zemljama. U skladu s time, te su tvrdnje odbačene.

(68) Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da se nove i protektirane gume razlikuju u pogledu bitnih fizičkih, kemijskih i tehničkih svojstava, primjena i prodajnih kanala te su sličnu tvrdnju ponovili nakon konačne objave. Te strane tvrdile su da se sirovine za proizvodnju novih guma znatno razlikuju od onih potrebnih za proizvodnju protektiranih guma. Stoga bi gume koje se mogu (više puta) obnavljati trebalo isključiti iz definicije predmetnog proizvoda.

(69) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 72. privremene uredbe, nove i protektirane gume imaju ista tehnička svojstva, komponente i strukturu kao i nove gume. Od nove gume dobiva se plašt koji se koristi u industriji protektiranja guma. Gazni sloj sličan je onom na novoj gumi. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

(70) Nadalje, CRIA i CCCMC tvrdili su da protektirane i nove gume nemaju iste primjene jer su sigurnosne performanse protektiranih guma znatno lošije od performansi novih guma te su sličnu tvrdnju ponovili nakon konačne objave. Kao dokaz naveli su citat iz prava SAD-a (24). Osim toga, tvrdili su da i institucije Unije smatraju protektirane gume različitima od novih guma u drugim područjima. Naime, Uredba (EZ) br. 1222/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (25) izričito se ne primjenjuje na protektirane gume. One stoga ne bi podlijegale istom zakonodavstvu, suprotno tvrdnji iz uvodne izjave 75. privremene uredbe.

(71) Komisija je odbacila tu tvrdnju. U uvodnoj izjavi 73. privremene uredbe Komisija se osvrnula na percepciju guma u pogledu sigurnosnih performansi i zaključila da potpuno iste razlike u percepciji tehničkih svojstava, kvalitete i sigurnosti nastaju između dviju novih guma iz različitih razina. Osim toga, u Odluci Vijeća od 13. ožujka 2006. o izmjenama odluka 2001/507/EZ i 2001/509/EZ s ciljem proglašenja pravilnika Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu br. 109. i 108. o obnovljenim gumama (26) obveznima utvrđuje se da se odredbe iz pravilnika Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu br. 108. i 109. moraju primjenjivati kao obvezni uvjet za stavljanje protektiranih guma na tržište Unije kako bi se osiguralo da protektirane gume ispunjavaju slične zahtjeve u pogledu sigurnosti i kontrole nad kvalitetom kao i nove gume (27).

(72) Nakon konačne objave CRIA i CCCMC tvrdili su da je postupak proizvodnje novih guma u biti različit od postupka proizvodnje protektiranih guma. Iako je Komisija suglasna s tim stranama da su proizvodni postupci različiti, upotreba novih i protektiranih guma je jednaka – one se postavljaju na kotače autobusa ili kamiona kako bi se ostvario mekani kontakt s cestom. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

2.3 Istovjetni proizvod

(73) Svi kineski proizvođači izvoznici u uzorku, CRIA i CCCMC zatražili su da Komisija objavi više informacija o vrstama guma koje su korištene za potrebe usporedbe. Tvrdili su da postoji velika vjerojatnost da se određene razlike nisu odrazile u PCN-u/vrstama proizvoda i da bi trebalo napraviti prilagodbe. Kineski izvoznici te CRIA i CCCMC tvrdili su da nisu mogli utvrditi te razlike jer nisu imali informacije o proizvodima koje prodaju proizvođači iz Unije u uzorku. Te su strane ponovile slične tvrdnje nakon konačne objave.

(74) Komisija je smatrala da se u otvorenom spisu već nalazi dovoljno informacija o definiciji PCN-a/vrsta proizvoda. Definicija vrste proizvoda poprilično je složena i uključuje sedam svojstava (uključujući širinu presjeka gume, omjer poprečnog presjeka, vrstu konstrukcije, promjer naplatka/kotača, položaj gume, zimske gume (da ili ne), gume bez zračnice (da ili ne)). Komisija je u skladu s time zaključila da su svojstva PCN-a bila dovoljno detaljna kako bi se uzela u obzir sva svojstva proizvoda koji postoje na tržištu Unije. Naime, ni jedna druga zainteresirana strana nije tvrdila da PCN-i neće odražavati sve razlike između različitih vrsta proizvoda te da se ista vrsta proizvoda proizvedenog u Uniji razlikuje od iste vrste proizvoda proizvedenog u NRK-u. Isto tako, ni jedna druga zainteresirana strana nije pružila nikakve informacije o tome koja bi druga svojstva bila potrebna kako bi se osigurala još potpunija ili bolja usporedba između uvezenih i domaćih vrsta predmetnog proizvoda. Stoga je Komisija ostala pri svojem nalazu da su svojstva PCN-a bila dovoljno podrobna da bi se njima obuhvatile sve relevantne razlike između različitih vrsta proizvoda, omogućujući primjerenu usporedbu proizvoda (i cijene). Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

(75) CRIA i CCCMC tvrdili su da je bilo nejasno postoji li razlika između pojmova vrsta proizvoda i PCN-a te je zatražila da Komisija pojasni to pitanje. Za potrebe ovog postupka Komisija je potvrdila da su ta dva pojma međusobno zamjenjiva.

3. DAMPING

(76) CRIA i CCCMC, Grupa Aeolus i društvo Pirelli, Grupa Hankook i Grupa Giti protivili su se činjenici da ne samo što je identitet analogne zemlje bio povjerljiv, već su povjerljivi bili i podrobni izračuni uobičajene vrijednosti. Tvrdili su da zbog toga nisu mogli ostvariti svoja prava na zakonito postupanje i iznijeti smislene primjedbe na izračun uobičajene vrijednosti. Grupa Giti i Grupa Hankook Group ponovile su tu tvrdnju nakon konačne objave.

(77) Komisija je podsjetila da je proizvođač iz analogne zemlje zatražio povjerljivo postupanje u pogledu njegova identiteta te je naveo obrazloženje za to. Komisija je ispitala osnovanost zahtjeva za anonimnost i utvrdila postojanje dokaza o znatnoj mogućnosti odmazde te je prihvatila da se naziv tog društva ne otkrije. Osim toga, proizvođač iz analogne zemlje pružio je dokaze o tome da bi, na temelju podataka o njegovoj prodaji i troškovima, osobito njegovoj prodaji po razinama, njegovi konkurenti mogli utvrditi njegov identitet i time prijetiti odmazdom u slučaju nastavka suradnje. Stoga se Komisija složila s tim proizvođačem da podrobni izračuni uobičajene vrijednosti moraju biti povjerljivi ili se moraju prikazivati u rasponima. Nakon saslušanja službenika za saslušanje iz uvodne izjave 14. Komisija je objavila dodatne informacije o troškovima proizvođača u analognoj zemlji („COM”) te prodajnim, općim i administrativnim troškovima.

3.1 Uobičajena vrijednost

3.1.1 Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)

(78) Nakon privremene objave Grupa Giti, CRIA i CCCMC tvrdili su da Komisijin pristup po kojem je nastavila primjenjivati članak 2. stavak 7. osnovne uredbe (prije izmjene donesene 19. prosinca 2017. (28)) čini povredu obveza koje je Unija preuzela u okviru Protokola o pristupanju Kine WTO-u te je stoga protuzakonit. U tom se kontekstu Grupa Giti nije složila s tvrdnjom Komisije da je teret dokaza na Grupi Giti te je na kraju napomenula da nije postojalo ništa što bi pravno spriječilo Komisiju u utvrđivanju uobičajene vrijednosti na temelju vlastitih podataka Grupe Giti o troškovima i (domaćoj) prodaji.

(79) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 88. privremene uredbe, Komisija se u svojem ispitnom postupku pridržavala prava koje je bilo mjerodavno u vrijeme provođenja ispitnog postupka, uključujući članak 2. stavak 7. točke (b) i (c) osnovne uredbe. S obzirom na to, tvrdnja da teret dokaza nije na Grupi Giti nije u skladu s primjenjivim člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne uredbe u kojem se propisuje da „zahtjev iz točke (b) mora biti podnesen u pisanom obliku i sadržavati dostatne dokaze da proizvođač posluje u uvjetima tržišnoga gospodarstva…” Osim toga, u pogledu utvrđivanja uobičajene vrijednosti, u članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne uredbe predviđa se da se uobičajena vrijednost može utvrditi „na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u nekoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva, odnosno cijene iz takve treće zemlje u druge zemlje, uključujući Uniju…”.

(80) Nakon privremene objave, Grupa Giti tvrdila je i da je Komisija, odbijajući njezin zahtjev za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva, povrijedila njezina prava na obranu na dva načina: (a) Grupa Giti nije dobila dovoljno vremena da iznese smislene primjedbe na objavu o primjeni tretmana tržišnoga gospodarstva jer je rok za podnošenje primjedbi o objavi o primjeni tretmana tržišnoga gospodarstva bio neprikladan i nerazuman; i (b) Komisija je objavila samo svoje izvješće o provjeri radi primjene tretmana tržišnoga gospodarstva (3. svibnja 2018.) ili oko mjesec dana nakon što je donesena konačna odluka o primjeni tretmana tržišnoga gospodarstva (9. travnja 2018.).

(81) Komisija se nije složila s tim tvrdnjama zbog sljedećih razloga: (a) Komisija je 15. ožujka 2018. omogućila uvid u svoju procjenu radi primjene tretmana tržišnoga gospodarstva s rokom za iznošenje primjedbi do 27. ožujka 2018. do kraja radnog vremena. Takav rok od 12 dana razuman je i njime je Grupi Giti omogućeno da ispravno obrani svoje interese. (b) U dokumentu o objavi primjene tretmana tržišnoga gospodarstva od 15. ožujka 2018. nalazile su se ne samo bitne činjenice, već i rezultati ispitnog postupka na licu mjesta. U tom konkretnom dokumentu službe Komisije na transparentan su način navele sve pojedinosti o relevantnim elementima, čime su omogućile Grupi Giti da obrani svoje interese s obzirom na procjenu radi primjene tretmana tržišnoga gospodarstva. Nadalje, posjeti radi provjere u Grupi Giti održali su se tijekom razdoblja od tri tjedna tijekom kojih je bio prisutan barem jedan pravni savjetnik koji je predstavljao Grupu Giti. Tijekom posjeta radi provjere službe Komisije obavještavale su predstavnike društva, usmeno i elektroničkom poštom, o informacijama koje su uspješno provjerene i o onima koje još treba provjeriti ili pružiti. Identičan popis svih dokaza prikupljenih tijekom postupka provjere predan je pravnim savjetnicima Grupe Giti na kraju svakog posjeta radi provjere. Stoga je, čak i bez izvješća sa službenog putovanja, u kojem se samo daje pregled činjeničnih nalaza koji su već objavljeni u dokumentu o objavi primjene tretmana tržišnoga gospodarstva, Grupa Giti imala dovoljno mogućnosti da iznese primjedbe o bitnim aspektima za procjenu radi primjene tretmana tržišnoga gospodarstva.

(82) Zaključno, nakon privremene objave, u primjedbama o primjeni tretmana tržišnoga gospodarstva činjenični nalazi nisu dovedeni u pitanje niti su one bile takve da bi promijenile nalaze Komisije o primjeni tretmana tržišnoga gospodarstva. U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne uredbe, Komisija je utvrdila je li Grupa Giti ispunila kriterije za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva (u roku od sedam mjeseci od, ali ni u kom slučaju ne kasnije od osam mjeseci) nakon pokretanja ispitnog postupka, nakon što je industrija Unije dobila mogućnost da iznese svoje primjedbe. Stoga je Komisija smatrala da su, s obzirom na njezine nalaze o primjeni tretmana tržišnoga gospodarstva, prava Grupe Giti na obranu bila u potpunosti poštovana.

3.1.2 Analogna zemlja

(83) U privremenoj uredbi Komisija je odabrala Brazil kao analognu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne uredbe.

(84) Nakon privremene objave Grupa Giti tvrdila je da Brazil ne čini primjerenu analognu zemlju: 1) jer su uvjeti pristupa sirovinama u Brazilu manje povoljni, s obzirom na to da je Kina veći proizvođač prirodnog kaučuka i bliže je glavnim izvorima proizvodnje u jugoistočnoj Aziji; 2) jer su u Brazilu na snazi antidampinške pristojbe protiv nekoliko zemalja; 3) jer Brazil ima visoke redovne uvozne carine od 16 % na određene gume za autobuse i kamione.

(85) Komisija je podsjetila na to da je Brazil konkurentno tržište na kojemu je u proizvodnji guma za autobuse i kamione aktivno pet velikih proizvođača. On je veliko tržište u smislu potrošnje i ima znatan uvoz i izvoz, unatoč antidampinškim pristojbama i redovnim carinama koje postoje. Komisija je podsjetila i na to da nema ni jednu drugu moguću alternativu. Jedini tajlandski proizvođač koji je bio voljan surađivati bio je aktivan samo u proizvodnji guma sa zračnicom, zbog čega je bio neprikladan s obzirom na to da više od 95 % izvoza u Uniju čine gume bez zračnice. Konačno, Južna Afrika bila je mnogo manja u smislu proizvodnje i potrošnje te je imala čak i više redovne antidampinške pristojbe, zbog čega je bila manje prikladna od Brazila. Stoga je Komisija potvrdila da je Brazil bio najprimjerenija analogna zemlja među predloženim alternativama.

(86) Komisija je podrobno razmotrila i trošak prirodnog kaučuka u trošku proizvodnje proizvođača iz analogne zemlje. Trošak prirodnog kaučuka po kilogramu guma za autobuse i kamione koje proizvodi proizvođač iz analogne zemlje bio je [4,1–4,5] RMB, što je bilo u skladu s troškom kineskih proizvođača izvoznika koji su oni naveli u svojem odgovoru na upitnik. Općenito, trošak proizvodnje po kilogramu proizvoda proizvođača iz analogne zemlje viši je od troška proizvodnje po kilogramu kineskih proizvođača izvoznika. Međutim, glavna razlika u razini troška proizvodnje u Brazilu proizlazi iz viših troškova rada, izravnog troška amortizacije te ostalih izravnih i neizravnih troškova proizvodnje. Stoga je odbijen zahtjev da se napravi prilagodba za razliku u cijeni sirovine u analognoj zemlji i u NRK-u.

(87) Nakon privremene objave, Grupa Giti, Grupa Hankook, Grupa Aeolus i društvo Pirelli tvrdili su da se za većinu njihova obujma prodaje u Uniji moralo izračunati uobičajenu vrijednost te su tvrdili da to ozbiljno dovodi u sumnju usporedivost vrsta proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu analogne zemlje. Grupa Giti ponovila je tu tvrdnju nakon konačne objave.

(88) Predmetni proizvod uključuje velik raspon vrsta proizvoda s mnogo različitih veličina i drugih svojstava. Činjenica da se određene veličine i vrste guma ne proizvode u Brazilu ne znači da brazilske vrste proizvoda nisu usporedive. Naime, vrste proizvoda koje proizvodi brazilski proizvođač pripadaju istoj grupi proizvoda i mogle su se u određenoj mjeri usporediti s vrstama koje u Uniju izvoze kineski proizvođači izvoznici u uzorku. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju.

(89) Budući da nije bilo nikakvih daljnjih primjedbi u pogledu primjerenosti analogne zemlje, potvrđuje se privremeni zaključak Komisije da koristi Brazil kao analognu zemlju kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 112. privremene uredbe.

3.1.3 Uobičajena vrijednost

(90) Pojedinosti o izračunavanju uobičajene vrijednosti utvrđene su u uvodnim izjavama od 113. do 115. privremene uredbe.

(91) Svi proizvođači izvoznici u uzorku tvrdili su da je metoda za izračun uobičajene vrijednosti koju je Komisija primijenila u privremenoj fazi dovela do izuzetno visokih dampinških marži i da su njome dobiveni rezultati za koje se čini da nisu u skladu sa stvarnošću, to jest uobičajena vrijednost nije se smanjila za 2. razinu i 3. razinu iako su u stvarnosti gume iz 2. i 3. razine uvijek jeftinije. Proizvođači izvoznici zatražili su od Komisije da prilagodi uobičajenu vrijednost u kojoj bi se odražavao sniženi trošak proizvodnje za 2. i 3. razinu. Grupa Giti zatražila je i prilagodbu u kojoj bi se odražavao sniženi trošak proizvodnje guma s većom širinom presjeka gume.

(92) Komisija je prihvatila tvrdnju da u metodi koju je ona privremeno koristila za izračun uobičajene vrijednosti za neodgovarajuće PCN-e možda nije dovoljno uzeta u obzir podjela tržišta na razine. Komisija je analizirala vrste proizvoda koje je proizvođač iz analogne zemlje proizvodio u svim trima razinama te je primijetila da je trošak proizvodnje po komadu u 2. razini iznosio u prosjeku [83–87] % troška proizvodnje po komadu u 1. razini, a trošak proizvodnje po komadu u 3. razini iznosio je u prosjeku [77–82] % troška proizvodnje po komadu u 1. razini. Komisija je stoga odlučila poboljšati metodu za izračun uobičajene vrijednosti kako bi se u njoj uzele u obzir te razlike u trošku proizvodnje po komadu za svaku razinu kako slijedi. Prvo, izračunala je prosječan trošak proizvodnje po kilogramu za sve gume iz 1. razine koje je proizveo proizvođač iz analogne zemlje: [19–21] RMB po kilogramu. Drugo, trošak proizvodnje po kilogramu za 2. razinu koji je korišten u izračunu uobičajene vrijednosti smanjila je za prosječnu razliku troška proizvodnje po komadu između 1. razine i 2. razine, to jest [83–87] %, čime je dobiven trošak proizvodnje po kilogramu za 2. razinu: [16–18] RMB po kilogramu; trošak proizvodnje po kilogramu za 3. razinu smanjen je za prosječnu razliku troška proizvodnje po komadu između 1. razine i 3. razine, to jest [77–82] %, čime je dobiven iznos od [15–17] RMB po komadu. Vrste proizvoda, koje je proizvođač iz analogne zemlje proizvodio u svim trima razinama, činile su [70–80] % proizvodnje analogne zemlje u obujmu i stoga su smatrane reprezentativnima za korištenje kao osnove za prilagodbu.

(93) Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost svake neodgovarajuće vrste proizvoda koje su kineski proizvođači izvozili tako što je pomnožila njihovu težinu s odgovarajućim troškom proizvodnje po kilogramu za svaku razinu. Komisija je potom svakoj vrsti proizvoda dodala razuman iznos prodajnih, općih i administrativnih troškova i razuman iznos dobiti.

(94) Komisija je na temelju navedenih prilagodbi izračunala uobičajenu vrijednost za neodgovarajuće vrste proizvoda („PCN-i”) uzimajući u obzir utvrđene razlike u troškovima proizvodnje između te tri razine.

(95) Nakon tvrdnji da su prodajni, opći i administrativni troškovi proizvođača iz analogne zemlje pretjerano visoki Komisija je ponovno podrobno ispitala prodajne, opće i administrativne troškove tog proizvođača i primijetila da je trošak domaćeg prijevoza dvostruko brojan u privremenoj fazi. Komisija je stoga taj trošak uklonila iz izračuna uobičajene vrijednosti, čime su prodajni, opći i administrativni troškovi koji su korišteni u izračunu uobičajene vrijednosti smanjeni sa [35–45 %] troška proizvodnje proizvođača iz analogne zemlje na [20–30 %] njegova troška proizvodnje. Ta izmjena nema nikakvog učinka na razine privremenih pristojbi jer njome privremena dampinška marža nije smanjena ispod razine marže štete. Revidirani prodajni, opći i administrativni troškovi u skladu su s prosječnim prodajnim, općim i administrativnim troškovima industrije Unije za sve proizvođače u uzorku u svim trima razinama. Stoga je Komisija smatrala da je revidirana razina prodajnih, općih i administrativnih troškova razumna.

(96) Nakon konačne objave Grupa Giti tvrdila je da Komisija nije provela prilagodbe zbog činjenice da proizvođači iz razine 1 obično imaju puno više troškove marketinga (pri utvrđivanju prodajnih, općih i administrativnih troškova) te da je profitabilnosti proizvođača iz razine 1 puno veća od profitabilnosti proizvođača razina 2 i 3 (pri utvrđivanju dobiti). Stoga je ta strana tvrdila da bi pri izračunu uobičajene vrijednosti Komisija trebala koristiti nižu profitnu maržu za gume razine 2 nego za gume razine 1 te još nižu profitnu maržu za gume razine 3.

(97) Komisija je podsjetila da je revidirala svoju metodologiju nakon privremene faze kako bi uzela u obzir razlike u razinama pri izračunu uobičajene vrijednosti (vidjeti uvodnu izjavu 92.). Podaci proizvođača iz analogne zemlje nisu zahtijevali nikakvu dodatnu prilagodbu. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(98) S obzirom na zahtjev za prilagodbu uobičajene vrijednosti za smanjeni trošak proizvodnje većih guma, Komisija je napomenula da Grupa Giti nije pružila nikakvu podrobnu analizu u kojoj se kvantificira razmjer u kojem je proizvodnja većih guma jeftinija i u kojoj se pokazuje postoji li jasan obrazac smanjenja troškova proizvodnje. Naposljetku, Grupa Giti nije predložila nikakvu metodologiju kojom bi se takva prilagodba mogla provesti. Grupa Giti je nakon konačne objave tvrdila da nije dobila dovoljno podataka da bi mogla predložiti moguću metodologiju za prilagodbe zbog veličine guma. Komisija je smatrala da je Grupa Giti mogla koristi svoje vlastite podatke kako bi pokazala da postoje znatne razlike između troškova proizvodnje većih i manjih guma i na temelju toga predložiti metodologiju za prilagodbu. Međutim, takav podnesak nije dostavljen. Stoga su te tvrdnje odbačene.

(99) Grupa Giti istaknula je i da su tijekom razdoblja ispitnog postupka kamatne stope koje objavljuje Središnja banka Brazila bile u rasponu od 14,25 % do 11,25 %, dok je tijekom istog razdoblja kamatna stopa koju objavljuje Narodna banka Kine bila 4,35 %. Grupa Giti tvrdila je da, ako je velik dio prodajnih, općih i administrativnih troškova bio povezan s financijskim troškovima, tada bi te troškove trebalo prilagoditi na nižu vrijednost kako bi odražavali više kamatne stope na pozajmljivanje u Brazilu u usporedbi s NRK-om.

(100) Komisija je podsjetila na to da je troškove analogne zemlje morala koristiti zbog postojanja znatnih narušavanja tržišnog natjecanja u NRK-u koja su povezana s visokom razinom državne intervencije. Budući da pristup kineskih društava bankovnom financiranju čini jedno od tih narušavanja tržišnog natjecanja, Komisija je smatrala primjerenim koristiti kamatnu stopu analogne zemlje. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(101) Nakon konačne objave Grupa Giti ponovila je svoju tvrdnju da je Komisija trebala provesti prilagodbu zbog razlike u troškovima financiranja u NRK-u i Brazilu, tj. između kamatnih stopa koje primjenjuju Narodna banka Kine i Središnja banka Brazila. Grupa Giti također je zatražila da se provede prilagodba na nižu vrijednost troška proizvodnje proizvođača iz analogne zemlje kako bi se kompenzirali njegovi viši režijski troškovi, prodajni, opći i administrativni troškovi te ostali troškovi i viši porezi.

(102) Komisija je podsjetila da se, u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkama (a) i (b) osnovne uredbe, uobičajena vrijednost u slučaju NRK-a utvrđuje na temelju cijene ili izračunom uobičajene vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 100., postoje znatna narušavanja tržišnog natjecanja u NRK-u koja utječu na kineske troškove financiranja. Stoga se zatražena prilagodba ne može opravdati činjenicom da bi mogla postojati razlika u troškovima financiranja između NRK-a i analogne zemlje. U vezi s dodatnom tvrdnjom da bi trošak proizvodnje proizvođača iz analogne zemlje trebalo prilagoditi na nižu vrijednost kako bi se kompenzirali viši režijski troškovi i viši porezi u Brazilu, Komisija je podsjetila na to da je Grupi Giti odbila zahtjev za MET. Jedan je od razloga tog odbijanja da računovodstvena evidencija Grupe Giti nije na pravilan način odražavala njihove cjelokupne prodajne, opće i administrativne troškove. Komisija se stoga nije mogla pouzdati u podatke o troškovima koje je dostavila Grupa Giti te ih nije koristila niti provjeravala. Iz toga slijedi da Komisija nije mogla usporediti navodno više režijske troškove i više poreze u Brazilu. Budući da bi prihvaćanje zatražene prilagodbe imalo za posljedicu ponovno uvođenje nepouzdanih kineskih podataka, Komisija je odbila i taj zahtjev.

3.2 Izvozna cijena

(103) Pojedinosti o izračunu izvozne cijene utvrđene su u uvodnim izjavama od 116. do 119. privremene uredbe.

(104) Grupa Hankook tvrdila je da bi prema njoj trebalo postupati kao prema jedinstvenom gospodarskom subjektu i da stoga, na temelju članka 2. stavka 9. osnovne uredbe, nikakve prilagodbe nisu potrebne ili na drugi način opravdane. Tvrdila je da je uklanjanje prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti povezanih društava u Uniji na temelju članka 2. stavka 9. osnovne uredbe imalo učinak uklanjanja iz izvozne cijene svih troškova i rashoda koje je snosio odjel za izvoznu prodaju i udjela u dobiti. Nakon konačne objave Grupa Hankook ponovila je svoju tvrdnju da je ona jedinstveni gospodarski subjekt te da Komisija, prema njihovom mišljenju, ne bi trebala prilagoditi troškove prodaje, opće i administrativne troškove niti dobit povezanih trgovaca u Uniji. Umjesto toga, Komisija bi trebala upotrijebiti stvarnu cijenu prvom nezavisnom kupcu u Uniji jer je ta cijena, prema mišljenju Grupe Hankook, pouzdana.

(105) Kad je riječ o izračunu izvozne cijene na temelju članka 2. stavka 9. osnovne uredbe, ustaljena je sudska praksa da postojanje jedinstvenog gospodarskog subjekta Komisiji ne zabranjuje izračunavanje izvozne cijene na temelju članka 2. stavka 9. (29) U skladu s člankom 2. stavkom 9. prvim i drugim podstavkom osnovne uredbe Komisija ima pravo izračunati izvoznu cijenu ako se čini da je izvozna cijena nepouzdana zbog povezanosti izvoznika i uvoznika. U tom slučaju, prilagodbe za sve troškove, uključujući pristojbe i poreze, nastale u razdoblju između uvoza i preprodaje, kao i za nastalu dobit, provode se na način koji omogućuje određivanje pouzdane izvozne cijene na granici Unije. U skladu s člankom 2. stavkom 9. trećim podstavkom osnovne uredbe stavke za koje je potrebno provesti prilagodbe uključuju troškove koje uobičajeno snosi uvoznik, ali ih plaća bilo koja strana, među ostalim i razumnu maržu za troškove prodaje, opće i administrativne troškove te za dobit. U ovom je predmetu Komisija utvrdila da ta povezanost postoji jer proizvođači izvoznici i uvoznici pripadaju istoj grupi društava, tj. Grupi Hankook. Stoga Komisija ima pravo prilagoditi troškove prodaje, opće i administrativne troškove Grupe Hankook te dobit njezinih povezanih uvoznika. Komisija je osim toga smatrala da je potvrđena dobit nepovezanih uvoznika koji surađuju razumna osnova za izračun izvozne cijene. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(106) Grupa Hankook tvrdila je da je Komisija, nakon što je odbila žalbu Grupe na prilagodbu njezine izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe, trebala prilagoditi uobičajenu vrijednost proizvođača iz analogne zemlje odbijanjem prodajnih troškova i razumne dobiti u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (d) osnovne uredbe. Stav je Grupe da se uključivanjem troškova prodaje i profitne marže proizvođača iz analogne zemlje stvara asimetrija koja utječe na usporedivost cijena, koje se moraju prilagoditi. Grupa Hankook je nakon dodatne objave kvantificirala prilagodbe koje je prema njezinu mišljenju trebalo provesti u prodajnim, općim i administrativnim troškovima proizvođača iz analogne zemlje kako bi se uklonila asimetrija koja utječe na usporedivost cijena.

(107) Komisija je pojasnila da je svrha prilagodbi provedenih u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe utvrditi pouzdanu izvoznu cijenu na koju ne utječe povezanost između izvoznika i uvoznika u Uniji, kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 105. Istodobno je Sud presudio da se za utvrđivanje uobičajene vrijednosti i utvrđivanje izvozne cijene primjenjuju različita pravila i stoga troškove prodaje, opće i administrativne troškove ne treba nužno tretirati na isti način u oba slučaja (30). Komisija je ponovno potvrdila svoje stajalište da je konačna prodajna cijena proizvođača iz analogne zemlje snižena na istu razinu trgovine franko tvornica tako što je prilagođena za propisno provjerene prilagodbe koje su navedene u njegovoj tablici pojedinačnih transakcija. U skladu s time, ta je tvrdnja odbačena.

3.3 Usporedba

(108) U uvodnim izjavama 120. i 121. privremene uredbe objašnjava se način usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene.

(109) U svojim su komentarima o privremenim i konačnim nalazima Grupa Giti, Grupa Hankook te CCCMC i CRIA osporili metodologiju prilagodbe za PDV zbog nekoliko razloga, kao što se navodi u uvodnim izjavama od 110. do 117.

(110) Te su strane smatrale da je Komisija, nakon što je odbacila kineske cijene i troškove pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti, naknadno ponovno uvela kineske stope PDV-a u izračun uobičajene vrijednosti. Osim toga, te su strane tvrdile da je tom metodologijom dampinška marža uvećana prema gore, osobito uzimajući u obzir činjenicu da se prilagodba provodi u pogledu uobičajene vrijednosti, a ne izvozne cijene.

(111) Komisija je te tvrdnje odbacila. Svrha je prilagodbi provedenih u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe osigurati utvrđivanje dampinške marže na temelju poštene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene. Taj se uvjet primjenjuje bez obzira na osnovu na kojoj se temelji uobičajena vrijednost, uključujući i slučajeve kad se uobičajena vrijednost utvrđuje u analognoj zemlji u situacijama kada društvima nije odobren zahtjev za MET. U pogledu prilagodbe za PDV provedene u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) Komisija se pobrinula da se uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređuju pri istoj razini oporezivanja, što je dodatno pojašnjeno u uvodnim izjavama 115. i 116. u skladu s ustaljenom sudskom praksom (31).

(112) Prema mišljenju Grupe Giti sudska praksa koju je navela Komisija (presuda u predmetu Dashiqiao) (32) razlikuje se od situacije u kojoj se nalazi Grupa jer je društvu na koje se odnosi presuda odobren zahtjev za MET i nisu provedene nikakve prilagodbe u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) osnovne uredbe.

(113) Komisija je priznala da su okolnosti u ispitnom postupku iz presude u predmetu Dashiqiao različite. U tom se slučaju na izvoznu prodaju tijekom razdoblja ispitnog postupka primjenjivala puna stopa PDV-a od 17 % te nije bila potrebna prilagodba uobičajene vrijednosti kako bi se osigurala primjerena usporedba s uobičajenom vrijednosti koja odražava istu stopu PDV-a. Za razliku od toga, u tekućem ispitnom postupku na izvozne cijene primjenjivala se snižena stopa PDV-a, stoga je bilo potrebno provesti prilagodbu kako bi se uobičajena vrijednost s PDV-om snizila na poreznu stopu po kojoj je oporezovana izvozna prodaja. Kao što se navodi u uvodnoj izjavi 111., nije važno je li kineskom proizvođaču izvozniku zahtjev za MET odobren ili nije odobren. Važno je jesu li izvozna cijena i uobičajena vrijednost uspoređene na istoj razini oporezivanja kako bi se osigurala primjerena usporedba cijena.

(114) Grupa Giti tvrdila je i da teret dokazivanja o nužnosti prilagodbi snosi Komisija. Grupa Hankook istaknula je da u skladu s kineskim zakonodavstvom na izvoznu prodaju uopće nije naplaćen PDV i stoga prilagodba uopće nije bila opravdana. Nadalje, Grupa Hankook tvrdila je da bi se čak i u slučaju da je nužno provesti prilagodbu za obvezu PDV-a, ona trebala provesti na izvoznoj cijeni, a ne na uobičajenoj vrijednosti. Grupa Giti tvrdila je i da bi sve prilagodbe obveze PDV-a trebalo provesti kako bi se kompenzirale sve razlike u iznosu PDV-a koji je Grupa platila nakon prebijanja PDV-a ili drugih poreza plaćenih pri kupnji sirovina i drugih ulaznih faktora s obvezom PDV-a na izvoznu prodaju i domaću prodaju. Drugim riječima, Giti je tvrdio da bi bilo kakva prilagodba PDV-a trebala odražavati razliku u troškovima između izvezenih materijala i onih koji su prodani na domaćem tržištu.

(115) Argumenti koje su podnijele Grupa Giti i Grupa Hankook posljedica su pogrešnog tumačenja razloga za prilagodbu u pogledu obveze PDV-a. Prvo, u pogledu utemeljenosti prilagodbe ni jedna strana ne osporava činjenicu da izvozna prodaja predmetnog proizvoda stvara obvezu PDV-a za proizvođača izvoznika. Strane su tvrdile da bi prilagodbu trebalo provesti na izvoznoj cijeni ili da bi se kompenzirala razlika u troškovima između domaće i izvozne prodaje (tj. troškovi koji nastaju zbog nemogućnosti povrata ukupnog PDV-a plaćenog pri kupnji sirovina i drugih ulaznih faktora zbog obveze PDV-a koja je nastala izvoznom prodajom predmetnog proizvoda). Premda se s tim argumentima nije složila zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 116. i 117., Komisija ističe da ti argumenti potvrđuju da izvozna prodaja dovodi do obveze PDV-a (suprotno tvrdnjama Grupe Hankook) koja je jednaka tzv. „nepovratnoj stopi” na izvoz, tj. paušalnoj stopi koja se primjenjuje na izvoznu cijenu FOB predmetnog proizvoda. Drugo, u pogledu prilagodbe Komisija je ponovila da je svrha prilagodbe osigurati usporedbu uobičajene vrijednosti i izvozne cijene na istoj razini stope PDV-a.

(116) Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost na osnovi cijene koja sadržava PDV po stopi od 17 %, što je uobičajena stopa PDV-a za prodaju na domaćem tržištu u NRK-u. Nakon toga, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost na nižu vrijednost kako bi odgovarala nižoj stopi PDV-a koja je utvrđena za izvoznu prodaju predmetnog proizvoda (tzv. nepovratna stopa PDV-a). Na taj je način ostvarena potrebna simetrija između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene za određenu razinu neizravnog poreza. Komisija je u odgovoru na primjedbe Grupe Hankook da bi se prilagodba trebala provesti na izvoznoj cijeni istaknula da se u članku 2. stavku 10. točki (b) osnovne uredbe jasno navodi da se razlika u stopi neizravnog oporezivanja treba rješavati prilagodbom uobičajene vrijednosti, a ne izvozne cijene.

(117) U vezi s tvrdnjom da prilagodbu treba provesti kako bi se neutralizirale sve razlike u troškovima sirovina ili drugih ulaznih faktora između izvozne i domaće prodaje proizašle iz preostale obveze u pogledu PDV-a na tim troškovnim stavkama, Komisija je podsjetila da svrha prilagodbe provedene u tom kontekstu nije rješavanje navodnih razlika u troškovima sirovina ili drugih ulaznih faktora. Naime, prilagodbom se osigurava jednaka porezna opterećenost cijena koje se upotrebljavaju u usporedbi. Na kraju, Komisija je u vezi sa stajalištem Grupe Giti o teretu dokazivanja podsjetila da je činjenica da izvozna prodaja predmetnog proizvoda stvara obvezu PDV-a zapravo utvrđena u ispitnom postupku te da je nije osporila ni jedna grupa. One su umjesto toga ponudile drukčiji pristup rješavanju tog pitanja (prilagodba izvozne cijene ili prilagodba razlika u troškovima). Stoga su te tvrdnje odbačene.

(118) Nakon konačne objave Grupa Hankook ponovila je tvrdnje da je ona jedinstveni gospodarski subjekt i da Komisija stoga ne bi trebala provesti prilagodbe za provizije u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) osnovne uredbe.

(119) Komisija je ponovila svoje stajalište da prema članku 2. stavku 10. točki (i) osnovne uredbe ima pravo provesti prilagodbe za provizije koje su plaćene za predmetnu prodajnu transakciju. U tom je slučaju Komisija utvrdila da su provizije predviđene ugovorom između strana te da ih je izvozni proizvođač de facto platio povezanim stranama. Ta su plaćanja prijavljena, proizvođač izvoznik ih je priznao i provjerena su tijekom ispitnog postupka. Utvrđeno je da ona utječu na usporedbu cijena. Komisija je zbog toga morala provesti prilagodbe za provizije bez obzira na to jesu li društva činila jedinstveni gospodarski subjekt ili nisu. Komisija je podsjetila i na to da je pojam „jedinstvenog gospodarskog subjekta” u kontekstu prilagodbi iz članka 2. stavka 10. osnovne uredbe izgrađen u sudskoj praksi Suda (33) o „nominalnim provizijama”, a uključuje i uvećane iznose koje je primio prodavatelj proizvoda kako se navodi u članku 2. stavku 10. točki (i) drugoj podtočki, a ne za situacije u kojima su provizije jasno definirane i de facto plaćene. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(120) Nakon konačne objave Grupa Hankook ponovila je svoju tvrdnju da licencijske naknade koje su plaćene središnjici u Koreji za upotrebu Hankookove tehnologije i brenda ne bi trebalo oduzeti od izvozne cijene. Komisija je tu tvrdnju ponovo ispitala, utvrdila da je opravdana i u skladu s tim ponovno izračunala dampinšku maržu.

3.4 Dampinška marža

(121) Kako je navedeno u odjeljcima 3.1. do 3.3., Komisija je u obzir uzela niz primjedbi zainteresiranih strana koje je primila nakon privremene objave i ponovno izračunala dampinške marže svih proizvođača izvoznika. To je dovelo do smanjenja privremeno utvrđenih dampinških marži. Ta je promjena utjecala i na dampinšku maržu svih ostalih društava koja surađuju i onih koja ne surađuju jer se te marže temelje na maržama društava u uzorku.

(122) Konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi: Tablica 1. Konačne dampinške marže Trgovačko društvo Konačna dampinška marža Grupa Xingyuan 106,7 % Grupa Giti 56,8 % Grupa Aeolus i društvo Pirelli 85 % Grupa Hankook 60,1 % Ostala društva koja surađuju 71,5 % Sva ostala društva 106,7 %

4. ŠTETA

4.1 Definicija industrije Unije

(123) Kako se navodi u uvodnim izjavama od 127. do 129. privremene uredbe, istovjetni proizvod proizvodi više od 380 proizvođača u Uniji, koji proizvode nove i protektirane gume. Svi zajedno definirani su kao industrija Unije.

(124) Nakon konačne objave CRIA i CCCMC tvrdili su da proizvođači protektiranih guma koji posluju ili ne posluju u okviru ugovora o preradi ne mogu biti dijelom industrije Unije. Tvrdili su da protektiranje pripada u tržište usluga nakon prodaje koje se ne može štititi antidampinškim mjerama jer proizvođači protektiranih guma preuzimaju postojeće djelomično istrošene gume i prerađuju ih za ponovnu upotrebu. Osim toga, proizvođači protektiranih guma koji posluju u okviru ugovora o preradi ne mogu biti vlasnici plašteva guma. Klijent zadržava pravo vlasništva nad plaštem za vrijeme prerade plašta i nanošenja novog gaznog sloja na istrošenu gumu do njezina povratka vlasniku.

(125) Komisija je navela da se protektiranjem plaštevima koji potječu iz istrošenih guma osigurava drugi životni vijek (ili više jer se isti plašt može protektirati više puta). Istrošena guma više se ne može sigurno upotrebljavati na javnim cestama i ne može se vratiti u promet. Bez protektiranja istrošene gume završavaju na smetlištu, iako se dio istrošene gume može podvrgnuti pirolizi kako bi se dobilo gorivo. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 49. privremene uredbe, protektiranje je postupak recikliranja u kojem se istrošene gume obnavljaju zamjenom gaznog sloja na starom plaštu. Stoga protektiranje nije samo usluga, nego i proizvodni postupak. Bez obzira na strukturu vlasništva, proizvođači protektiranih guma su proizvođači iz Unije čiji proizvodni proces započinje od plašta i koji proizvode gume.

(126) Osim toga, životni ciklus istrošenih guma završava na jedan od dva sljedeća načina: one se mogu odložiti kao otpad ili se njihov plašt može obnoviti. Ako se smatraju otpadom, njihov vlasnik će možda trebati platiti naknadu za zbrinjavanje istrošenih guma. U drugom slučaju istrošena guma postaje izvor prihoda. Proizvođači protektiranih guma mogu od garaže kupiti istrošene gume ili na temelju ugovora o preradi obnoviti istrošene gume. Svi provjereni proizvođači protektiranih guma imaju dva izvora sirovina (plaštevi sa zaliha ili iz postupka prerade). Nabavna cijena istrošene gume iznosila je u prosjeku oko 10 % ukupnog troška proizvodnje protektirane gume. Komisija je smatrala da nema značajne razlike u troškovima proizvodnje ili dodanoj vrijednosti između dva načina proizvodnje protektiranih guma te ih je smatrala dvama različitim poslovnim modelima protektiranja. Stoga je Komisija zaključila da su proizvođači protektiranih guma dio industrije Unije.

(127) Zbog toga su podaci koje su dostavili proizvođači protektiranih guma i koje je Komisija provjerila (uključujući stvarne troškove i prodajne cijene) upotrijebljeni za utvrđivanje pokazatelja štete i izračun marže štete.

4.2 Analiza štete po segmentima

(128) Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 162. privremene uredbe, gospodarsko stanje industrije Unije analizirano je na objedinjenoj osnovi, a za određene mikroekonomske pokazatelje po razinama zbog podjele tržišta Unije. Određene zainteresirane strane nakon konačne objave ponovile su dvojbe da bi se pri analizi štete po segmentima u obzir trebali uzeti svi pokazatelji štete i pokazatelji uzročnosti. Pozvale su se na izvješće Žalbenog tijela u predmetu Sjedinjene Američke Države – Toplovaljani proizvodi od čelika iz Japana (34). Nadalje, te su strane tražile i da bi Komisija trebala razlikovati nove i protektirane gume, originalnu opremu te zamjenske gume s obzirom na to da je tržište originalne opreme bilo zaštićeno od kineske konkurencije, pri čemu su se ponovno pozvale na izvješće Žalbenog tijela u predmetu Sjedinjene Američke Države – Toplovaljani proizvodi od čelika iz Japana (35). CRIA i CCCMC ponovili su nakon konačne objave svoje dvojbe.

(129) U navedenoj sudskoj praksi navodi se da bi nadležna istražna tijela koja provode ispitivanje jednog dijela domaće industrije „trebala načelno na sličan način ispitati sve ostale dijelove koji sačinjavaju tu industriju, kao i ispitati industriju u cjelini” (36). Međutim, u izvješću Žalbenog tijela nadležnim istražnim tijelima ne uvodi se obveza pružanja svih pokazatelja štete po segmentu.

(130) Osim toga, činjenice u ovom predmetu bile su drugačije. U izvješću Žalbenog tijela u predmetu Sjedinjene Američke Države – Toplovaljani proizvodi od čelika iz Japana znatan dio domaće proizvodnje u Sjedinjenim Američkim Državama – proizvodnja za vlastite potrebe – bio je strukturom domaćeg tržišta zaštićen od izravne konkurencije predmetnog uvoza. U toj je konkretnoj situaciji Žalbeno tijelo dovelo u pitanje „usporedno ispitivanje” svakog pojedinačnog dijela domaćeg tržišta – pri čemu je slobodno tržište „suprotstavljeno” tržištu proizvoda za vlastite potrebe. Prema stajalištu Žalbenog tijela, time je „povećana” sposobnost nadležnih istražnih tijela da primjereno utvrde stanje domaće industrije u cjelini. Međutim, u ovom predmetu ne postoji zaštita za 1. i 2. razinu tržišta Unije. Kineska uvozna prodaja koncentrirana je uglavnom na tržište zamjenskih dijelova; to je činjenično stanje koje nije određeno strukturom tržišta Unije. Osim toga, predmetni proizvod prodavao se i proizvođačima originalne opreme. Stoga je odbačena tvrdnja da je tržište originalne opreme Unije zaštićeno od kineske konkurencije pa bi ga stoga trebalo zasebno analizirati.

(131) Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 160. privremene uredbe, i u sudskoj praksi potvrđuje se da se ta analiza, kada se ispituje postoji li šteta za industriju Unije u cjelini, može usmjeriti na segment koji je najviše pogođen dampinškim uvozom. U ovom predmetu približno 65 % kineskog uvoza guma odnosi se na 3. razinu. Stoga se u ispravnoj analizi štete učinak dampinškog uvoza ne može zanemariti osobito u situaciji na tržištu u kojoj prodaja guma iz 3. razine stalno raste i u kojoj su sve razine koje sačinjavaju tržište Unije međusobno povezane.

(132) Zbog tih je razloga Komisija odlučila provesti ispravno ispitivanje industrije u cjelini.

4.3 Potrošnja u Uniji

(133) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9., Komisija je obavila posjete radi provjere u prostorima dvaju nepovezanih uvoznika. Utvrđeno je da je uvoz predmetnog proizvoda tijekom razmatranog razdoblja bio prijavljen i pod oznakama KN 4011 90 00 i 4011 99 00. Taj uvoz odnosi se na gume iz 3. razine. Međutim, nije bilo moguće utvrditi je li postojao sustavni problem s deklaracijom predmetnog proizvoda ili je taj problem bio ograničen na tog konkretnog uvoznika.

(134) Osim toga, ukupan obujam koji su kineski proizvođači izvoznici koji surađuju prijavili u razdoblju ispitnog postupka premašivao je ukupan uvoz podrijetlom iz Narodne Republike Kine za koji su podaci dobiveni iz Eurostatove baze podataka Comext. Međutim, s obzirom na to da ti proizvođači izvoznici nisu dostavili nikakve podatke za prethodne godine, Komisija je odlučila primijeniti konzervativni pristup i ne revidirati obujme uvoza iz NRK-a.

(135) Nakon privremene objave utvrđeno je da je prodaja dobavljača gaznog sloja koji nisu članovi ETRMA Europoola bila izostavljena pri utvrđivanju potrošnje u Uniji. Stoga je Komisija revidirala potrošnju u Uniji za razmatrano razdoblje.

(136) Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji (37) kretala se kako slijedi: Tablica 2. Potrošnja u Uniji (u komadima) 2014. 2015. 2016. Razdoblje ispitnog postupka Ukupna potrošnja u Uniji 20 499 603 20 962 782 21 600 223 21 748 781 indeks 2014. = 100 100 102,3 105,4 106,1 Izvor: ETRMA i dobavljači gaznog sloja koji nisu članovi ETRMA Europoola.

(137) U skladu s time, potrošnja u Uniji povećala se tijekom razmatranog razdoblja. Potrošnja se tijekom razmatranog razdoblja ukupno povećala za 6,1 % s približno 20,5 milijuna guma na približno 21,7 milijuna guma u razdoblju ispitnog postupka.

4.4 Međusobna povezanost novih i protektiranih guma

(138) Određeni broj zainteresiranih strana osporavao je privremene nalaze o međusobnoj povezanosti novih i protektiranih guma te međusobnoj povezanosti razina te su svoje dvojbe ponovili nakon konačne objave. Komisija je sve informacije o tom pitanju prikupila u bilješci za dokumentaciju o međusobnoj povezanosti (38).

(139) S obzirom na uvodnu izjavu 140. privremene uredbe, CRIA i CCCMC tvrdili su da nije postojalo nikakvo pripisivanje vrijednosti gumama iz 1. i 2. razine koje proizlazi iz postojanja industrije protektiranja.

(140) Informacije o važnosti djelatnosti protektiranja poprilično su proširene i javno dostupne. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58. privremene uredbe, proizvođači novih guma proizvode i protektirane gume. Određeni kineski proizvođači izvoznici imaju vlastite marke za protektirane gume, kao što su Hankook Alphatread ili Giti Genesis. Kako je objašnjeno u bilješci za dokumentaciju o međusobnoj povezanosti, Komisija je utvrdila da se glavni proizvođači guma, uključujući kineske proizvođače izvoznike, bave djelatnošću protektiranja. Grupa Hankook se u svojoj djelatnosti protektiranja oslanja na proizvođače protektiranih guma u Uniji kao što su Vacu-Lug u Ujedinjenoj Kraljevini ili B.R.P. Pneumatici u Italiji za svoju djelatnost obnove guma. Giti Genesis, prethodno poznat pod nazivom GT Ree Tread, oslanja se na Vacu-Lug u Ujedinjenoj Kraljevini.

(141) Osim toga, društvo Pirelli Italy izjavilo je 2009., s obzirom na ugovor potpisan s društvom Marangoni (pružatelj rješenja za protektiranje iz Unije), da se tim projektom, koji je dio strategije za jačanje i povećanje ponude usluga društva Pirelli Truck, nastoji dodati vrijednost osobito novim proizvodima iz serije 88 i serije 01 koje su 2009. stavljene na europsko tržište i koje, među ostalim kvalitetama, karakterizira njihova visoka pogodnost za protektiranje (39). I ostali proizvođači oglašavaju da se njihove gume mogu protektirati, npr. uvoznik marke Athos, koji navodi da se gume Athos mogu ponovno ožlijebiti i da su pogodne za hladno i toplo protektiranje te Aeolus (40) (obje su prijavljene kao 3. razina). To pokazuje da je mogućnost protektiranja važan čimbenik vrijednosti i u Europskoj uniji i u predmetnoj zemlji. Zaista, u ispitnom postupku Komisije pokazalo se da se proizvođači „više razine” snažno oslanjaju na postojanje i dostupnost industrije protektiranja ne samo kako bi stvorili percepciju o visokoj kvaliteti na tržištu, nego i u svojim strategijama za kupce i kontinuitet poslovanja. Kako je razvidno iz bilješke za dokumentaciju o međusobnoj povezanosti, proizvodna industrija u Uniji i predmetnoj zemlji mogućnost protektiranja ne smatra samo prednošću u oglašavanju, već pravim čimbenikom rasta vrijednosti za više razine. Prema tome, vrijednost i prodajna cijena viših razina neodvojivo su povezane sa zdravom industrijom protektiranja koja posluje „niže u poslovnom lancu”. Zbog tih je razloga Komisija u uvodnoj izjavi 140. privremene uredbe navela da „veliki dio vrijednosti pripisane gumama iz 1. i 2. razine de facto potječe od prisutnosti industrije protektiranja u 3. razini”.

(142) Na toj je osnovi Komisija potvrdila svoje početne nalaze o međusobnoj povezanosti novih i protektiranih guma te međusobnoj povezanosti razina.

(143) S obzirom na uvodnu izjavu 141. privremene uredbe, CRIA i CCCMC smatrali su da Komisija nije otkrila izvor za visoku međusobnu zamjenjivost protektiranih guma na temelju čega je pak cijena utvrđena kao odlučujući čimbenik u odluci kupca hoće li kupiti protektirane gume ili nove gume iz 3. razine.

(144) Komisija je prihvatila tu tvrdnju. U skladu s time, u svojoj bilješci za dokumentaciju o međusobnoj povezanosti navela je primjere guma iz različitih razina koje imaju zajedničke prodajne kanale.

4.5 Uvoz iz predmetne zemlje

4.5.1 Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

(145) Grupa Aeolus i društvo Pirelli tvrdili su da je Komisija u svojoj analizi trebala u obzir uzeti povećanje potrošnje u Uniji i trebala je dati zasebnu analizu za svaku od te tri razine. Strane su tvrdile da se, s obzirom na 1. razinu i 2. razinu, kineski uvoz smanjio za 2,7 % odnosno 2 %, dok se uvoz za 3. razinu povećao za 3,9 % od 2015. i 2016. Zaključno, tvrdile su da bilo koji navodni rast uvoza (u apsolutnom ili relativnom smislu) tijekom razdoblja ispitnog postupka nije bio znatan i da njime industriji Unije nije prouzročena šteta.

(146) Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 128. i 132., gospodarsko stanje industrije Unije analizirano je na objedinjenoj osnovi, što obuhvaća i analizu uvoza. S obzirom na segmentaciju tržišta Unije, dodatna analiza po razinama provedena je samo na određenim ključnim mikroekonomskim pokazateljima. Povećao se obujam uvoza predmetnog proizvoda iz NRK-a. Na temelju statističkih podataka o uvozu iz Eurostatove baze podataka Comext (koji bi mogli biti podcijenjeni, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 133. i 134.), takvo povećanje obujma uvoza iz NRK-a bilo je znatno, i u apsolutnom i u relativnom smislu.

4.5.2 Cijene uvoza iz predmetne zemlje

(147) Grupa Aeolus i društvo Pirelli tvrdili su da se u analizi Komisije uopće ne upućuje na podjelu tržišta na razine i navode se samo brojčani podaci Eurostata, bez ikakvog upućivanja na podatke o uvozu koji su prikupljeni od proizvođača izvoznika u uzorku.

(148) Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 128. i 132., gospodarsko stanje industrije Unije analizirano je na objedinjenoj osnovi, a za određene ključne mikroekonomske pokazatelje i po razinama zbog podjele tržišta Unije. Međutim, u izračunima sniženja cijena cijene proizvođača izvoznika u uzorku zaista su uspoređene s cijenama proizvođača iz Unije, pri čemu je uzeta u obzir konkretna razina u koju su uvršteni.

(149) Grupa Aeolus i društvo Pirelli nadalje su tvrdili da su na uvozne cijene znatno utjecale promjene deviznog tečaja. Komisija nije vidjela zašto bi devizni tečaj bio važan jer su sve cijene koje su korištene za potrebe usporedbe pri izračunavanju marže štete izražene u eurima. Stoga promjene u tečaju USD i EUR nisu imale ulogu u utvrđivanju sniženja cijena ili razine mjera. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(150) Neke zainteresirane strane (društvo Pirelli, Grupa Giti) tvrdile su da su se, prema podacima Eurostata, kineske uvozne cijene (koje se uglavnom odnose na gume iz 3. razine) smanjile tijekom posljednje tri godine samo zbog smanjenja cijena sirovina (za 15,6 EUR po komadu). Te strane navele su da su se cijene sirovina (prirodni kaučuk i nafta) znatno smanjile, što je imalo stalan učinak na uvozne cijene tijekom razdoblja ispitnog postupka.

(151) Kretanje prosječne cijene uvoza u Uniju iz predmetne zemlje i kretanje cijena glavnih sirovina razvijalo se kako slijedi: Tablica 3. Kretanje uvoznih cijena i cijena glavnih sirovina 2014. 2015. 2016. Razdoblje ispitnog postupka Uvozne cijene iz NRK-a (EUR/komad) 144,4 144,3 127,7 128,8 indeks 2014. = 100 100 100 88 89 Prirodni kaučuk: SGX RSS3 USD/tona 1 957 1 560 1 641 2 050 indeks 2014. = 100 100 80 84 105 SGX TSR20 USD/tona 1 710 1 370 1 378 1 660 indeks 2014. = 100 100 80 81 97 Butadien u američkim centima po funti (lb) 59,0 34,0 37,2 62,5 indeks 2014. = 100 100 58 63 106 Pokazatelji za naftu Brent u USD po barelu 99,7 53,4 43,6 49,6 indeks 2014. = 100 100 54 44 50 Izvor: Eurostatova baza podataka Comext i pritužba

(152) Tijekom razmatranog razdoblja kretanje cijena sirovina nije se odražavalo u kineskim uvoznim cijenama. Dok su kineske uvozne cijene ostale stabilne u razdoblju od 2014. do 2015., cijene glavnih sirovina znatno su se smanjile (20 % za prirodni kaučuk i za približno 45 % za butadien i pokazatelje za naftu Brent). Dok su se kineske uvozne cijene smanjile za 12 % u razdoblju od 2015. do 2016., cijene sirovina ostale su relativno stabilne. Naposljetku, u razdoblju 2016. i razdoblju ispitnog postupka tijekom kojih se većina cijena sirovina znatno povećala od drugog tromjesečja 2016. do prvog tromjesečja 2017. kineske su uvozne cijene ostale stabilne. Komisija je zaključila da kineske uvozne cijene nisu bile povezane s kretanjem cijena sirovina. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

4.5.3 Sniženje cijena

(153) Nekoliko zainteresiranih strana tvrdilo je da bi izračune sniženja cijena trebalo utvrditi analogno metodologiji koja je korištena za izračun dampinške marže na temelju usporedbe ponderiranih prosječnih prodajnih cijena po vrsti proizvoda i razini proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima i ponderiranog prosjeka cijena svih usporedivih izvoznih transakcija. Nadalje, CRIA i CCCMC tvrdili su da bi Komisija trebala kineske cijene prilagoditi prema gore ili cijene u Uniji za protektirane gume prema dolje kako bi osigurala da se u uspoređenim cijenama odražava slična kilometraža i za usluge nakon prodaje i za jamstvene usluge koje pružaju proizvođači iz Unije koji prodaju protektirane gume, osobito za 3. razinu, s obzirom na to da kineski proizvođači nisu pružali takve usluge. Strane su ponovile slične tvrdnje nakon konačne objave.

(154) Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 149. i 150. privremene uredbe, u metodologiji za usporedbu snižavanja cijena razmatrala se prosječna prodajna cijena po vrsti proizvoda (PCN-u) i po razini. Snižavanje cijena izračunano je na temelju usporedivih transakcija s obzirom na vrstu proizvoda ili za svaku vrstu proizvoda pojedinačno. Budući da se smatra da su gume unutar svake razine slične u smislu kilometraže, nije potrebno nikakvo cjelokupno prilagođavanje. Isto vrijedi i za jamstvene usluge, uz iznimku 3. razine, u kojoj, za razliku od kineskih proizvođača, proizvođači iz Unije možda zaista pružaju usluge nakon prodaje i jamstvene usluge. Stoga je Komisija cijene proizvođača iz Unije u uzorku prilagodila, prema potrebi, za usluge nakon prodaje i jamstvene usluge za 3. razinu. Marže sniženja cijena i sniženja prodajnih cijena utvrđene su bez ikakvog ponderiranja. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(155) S obzirom na tvrdnju o analogiji između izračuna dampinga i štete, Komisija je napomenula da je za izračune dampinga zaista potrebno uzeti u obzir „sve usporedive izvozne transakcije” pri izračunu dampinških marži za istovjetan proizvod u cjelini (41). Za razliku od toga, „nadležno istražno tijelo nije obvezno […] utvrditi postojanje sniženja cijena za svaku vrstu proizvoda koje se istražuje ili s obzirom na cijeli raspon roba koje sačinjavaju domaći istovjetan proizvod. Međutim, nadležno istražno tijelo ima obvezu objektivno ispitati učinak dampinškog uvoza na domaće cijene” (42). U ovom je predmetu Komisija bila zadovoljna vrlo visokom razinom podudaranja vrsta proizvoda koje su na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije i proizvođači izvoznici (ukupna stopa podudaranja bila je u rasponu od 80 % do 90 %). Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(156) CRIA i CCCMC tvrdili su da bi Komisija trebala objaviti dodatne informacije o fizičkim svojstvima vrsta guma koje su korištene za potrebe usporedbe jer je vrlo vjerojatno da među njima postoje razlike, koje se ne odražavaju u PCN-ima, a na temelju kojih bi bila potrebna prilagodba, no kineski izvoznici te CRIA i CCCMC jednostavno ne mogu utvrditi te razlike jer nemaju nikakvih informacija o proizvodima koje su proizvođači iz Unije u uzorku prodavali. Te su strane tvrdile da se taj pristup podupire u izvješću Žalbenog tijela WTO-a u predmetu EZ – Elementi za pričvršćivanje (43). Strane su ponovile slične tvrdnje nakon konačne objave.

(157) Komisija nije prihvatila taj argument. Istaknula je da je u navedenom izvješću Žalbenog tijela riječ o nepružanju potrebnih informacija o svojstvima određenog proizvoda koji je korišten za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. To je dovelo do situacije u kojoj proizvođači nisu bili u stanju odlučiti o potrebi da zatraže prilagodbe razine trgovine radi osiguravanja poštene usporedbe na temelju članka 2. stavka 10. osnovne uredbe u kontekstu izračuna dampinga. Međutim, u izvješću Odbora u istom predmetu navedeno je da „iako je jasno da se općim zahtjevima o objektivnom ispitivanju i pozitivnim dokazima iz članka 3. stavka 2. osnovne uredbe ograničava sloboda u odlučivanju nadležnog istražnog tijela pri provođenju analize sniženja cijena, to ne znači da su primjenjivi zahtjevi iz članka 2. stavka 10. osnovne uredbe u pogledu odgovarajućih prilagodbi za razlike koje utječu na usporedivost cijena” (44). Stoga nije moguće pozvati se na tu sudsku praksu u ovom slučaju u kojem CRIA i CCCMC iznose spekulacije o neobjavljivanju informacija o „svim ostalim relevantnim svojstvima” i razlikama koje se ne odražavaju u PCN-ima za potrebe izračuna smanjenja cijene i štete. Nadalje, Komisija je izračunala smanjenje cijena u skladu sa svojom uobičajenom praksom kako bi osigurala poštenu usporedbu u kojoj se u PCN-ima dovoljno odražavaju fizičke i sve ostale razlike između vrsta proizvoda koje su prodavali proizvođači iz Unije i proizvođači izvoznici. Osim toga, ako su proizvođači izvoznici smatrali da njihovi proizvodi imaju posebna obilježja po kojima se uobičajeno razlikuju od proizvoda iz Unije, i koja prema njihovom mišljenju nisu obuhvaćena PCN-om, te su prigovore trebali pravodobno podnijeti. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(158) Određene zainteresirane strane tvrdile su da Komisija nije utvrdila sniženje cijena za cijelo razmatrano razdoblje. Detaljan izračun sniženja cijena izrađen je samo za razdoblje ispitnog postupka. Iako se prosječne kineske uvozne cijene u prethodnim razdobljima mogu uspoređivati s prodajnim cijenama industrije Unije, takva je usporedba u biti besmislena 1. zbog toga što za kineske uvozne cijene nisu dostupni zasebni podaci po razini i 2. zbog toga što se u tim prosječnim cijenama ne uzima u obzir mogućnost da se ponuda proizvoda mogla promijeniti tijekom tog razdoblja.

(159) U izvješću Žalbenog tijela WTO-a u predmetu Kina – Bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika visokih performansi (EU) (45) tražilo se da nadležno istražno tijelo procijeni je li dampinškim uvozom došlo do znatnog sniženja cijena u odnosu na udio domaće proizvodnje za koju nije utvrđeno nikakvo sniženje cijena. Strane su smatrale da Komisija nije provela takvu procjenu. Strane su ponovile slične tvrdnje nakon konačne objave.

(160) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 149. privremene uredbe, Komisija je, u skladu s primjenjivom sudskom praksom, uobičajene izračune provela na temelju provjerenih podataka za razdoblje ispitnog postupka, po PCN-u i razinama. Svi relevantni izračuni dostavljeni su zainteresiranim stranama čime su se poštovala njihova postupovna prava. Ukupna razina snižavanja cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila je približno 21 %, što Komisija smatra znatnim snižavanjem. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(161) Međutim, CRIA i CCCMC smatrali su da je vjerojatno da je Komisija utvrdila sniženje cijena samo za mali podskup prodaje proizvođača iz Unije u uzorku. Prema njihovu stajalištu, Komisija mora procijeniti pritisak na cijene, ako postoji, koji je kineski uvoz mogao izvršiti na preostalu prodaju industrije Unije u pogledu koje nije utvrđeno sniženje cijena.

(162) Ta je tvrdnja odbačena jer je obujam prodaje proizvođača iz Unije u uzorku koji je odgovarao uvozu kineskih proizvođača izvoznika znatan (između 80 % i 90 %). Osim toga, utvrđeno je da je ponderirana prosječna marža sniženja cijena u te tri razine znatna, tj. između 18 % i 24 %.

(163) Aeolus Grupa i društvo Heuver zatražili su da se cijene CIF Grupe Aeolus revidiraju kako bi se u njima odražavali troškovi društva Heuver nastali nakon uvoza. Društvo Pirelli tvrdilo je da Komisija mora uzeti u obzir njegove dodatne troškove pri usporedbi guma Pirelli i ostalih guma koje proizvodi i prodaje industrija Unije te guma (neovisnih) trgovaca na malo.

(164) Komisija je utvrdila da društvo Heuver nije povezano s Grupom Aeolus. Stoga nije bilo potrebe ni za kakvom prilagodbom. Kad je riječ o društvu Pirelli, ponderirana prosječna cijena CIF utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe kako je opisano u uvodnoj izjavi 118. privremene uredbe. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(165) Nekoliko je strana tvrdilo da se Komisija pri analizi sniženja cijena i utvrđivanju razine štete ne može oslanjati na izračunanu izvoznu cijenu te da je upotrijebljena metodologija suprotna članku 3. stavku 2. točki (a) i članku 3. stavku 3. osnovne uredbe. Nadalje, Grupa Hankook tvrdila je da bi prema njoj trebalo postupati kao prema jedinstvenom gospodarskom subjektu u vezi s izračunom dampinške marže i marže štete.

(166) Prvo, članak 3. stavak 2. osnovne uredbe odnosi se na učinak dampinškog uvoza koji može prouzročiti štetu proizvođačima iz Unije, a ne na preprodajnu cijenu društva (povezanog uvoznika) unutar Unije prema drugom kupcu.

(167) Drugo, osnovnom uredbom ne predviđa se posebna metodologija u pogledu pojma sniženja cijena. Stoga institucije u procjeni tog čimbenika štete imaju široku diskrecijsku ovlast. Diskrecijska ovlast ograničena je zahtjevima da se zaključci temelje na pozitivnim dokazima i objektivnom ispitivanju, kao što je propisano člankom 3. stavkom 2. osnovne uredbe.

(168) Kada je riječ o elementima koji se uzimaju u obzir pri izračunu sniženja cijena (posebno izvozne cijene), Komisija mora utvrditi prvu točku na kojoj dolazi (ili može doći) do natjecanja s proizvođačima Unije na tržištu Unije. Ta je točka zapravo kupovna cijena prvog nepovezanog uvoznika jer to društvo u načelu ima mogućnost odabira dobavljača između industrije Unije ili izvan Europe. Nasuprot toga, preprodajna cijena nepovezanih uvoznika ne odražava točku na kojoj započinje pravo natjecanje. Riječ je samo o točki na kojoj uspostavljena prodajna struktura izvoznika pokušava pronaći kupce, ali se ona nalazi iza toč