Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije

Zakonodavni prioriteti EU-a za 2023. i 2024.

(2022/C 491/01)

Odlučnost i sposobnost Unije za djelovanje dovedene su u pitanje ničim izazvanom brutalnom agresijom Rusije na Ukrajinu, obilježenom šokantnim nasiljem i sve brojnijim dokazima o ratnim zločinima. Zbog učinaka prelijevanja koje ruski napad ima na način života koji smo dugo uzimali zdravo za gotovo, naši se građani i građanke danas osjećaju manje stabilno i manje sigurno te imaju manje pouzdanja u budućnost. Unatoč nastojanjima Rusije da oslabi i podijeli Uniju, i dalje smo ujedinjeni, odlučni i duboko predani pružanju potpore Ukrajini i njezinu narodu. Naši napori uključivat će vojnu i humanitarnu pomoć, političku i financijsku potporu te stalan pristup Ukrajinaca radnim mjestima, stanovanju, obrazovanju, osposobljavanju i zdravstvenoj skrbi u EU-u na temelju mehanizma privremene zaštite. Olakšat ćemo i pristup Ukrajine jedinstvenom tržištu i području besplatnog roaminga te poduprijeti oporavak i obnovu Ukrajine. Kako bismo održali gospodarski pritisak i oslabili vojne kapacitete Rusije, osigurat ćemo i učinkovitu i kontinuiranu provedbu sankcija protiv Rusije. Podupirat ćemo Ukrajinu i Međunarodni kazneni sud u dokumentiranju i kaznenom progonu mogućih ratnih zločina te ćemo istražiti mogućnosti kako bi se osiguralo da odgovorni snose punu odgovornost za počinjena djela. Posljedice te agresije osjećaju se i u našem neposrednom susjedstvu, u kojem je raseljen velik broj osoba, kao i u cijelom svijetu, uz dramatično povećanu nesigurnost opskrbe hranom.

U trenutku kada smo se tek počeli oporavljati od pandemije i kada prolazimo kroz radikalnu preobrazbu kako bismo se borili protiv drugih ozbiljnih izazova, kao što su klimatska kriza i kriza prirode, naši građani i građanke suočavaju se s naglim porastom cijena električne energije i sve većom inflacijom. Predani smo zajedničkim rješenjima EU-a za prevladavanje te krize povezane sa sve većim troškovima života za naše građane, građanke i poduzeća, koja je dodatno pogoršana ratom u Ukrajini. Planom REPowerEU EU je brzo smanjio svoju ovisnost o uvozu energije iz Rusije poticanjem alternativnih izvora energije, ušteda i skladištenja energije. Iskorištavanje zajedničke tržišne snage, ubrzavanje dvostruke tranzicije u energetskom sektoru i reforma modela tržišta električne energije pružit će nam strukturna rješenja.

U tom kontekstu poseban prioritet bit će osiguravanje održivosti višegodišnjeg financijskog okvira u novoj geopolitičkoj i gospodarskoj situaciji. Radit ćemo i na uvođenju dostatnih novih vlastitih sredstava.

Pozdravljamo rezultate Konferencije o budućnosti Europe (1), koja je bila nadahnjujući i uspješan eksperiment u području deliberativne demokracije. Kako bi odgovorile na očekivanja građana, institucije će nastaviti osiguravati brzo i učinkovito praćenje preporuka s Konferencije, svaka u okviru svojih nadležnosti. Mnogi prijedlozi s Konferencije uključeni su u program rada Komisije za 2023. i zajednički se obvezujemo da ćemo im posvetiti posebnu pozornost.

U ovoj Zajedničkoj izjavi ističemo ključne zakonodavne prijedloge (2) u pogledu kojih će naše tri institucije uložiti najveće napore. Ostvarenje tih prioriteta bit će još važnije s obzirom na europske izbore 2024., na kojima će građani procijeniti kako je EU odgovorio na trenutačne izazove. To se odnosi na zakonodavne prijedloge koje suzakonodavci već razmatraju, kao i na one koje će Europska komisija iznijeti do kraja 2023. Tri institucije suglasne su da će 2023. i do kraja parlamentarnog saziva 2024. najveći prioritet dati ciljevima politike u nastavku.

Nadalje, povrh rada u okviru redovnog zakonodavnog postupka, obvezujemo se da ćemo:

Kao predsjednici Europskog parlamenta, Vijeća i Europske komisije obvezujemo se da će naše institucije u 2023. i 2024. raditi na tim zajedničkim prioritetima, vodeći se temeljnim načelima uzajamnog povjerenja, poštovanja i duha suradnje. Budućnost Europe temelji se na njezinoj sposobnosti za brzu, odlučnu i ujedinjenu prilagodbu.

Surađivat ćemo i kako bismo osigurali pravilnu provedbu i izvršavanje postojećeg zakonodavstva te ćemo pomno pratiti pravodobnu i učinkovitu provedbu ove Zajedničke izjave.

Съставено в Брюксел на петнадесети декември две хиляди двадесет и втора година.

Hecho en Bruselas, el quince de diciembre de dos mil veintidós.

V Bruselu dne patnáctého prosince dva tisíce dvacet dva.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende december to tusind og toogtyve.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Dezember zweitausendzweiundzwanzig.

Kahe tuhande kahekümne teise aasta detsembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι δύο.

Done at Brussels on the fifteenth day of December in the year two thousand and twenty two.

Fait à Bruxelles, le quinze décembre deux mille vingt-deux.

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an cúigiú lá déag de mhí na Nollag sa bhliain dhá mhíle fiche a dó.

Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog prosinca godine dvije tisuće dvadeset druge.

Fatto a Bruxelles, addì quindici dicembre duemilaventidue.

Briselē, divi tūkstoši divdesmit otrā gada piecpadsmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimt antrų metų gruodžio penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonkettedik év december havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u tnejn u għoxrin.

Gedaan te Brussel, vijftien december tweeduizend tweeëntwintig.

Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego drugiego.

Feito em Bruxelas, em quinze de dezembro de dois mil e vinte e dois.

Întocmit la Bruxelles la cincisprezece decembrie două mii douăzeci și doi.

V Bruseli pätnásteho decembra dvetisícdvadsaťdva.

V Bruslju, petnajstega decembra dva tisoč dvaindvajset.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäkaksi.

Som skedde i Bryssel den femtonde december år tjugohundratjugotvå.