PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/776

оd 12. lipnja 2020.

o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2020/492 o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije („osnovna uredba”) (1), a posebno njezin članak 15. i članak 24. stavak 1.,

budući da:

1. POSTUPAK

1.1. Pokretanje postupka

(1) Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 16. svibnja 2019., na temelju članka 10. osnovne uredbe, antisubvencijski ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana („tkanine od staklenih vlakana”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Egipta (zajedno „predmetne zemlje”). Komisija je 16. svibnja 2019. objavila Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) (2).

(2) Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Tech-Fab Europe („podnositelj pritužbe”) 1. travnja 2019. podnio pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o subvencioniranju i posljedičnoj šteti koji su bili dostatni da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

(3) Komisija je prije pokretanja antisubvencijskog ispitnog postupka obavijestila kinesku vladu („kineska vlada”) (3) i egipatsku vladu („egipatska vlada”) (4) da je zaprimila propisno dokumentiranu pritužbu te ih je pozvala na savjetovanje u skladu s člankom 10. stavkom 7. osnovne uredbe. Savjetovanje s kineskom i egipatskom vladom održano je 13. svibnja 2019. Međutim, nije bilo moguće postići sporazumno rješenje.

(4) Komisija je 21. veljače 2019. pokrenula zasebni antidampinški ispitni postupak za isti proizvod podrijetlom iz NRK-a i Egipta (5) („zasebni antidampinški ispitni postupak”). Komisija je 7. travnja 2020. uvela konačne antidampinške pristojbe na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Egipta (6) („konačna antidampinška uredba”). Analize štete, uzročnosti i interesa Unije koje su provedene u navedenom antisubvencijskom i zasebnom antidampinškom ispitnom postupku istovjetne su mutatis mutandis jer su definicija industrije Unije, proizvođači iz Unije u uzorku, razmatrano razdoblje i razdoblje ispitnog postupka isti u oba ispitna postupka.

1.1.1. Primjedbe kineske vlade koje se odnose na pokretanje postupka

(5) Kineska vlada tvrdila je da ispitni postupak ne bi trebalo pokretati jer u pritužbi nisu ispunjeni zahtjevi o dokazima iz članaka 11.2. i 11.3. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama te iz članka 10. stavka 2. osnovne uredbe. Prema navodima kineske vlade nije bilo dostatnih dokaza o postojanju subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, o šteti i uzročno-posljedičnoj vezi između subvencioniranog uvoza i štete.

(6) Komisija je odbacila tu tvrdnju. Dokaze dostavljene u pritužbi čine informacije koje su u razumnoj mjeri bile dostupne podnositelju pritužbe u toj fazi. Kako je navedeno u izvješću o dostatnosti dokaza, koje sadržava Komisijinu procjenu svih dokaza koji su joj dostupni za Narodnu Republiku Kinu i Egipat, i na temelju kojih je pokrenula ispitni postupak, u fazi pokretanja postojalo je dovoljno dokaza o tome da se protiv navodnih subvencija mogu uvesti kompenzacijske mjere u pogledu njihova postojanja, iznosa i prirode. Pritužba je sadržavala i dostatne dokaze o postojanju štete za industriju Unije koju je uzrokovao subvencionirani uvoz.

(7) Točnije, tijekom savjetovanja prije pokretanja postupka kineska je vlada navela da su upućivanja podnositelja pritužbe na sve kineske planove, programe ili preporuke nebitna jer oni nisu obvezujući i zbog toga što se industrija tkanina od staklenih vlakana ne spominje u 13. kineskom petogodišnjem planu ni u 13. petogodišnjem planu za industriju građevinskih materijala (2016.–2020.). Nakon pokretanja postupka kineska vlada navela je i da tkanine od staklenih vlakana nisu obuhvaćene dokumentom Made in China 2025. Komisija je napomenula da kineska vlada ne osporava postojanje tih planova, programa ili preporuka, već samo mjeru u kojoj su oni obvezujući ili u kojoj obuhvaćaju industriju tkanina od staklenih vlakana. Komisija je nadalje primijetila da je podnositelj pritužbe dostavio dokaze da se „novi materijali” spominju u nekoliko vladinih dokumenata, dok se „materijali na bazi stakla” navode u 13. petogodišnjem planu za industriju građevinskih materijala (2016.–2020.). Kineska vlada nije dostavila nikakve dokaze koji bi ukazivali na to da te izjave ne bi bile primjenjive na predmetni proizvod.

(8) Kineska vlada isto je tako navela da ni Kinesko društvo za osiguranje izvoza i kredita („Sinosure”) ni poslovne banke u državnom vlasništvu nisu javna tijela te da kineska vlada ne povjerava funkcije privatnim bankama niti ih usmjerava. Komisija je napomenula da je ta tvrdnja povezana s tvrdnjom koja je već prethodno navedena i da se u pritužbi, među ostalim, spominje Zakon o bankama u Kini, za koji kineska vlada ne osporava da je dio kineskog zakonodavstva. Komisija je istaknula i da su u nedavnim EU-ovim antisubvencijskim ispitnim postupcima doneseni drugačiji zaključci o tom pitanju (7).

(9) Nadalje, kineska vlada tvrdila je da se izvozni krediti za kupce daju stranim društvima i stoga ne pružaju korist kineskim proizvođačima tkanina od staklenih vlakana. Međutim, Komisija je utvrdila da koristi koje se pružaju stranim društvima u vlasništvu kineskih proizvođača tkanina od staklenih vlakana mogu pružiti korist potonjima.

(10) Kineska vlada navela je da je ukinut porezni sustav koji se odnosi na ubrzanu amortizaciju opreme koju upotrebljavaju visokotehnološka poduzeća za razvoj i proizvodnju visoke tehnologije, ali i određeni programi bespovratnih sredstava koji su navedeni. Komisija je primila na znanje tu primjedbu, ali je istaknula da se ona ne odnosi na sve programe ni na različite razine državnih tijela (tj. nacionalna, regionalna ili lokalna) navedene u pritužbi. Osim toga, porezni sustav koji se odnosi na ubrzanu amortizaciju i dalje bi mogao pružati kontinuirane koristi, kao što je amortizacija tijekom vijeka trajanja odgovarajuće opreme, što možda obuhvaća razdoblje ispitnog postupka.

(11) Nakon pokretanja postupka kineska vlada tvrdila je i da podnositelj pritužbe nije utvrdio uvjete za primjenu referentne vrijednosti izvan zemlje za zajmove i za prava korištenja zemljišta. Međutim, Komisija je utvrdila da su navodi sadržani u pritužbi potkrijepljeni nedavnim antisubvencijskim ispitnim postupcima EU-a u kojima se u pogledu tih pitanja utvrdila potreba za prilagodbom vanjskih referentnih vrijednosti prevladavajućim uvjetima u NRK-u (8).

(12) Nadalje, kineska je vlada navela da pritužba nije sadržavala dostatne dokaze jer se najvećim dijelom oslanjala na prethodne uredbe EU-a, koje se odnose na različite opsege proizvoda. Međutim, Komisija je navela da se nalazi iz prethodnih i nedavnih antisubvencijskih ispitnih postupaka odnose na iste programe subvencioniranja kao što su oni navedeni u pritužbi. Nakon pokretanja postupka kineska vlada tvrdila je i da su se u razdoblju od 2016. do 2018. dogodile znatne promjene i reforme u financijskom sektoru te da se pritužba stoga ne može temeljiti ni na jednoj prethodno postojećoj situaciji. Međutim, Komisija je istaknula da je podnositelj pritužbe u pritužbi dostavio i dodatne dokaze o tome da programi subvencioniranja i dalje postoje te da nisu znatno izmijenjeni. Nadalje, Komisija je podsjetila da kineska vlada nije dostavila dokaze kojima bi osporila nastavak provedbe relevantnih programa. Stoga su u fazi pokretanja postupka raspoloživi dokazi upućivali na to da predmetni programi subvencioniranja nisu bitno izmijenjeni. To je u konačnici potvrđeno i ovim ispitnim postupkom.

(13) Kineska vlada usto je tvrdila, u pogledu različitih subvencija, da podnositelj nije dostavio dokaze o koristi i specifičnosti. Komisija smatra da je podnositelj pritužbe dostavio dostatne dokaze o koristi i specifičnosti, u mjeri u kojoj su mu ti dokazi bili razumno dostupni. U svakom slučaju, Komisija je ispitala dokaze iz pritužbe i dala svoju procjenu svih relevantnih elemenata u izvješću o dostatnosti dokaza koje je uvršteno u otvorenu dokumentaciju nakon pokretanja postupka. Kineska vlada ponovila je svoje primjedbe nakon pokretanja postupka, ali nije dostavila nikakve dodatne dokaze.

(14) Komisija je stoga zaključila da su u pritužbi navedeni dostatni dokazi koji ukazuju na postojanje navodnog subvencioniranja koje je pružala kineska vlada.

(15) Naposljetku, poseban je element u ovom predmetu to što se navodno subvencioniranje u Egiptu odnosi na dva društva iz sueske zone gospodarske i trgovinske suradnje između Kine i Egipta („sueska zona gospodarske i trgovinske suradnje”), posebne gospodarske zone koju su zajedno uspostavili NRK i Egipat, dvije zemlje na koje se pritužba odnosi. Komisija je navela da namjerava ispitati sve subvencije koje su primila ta društva iz sueske zone gospodarske i trgovinske suradnje, neovisno o njihovu izvoru.

(16) Tijekom savjetovanja prije pokretanja postupka kineska je vlada navela da podnositelj pritužbe nema pravnu osnovu na temelju koje bi osporavao postupanje kineske vlade putem predmetnog proizvoda podrijetlom ili izvezenog iz Egipta. Komisija je primila na znanje zabrinutost kineske vlade, ali je i dalje smatrala da postoje dostatni dokazi za pokretanje ispitnog postupka o navodnim subvencijama protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, dodijeljenima društvima iz sueske zone gospodarske i trgovinske suradnje, neovisno o njihovu izvoru.

(17) Nakon pokretanja postupka kineska je vlada tvrdila da je pri utvrđivanju potrošnje u Uniji prilagodba podataka o uvozu iz NRK-a bila nepoštena u usporedbi s prilagodbom podataka o uvozu iz ostalih trećih zemalja kao što je Rusija. Kineska vlada nadalje je tvrdila da Komisija nije unakrsno provjerila te prilagodbe. Kineska vlada tvrdila je i da ne postoje informacije u dokumentaciji o tome što su podaci o tržištu/podaci dobiveni istraživanjem tržišta korišteni u prilagodbama podataka o uvozu.

(18) Kako je također prikazano u uvodnoj izjavi 937., nastavno na analizu uvoza podnositelja pritužbe na temelju oznake KN, uvoz se procjenjivao i na temelju statističkih podataka o uvozu na razini oznake TARIC, koji su unakrsno provjereni s drugim izvorima i prema potrebi prilagođeni. Kad je riječ o Rusiji, podaci o uvozu unakrsno su provjereni i prilagođeni na temelju podataka o uvozu proizvođača tkanina od staklenih vlakana povezanih s proizvođačima iz Unije koji su bili jedini poznati proizvođači tkanina od staklenih vlakana u Rusiji. Utvrđeno je da je ta metodologija razumna te je rezultirala točnom procjenom uvoza predmetnog proizvoda iz Rusije. Jednako tako, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 937. u nastavku, Komisija je tijekom ispitnog postupka usporedila podatke Eurostata na razini oznake TARIC s podacima koje su dostavili poznati proizvođači iz NRK-a koji su se javili tijekom postupka odabira uzoraka. Obujam izvoza tkanina od staklenih vlakana koji su prijavili kineski proizvođači izvoznici koji surađuju činio je ukupan uvoz zabilježen u podacima Eurostata pod odgovarajućim oznakama TARIC te se stoga cjelokupan izvoz smatrao predmetnim proizvodom. Naposljetku, suprotno tvrdnji kineske vlade, u pritužbi je objašnjeno kako su podaci o tržištu/podaci dobiveni istraživanjem tržišta korišteni za prilagodbu podataka o uvozu. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(19) U svojim primjedbama na pokretanje postupka kineska je vlada tvrdila da je tržište tkanina od staklenih vlakana segmentirano i da svaki od segmenata obuhvaća znatno različite raspone cijena. Kineska vlada tvrdila je da tri glavne vrste proizvoda, tkani roving, pletene nenabrane tkanine i složeni materijali, imaju različit sastav i podrazumijevaju različite proizvodne korake/postupke, a time i troškove proizvodnje i prodajne cijene. Osim toga, te tri vrste proizvoda imaju različita fizička i tehnička svojstva kojima su pak definirane njihove krajnje namjene. Prema kineskoj vladi, usporedba cijena/procjena sniženja cijena, kao i procjena navodno štetnog učinka kineskog uvoza, kao što je provedena u pritužbi na ukupnoj razini, obmanjujuća je i nedostatna bez stvarne procjene opsega prisutnosti, tj. obujma i tržišnog udjela, kineskih proizvođača i proizvođača iz Unije u svakom segmentu proizvoda.

(20) Komisija je smatrala da kineska vlada nije dostavila nikakve dokaze kojima bi potkrijepila te tvrdnje. Podnositelj pritužbe dostavio je u fazi pokretanja postupka dostatne dokaze o troškovima i cijenama proizvoda iz ispitnog postupka. Činjenica da postoje različite vrste proizvoda koje mogu imati različite proizvodne postupke, troškove i prodajne cijene ne podrazumijeva nužno segmentaciju tržišta. Napominje se da u skladu s člankom 10. stavkom 2. osnovne uredbe podnositelj pritužbe mora dostaviti podatke koji su mu razumno raspoloživi. Budući da su troškovi i cijene vrsta proizvoda proizvedenih u Kini po svojoj prirodi povjerljivi i nisu raspoloživi podnositelju pritužbe, Komisija je smatrala da je pritužba sadržavala dovoljno informacija koje su podnositelju pritužbe bile razumno raspoložive za pokretanje ispitnog postupka.

(21) Nadalje, informacije koje je Komisija prikupila i primila tijekom ispitnog postupka pokazale su da tržište tkanina od staklenih vlakana u Uniji nije segmentirano. Činjenično je netočna tvrdnja da tri vrste proizvoda – tkani roving, nenabrane tkanine i složeni materijali – imaju različita fizička i tehnička svojstva kojima su pak definirane njihove krajnje namjene. Kako je objašnjeno u pritužbi i u uvodnim izjavama od 129. do 138., a kineska vlada nije osporavala, predmetni proizvod upotrebljava se za pojačanje termoplastičnih i termoreaktivnih smola u industriji kompozitnih materijala. Postoje brojna preklapanja u upotrebi; odabir vrste tkanine ovisi o izgledu površine, toku smole, napetosti kojoj će gotovi proizvod biti podvrgnut i tehnici primjene. Određene su vrste proizvoda posebno dobre za proizvodne tehnike zatvorenim kalupima ili za ručno laminiranje.

(22) Tri vrste proizvoda imaju sljedeće glavne namjene koje se preklapaju: tkani roving primjenjuje se s termoreaktivnim materijalima, posebno kod ručnog laminiranja, u izradi morskih plovila (trupa i palube broda), oplata vozila (npr. kamiona, vlakova), lopatica vjetrenjača, cijevi i spremnika. Nenabrane tkanine upotrebljavaju se u izradi morskih plovila (trupa i palube broda), karoserija i oplata vozila (npr. kamiona, vlakova), lopatica i kućištâ vjetrenjača, skija i dasaka za skijanje, cijevi i spremnika. Složeni materijali primjenjuju se sa zatvorenim kalupima u izradi karoserija i oplata vozila, morskih plovila (trupa i palube broda), kućištâ vjetrenjača i vozilâ za korištenje u slobodno vrijeme.

(23) Naposljetku, Komisija napominje da nije neuobičajeno da predmetni proizvod ima vrste proizvoda s različitim strukturama troškova i cijenama. Upravo iz tog razloga Komisija prikuplja podatke na temelju detaljne klasifikacije vrsta proizvoda. U toj je klasifikaciji, osim oblika tkanine, napravljena razlika između prodajnih oblika, vrsta stakla koje se koriste, mase po površini i gustoće rovinga. Izračun sniženja cijena temeljio se na usporedbi različitih vrsta proizvoda te su stoga sva ta svojstva uzeta u obzir pri usporedbi uvoza iz NRK-a s tkaninama od staklenih vlakana koje su proizveli proizvođači iz Unije. Stoga je taj argument odbačen.

(24) U svojim primjedbama na pokretanje postupka kineska vlada nadalje je tvrdila da su i znatne razlike između uvoznih cijena tkanina od staklenih vlakana iz različitih izvora jasan pokazatelj da je tržište Unije za različite vrste proizvoda segmentirano te je uvoz iz različitih zemalja predviđen za različite segmente tržišta.

(25) Kako je prethodno navedeno, informacijama koje je Komisija prikupila tijekom cijelog ispitnog postupka potvrđeno je da tržište tkanina od staklenih vlakana u Uniji nije segmentirano. Nadalje, ispitnim je postupkom utvrđeno da kineski proizvođači izvoznici i egipatski proizvođači izvoznici ne izvoze potpuno različite oblike tkanina od staklenih vlakana. Podudarnost između proizvoda koje prodaju proizvođači izvoznici u NRK-u i Egiptu iznosila je oko 90 %. Stoga je taj argument odbačen.

(26) U svojim primjedbama na pokretanje postupka kineska je vlada tvrdila i da su se usporedba kineskih uvoznih cijena i izračun sniženja cijena u pritužbi temeljili na neusporedivim i selektivno odabranim podacima koji su pogrešno prilagođeni.

(27) Kako je prethodno navedeno, člankom 10. stavkom 2. osnovne uredbe utvrđen je standard dokaza koji podnositelj pritužbe mora dostaviti u pritužbi. Stoga, uz to što moraju biti dostatne, informacije moraju biti i razumno raspoložive podnositelju pritužbe. Budući da su informacije o troškovima i cijenama po svojoj prirodi povjerljive, podnositelju pritužbe u fazi pokretanja postupka nisu bili razumno raspoloživi precizni podaci o troškovima i cijenama po vrsti proizvoda koje izvoze društva iz trećih zemalja. Dostavljene informacije ipak su se smatrale dostatnima za pokretanje ispitnog postupka s obzirom na to da su se temeljile na statističkim podacima Eurostata o kineskim uvoznim cijenama.

(28) Komisija je nadalje napomenula da se, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 965., izračun sniženja cijena tijekom ispitnog postupka uglavnom temeljio na stvarnim detaljnim podacima proizvođačâ iz Unije i proizvođačâ izvoznika u uzorku, čime su potvrđene tvrdnje o sniženju cijena sadržane u pritužbi koje su se temeljile na statističkim podacima Eurostata. Stoga se i u pogledu podataka upotrijebljenih u ispitnom postupku taj argument smatrao bespredmetnim.

(29) U svojim primjedbama na pokretanje postupka kineska je vlada tvrdila da uvoz tkanina od staklenih vlakana iz Kine nije prouzročio pritisak na cijene. Ta izjava nije potkrijepljena nikakvim dokazima.

(30) Za razliku od toga, u pritužbi su dostavljene informacije o učinku subvencioniranog uvoza na cijene istovjetnog proizvoda na tržištu Unije i posljedičnom utjecaju tog uvoza na industriju Unije, što se smatralo dostatnim za pokretanje ispitnog postupka. Dokazi navedeni u pritužbi pokazali su da su cijene egipatskog i kineskog uvoza bile znatno niže od cijena Unije.

(31) Osim toga, ta je tvrdnja činjenično netočna. Kako je Komisija utvrdila tijekom ispitnog postupka i kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 966., kineski proizvođači izvoznici u uzorku nudili su znatno niže cijene od cijena industrije Unije tijekom RIP-a. Stoga je taj argument odbačen.

(32) U svojim primjedbama na pokretanje postupka kineska je vlada tvrdila da kumulacija uvoza iz Kine i Egipta za potrebe analize štete u ovom slučaju nije opravdana. To je zato što se uvjeti tržišnog natjecanja između uvoza iz tih zemalja i između uvoza iz tih zemalja i istovjetnog proizvoda koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije znatno razlikuju. Kineska vlada tvrdila je da kineske tkanine od staklenih vlakana nisu u tržišnom natjecanju s egipatskim tkaninama od staklenih vlakana jer: i. uvoz egipatskih tkanina od staklenih vlakana praktički nije postojao do 2017.; ii. uvoz tkanina od staklenih vlakana iz Kine i Egipta pokazivao je potpuno suprotna kretanja; iii. egipatski uvoz ima drukčije cijene i iv. egipatski uvoz, prema vlastitim izračunima podnositelja pritužbe, obuhvaća isključivo nenabrane tkanine te se stoga ne natječe s prodajom tkanina od staklenih vlakana iz Unije i Kine na tržištu Unije.

(33) Komisija je prvo primijetila da je pritužba sadržavala dostatne dokaze koji upućuju na to da je uvoz predmetnog proizvoda bio subvencioniran, da je obujam uvoza bio znatan te da nanosi štetu industriji Unije. Sadržavala je i niz elemenata u pogledu kumulativne procjene uvoza iz dviju predmetnih zemalja (konkretno, procijenjeni iznosi subvencioniranja za obje zemlje nisu de minimis (9), obujam uvoza iz obiju zemalja je znatan (10) i predmetne zemlje natječu se međusobno, s istovjetnim proizvodom, kao i s trećim zemljama, a proizvodi koje te zemlje izvoze imaju ista svojstva i krajnje namjene kao i istovjetni proizvod (11)) za koje je utvrđeno da su dostatni dokazi u početnoj fazi. Ti su dokazi podrobnije analizirani tijekom ispitnog postupka te je Komisija potvrdila da su ispunjeni uvjeti za kumulaciju, kako je opisano i detaljno objašnjeno u uvodnim izjavama od 947. do 950.

(34) Kineska vlada nadalje je tvrdila da se obujam kineskog uvoza smanjio u razmatranom razdoblju te da nije mogao nanijeti štetu proizvođačima iz Unije.

(35) Kako je prethodno navedeno, pritužba je sadržavala dostatne dokaze da bi uvoz kineskih i egipatskih tkanina od staklenih vlakana trebalo procijeniti kumulativno. Prema dokazima iz pritužbe, uvoz tkanina od staklenih vlakana iz obiju zemalja u konkurenciji je međusobno i s istovjetnim proizvodom, kao i s uvozom iz trećih zemalja. Uvoz iz NRK-a i Egipta ima jednaka svojstva i namjene proizvoda te se prodaje kupcima u cijeloj Uniji u izravnom tržišnom natjecanju s tkaninama od staklenih vlakana koje proizvode industrija Unije i treće zemlje.

(36) U svojim primjedbama na pokretanje postupka kineska je vlada tvrdila da podnositelj pritužbe nije dostavio pouzdane podatke o industriji Unije u cjelini jer su podaci za proizvođače koji nisu podnositelji pritužbe bili nepouzdani. Nadalje, podnositelj pritužbe nije dostavio informacije o nekoliko pokazatelja štete.

(37) Kineska vlada nije objasnila zašto su ti podaci nepouzdani. Još jednom treba napomenuti da povjerljivi podaci o prodaji i proizvodnji proizvođača iz Unije koji nisu podnositelji pritužbe nisu bili raspoloživi podnositelju pritužbe. Podnositelj pritužbe stoga je dostavio procjene koje su se smatrale razumnima i dovoljno točnima te koje su bile u skladu s člankom 10. stavkom 2. osnovne uredbe. Kako bi se dostavili dostatni dokazi o šteti, ne postoji obveza dostavljanja podataka o svim pokazateljima štete navedenima u članku 8. stavku 4. osnovne uredbe, niti svi pokazatelji štete moraju pokazivati silazno kretanje.

(38) Komisija je napomenula da je uzorak proizvođača iz Unije odabran tijekom ispitnog postupka uključivao najvećeg proizvođača koji nije podnositelj pritužbe, što je Komisiji omogućilo da unakrsno provjeri makropodatke koje je dostavio podnositelj pritužbe. Nadalje, Komisija je u ispitnom postupku razmotrila sve relevantne pokazatelje štete. Stoga je taj argument odbačen.

(39) U svojim primjedbama na pokretanje postupka kineska je vlada tvrdila da proizvođači iz Unije nisu oštećeni, a pogotovo ne zbog kineskog uvoza. Prema navodima kineske vlade, između 2015. i razdoblja ispitnog postupka na temelju pritužbe industrija Unije bila je u dobrom stanju te su se u osnovi svi pokazatelji štete razvijali pozitivno ili ostali stabilni.

(40) Podaci iz pritužbe jasno su pokazali da je industriji Unije nanesena materijalna šteta zbog znatnog sniženja cijena uzrokovanog subvencioniranim uvozom tkanina od staklenih vlakana iz predmetnih zemalja. Proizvodnja, prodaja i tržišni udio industrije Unije doživjeli su znatan pad. Podnositelji pritužbe bili su prisiljeni smanjiti ulaganja i broj zaposlenih. Zalihe proizvođača iz Unije koji su poduprli pritužbu povećale su se, a njihova je profitabilnost pala.

(41) Komisija je napomenula da su tijekom ispitnog postupka pokazatelji štete utvrđeni na temelju stvarnih provjerenih podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku pokazali znatnu materijalnu štetu koju je prouzročio uvoz iz predmetnih zemalja. Kineska vlada u svojim je primjedbama na konačnu objavu iznijela primjedbe na te pokazatelje (12). Te su primjedbe navedene u odjeljku 5.4. ove Uredbe.

(42) U svojim primjedbama na pokretanje postupka kineska je vlada tvrdila da je industrija Unije pretrpjela štetu zbog svojeg povezanog uvoza iz trećih zemalja i pada potražnje na tržištu Unije.

(43) Komisija se nije složila s tim. Pritužba je pokazala da zbog svojeg malog obujma povezani uvoz iz trećih zemalja nije mogao uzrokovati materijalnu štetu. Analiza pokazatelja štete koju je proveo podnositelj pritužbe pokazala je i da se šteta ne može objasniti padom potražnje na tržištu Unije jer su njegovi gubici tržišnog udjela pokazali da je njegov pad prodaje na tržištu očito premašio pad potrošnje.

(44) Podnositelj pritužbe dostavio je dovoljno dokaza o uzročno-posljedičnoj vezi između uvoza iz predmetnih zemalja i štete. Osim toga, podnositelj pritužbe analizirao je druge moguće uzroke štete kao što su rezultati proizvođača iz Unije, izvozni rezultati proizvođača iz Unije te uvoz iz ostalih trećih zemalja.

(45) Tijekom ispitnog postupka ispitani su uvoz iz trećih zemalja i pad potražnje na tržištu Unije, kako je navedeno u odjeljku 6.2. u nastavku. Nakon konačne objave nisu dostavljeni nikakvi novi argumenti u primjedbama kineske vlade na pokretanje postupka. Stoga je taj argument odbačen.

(46) U svojim primjedbama na pokretanje postupka kineska je vlada tvrdila da su vertikalno integrirani proizvođači iz Unije pretrpjeli štetu zbog troškova povezanih s „integracijom prema natrag” i smanjenom sposobnošću prodaje na otvorenom tržištu zbog „silazne integracije”.

(47) U trenutku pokretanja postupka nisu bile dostupne nikakve informacije o očitom nepovoljnom položaju industrije Unije u tržišnom natjecanju. Nadalje, proizvođači iz Unije uglavnom nisu vertikalno integrirani.

(48) Osim toga, Komisija je napomenula da u ispitnom postupku nije dokazala neuobičajene troškove zbog vertikalne integracije. Štoviše, svi proizvođači iz Unije u uzorku prodavali su prvenstveno nepovezanim kupcima. Stoga je taj argument odbačen.

(49) U svojim primjedbama na pokretanje postupka kineska je vlada tvrdila da različita kretanja prodaje proizvođačâ podnositelja pritužbe i proizvođača koji nisu podnositelji pritužbe između 2015. i RIP-a na temelju pritužbe upućuju na to da se dva skupa proizvođača natječu za prodaju i kupce. Stoga je gubitak obujma prodaje i tržišnog udjela proizvođačâ podnositelja pritužbe u odnosu na proizvođače koji nisu podnositelji pritužbe vjerojatno i bio razlog zbog kojeg su prvonavedeni proizvođači pretrpjeli štetu u pogledu obujma prodaje i nisu mogli povećati cijene u RIP-u na temelju pritužbe.

(50) Tržišno natjecanje među proizvođačima iz Unije posljedica je slobodnog tržišta i obično je pretpostavka (osim ako, primjerice, postoje dokazi o postojanju protutržišnih praksi, što ovdje nije slučaj), a ne čimbenik kojim se objašnjava postojanje štete. Stoga se na tržištu Unije ne natječu samo proizvođači podnositelji pritužbe iz Unije i proizvođači koji nisu podnositelji pritužbe iz Unije međusobno, već se i sami proizvođači iz Unije koji su podnositelji pritužbe natječu jedni s drugima. Smatra se da time nije umanjena uzročno-posljedična veza između subvencioniranog uvoza i materijalne štete koju je pretrpjela cijela industrija Unije. Nalazi o materijalnoj šteti koji se temelje na valjanom uzorku počivaju na procjeni industrije u cjelini, uključujući podatke proizvođača podnositelja pritužbe i proizvođača koji nisu podnositelji pritužbe (mikro- i makropodaci).

(51) Tijekom ispitnog postupka, kako je navedeno u bilješci u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama o konačnom uzorku proizvođača iz Unije od 21. lipnja 2019., uzorak proizvođača iz Unije sastojao se i od proizvođača iz Unije koji su podnositelji pritužbe i od proizvođača iz Unije koji nisu podnositelji pritužbe. Nadalje, utvrđivanje štete nije bilo ograničeno na proizvođače iz Unije koji su podnijeli pritužbu, nego se odnosilo na industriju Unije u cjelini. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

(52) Konačno, u svojim primjedbama nakon pokretanja postupka kineska je vlada tvrdila da je odobrena prekomjerna povjerljivost u pogledu ključnih informacija kao što su informacije o onima koji podupiru pritužbu i glavni podaci povezani sa štetom. Kineska vlada tvrdila je da joj je time onemogućeno da na odgovarajući način opovrgne tvrdnje podnositelja pritužbe o šteti.

(53) Komisija je smatrala da je verzija dokumentacije koja je zainteresiranim stranama iz pritužbe dana na uvid sadržavala sve bitne dokaze i sažetke povjerljivih podataka koji nisu povjerljivi kako bi zainteresirane strane mogle ostvariti svoja prava na obranu tijekom cijelog postupka. Podsjeća se da se člankom 29. osnovne uredbe omogućava zaštita povjerljivih podataka u okolnostima kada bi njihovo objavljivanje davalo znatne komparativne prednosti konkurentu ili bi imalo značajne štetne učinke na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke. Stoga su tvrdnje kineske vlade u tom pogledu odbačene.

1.1.2. Primjedbe egipatske vlade koje se odnose na pokretanje postupka

(54) Egipatska vlada tvrdila je da ispitni postupak ne bi trebalo pokretati jer u pritužbi nisu ispunjeni zahtjevi o dokazima iz članka 11.2. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama te iz članka 10. stavka 2. osnovne uredbe. Prema navodima egipatske vlade nije bilo dostatnih dokaza o postojanju subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi između subvencioniranog uvoza i štete. Komisija je odbacila tu tvrdnju iz istih razloga kao što su oni iz prethodne uvodne izjave 6.

(55) Tijekom savjetovanja prije pokretanja postupka egipatska je vlada navela da podnositelj pritužbe nije dostavio dokaze o tome da navodne povlaštene zajmove odobrava egipatska vlada. Međutim, s obzirom na skup dokaza iznesen u pritužbi, a osobito sporazume između Kine i Egipta te ciljeve tih sporazuma, Komisija smatra da je podnositelj pritužbe dostavio dostatne dokaze u mjeri u kojoj su mu oni bili razumno dostupni te da ti dokazi pokazuju da bi se odobravanje subvencioniranja davanjem povlaštenih zajmova moglo pripisati egipatskoj vladi.

(56) Nadalje, egipatska vlada tvrdila je da su navodne porezne olakšice uklonjene iz zakonodavstva 2015. i da podnositelj pritužbe nije dostavio dokaze o tome da se one i dalje primjenjuju za postojeće projekte. Međutim, Komisija je utvrdila da je podnositelj pritužbe dostavio dostatne dokaze o nastavku primjenjivanja tih poreznih olakšica, u mjeri u kojoj su mu ti dokazi bili razumno dostupni.

(57) Egipatska vlada izjavila je i da otpust uvoznih carina na sirovine nije subvencija u mjeri u kojoj se ti uvezeni proizvodi ponovno izvoze kao takvi ili prerađuju u proizvod na kraju proizvodnog lanca. Komisija je potvrdila da samo pretjerani otpust uvoznih carina na sirovine čini subvenciju protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere te je tijekom ispitnog postupka tome posvetila posebnu pažnju. Komisija je nadalje navela da se primjedba egipatske vlade ne primjenjuje na opremu za proizvodnju.

(58) Egipatska je vlada tvrdila da podnositelj pritužbe nije dostavio dokaze o koristi u pogledu pružanja zemljišta uz manju naknadu od primjerene. Međutim, Komisija je utvrdila da je podnositelj pritužbe dostavio dostatne dokaze o koristi, u mjeri u kojoj su mu oni bili razumno dostupni.

(59) Naposljetku, egipatska vlada navela je da podnositelj pritužbe nije dostavio dokaze o specifičnosti u pogledu opskrbe električnom energijom uz manju naknadu od primjerene, s obzirom na to da nema specifičnosti kada pristup subvenciji podliježe objektivnim uvjetima. Komisija je napomenula da egipatska vlada tijekom savjetovanja prije pokretanja postupka nije dostavila nikakve dokaze o tim objektivnim uvjetima.

(60) Komisija je stoga zaključila da su u pritužbi navedeni dostatni dokazi za pokretanje ispitnog postupka o navodnim subvencijama protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere i koje je izravno ili neizravno dodijelila egipatska vlada.

1.1.3. Primjedbe koje se odnose na zasebni antidampinški ispitni postupak

(61) Nakon konačne objave grupa Yuntianhua tvrdila je da zamjena čimbenika proizvodnje u zasebnom antidampinškom ispitnom postupku nije primjerena te je zatražila od Komisije da za proizvođače izvoznike grupe provede izračun dampinške marže bez bilo kakve primjene članka 2. stavka 6.a Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije („osnovna antidampinška uredba”) (13). Prema navodima grupe Yuntianhua antisubvencijskim ispitnim postupkom nisu pronađeni dokazi da su se ulazni materijali tkanina od staklenih vlakana dobavljali uz manju naknadu od primjerene. Isto tako, grupa je tvrdila da je antisubvencijskim ispitnim postupkom prihvaćeno da su ulazni materijali tkanina od staklenih vlakana nabavljani po nenarušenim tržišnim vrijednostima jer se promet dobavljačâ ulaznih materijala i sirovina upotrebljavao za izračun koristi od subvencije.

(62) Komisija je prvo napomenula da su primjedbe na izračun i metodologiju koji su upotrijebljeni u zasebnom antidampinškom ispitnom postupku izvan opsega ovog postupka. Stoga bi primjedbe koje se odnose na metodologiju upotrijebljenu za utvrđivanje dampinga trebalo dostaviti u kontekstu navedenoga ispitnog postupka.

(63) Drugo, u ispitnom se postupku, kako je opisano u odjeljku 3., pokazalo da su ključni dobavljači proizvođačâ izvoznika u velikoj mjeri ostvarili korist od državnih subvencija. Komisija je podsjetila da upotreba prometa povezanih društava koja dobavljaju ulazne materijale i sirovine ne podrazumijeva prihvaćanje nenarušenih tržišnih vrijednosti tih ulaznih materijala i sirovina. Naprotiv, promet je ključ za raspodjelu kojim se omogućuje dobra raspodjela utvrđenih subvencija od kojih su proizvođači izvoznici ostvarili korist.

(64) Naposljetku, Komisija je napomenula da se nalazi u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne antidampinške uredbe odnose na bitne poremećaje kada znatne vladine intervencije utječu na cijene ili troškove. U tom su kontekstu na sveobuhvatan način analizirani različiti elementi. U skladu s tim, činjenica da se antidampinški ispitni postupak iz članka 2. stavka 6.a ne temelji na dokazima o subvencioniranju sirovina ili predmetnog proizvoda nije prepreka Komisiji da odvojeno i u skladu s primjenjivim pravilima iz osnovne uredbe ispituje postoji li subvencioniranje. Stoga su argumenti grupe Yuntianhua odbačeni.

(65) Nakon dodatne konačne objave grupa Yuntianhua tvrdila je da objava sadržava nove nalaze u pogledu: i. nepostojanja segmentacije tržišta tkanina od staklenih vlakana; ii. fizičkih i tehničkih svojstava proizvoda; iii. strukture troškova i cijena; iv. dvostrukog računanja koje je rezultat istodobnog uvođenja antidampinških i antisubvencijskih pristojbi, što je utjecalo na razinu konačnih antidampinških pristojbi uvedenih 7. travnja 2020. te v. činjenice da je dampinška marža utvrđena u antidampinškom ispitnom postupku za tu stranu bila netočna te da bi se trebala smanjiti za cijeli iznos subvencioniranja utvrđen u NRK-u kako bi se izbjeglo dvostruko računanje. Ti elementi nisu sadržani u konačnoj objavi paralelnog antidampinškog postupka koji na taj način ne bi sadržavao te ključne nalaze i razmatranja. Zbog toga bi, prema mišljenju te strane, konačna antidampinška uredba (EU) 2020/492 bila očito nerazumna i nezakonita, a dampinška marža od 64,7 % iz antidampinške uredbe (EU) 2020/492 pogrešna.

(66) Komisija je odmah napomenula da su objašnjenja navedena u dodatnoj konačnoj objavi u ovom postupku reakcija na primjedbe koje je primila od strana nakon te objave te su stoga sadržavala više pojedinosti o nalazima Komisije. Prema tome, ona ne predstavljaju nove nalaze, već se njima jednostavno nastoji odgovoriti na primjedbe zainteresiranih strana.

(67) Nadalje, u pogledu primjedbi od i. do iii. koje je ta strana iznijela, tj. u pogledu nepostojanja segmentacije tržišta tkanina od staklenih vlakana, svojstava proizvoda te strukture troškova i cijena, Komisija je navela da je svrha napomena iz dodatne objave koje se odnose na te tri primjedbe bila odgovoriti na nove tvrdnje koje su strane iznijele. Te nove tvrdnje dostavljene su isključivo u kontekstu tog antisubvencijskog postupka. Jedina tvrdnja u antidampinškom postupku koja se odnosila na segmentaciju bila je da će proizvođači u Uniji proizvoditi samo specijalizirane potrošačke proizvode proizvođačâ originalne opreme te da se za segment proizvođačâ originalne opreme ne bi trebale uvesti nikakve mjere. Ti argumenti u potpunosti su razmotreni u uvodnoj izjavi 409. antidampinške uredbe (14). Stoga Komisija nije nikako mogla razmotriti te nove primjedbe već u kontekstu objave o antidampinškim mjerama. Konačna antidampinška uredba sadržavala je sve bitne nalaze i razmatranja na temelju kojih je Komisija donijela svoju odluku u odnosu na taj postupak te su u njoj u potpunosti razmotreni svi argumenti koji su izneseni u kontekstu tog postupka. Nalazi iz antisubvencijskog postupka ne utječu na obrazloženja predviđena konačnom antidampinškom uredbom.

(68) Nadalje, s materijalnog stajališta te primjedbe ni na koji način ne utječu na nalaze antidampinškog ili antisubvencijskog ispitnog postupka, niti ih mijenjaju. Stoga te primjedbe nemaju nikakvog utjecaja na situaciju strane koja je iznijela tu tvrdnju niti na situaciju drugih strana. Unatoč tome, Komisija je odlučila pružiti stranama dodatnu priliku da se očituju o tim primjedbama. Naime, iako same nisu uvele nikakve promjene (te stoga Komisija načelno nije imala obvezu razmotriti ih u dodatnoj objavi, već u konačnoj uredbi), one su uključene u dodatnu konačnu objavu. Zbog svih tih razloga te su tvrdnje odbačene.

(69) U svakom slučaju, između nalaza dvaju ispitnih postupaka ne postoji proturječnost. Jedina je razlika što su strane u ovom postupku imale priliku očitovati se u kasnijoj fazi i što su iznijele dodatne primjedbe. Komisija je imala obvezu odgovoriti na te primjedbe te je to i učinila u ovoj Uredbi.

(70) Kad je konkretno riječ o posljednjim dvama primjedbama iv. i v. o mogućem dvostrukom računanju i dampinškoj marži, kako su navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi 67., Komisija je napomenula sljedeće. Prvo, kako je već objašnjeno u odgovoru na primjedbe strana na konačnu objavu u ovom postupku, a posebno u uvodnoj izjavi 1137., Komisija je u potpunosti razmotrila moguće pitanje dvostrukog računanja i dala svim stranama dovoljno prilika da dostave primjedbe tijekom ovog postupka. To nikako nije mogla učiniti u kontekstu antidampinškog postupka koji je tada bio u tijeku. Drugo, Komisija napominje da u kontekstu zasebnog antidampinškog i antisubvencijskog postupka za isti proizvod podrijetlom iz iste zemlje u situaciji u kojoj uvođenje kompenzacijskih pristojbi nastupa kasnije od uvođenja antidampinških pristojbi ne preostaje nijedna druga mogućnost nego izmijeniti prethodno uvedene antidampinške pristojbe. To se mora učiniti kako bi se u obzir uzele nove kompenzacijske pristojbe uz istodobno sprečavanje dvostrukog računanja i poštovanje pravila niže pristojbe, ako je primjenjivo i relevantno. U tu svrhu, zakonodavna tehnika u tim slučajevima podrazumijeva da se istom uredbom uvedu odgovarajuće kompenzacijske pristojbe i da se zatim u skladu s tim istodobno izmijene odgovarajuće primjenjive antidampinške pristojbe. Stoga, suprotno tvrdnjama te strane, antidampinška uredba 2020/492 nije očito pogrešna i neutemeljena. U ovoj su Uredbi u potpunosti razmotrene predmetne procjene i tvrdnje koje predstavljaju i osnovu za izmjenu konačne antidampinške uredbe. Budući da je i predmetna antidampinška pristojba koja se primjenjuje na grupu Yuntianhua izmijenjena na odgovarajući način u skladu s ovom Uredbom (EU) 2020/492, kako je detaljno objašnjeno u odjeljku 8., jednako je tako činjenično i pravno pogrešna tvrdnja te strane da je razina njezine antidampinške pristojbe u uredbi 2020/492 netočna. Zbog svih tih razloga odbačene su tvrdnje grupe Yuntianhua.

1.2. Evidentiranje uvoza

(71) Podnositelj pritužbe podnio je 31. srpnja 2019. zahtjev za evidentiranje uvoza tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz predmetnih zemalja na temelju članka 24. stavka 5. osnovne uredbe. Podnositelj pritužbe ponovno je 21. studenoga 2019. podnio zahtjev za evidentiranje na temelju članka 24. stavka 5. osnovne uredbe, navodeći ažurirane podatke o uvozu.

(72) U skladu s člankom 24. stavkom 5. osnovne uredbe, uvoz predmetnog proizvoda podliježe evidentiranju kako bi se, ako se ispitnim postupkom utvrde nalazi koji dovode do uvođenja konačnih kompenzacijskih pristojbi i ako su ispunjeni potrebni uvjeti, osigurala retroaktivna naplata tih pristojbi na evidentirani uvoz u skladu s primjenjivim pravnim odredbama.

(73) Kao odgovor na zahtjev za evidentiranje zainteresirane strane dostavile su primjedbe koje je Komisija razmotrila u uredbi o evidentiranju. Komisija je na raspolaganju imala dovoljno dokaza kojima se opravdava potreba za evidentiranjem uvoza.

(74) Komisija je 21. siječnja 2020. objavila Provedbenu uredbu (EU) 2020/44 („uredba o evidentiranju”) (15) o uvođenju obveze evidentiranja uvoza tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a i Egipta od 22. siječnja 2020.

1.3. Pojašnjenje opsega proizvoda

(75) Tijekom ispitnog postupka postalo je očito da je moguće da se neki gospodarski subjekti nisu javili zbog netočnog shvaćanja definicije proizvoda iz ispitnog postupka. Zbog toga je Komisija 18. rujna 2019. pojasnila tekst opisa opsega proizvoda iz Obavijesti o pokretanju postupka objavljivanjem Obavijesti („Obavijest o pojašnjenju”) (16). U Obavijesti o pojašnjenju stranama je ujedno pružena mogućnost da se jave u propisanom roku i zatraže upitnik ako to žele. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe na Obavijest o pojašnjenju niti je zatražila upitnik.

(76) Nakon objave Obavijesti o pojašnjenju i u kasnijem ispitnom postupku potvrđeno je da moguće krivo razumijevanje definicije predmetnog proizvoda iz Obavijesti o pokretanju postupka nije bilo uzrok tome što se nijedan gospodarski subjekt nije javio.

1.4. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

(77) Ispitnim postupkom o subvencioniranju i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2018. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2015. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

(78) I tekući antisubvencijski postupak i antidampinški postupak iz uvodne izjave 4. imaju isto razdoblje ispitnog postupka i isto razmatrano razdoblje.

1.5. Zainteresirane strane

(79) Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelja pritužbe, egipatsku i kinesku vladu, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, poznate uvoznike i korisnike te ih je pozvala na sudjelovanje.

(80) Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Grupa Yuntianhua zatražila je intervenciju službenika za saslušanje kako bi izrazila zabrinutost u pogledu roka za dostavu odgovora na pismo za dopunu podataka. To društvo je tvrdilo da nije primijetilo pismo za dopunu podataka jer je njegov web-poslužitelj pogreškom razvrstao e-poruku Komisije kao neželjenu poštu i zatražilo je produljenje roka za 18 dana. Službenik za saslušanje pozvao je Komisiju da produlji rok za šest dana.

(81) Kako je navedeno u odjeljku 1.3., Komisija je pojasnila opseg proizvoda tijekom ispitnog postupka te je zainteresiranim stranama na koje se odnosi pojašnjenje, ili koje se možda nisu javile jer su smatrale da se postupak ne odnosi na njih, dala priliku da se u određenom roku jave i zatraže upitnik. Nisu se javile dodatne strane.

1.6. Odabir uzorka

(82) Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi u skladu s člankom 27. osnovne uredbe mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana.

1.6.1. Odabir uzorka proizvođača iz Unije

(83) Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odlučila ograničiti ispitni postupak na razuman broj proizvođača iz Unije odabirom uzorka. Dodala je da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije na temelju prijavljenog obujma proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji od listopada 2017. do rujna 2018., uzimajući u obzir i zemljopisnu rasprostranjenost. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije koji su činili više od 40 % procijenjene ukupne proizvodnje tkanina od staklenih vlakana u Uniji. Nijedna od zainteresiranih strana nije dostavila primjedbe pa je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

1.6.2. Odabir uzorka uvoznika

(84) Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

(85) Samo je jedan nepovezani uvoznik (Euroresins UK Ltd.) dostavio zatražene informacije i pristao da ga se uključi u uzorak. S obzirom na malen broj uvoznika koji surađuju, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban.

1.6.3. Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

(86) Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da stupi u kontakt s njima.

(87) Osam proizvođača izvoznika ili grupâ proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 27. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od dvije grupe proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu. Grupe proizvođača izvoznika u uzorku činile su više od 79 % prijavljenog izvoza tkanina od staklenih vlakana iz NRK-a u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

(88) Uzorak proizvođača izvoznika ili grupâ proizvođača izvoznika jest sljedeći: — China National Building Materials Group („grupa CNBM”), koja uključuje: — Jushi Group Co. Ltd („Jushi” ili „Jushi China”), — Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd („Hengshi”), — Taishan Fiberglass Inc („Taishan”), — Yuntianhua Group („grupa Yuntianhua”), koja uključuje: — PGTEX China Co. Ltd („PGTEX”), — Chongqing Tenways Material Corp. („CTM”).

(89) U skladu s člankom 27. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s tijelima NRK-a.

(90) Primjedbe o odabiru uzorka primljene su od dvaju proizvođača izvoznika u uzorku, društava Jushi i Hengshi, koja pripadaju grupi CNBM. Iako društva Jushi i Hengshi nisu osporavala činjenicu da su povezana društva, tvrdila su da nisu povezana s društvom Taishan. Društvo Jushi tvrdilo je da se Komisija ne može automatski osloniti na članak 127. stavak 1. točku (d) ili (f) Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. (17) („Provedbeni akt Carinskog zakonika Unije”) kako bi s društvima Hengshi, Jushi i Taishan postupala kao s jedinstvenim subjektom. Kako bi poduprlo tu tvrdnju, društvo Jushi uputilo je na izvješće povjerenstva WTO-a u predmetu koji je Koreja pokrenula u vezi s određenim papirom (18) i na Smjernice za povezane transakcije društava uvrštenih na šangajsku burzu.

(91) Društva su istaknula: i. da nemaju izravne zajedničke vlasničke udjele, ii. da nemaju iste članove uprava, iii. da nije bilo povezanih transakcija između društva Hengshi/Jushi i društva Taishan te iv. da su društva konkurenti na tržištu.

(92) Nakon odabira uzorka, 13. studenoga 2019. održano je saslušanje s društvom Taishan, na kojem su ponovno izneseni prethodno navedeni argumenti.

(93) U ispitnom postupku otkriveno je da je China National Building Material („CNBM”) kinesko poduzeće u državnom vlasništvu, u kojem CNBM Parent izravno i neizravno posjeduje 41,27 % udjela, a CNBM Parent u cijelosti je u vlasništvu Komisije Državnog vijeća za nadzor i upravljanje državno imovinom („SASAC”). CNBM je vlasnik 26,97 % udjela u društvu China Jushi Co., Ltd. („China Jushi”), koje je jedini dioničar društva Jushi (19).

(94) CNBM je u rujnu 2017. zaključio sporazum o spajanju (20) s društvom Sinoma, koji je finaliziran u svibnju 2018. Sinoma je putem svojeg društva kćeri Sinoma Science & Technology Co. vlasnik društva Taishan. Sinoma je nakon spajanja pripojena CNBM-u. Kao posljedica toga, CNBM drži 26,97 % udjela u društvu China Jushi (jedini dioničar društva Jushi) i 60,24 % u društvu Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (jedini dioničar društva Taishan).

(95) Prema članku 127. stavku 1. točki (d) Provedbenog akta Carinskog zakonika dvije se osobe smatraju međusobno povezanima: ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba. CNBM drži 26,97 % udjela u društvu China Jushi (jedini dioničar društva Jushi) i 60,24 % u društvu Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (jedini dioničar društva Taishan). Stoga je utvrđeno da su društva povezana.

(96) Nadalje, prema izvješću društva, koje je 2019. izradilo kinesko brokersko društvo Guotai Junan Securities (21), CNBM od 2017. reorganizira svoje subjekte kako bi poboljšao regionalnu koordinaciju i uklonio horizontalno tržišno natjecanje među društvima kćerima koja kotiraju na burzi. Osim toga, CNBM namjerava riješiti pitanja horizontalnog tržišnog natjecanja do 2020. Prema javno dostupnim informacijama iz izvješća CNBM je planirao početi s tim postupkom konsolidiranjem industrije staklenih vlakana injekcijama imovine između društava China Jushi i Sinoma Science & Technology (jedini dioničar društva Taishan). Stoga dokazi prikupljeni tijekom ispitnog postupka ne potkrepljuju argument društava da zajednički vlasnički udjeli nemaju praktične posljedice i da društva posluju neovisno. Naprotiv, dokazi ukazuju na to da osim samih zajedničkih udjela (koji sami po sebi mogu biti odrednica na temelju koje se može zaključiti da su društva povezana), ta tri društva isto tako mogu jedna drugima znatno utjecati na poslovne odluke te da društvo koje ih kontrolira (CNBM) nastoji barem koordinirati, ako ne i integrirati, njihove aktivnosti („riješiti pitanja horizontalnog tržišnog natjecanja”). To znači da subvencije koje primi bilo koje od tih društava mogu ići u korist predmetnog proizvoda općenito. Komisija je stoga odbacila tvrdnju da se njezinim zaključkom, prema kojem se ta tri društva smatraju povezanima, zanemaruju činjenice i gospodarska stvarnost.

(97) Kad je riječ o argumentu da Komisija ne može postupati s društvima Hengshi, Jushi i Taishan kao s jedinstvenom grupom za potrebe izračuna subvencioniranja dodijeljenog za predmetni proizvod, Komisija je podsjetila da, kako bi se osigurala djelotvorna provedba mjera, a posebno kako bi se izbjeglo preusmjeravanje izvoza preko povezanog društva s najnižom pristojbom, Komisija u svojoj praksi utvrđuje odnos među proizvođačima izvoznicima na temelju kriterija iz članka 127. Provedbenog akta Carinskog zakonika Unije. To je nedvosmisleno priopćeno svim stranama u Obavijesti o pokretanju postupka na njegovu početku. Osim toga, upućivanje na članak 127. Provedbenog akta Carinskog zakonika Unije izričito je sadržano u članku 2. stavku 1. osnovne antidampinške uredbe (22) i Komisija bi trebala na isti način postupati sa stranama u antidampinškim predmetima i stranama u antisubvencijskim predmetima (23). Nadalje, u skladu s člankom 7. stavkom 1. osnovne uredbe iznos subvencioniranja računa se prema jedinici subvencioniranog proizvoda izvezenog u Uniju. Izračun iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju predmetnog proizvoda izvezenog u Uniju ukazuje na to da, kada su društva povezana, budući da je novac zamjenjiv, društva mogu iskoristiti te koristi za predmetni proizvod općenito, dakle neovisno o pojedinačnom proizvođaču izvozniku. U ovom slučaju, budući da društva Hengshi, Jushi i Taishan proizvode i izvoze predmetni proizvod, pri izračunu iznosa subvencija koje su im dodijeljene i protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere trebalo bi uzeti u obzir činjenicu da ta društva, zahvaljujući njihovu odnosu, mogu usmjeriti te koristi na predmetni proizvod koji se izvozi u Uniju prema vlastitom nahođenju. Stoga bi koristi koje se daju tim proizvođačima izvoznicima u pogledu predmetnog proizvoda trebale dovesti do jednog jedinstvenog iznosa za cijelu grupu.

(98) Naposljetku, u predmetu WTO-a (24) na koji Jushi upućuje u uvodnoj izjavi 90. ne potkrepljuje se tvrdnja društva. Štoviše, suprotno zaključku do kojeg je Jushi pokušao dovesti, povjerenstvo WTO-a u tom je predmetu potvrdilo da za potrebe utvrđivanja dampinga u antidampinškim ispitnim postupcima pravilo iz članka 6.10. Sporazuma WTO-a o antidampingu (da bi se dampinška marža trebala računati prema proizvođaču izvozniku) ne isključuje nužno to da se sa zasebnim pravnim subjektima postupa kao s jednim izvoznikom ili proizvođačem. Povjerenstvo je navelo da bi takvo postupanje bilo dopušteno „ako je strukturni i poslovni odnos među predmetnim društvima dovoljno blizak da bi ih se smatralo jednim izvoznikom” (25). Primjenom tog razmatranja povjerenstvo nije utvrdilo kriterije koje tijela nadležna za ispitni postupak moraju primijeniti kako bi procijenila jesu li društva povezana. Povjerenstvo je samo razmotrilo specifične elemente (kao što su vlasnički udjeli, upravni odbor, prodajni kanali) koji su bili predočeni tijelu nadležnom za ispitni postupak u tom predmetu. Žalbeno tijelo potvrdilo je mogućnost postupanja s nekoliko izvoznika kao s jedinstvenim subjektom u predmetu EZ – elementi za pričvršćivanje, u kojem je i navelo elemente koji mogu biti relevantni, kao što su: postojanje organizacijskih i strukturalnih veza između izvoznika, kao što su i. zajednički nadzor, udjeli i upravljanje; ii. postojanje organizacijskih i strukturalnih veza između države i izvoznika, kao što su zajednički nadzor, udjeli i upravljanje i iii. nadzor ili materijalni utjecaj države u smislu određivanja cijena i proizvodnje (26). U tom smislu, na temelju pravnih i činjeničnih elemenata ovog predmeta ne može se osporiti postojanje korporativnih veza među društvima Jushi, Hengshi i Taishan.

(99) Na temelju prethodno navedenog Komisija je za potrebe ovog ispitnog postupka zaključila da je riječ o povezanim društvima i sve su tvrdnje o tom pitanju stoga odbačene.

(100) Nakon konačne objave društvo Taishan protivilo se primjeni kompenzacijske pristojbe u kombinaciji s društvom Hengshi/Jushi. Ta je zainteresirana strana tvrdila da zajednički krajnji dioničar CNBM ima samo vrlo ograničenu kontrolu nad odlukama o poslovanju društva Jushi ili Hengshi. Ponovila je da su društva Taishan i Hengshi/Jushi konkurenti na tržištu i napomenula da je prethodno dostavila dokaze u prilog tim tvrdnjama. Društvo Taishan ponudilo je preuzeti pisanu obvezu kojom bi efektivno prekinulo svaku komercijalnu vezu s društvima Hengshi/Jushi i na taj način onemogućilo da ta društva preko njega usmjeravaju izvoz tkanina od staklenih vlakana u Uniju.

(101) Kako je opisano u uvodnoj izjavi 96., u ispitnom postupku otkriveno je da ta tri društva mogu preko svojih zajedničkih dioničara znatno uzajamno utjecati na poslovne odluke. Dokazi iz dokumentacije pokazali su da su ta društva u postupku konsolidacije i koordinacije poslovanja povezanog sa staklenim vlaknima. Nisu dostavljeni novi podaci ni dokazi kojima bi se ti nalazi mogli opovrgnuti. Društvo Taishan zapravo nije osporilo planove svojeg glavnog dioničara da konsolidira svoje poslovanje povezano sa staklenim vlaknima. Takvi su planovi u očitoj suprotnosti s bilo kakvom obvezom prekida komercijalnih veza među društvima Taishan i Hengshi/Jushi. Osim toga, i bez zauzimanja stajališta o tome može li Komisija prihvatiti takvu obvezu, društvo očito nije u mogućnosti preuzeti bilo kakvu obvezu bez odobrenja subjekata pod čijom je krajnjom kontrolom. Stoga su tvrdnje društva Taishan i zahtjev za preuzimanje obveza odbačeni.

(102) Nakon konačne objave grupa CNBM tvrdila je da se protiv subvencija koje je primio povezani trgovac Jushi Hong Kong Co. Ltd. ne mogu uvesti kompenzacijske mjere jer društvo ima sjedište u Hong Kongu, a ne u Kini. Hong Kong je neovisni član WTO-a te stoga na temelju prava WTO-a i za potrebe ispitnih postupaka trgovinske zaštite u Uniji ima neovisnu nadležnost. Budući da trenutačni antisubvencijski postupci nisu pokrenuti protiv Hong Konga, nijedna subvencija koju je navodno primilo društvo Jushi Hong Kong ne bi se trebala uzeti u obzir. Komisija je napomenula da grupa CNBM nije osporavala nalaze Komisije u pogledu subvencioniranja tog povezanog trgovca. Bez obzira na status Hong Konga u ovom ispitnom postupku, stvarno središte djelatnosti društva Jushi Hong Kong i upravljanja njime zapravo se nalazilo u kontinentalnoj Kini. Kako je samo društvo navelo, „društvo Jushi Hong Kong zapravo postoji samo na papiru, nema zaposlenika, zemljišta ni ureda te ne ostvaruje koristi, ni u obliku poreznih programa ni u obliku bespovratnih sredstava”. Računovodstveni dokumenti i osoblje zaduženo za provjeru nalazili su se u društvu Jushi Group Co. Ltd., a primljene subvencije od kojih je predmetni proizvod ostvario korist dodijelili su kineski subjekti. Nadalje, kako je Žalbeno tijelo potvrdilo u predmetu Sjedinjene Američke Države – antidampinške i kompenzacijske mjere za velike perilice za rublje za domaćinstvo iz Koreje, subvencije koje se daju primatelju u zemljama koje nisu članice korisnice subvencije mogu biti relevantne za izračun iznosa ad valorem subvencioniranja (27). Stoga je tvrdnja društva odbačena.

(103) Nakon konačne objave grupa Yuntianhua tvrdila je da je njezina subvencijska marža uvećana dodavanjem subvencija dodijeljenih društvima koja nisu dobavljala ulazne materijale koji se upotrebljavaju u proizvodnji predmetnog proizvoda te je stoga zatražila da se subvencije dodijeljene tim društvima ne uzimaju u obzir za izračun kompenzacijske pristojbe.

(104) Člankom 1. osnovne uredbe propisuje se da se kompenzacijska pristojba može uvesti kako bi se kompenzirala subvencija dodijeljena izravno ili neizravno za proizvodnju, preradu, izvoz ili prijevoz bilo kojeg proizvoda čije puštanje u slobodan promet u Uniji uzrokuje štetu. Komisija ima dokaze da su društva koja su uključena u ispitni postupak i čija je korist od subvencija pridonijela pristojbi grupe sudjelovala izravno ili neizravno, pružanjem ulaznih materijala, usluga, materijala ili imovine koji se upotrebljavaju u proizvodnji predmetnog proizvoda, kako je opisano u članku 1. osnovne uredbe. U tom pogledu primjedbe grupe Yuntianhua nisu bile potkrijepljene konkretnim dokazima.

(105) Komisija je, međutim, primijetila da je od jednog od povezanih društava, protiv čijih su subvencija uvedene kompenzacijske mjere, prvotno zatraženo da sudjeluje u ispitnom postupku jer iznajmilo strojeve jednom od proizvođača izvoznika. Međutim, Komisija je nakon primjedbi koje je primila izmijenila ključ za raspodjelu u pogledu aktivnosti najma društva koje su bile povezane s predmetnim proizvodom. Budući da su se koristi koje bi se mogle pripisati aktivnostima najma smatrale zanemarivima, Komisija je odlučila da ih neće uzeti u obzir.

1.7. Pojedinačno ispitivanje

(106) Pet kineskih proizvođača izvoznika koji su dostavili obrazac za odabir uzorka obavijestilo je Komisiju da namjerava zatražiti pojedinačno ispitivanje na temelju članka 27. stavka 3. osnovne uredbe. Komisija je na dan pokretanja postupka objavila upitnik na internetu. Nadalje, Komisija je obavijestila proizvođače izvoznike koji nisu uključeni u uzorak da moraju dostaviti odgovor na upitnik ako žele da ih se pojedinačno ispita. Međutim, nijedno od tih društava nije dostavilo odgovor na upitnik. Stoga pojedinačno ispitivanje nije bilo moguće.

1.8. Proizvođači izvoznici koji surađuju u Egiptu

(107) Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve proizvođače izvoznike u Egiptu da joj se jave. Javila su se dva povezana proizvođača izvoznika, koji čine 100 % izvoza u Uniju i 100 % proizvodnje tkanina od staklenih vlakana u Egiptu: — Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E („Jushi Egypt”), treći sektor sjeverozapadnog dijela gospodarske zone Sueskog kanala, Egipat; — Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E. („Hengshi Egypt”), treći sektor sjeverozapadnog dijela gospodarske zone Sueskog kanala, Egipat.

1.9. Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

(108) Upitnici za proizvođače iz Unije, uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike u NRK-u i Egiptu objavljeni su na internetu (28) na dan pokretanja postupka.

(109) Komisija je zaprimila odgovore na upitnik od dvaju grupa kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, dvaju egipatskih proizvođača izvoznika, četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, pet korisnika te jednoga nepovezanog uvoznika. Nijedan od kineskih proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak nije poslao odgovor na upitnike.

(110) Komisija je upitnik dostavila i kineskoj i egipatskoj vladi. Upitnik za kinesku vladu sadržavao je posebne upitnike za Kinesku razvojnu banku („CDB”), Kinesku izvozno-uvoznu banku („EXIM”) i za Sinosure. Te financijske institucije posebno su navedene u pritužbi kao javna tijela ili tijela koja upravljaju dodjelom subvencija ili su nadležna za nju. Osim toga, kineska vlada pozvana je da taj posebni upitnik za financijske institucije proslijedi svim drugim financijskim institucijama koje su davale zajmove ili zajmove za financiranje izvoza društvima u uzorku ili kupcima društava u uzorku. Radi administrativnog rasterećenja od kineske vlade zatraženo je i da prikupi sve odgovore koje te financijske institucije dostave te da ih izravno pošalje Komisiji.

(111) Upitnik za egipatsku vladu sadržavao je posebne upitnike za Nacionalnu banku Egipta, Ahli Bank i Bank Misr. Te financijske institucije posebno su navedene u pritužbi kao javna tijela ili tijela koja upravljaju dodjelom subvencija ili su nadležna za nju. Osim toga, radi administrativnog rasterećenja egipatska vlada pozvana je da taj posebni upitnik za financijske institucije proslijedi svim drugim financijskim institucijama koje su davale zajmove ili zajmove za financiranje izvoza društvima u uzorku. Nadalje, upitnik za egipatsku vladu sadržavao je posebne upitnike za društva Egypt-TEDA Investment Company („Egypt TEDA”) i Egyptian Chinese JV Company for Investment („ECCI”), koja su u pritužbi utvrđena kao subjekti u državnom vlasništvu koji posluju u sueskoj zoni gospodarske i trgovinske suradnje. Od egipatske vlade zatraženo je da prikupi sve odgovore koje te financijske institucije i drugi subjekti dostave te da ih izravno pošalje Komisiji.

(112) Komisija je primila odgovore na upitnik od kineske vlade, koji uključuju odgovore društava EXIM i Sinosure na posebne upitnike, te od egipatske vlade, koji uključuju odgovore Nacionalne banke Egipta, Banke Misr i društva Egypt TEDA na posebne upitnike.

(113) Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 28. osnovne uredbe, Komisija je tražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencije, štete i interesa Unije te koje su joj strane pravovremeno stavile na raspolaganje. U prostorima kineskog Ministarstva trgovine obavljen je posjet radi provjere i u njemu su sudjelovali i dužnosnici drugih relevantnih ministarstava. Osim toga, tijekom tog posjeta radi provjere prisutni su bili i predstavnici društava EXIM, CDB i Sinosure.

(114) Posjet radi provjere obavljen je i u prostorima društva Egypt TEDA te u prostorima sljedećih egipatskih državnih tijela: — Glavna uprava za ulaganja („GAFI”), Kairo, Egipat; — Opća uprava gospodarske zone Sueskog kanala („Opća uprava zone Sueskog kanala”), gospodarska zona Sueskog kanala, Egipat; — Egypt Gas Holding („EGAS”), Kairo, Egipat; — Egipatska regulatorna agencija za opskrbu električnom energijom i za zaštitu potrošača („EgyptERA”), Kairo, Egipat.

(115) Osim toga, Komisija je u skladu s člankom 26. osnovne uredbe obavila posjete radi provjere u prostorima sljedećih društava: proizvođači iz Unije: — European Owens Corning Fiberglas, Sprl („OC”), — Chomarat Textiles Industries S.A.S. („Chomarat”), — Saertex GmbH & Co. KG („Saertex”), — Ahlstrom-Munksjö Glassfibre Oy („Ahlstrom”); proizvođači iz NRK-a u uzorku (29): — China National Building Materials Group („grupa CNBM”), — Jushi Group Co. Ltd, Tongxiang, NRK, — Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co., Ltd, Tongxiang, NRK, — China Jushi Co., Ltd., Tongxiang, NRK, — Jushi Group Hong Kong Co., Limited, Tongxiang, NRK, — Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd., Tongxiang, NRK, — Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd., Tongxiang, NRK, — Huajin Capital Limited, Hong Kong, NRK, — Jushi Group (HK) Sinosia Composite Materials Co., Ltd., Hong Kong, NRK, — Taishan Fiberglass Inc., Taian, NRK, — China National Building Material Group finance Co., Ltd, Peking, NRK, — Sinoma Science & Technology Co., Ltd, Peking i Nanjing, NRK, — Huatai Non-Metallic Powder Co., Ltd, Taian, NRK, — Taian Antai Gas Co., Ltd, Taian, NRK, — Taishan Fiberglass Zoucheng Co., Ltd, Zoucheng, NRK, — Sinoma Jinjing Fiber Glass (Zibo) Co., Ltd, Zibo, NRK, — Shandong Linyi Shanqi Mining Co., Ltd, Station of Sunzu Town, NRK, — Yuntianhua Group („grupa Yuntianhua”): — PGTEX China Co., Ltd., Changzhou, NRK, — Chongqing Tenways Material Corp.Ltd, Chongqing, NRK, — Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC), Chongqing, NRK, — CPIC International Co., Limited (CPIC HK), Chongqing, NRK, — Changzhou Diba Textile Machinery Co., Ltd., Changzhou, NRK, — Changzhou Newtry Co., Ltd., Changzhou, NRK, — Chongqing Tianze New Material Co., Ltd., Chongqing, NRK, — Wenzhou Jinhui Nonmetallic Mining Co., Ltd., Chongqing, NRK, — Chongqing Yuanjia Mining Co., Ltd. (Chongqing Wingreat), Chongqing, NRK, — Yunnan Yuntianhua Group Co., Ltd., Kunming, NRK, — Yunnan Yuntianhua Financial Co., Ltd., Kunming, NRK; proizvođači izvoznici iz Egipta: — Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E, Sueski kanal, — Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E., Sueski kanal; korisnici: — Siemens Gamesa Renewable Energy GmbH&Co KG („SGRE”), — Vestas Wind Systems A/S („Vestas”).

(116) Zbog opasnosti od prijenosa bolesti COVID-19 i mjera koje su poduzete za suočavanje s pandemijom te bolesti (30) Komisija nije mogla provjeriti podatke koje je dostavilo više društava koja pripadaju grupi jednog od proizvođača izvoznika koji se nalazi u NRK-u. S obzirom na to da je do te nepredviđene situacije došlo u vrlo kasnoj fazi postupka i da nije bilo moguće nijedno drugo rješenje, Komisija je iznimno upotrijebila informacije koje su ta društva dostavila za izračun subvencija, što je provjereno na temelju raspoloživih informacija.

1.10. Neuvođenje privremenih mjera i daljnji postupak

(117) Komisija je 24. siječnja 2020., u skladu s člankom 29.a stavkom 2. osnovne uredbe, obavijestila zainteresirane strane da ne namjerava uvesti privremene mjere i da će nastaviti ispitni postupak.

(118) Komisija je nastavila prikupljati i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.

1.11. Konačna objava

(119) Komisija je 27. veljače 2020. obavijestila sve strane o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih namjerava uvesti konačnu antisubvencijsku pristojbu na uvoz predmetnog proizvoda u Uniju („konačna objava”).

(120) Svim je stranama odobreno razdoblje od 15 dana unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na konačnu objavu. Nekoliko zainteresiranih strana zatražilo je produljenje roka. Komisija je tim stranama dala rok za dostavu primjedbi do 20. ožujka i 23. ožujka 2020. Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

(121) Strane u zasebnom antidampinškom ispitnom postupku primile su 19. prosinca 2019. konačnu objavu o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je Komisija namjeravala uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz predmetnog proizvoda u Uniju. Nadalje, 10. veljače 2020. zainteresirane strane primile su dodatnu objavu.

(122) Komisija je u ovoj Uredbi razmotrila primjedbe dostavljene tijekom antisubvencijskog postupka. Primjedbe dostavljene u kontekstu zasebnog antidampinškog ispitnog postupka nisu razmatrane u ovoj Uredbi, osim ako su strane izričito navele da dostavljene primjedbe obuhvaćaju oba postupka.

(123) Nakon konačne objave nijedna strana nije zatražila saslušanje pred službenikom za saslušanje.

(124) Nadalje, zainteresirane strane primile su 17. travnja 2020. dodatnu konačnu objavu te im je odobren rok za dostavu primjedbi do 22. travnja 2020. („dodatna konačna objava”).

(125) Osim toga, zainteresirane strane primile su 24. travnja 2020. drugu dodatnu konačnu objavu te im je odobren rok za dostavu primjedbi do 27. travnja 2020. („druga dodatna konačna objava”).

(126) Komisija je održala saslušanja s industrijom Unije, s proizvođačima izvoznicima Jushi/Hengshi China, s egipatskim proizvođačima izvoznicima Jushi/Hengshi Egypt te s egipatskom vladom.

2. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1. Predmetni proizvod

(127) Predmetni su proizvod (31) tkanine od tkanih i/ili prošivenih rovinga ili pređa od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana s drugim elementima ili bez njih, isključujući proizvode koji su impregnirani ili predimpregnirani i tkanine otvorene mrežaste strukture veličine otvora veće od 1,8 mm u dužinu i širinu i mase veće od 35 g/m2 („tkanine od staklenih vlakana”), podrijetlom iz NRK-a i Egipta, trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 i ex 7019 90 00 (oznake TARIC 7019390080, 7019400080, 7019590080 i 7019900080) („predmetni proizvod”).

(128) Tkanine od staklenih vlakana upotrebljavaju se u širokom rasponu primjena, primjerice za proizvodnju lopatica za vjetroturbine, opreme za plovila i kamione te sportske opreme, ali i za sustave za sanaciju cijevi.

2.2. Istovjetni proizvod

(129) Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene: — predmetni proizvod; — proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetnih zemalja; i — proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

(130) Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) osnovne uredbe.

2.3. Tvrdnje o opsegu proizvoda

(131) Jedan proizvođač izvoznik i Ministarstvo trgovine Arapske Republike Egipta tvrdili su da kompleti prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana ne bi trebali biti obuhvaćeni ispitnim postupkom. Tvrdili su da su kompleti prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana proizvod na kraju proizvodnog lanca koji zahtijeva dodatne korake u proizvodnji i koji ima drugačija fizička svojstva jer je mnogo manjih dimenzija. Proizvodi se u drugačijem obliku i stavlja u drugačija pakiranja te se sastoji od nekoliko manjih komada tkanina koji su zajedno prošiveni. Nadalje su tvrdili da isključivanje tih kompleta ne bi dovelo do rizika od izbjegavanja mjera jer je postupak rezanja nepovratan i dobiveni proizvod nije međusobno zamjenjiv s nerezanim tkaninama od staklenih vlakana.

(132) Podnositelj pritužbe tvrdio je da kompleti prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana i nerezane tkanine od staklenih vlakana imaju ista osnovna svojstva i krajnje namjene. Budući da tkanine od staklenih vlakana služe kao materijal za ojačanje, moraju se rezati u različite oblike kako bi odgovarale obliku proizvoda koji treba ojačati, a time se pritom ne mijenjaju njihova osnovna svojstva. Postupak rezanja može provesti proizvođač tkanina od staklenih vlakana, nezavisni industrijski rezač ili sam kupac. To je veoma jednostavna i jeftina radnja. Podnositelj pritužbe tvrdio je nadalje da korisnici ne doživljavaju prethodno rezane tkanine od staklenih vlakana drugačije od drugih tkanina od staklenih vlakana jer se te tkanine obično proizvode prema specifikacijama kupaca. Ako bi se postupkom rezanja promijenila svojstva tkanina od staklenih vlakana, za određenog kupaca više ne bi bile upotrebljive.

(133) Ispitni je postupak pokazao da se postupcima prethodnog rezanja i sastavljanja u komplete ne mijenjaju ni osnovna fizička, tehnička ili kemijska svojstva tkanina od staklenih vlakana ni njihove osnovne krajnje namjene. Oba proizvoda kupuju uglavnom isti kupci i oba se prodaju istim distribucijskim kanalima.

(134) U ispitnom je postupku potvrđeno i da se tkanine od staklenih vlakana za većinu namjena proizvode po narudžbi, na temelju specifikacija kupaca. Paketi prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana zapravo su tek dodatna specifikacija u narudžbi kupca. Na svojstva paketa prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana ne utječe ni činjenica da se stavljaju u drugačija pakiranja. Budući da se tkanine od staklenih vlakana sve više naručuju u obliku paketa prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana i da su usluge vanjskih sastavljača paketa sve traženije, u slučaju isključivanja prethodno rezanih tkanina od staklenih vlakana iz opsega ispitnog postupka došlo bi do velikog rizika od izbjegavanja mjera. Komisija je stoga zaključila da ne bi bilo primjereno isključiti prethodno rezane tkanine od staklenih vlakana iz opsega ispitnog postupka.

(135) Drugi proizvođač izvoznik tvrdio je da bi trebalo smatrati da su pređe od staklenih vlakana isključene iz opsega ispitnog postupka. Taj proizvođač izvoznik tvrdio je da pređe od staklenih vlakana nisu trebale biti izričito navedene u upitniku, pritužbi ili u Obavijesti o pokretanju postupka, što bi značilo da nisu obuhvaćene opsegom proizvoda. Nadalje je tvrdio da se tkanine od staklenih vlakana od pređe ne mogu razvrstati prema svojstvima kontrolnog broja proizvoda („PCN”), da će se tkanine od staklenih vlakana od pređe uvoziti pod oznakama KN koje se razlikuju od onih navedenih u pritužbi i da pređe od staklenih vlakana isto tako neće biti obuhvaćene mjerama protiv rovinga od staklenih vlakana u drugim postupcima.

(136) Podnositelj pritužbe i još jedan proizvođač iz Unije (koji nije sudjelovao u podnošenju pritužbe) tvrdili su da bi ispitnim postupkom trebale biti obuhvaćene samo tkanine od staklenih vlakana od nesukane ili neupredene pređe od staklenih vlakana, dok se sukana pređa može isključiti iz opsega ispitnog postupka. Podnositelj pritužbe tvrdio je da nesukana ili neupredena pređa od staklenih vlakana ima ista svojstva kao roving od staklenih vlakana, sastoji se od snopa nesukanih filamenata ili niti i pritom se upotrebljava u iste svrhe kao i roving, promjer joj obično iznosi 13–24 mikrometra, a finoća 300–4 800 teksa.

(137) Kad je riječ o uključivanju tkanina od staklenih vlakana od pređe od staklenih vlakana, proizvod iz ispitnog postupka definiran je u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka na sljedeći način: „tkanine od tkanih i/ili prošivenih rovinga i/ili pređa od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana […]” (32). Ispitni je postupak pokazao da nesukana ili neupredena pređa od staklenih vlakana ima ista osnovna svojstva kao roving od staklenih vlakana, tj. da se sastoji od snopa nezavijenih filamenata ili niti i pritom se upotrebljava u iste svrhe. Promjer i jedne i druge vrste obično iznosi 13–24 mikrometra, a finoća 300–4 800 teksa. Stoga ne bi bilo primjereno isključiti te vrste proizvoda iz opsega ispitnog postupka.

(138) Kad je riječ o tkanini od staklenih vlakana koja se pretežno proizvodi od sukane pređe od staklenih vlakana, Komisija napominje da taj proizvod, koji ima drugačija osnovna svojstva i usto se upotrebljava za različite krajnje namjene, npr. za tiskane pločice, nikada i nije bio dio predmetnog proizvoda. Komisija je to izričito pojasnila u Obavijesti o pojašnjenju.

3. SUBVENCIONIRANJE: NARODNA REPUBLIKA KINA

3.1. Uvod: predstavljanje vladinih planova, projekata i drugih dokumenata

(139) Prije analize navodnog subvencioniranja u obliku subvencija ili programa subvencioniranja Komisija je ocijenila vladine planove, projekte i druge dokumente koji su bili relevantni za više od jedne subvencije ili programa subvencioniranja. Utvrdila je da su sve ocijenjene subvencije ili programi subvencioniranja dio provedbe središnjeg planiranja kineske vlade za poticanje industrije tkanina od staklenih vlakana zbog razloga navedenih u nastavku.

(140) U 12. petogodišnjem planu za nacionalni gospodarski i društveni razvoj NRK-a („12. petogodišnji plan”) naglašena je važnost industrije novih materijala (koji uključuju tkanine od staklenih vlakana) kao „strateške industrije u nastajanju”, te se propisuje da bi ona trebala biti razvijena u „vodeću ključnu industriju” u okviru sveobuhvatne potpore politike i smjernica (33). Nadalje, 13. petogodišnjim planom za nacionalni gospodarski i društveni razvoj NRK-a („13. petogodišnji plan”), koji obuhvaća razdoblje 2016.–2020., nastoje se dodatno razviti industrije novih materijala jačanjem istraživanja i razvoja te inovacijskih sposobnosti proizvodne industrije (34).

(141) U 13. petogodišnjem planu istaknuta je strateška vizija kineske vlade za poboljšanje i promicanje ključnih industrija. U njemu se naglašava uloga tehnoloških inovacija u gospodarskom razvoju NRK-a te kontinuirana važnost načela „zelenog” razvoja. Prema njegovu petom poglavlju jedna od glavnih razvojnih linija jest promicanje modernizacije tradicionalne industrijske strukture, kao što je već bio slučaj u 12. petogodišnjem planu. Ta je ideja dodatno razrađena u 22. poglavlju, u kojem se objašnjava strategija modernizacije tradicionalne industrije u NRK-u promicanjem njezine tehnološke prenamjene. U tom se pogledu u 13. petogodišnjem planu navodi da će se poduzeća podupirati da se „sveobuhvatno poboljšaju u područjima kao što su tehnologija proizvoda, industrijska oprema, zaštita okoliša i energetska učinkovitost”.

(142) U 13. petogodišnjem planu novi se materijali spominju u nekoliko slučajeva: „napredovat ćemo brže kako bismo ostvarili pomake u ključnim tehnologijama u područjima kao što su sljedeća generacija informacijske i komunikacijske tehnologije, nova energetika, novi materijali […]” (35). Planom je nadalje predviđeno provođenje projekata povezanih s istraživanjem, razvojem i primjenom ključnih novih materijala (36).

(143) Nakon konačne objave kineska je vlada potvrdila svoje osnovno stajalište o kineskim petogodišnjim planovima tvrdeći da oni nisu obvezni ni pravno obvezujući, nego jednostavno smjernice, s obzirom na to da ne sadržavaju stvarne pravne odredbe, sankcije ni bilo kakva pravila o primjenjivosti. Kineska je vlada nadalje navela da se 12. petogodišnji plan više ne primjenjuje, a čak i kada bi 13. petogodišnji plan bio pravno obvezujući, a nije, u njemu se ne spominju tkanine od staklenih vlakana. Osim toga, iako se u planu spominju „novi materijali”, njime nije definiran taj pojam. Naposljetku, 13. petogodišnji plan nije specifičan za industriju tkanina od staklenih vlakana ni „industriju novih materijala”, već pokriva gotovo cijelo gospodarstvo.

(144) Komisija se nije složila s tim stajalištem. U 17. poglavlju 13. petogodišnjeg plana navodi se sljedeće: „strategija i plan nacionalnog razvoja počet će se primjenjivati u vodećoj i ograničavajućoj ulozi”. Stoga, umjesto da sadržava samo opće izjave u kojima se potiče na djelovanje, u tom se planu upotrebljavaju izrazi koji upućuju na njegovu obvezujuću prirodu.

(145) Čak i ako se 12. petogodišnji plan više ne primjenjuje, on je prethodnik u kojem je naglašena važnost industrije novih materijala kao „strateške industrije u nastajanju” koja se dalje razvijala 13. petogodišnjim planom. Kako je prikazano u uvodnim izjavama 148. i 149., industrija novih materijala uključuje industriju tkanina od staklenih vlakana. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 141., u 13. petogodišnjem planu istaknuta je strateška vizija kineske vlade za poboljšanje i promicanje ključnih industrija, pa se njime daje prednost određenim sektorima i tehnologijama, uključujući tkanine od staklenih vlakana.

(146) Stoga su tvrdnje kineske vlade u tom pogledu odbačene.

(147) Industrija novih materijala ujedno je poticana industrija u okviru inicijative Made in China 2025 (37), odnosno ostvaruje pravo na primanje znatnih državnih sredstava. Osnovan je niz fondova za potporu inicijativi Made in China 2025, a time neizravno i industriji tkanina od staklenih vlakana, kao što su Nacionalni fond za industriju integriranih krugova, Fond za naprednu proizvodnju i Investicijski fond za industrije u nastajanju (38).

(148) Nadalje, tkanine od staklenih vlakana često se spominju u okviru „novih materijala”. U planu inicijative Made in China 2025 (39) navedeno je deset strateških sektora koje kineska vlada smatra ključnim industrijama. Opisan je sektor 9., „novi materijali”, i njegove potkategorije, uključujući napredne temeljne materijale (točka 9.1.), ključne strateške materijale (točka 9.2.), što uključuje vlakna i kompozitne materijale visokih performansi i nove energetske materijale (40). Novi materijali tako ostvaruju koristi koje proizlaze iz mehanizama potpore navedenih u tom dokumentu, a koji među ostalim uključuju politike financijske potpore, fiskalne politike i politike oporezivanja te nadzor i potporu Državnog vijeća (41).

(149) Osim toga, kao nastavak na plan inicijative Made in China 2025, popis deset strateških sektora dorađen je u studenome 2016. u Katalog četiriju ključnih sastavnica koji je objavilo Nacionalno savjetodavno vijeće za proizvodnu strategiju (NMSAC), savjetodavna skupina Nacionalne vodeće male skupine za izgradnju nacionalne proizvodne snage. Svaki od deset strateških sektora u tom je katalogu podijeljen na četiri poglavlja: i. ključni osnovni rezervni dijelovi, ii. ključni osnovni materijali, iii. napredni osnovni postupci/tehnologije i iv. platforme industrijske tehnologije. Staklena vlakna razvrstana su u sektor 7.: električna oprema, točka II. ključni osnovni materijali: podtočka 16. izolacijske ploče od staklenih vlakana i u sektor 9.: novi materijali, točka II. ključni osnovni materijali, podtočke 10. vlakna, monomeri i kompozitni materijali visokih performansi i 24. materijali na bazi stakla.

(150) Nakon konačne objave kineska je vlada tvrdila da se tkanine od staklenih vlakana ne spominju u inicijativi Made in China 2025 koja je široko dostupna u cijelom gospodarstvu te da inicijativa Made in China 2025 nije obvezujuća, već samo smjernica.

(151) U tom pogledu Komisija ponavlja da je inicijativa Made in China 2025 jasno usmjerena na industrije novih materijala, koje uključuju industriju tkanina od staklenih vlakana, kako je već dokazano. Njome se osigurava strateška potpora i jamstvo, i to među ostalim poboljšanom politikom financijske potpore i povećanom podrškom fiskalne politike i politike oporezivanja. Primjerice, jasno je da je njome predviđeno „povećanje potpore novoj generaciji informacijske tehnologije, vrhunskoj opremi, novim materijalima itd.”

(152) U inicijativi Made in China 2025 navodi se da je ona „program djelovanja u prvih deset godina provedbe strategije izgradnje proizvodne snage” te da se njome utvrđuju jasne strateške politike i ciljevi. U inicijativi Made in China 2025 navedeno je i da „razne regije razrađuju poseban provedbeni program i dorađuju mjere politike kako bi se osigurala provedba različitih zadaća” te da „Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija ojačava analizu, nadzor i upravljanje praćenjem zajedno s relevantnim odjelima te pravodobno izvještava Državno vijeće o važnim događajima”. Nadalje, inicijativa Made in China 2025 podupire se provedbenim mjerama kao što su plan inicijative Made in China 2025 i „Obavijest Općeg ureda Ministarstva industrije i informacijskih tehnologija o objavi Vodiča za financiranje za industrijsku transformaciju i modernizaciju (Made in China 2025) iz 2017.„ (42) kojima su predviđena sredstva za financiranje putem kojih su određeni proizvođači izvoznici tkanina od staklenih vlakana koji surađuju ostvarili korist. Osim toga, Plan razvoja industrije građevinskih materijala (2016.–2020.) naveden u uvodnoj izjavi 153. ”pripremljen je na temelju Nacrta 13. petogodišnjeg plana za nacionalni gospodarski i društveni razvoj Narodne Republike Kine i strategije Made in China 2025”. Uzimajući u obzir prethodno navedeno, čini se da inicijativa Made in China 2025 nije samo smjernica: naprotiv, čini se da ima de facto obvezujući učinak te da se uvelike provodi. Stoga su tvrdnje kineske vlade odbačene.

(153) Nadalje, Planom razvoja industrije građevinskih materijala (2016.–2020.) promiče se i industrija tkanina od staklenih vlakana. U tom se planu poziva na optimiziranje industrijske strukture, među ostalim širenjem industrija u nastajanju kao što su one koje proizvode materijale na bazi stakla, industrijsku keramiku, intraokularne leće, vlakna i kompozitne materijale visokih performansi te grafen i modificirane materijale. To će se ostvariti državnim financiranjem, oporezivanjem, financijskim politikama te politikama određivanja cijena, energetike i zaštite okoliša te pružanjem potpore ulaganju kapitala za sudjelovanje u spajanjima, preuzimanjima i restrukturiranju poduzeća za građevinske materijale, i to različitim sredstvima, uključujući davanje zajmova (43).

(154) Nakon konačne objave kineska je vlada tvrdila da se Plan razvoja industrije građevinskih materijala primjenjuje na sve građevinske materijale te da je stoga široko dostupan u cijelom gospodarstvu. Nadalje, taj se plan odnosi samo na opće informacije o politici vlade.

(155) Planom razvoja industrije građevinskih materijala predviđaju se posebne mjere usmjerene na industriju građevinskih materijala kojoj pripada industrija tkanina od staklenih vlakana, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 166. Stoga se Komisija ne slaže s izjavom kineske vlade da je plan dostupan u cijelom gospodarstvu.

(156) Iako se Plan razvoja industrije građevinskih materijala može činiti samo kao smjernica, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 152., riječ je o provedbi 13. petogodišnjeg plana i strategije Made in China 2025. Taj plan ima za cilj „promicanje transformacije i modernizacije industrije građevinskih materijala, olakšavanje prelaska industrije građevinskih materijala iz velike u snažnu industriju i postizanje održivog razvoja tijekom razdoblja ‚13. petogodišnjeg plana’” te se njime postavljaju jasne zadaće i projekti kako bi se tijekom definiranoga konkretnog razdoblja od pet godina ostvarili utvrđeni ciljevi (44). Stoga je sporna priroda tog plana isključivo kao smjernice, posebice ako se ispituje u njegovu širem kontekstu.

(157) Industrija tkanina od staklenih vlakana obuhvaćena je i Planom razvoja inteligentne proizvodnje (2016.–2020.) koji je objavilo kinesko Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija i u kojem se utvrđuje 10 ključnih zadaća čiji je cilj skraćivanje ciklusa razvoja proizvoda, poboljšanje proizvodne učinkovitosti i kvalitete proizvoda, smanjenje operativnih troškova, potrošnje resursa i energije te ubrzavanje razvoja inteligentne proizvodnje. Državno vijeće objavilo je 2018. planove Kine da proširi svoj program za pametnu proizvodnju dodavanjem oko 100 pilot-projekata te iste godine, a prema javno dostupnim informacijama Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija uvrstilo je 2015. jednog od proizvođača izvoznika koji surađuju, Taishan Fiberglass, Inc. među „inteligentna proizvodna postrojenja” (45).

(158) Prema mišljenju kineske vlade, Plan razvoja inteligentne proizvodnje (2016.–2020.) nije relevantan jer nije specifičan za industriju tkanina od staklenih vlakana, već se odnosi na cijelu proizvodnu industriju. Osim toga, kineska vlada tvrdila je da taj plan nije obvezujući dokument, nego samo smjernica.

(159) Plan razvoja inteligentne proizvodnje (2016.–2020.) „izrađen je u skladu s Nacrtom 13. petogodišnjeg plana za nacionalni gospodarski i društveni razvoj Narodne Republike Kine, strategijom Made in China 2025” (46). Stoga se njime provodi strategija utvrđena u tim dokumentima. Kako je već objašnjeno, 13. petogodišnji plan i strategija Made in China 2025 usmjereni su konkretno na određene industrije među kojima je industrija tkanina od staklenih vlakana kao dio industrije novih materijala. Osim toga, u Planu razvoja inteligentne proizvodnje često se upućuje na deset ključnih područja strategije Made in China 2025. Konkretno, u „posebnom stupcu 6. Naglasak na inteligentnu transformaciju ključnog područja” navodi se da se „za novu generaciju informacijskih tehnologija, […] nove materijale, […] građevinske materijale […], promiče temeljita primjena inteligentnih i digitalnih tehnologija u istraživanjima i razvoju te projektiranju, proizvodnji, logistici i skladištenju, poslovanju i upravljanju, usluzi nakon prodaje i drugim ključnim poveznicama poduzeća”. Stoga je Plan razvoja inteligentne proizvodnje (2016.–2020.) specifičan za ključne industrije utvrđene u strategiji Made in China 2025 i odnosi se, među ostalim, na sektore novih materijala i građevinskih materijala kojima pripada industrija tkanina od staklenih vlakana.

(160) Komisija napominje i da izrazi koji se upotrebljavaju u Planu razvoja inteligentne proizvodnje (2016.–2020.) ukazuju na obvezujuću prirodu tog dokumenta. Konkretno, odjeljkom II. (III.) „Ciljevi razvoja” predviđeno je da se „do 2025. provede strategija ‚Dva koraka’ radi promicanja razvoja inteligentne proizvodnje: u okviru prvog koraka, do 2020., temelji razvoja inteligentne proizvodnje i njezini kapaciteti za potporu bit će očito poboljšani, digitalna proizvodnja bit će u osnovi ostvarena u ključnom području tradicionalne proizvodne industrije, a inteligentna transformacija ključne industrije s uvjetima i temeljima ostvarit će očiti napredak; u drugom koraku, do 2025., u osnovi će biti uspostavljen sustav potpore inteligentnoj proizvodnji, a inteligentna transformacija isprva će se ostvariti u ključnoj industriji”. Nadalje, u odjeljku V. „Organizacija i provedba” navodi se da su „Ministarstvo industrije i informacijskih tehnologija i Ministarstvo financija odgovorni za organizaciju i provedbu Plana, jačanje vodstva, pažljivo organiziranje, pravodobno rješavanje problema nastalih tijekom postupka provedbe Plana te promicanje provedbe raznih zadaća i mjera” te da „nadležni odjeli za industriju i informacijske tehnologije te financije u različitim regijama brzo oblikuju program provedbe povezan s Planom, provode relevantne politike potpore i pružaju povratne informacije u skladu s dodijeljenim odgovornostima”. Stoga je Komisija zaključila da Plan razvoja inteligentne proizvodnje ima jasno definirane ciljeve koji su obvezujući za uključena društva.

(161) Tvrdnje kineske vlade odbačene su u skladu s prethodno navedenim nalazima.

(162) Nadalje, u Katalogu kineskih izvoznih proizvoda visoke tehnologije koji su izdali Ministarstvo znanosti i tehnologije, Ministarstvo vanjske trgovine i Opća carinska uprava navodi se 1900 visokotehnoloških proizvoda u osam kategorija na koje su usmjerene politike povlaštenog izvoza kineske vlade. Jedna je od kategorija „novi materijali”, koja uključuje tkanine od staklenih vlakana (47). Osim toga, u Katalogu kineskih proizvoda visoke tehnologije koji su izdali Ministarstvo znanosti i tehnologije, Ministarstvo financija i Državna porezna uprava upućuje se na 11 područja među kojima se nalazi „kategorija novih materijala”. Nadalje, u skladu sa Zakonom NRK-a o znanstvenom i tehnološkom napretku, visokotehnološka poduzeća osnovana u zonama razvoja visoke tehnologije mogu ostvariti korist od niza povlaštenih politika koje uključuju sljedeće: i. stopa poreza na dobit poduzeća iznosi 15 % umjesto uobičajene stope od 25 %; ii. ako proizvodna vrijednost izvoznih proizvoda dosegne 70 % ukupne vrijednosti za tu godinu, stopa poreza na dobit poduzeća dodatno se smanjuje na 10 %; iii. novoosnovana visokotehnološka poduzeća oslobođena su plaćanja poreza na dobit poduzeća tijekom prve dvije godine od datuma početka proizvodnje; iv. novoosnovana visokotehnološka poduzeća oslobođena su od građevinskog poreza; v. zemljište za istraživanje i razvoj oslobođeno je od poreza za poduzeća za razvoj, proizvodnju i rad novih tehnologija; vi. oprema koju upotrebljavaju visokotehnološka poduzeća za visokotehnološku proizvodnju i razvoj podliježe ubrzanoj amortizaciji; vii. izvozni proizvodi koje proizvode visokotehnološka poduzeća izuzeti su od izvoznih carina osim onih koje je država ograničila ili koji se odnose na određene proizvode itd. (48)

(163) Nakon konačne objave kineska je vlada tvrdila da Katalog kineskih proizvoda visoke tehnologije u vezi sa Zakonom NRK-a o znanstvenom i tehnološkom napretku nije specifičan za određene industrije jer se u tim dokumentima utvrđuju objektivni kriteriji prihvatljivosti koji se primjenjuju automatski.

(164) U tom pogledu, kako je već spomenuto u uvodnoj izjavi 162., u Katalogu kineskih izvoznih proizvoda visoke tehnologije navodi se osam kategorija, uključujući „nove materijale”. Komisija nadalje napominje da se u Katalogu kineskih proizvoda visoke tehnologije upućuje na 11 područja, među kojima je „6. Novi materijali”. S obzirom na to da su oba kataloga ograničena na određen broj područja, ne može se zaključiti da se primjenjuju na sve industrije. Stoga je tvrdnja kineske vlade odbačena.

(165) Treće poglavlje Privremenih odredbi o poticanju prilagodbe industrijske strukture (Odluka br. 40 2005 Državnog vijeća) („Odluka br. 40”) upućuje na „Katalog smjernica za restrukturiranje industrije” koji se sastoji od tri vrste sadržaja: sadržaj poticanih projekata, sadržaj ograničenih projekata i sadržaj ukinutih projekata. U skladu s člankom XVII. Odluke, ako „investicijski projekt pripada poticanom sadržaju, ispituje se i odobrava te evidentira u skladu s relevantnim nacionalnim propisima o ulaganjima; sve financijske institucije pružaju kreditnu potporu u skladu s kreditnim načelima; vlastita oprema uvezena u ukupnom iznosu ulaganja, uz iznimku robe u Sadržaju neizuzete uvezene robe projekata s domaćim ulaganjima (izmijenjen 2000.) koji je izdalo Ministarstvo financija, može se izuzeti od uvoznih carina i poreza na dodanu vrijednost povezanog s uvozom ako ne postoje novi propisi o sadržaju neizuzetih investicijskih projekata. Ostale povlaštene politike o poticanim industrijskim projektima provode se u skladu s relevantnim nacionalnim propisima”.

(166) U Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.) (49) pod „Poticaji za kategoriju I.” navodi se „XII. Građevinski materijali: […] 6. Tehnološki razvoj i proizvodnja kadnih peći za bezalkalna staklena vlakna tehnologijom izvlačenja i staklenih vlakana visokih performansi te proizvoda s godišnjim prinosom od 50 000 tona ”.

(167) Prema mišljenju kineske vlade, Odluka br. 40 nije specifična za jedno poduzeće ili industriju, kako je propisano člankom 2.1. Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama, nego za određene poticane projekte. Nadalje, Odluka br. 40 nije obvezujuća. Kineska vlada tvrdila je da Katalog smjernica za restrukturiranje industrije na koji se Komisija poziva nije relevantan jer se Komisija poziva na verziju ovog kataloga iz 2011. koja je prestala vrijediti. Prema tvrdnjama kineske vlade, u novoj verziji ovog kataloga ne spominju se tkanine od staklenih vlakana.

(168) Prvo, Komisija naglašava da se pozivala na „Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.)”. Stoga se nije pozivala na verziju iz 2011., već na izmijenjenu verziju iz 2013. Prema saznanjima Komisije posljednja izmjena kataloga odobrena je Dekretom br. 29 Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme Narodne Republike Kine od 27. kolovoza 2019. i stupila je na snagu 1. siječnja 2020. (50) Tim je novim „Katalogom smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2019.)” doista ukinut „Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena)”. Međutim, ta verzija donesena je i stupila na snagu nakon razdoblja ispitnog postupka. Stoga se tijekom ispitnog postupka primjenjivao „Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.)”. U svakom slučaju, suprotno izjavama kineske vlade, u verziji „Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije” iz 2019. spominju se tkanine od staklenih vlakana u okviru „Odjeljka I. Poticane industrije”, kako slijedi: „XII. Građevinski materijali […] 6. […] Razvoj tehnologije i proizvodnja staklenih vlakana visokih performansi i proizvoda od staklenih vlakana kao što su izmijenjeni i nepravilni poprečni presjeci ”.

(169) Drugo, Komisija se ne slaže da Odluka br. 40 nema obvezujući učinak. Naime, u Odluci br. 40 utvrđeni su privremeni propisi kojima se promiče industrijsko restrukturiranje te se u njoj upućuje na „Katalog smjernica za restrukturiranje industrije” kojim su definirane tri vrste sadržaja: sadržaj poticanih projekata, sadržaj ograničenih projekata i sadržaj ukinutih projekata. Međutim, člankom XVII. Odluke br. 40 na obvezujući se način utvrđuje postupanje s investicijskim projektima koji pripadaju poticanom sadržaju, npr. „sve financijske institucije pružaju kreditnu potporu u skladu s kreditnim načelima”, „ostale povlaštene politike o poticanim industrijskim projektima provode se u skladu s relevantnim nacionalnim propisima”. Nadalje, u članku XXI. utvrđeno je da se „relevantne povlaštene politike koje se provode u skladu sa Sadržajem industrija, proizvoda i tehnologija čiji razvoj potiče država (izmijenjen 2000.) prilagođavaju kako bi se provodile u skladu s poticanim sadržajem Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije”. Stoga Odluka br. 40 u tom pogledu ima obvezujući učinak. U Katalogu smjernica za restrukturiranje industrije pod „Poticaji za kategoriju I.” navodi se određeni broj projekata u okviru određenog broja industrija. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 166., njime su obuhvaćene industrija građevinskih materijala i određeni projekti povezani s industrijom tkanina od staklenih vlakana. Slijedom toga, Odlukom br. 40 u vezi s Katalogom smjernica za restrukturiranje industrije predviđa se poseban tretman određenih projekata unutar određenih poticanih industrija. Stoga, iako se ti dokumenti odnose na određene projekte, njima se najprije utvrđuju određene industrije koje se potiču, a zatim određeni projekti u tim industrijama koji bi mogli imati koristi od povlaštenog postupanja predviđenog Odlukom br. 40. Komisija je stoga odbacila tvrdnje kineske vlade.

(170) Nadalje, tkanine od staklenih vlakana obuhvaćene su Planom razvoja industrije građevinskih materijala za razdoblje 2016.–2020. (51) kojim se, među ostalim, predviđa prelazak industrije građevinskih materijala iz velike industrije u snažnu industriju. Njime se predviđaju i optimizacija struktura građevinskog sektora, poboljšanje sigurnosti opskrbe ključnim materijalima, povećanje razine koncentracije u industriji te jačanje međunarodne konkurentnosti. Planom su predviđeni kvantitativni razvojni ciljevi, kontrola vlade nad proizvodnim kapacitetom, podrobni proizvodni ciljevi, zemljopisna distribucija industrija u različitim provincijama NRK-a, sigurnost opskrbe, razvoj specifičnih industrija, kontrol