ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
91.

Polazište za analizu Komisije bit će određivanje postojećeg ili potencijalnog tržišta za koje se zahtijeva pristup. Radi utvrđivanja da li je potrebno naložiti pristup prema pravilima tržišnog natjecanja, u obzir će se uzeti činjenica da poduzetnik u vladajućem položaju krši svoju dužnost nediskriminacije (vidjeti u nastavku), odnosno sljedeći činitelji kumulativno: (a) pristup uređajima u pitanju općenito je ključan kako bi se poduzetnici mogli natjecati na tom odgovarajućem tržištu (67). Prema tome, osnovno pitanje ovdje jest što je ključno. Nije dovoljno reći da bi položaj poduzetnika koji zahtijeva pristup bio povoljniji da je pristup odobren; no odbijanje davanja pristupa mora dovesti do toga da se predložene aktivnosti učine ili nemogućima ili ozbiljno i neizbježno neekonomičnima. Iako se, primjerice, zamjenska infrastruktura može od 1. srpnja 1996. godine koristiti za liberalizirane usluge, proći će neko vrijeme prije nego što u brojnim slučajevima ona postane zadovoljavajuća zamjena za uređaje već postojećeg operatera. Takva zamjenska infrastruktura trenutno ne nudi jednako gustu zemljopisnu pokrivenost kao mreža već otprije prisutnog telekomunikacijskog operatera; (b) dostatni kapacitet na raspolaganju je za osiguranje pristupa; (c) vlasnik uređaja ne zadovoljava potražnju na postojećem tržištu usluga odnosno proizvoda, priječi pojavu potencijalnih novih usluga odnosno proizvoda, ili sprečava tržišno natjecanje na postojećem odnosno potencijalnom tržištu usluga odnosno proizvoda; (d) poduzetnik koji zahtijeva pristup spreman je platiti razumnu i nediskriminatornu cijenu, a inače će u svakom smislu prihvatiti nediskriminatorne uvjete pristupa; (e) ne postoji objektivno opravdanje za odbijanje osiguranja pristupa. Mjerodavna opravdanja u ovom kontekstu mogla bi obuhvaćati vrlo ozbiljnu poteškoću u osiguranju pristupa za poduzetnika koji ga zahtijeva, ili činjenicu da vlasniku uređaja koji je poduzeo ulaganje s ciljem uvođenja novog proizvoda odnosno usluge treba dovoljno vremena i prilike za korištenje uređaja radi plasiranja na tržište tog novog proizvoda odnosno usluge. Međutim, iako će se svako opravdanje morati pomno preispitati od slučaja do slučaja, u telekomunikacijskom sektoru naročito je važno da pogodnosti za krajnje korisnike, proizašle iz konkurentnog okružja, ne budu uništene djelovanjem bivših državnih monopolista odnosno sprečavanjem nastanka i razvoja tržišnog natjecanja.
27.

Praktično iskustvo koje je Komisija stekla kroz primjenu pravila o državnim potporama na javna poduzeća, kao i općenita podrška koju osnovne teme načela ulagača u tržišnom gospodarstvu uživaju među institucijama Zajednice, potvrđuju stajalište Komisije da to načelo, kao takvo, predstavlja primjeren standard za utvrđivanje postojanja potpore. Međutim, uočeno je da je većina slučajeva na koje se ovaj mehanizam primijenio bila posebne naravi te se učinilo da bi šira primjena tog mehanizma mogla izazvati određene poteškoće. Stoga su potrebna neka daljnja objašnjenja. Osim toga, izražena je zabrinutost da bi primjena načela ulagača u tržišnom gospodarstvu mogla dovesti do toga da prosudba Komisije zamijeni ulagača i njegovu prosudbu projekata ulaganja. Ova se kritika prvenstveno može pobiti činjenicom da se to načelo u brojnim pojedinačnim slučajevima već pokazalo primjerenim i praktičnim standardom za utvrđivanje predstavljaju li javna sredstva državnu potporu. Drugo, cilj Komisije u budućnosti nije, kao što to nije bio ni u prošlosti, zamijeniti prosudbu ulagača. Svaki zahtjev za dodatna financijska sredstva poziva javna poduzeća i javna tijela, kao što je to slučaj i s privatnim poduzetnicima i privatnim osiguravateljima financijskih sredstava, da analiziraju rizike, kao i vjerojatan ishod projekta ulaganja. Nasuprot tome, Komisija je svjesna da takva analiza rizika zahtijeva od javnih poduzeća, kao i od privatnih poduzetnika, primjenu poduzetničkih vještina, što po samoj naravi problema podrazumijeva širok prostor za prosuđivanje od strane ulagača. S obzirom na takvu širinu prostora za donošenje prosudbe, na temelju odluke ulagača ne može se zaključiti da se radi o državnoj potpori. U sklopu ocjene opravdanosti dodjeljivanja sredstava, država članica mora odlučiti je li o tome potrebno uputiti obavijest sukladno obvezi u skladu s člankom 93. stavkom 3. U tom kontekstu, korisno je prisjetiti se mjera iz Komunikacije iz 1984. godine o udjelima javnih tijela, u kojem stoji da, ako postoji pretpostavka da financijski tokovi od države do javnog poduzeća predstavljaju potporu, Komisija o tome mora unaprijed biti obaviještena. Na temelju ispitivanja primljenih podataka Komisija u roku od 15 radnih dana odlučuje trebaju li se takvi podaci smatrati obaviješću u smislu članka 93. stavka 3. (točka 4.4.2.). Samo ako ne postoje objektivni razlozi da je razumno očekivati da će ulaganje donijeti primjerenu stopu prinosa, koja bi bila prihvatljiva privatnom ulagaču u sličnom privatnom poduzetniku koji posluje u uobičajenim tržišnim uvjetima, radi se o državnoj potpori čak i kada se ona u cijelosti ili djelomično financira iz javnih sredstava. Komisija nema namjeru analizirati projekte ulaganja ex ante (osim ako o njima nije upućena prethodna obavijest u skladu s člankom 93. stavkom 3.).
Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

nema
(5)

određene okolnosti nameću nužnost postizanja ravnoteže u pogledu prava ispitanika u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 („Uredba”) te ciljeva i potreba vezanih uz poslove GI/IS-a odnosno UGDOZP-a, kao i potpunog poštovanja temeljnih prava i sloboda drugih ispitanika, te da u tu svrhu članak 25. Uredbe omogućuje GI/IS-u i UGDOZP-u da ograniče primjenu članaka od 14. do 22., članaka 35. i 36., kao i članka 4. iste, ako njegove odredbe odgovaraju pravima i obvezama predviđenim člancima od 14. do 22., te da je, kako bi se to postiglo, neophodno donijeti unutarnja pravila prema kojima mjerodavni voditelj obrade podataka može ograničiti prava ispitanika u skladu s člankom 25. Uredbe;
5.

Radno vrijeme tajništva je: — prijepodne, od ponedjeljka do petka od 9.30 do 12.00 sati, — poslijepodne, od ponedjeljka do četvrtka od 14.30 do 17.30 sati te petkom od 14.30 do 16.30 sati.
27.

Instrument fleksibilnosti s godišnjom gornjom granicom od 200 milijuna eura (u tekućim cijenama) namijenjen je financiranju, u predmetnoj financijskoj godini i do navedenog iznosa, jasno određenih rashoda koje nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova. Dio godišnjeg iznosa koji nije iskorišten može se prenijeti do godine n+2. Ako se instrument fleksibilnosti upotrijebi, prvo se koriste prenesena sredstva i to prema starosti. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji se ne iskoristi do godine n+2 zastarijeva. Komisija priprema prijedlog za korištenje instrumenta fleksibilnosti nakon što su istražene sve mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava unutar naslova u kojem su potrebni dodatni rashodi. Prijedlog navodi načelo korištenja instrumenta fleksibilnosti te utvrđuje potrebe koje moraju biti pokrivene kao i iznos. On može biti predstavljen za odnosnu financijsku godinu tijekom proračunskog postupka. Prijedlog Komisije uključuje se u prednacrt proračuna ili mu je u skladu s Financijskom uredbom priložen odgovarajući proračunski instrument. Odluku o korištenju instrumenta fleksibilnosti zajednički donose obje grane proračunskog tijela u skladu s točkom 3. Dogovor se postiže postupkom mirenja iz Priloga II. dijela C.
(20)

Postojeći mirovinski sustav u Francuskoj je složen i sastoji se od više od 40 usporednih programa. Ti se programi primjenjuju na različite skupine radnika i funkcioniraju u skladu s različitim pravilima. Prema podacima Eurostata javni rashodi za mirovine u Francuskoj koji su 2019. iznosili 14,6 % BDP-a bili su treći po visini u Uniji. Visina rashoda povezana je s relativno visokom stopom zamjene (tj. mirovina u odnosu na zadnje godišnje plaće), očekivanim životnim vijekom, relativno ranom efektivnom dobi umirovljenja (oko 62 godine) i velikim brojem korisnika mirovina u odnosu na ukupni broj stanovnika. Prema Komisijinu Izvješću o starenju stanovništva za 2021. i posljednjem godišnjem izvješću francuskog Savjetodavnog vijeća za mirovine (Conseil d’orientation des retraites) predviđa se da će se rashodi za mirovine ponešto smanjiti do 2024., a zatim umjereno povećati za oko 0,2 postotna boda BDP-a od 2025. do oko 2030. Visoki ukupni javni rashodi, u kojima su rashodi za mirovine jedna od glavnih stavki, pridonose nakupljanju javnog duga unatoč velikom poreznom opterećenju, zbog čega se Francuska srednjoročno suočava s visokim rizicima za fiskalnu održivost. Dugoročno, rashodi za mirovine postupno bi se smanjivali do 2070., uglavnom zbog indeksacije mirovinskih primanja s obzirom na inflaciju, čime se neutralizira učinak povećanja omjera ovisnosti zbog starenja stanovništva. Pojednostavnjenje mirovinskog sustava spajanjem različitih programa pridonijelo bi njegovoj transparentnosti i pravednosti te bi pozitivno utjecalo na mobilnost radne snage i učinkovitost raspodjele rada, a moglo bi pojačati i fiskalnu održivost. Francuska vlada pokrenula je 2018. postupak reforme radi ujednačavanja pravila različitih mirovinskih programa. Reforma je zaustavljena izbijanjem pandemije bolesti COVID-19. Predstavljajući ciljeve francuskog plana za oporavak i otpornost, vlada je potvrdila svoju predanost provedbi ambiciozne reforme mirovinskog sustava kako bi postao pravedniji i održiviji.
(23)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost, Malta se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na određene karakteristike poreznog sustava koje olakšavaju agresivno porezno planiranje. Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja i dalje je ključno za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznog sustava, kako je navedeno u Preporuci u vezi s europodručjem za 2022. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Malta je poduzela korake za suzbijanje praksi agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa te obvezivanjem u svojem planu za oporavak i otpornost da će provesti neovisnu studiju o inozemnim izlaznim i ulaznim plaćanjima (tj. između rezidenata Unije i rezidenata trećih zemalja) nakon koje bi uslijedilo provedbeno zakonodavstvo u skladu sa zaključcima studije. Ipak, izlazna plaćanja kamata, naknada za licencije i dividendi koja izvršavaju poduzeća sa sjedištem u Malti u jurisdikcije s nultim i niskim poreznim stopama (to jest bilo koju jurisdikciju u kojoj je zakonska stopa poreza na dobit manja od najniže zakonske stope poreza na dobit u Uniji, odnosno 9 %) mogli bi dovesti do toga da se za ta plaćanja u potpunosti izbjegne plaćanje poreza do uvođenja oporezivanja po odbitku ili jednakovrijednih zaštitnih mjera u Malti kako bi se osiguralo da se takva plaćanja pravilno oporezuju. Nadalje, zbog tretmana rezidentnih trgovačkih društava koja nemaju domicil u Malti i dalje postoji rizik od dvostrukog neoporezivanja poduzeća i pojedinaca.
(8)

Predviđalo se da će 2021. deficit opće države u europodručju u cjelini dosegnuti 7,1 % BDP-a, ali da će se 2022. smanjiti na 3,9 %. Prema gospodarskoj prognozi službi Komisije iz jeseni 2021. predviđalo se da će fiskalna politika europodručja i dalje biti poticajna 2021., s ekspanzijom većom od 1,75 % BDP-a, te 2022., s ekspanzijom od oko 1 % BDP-a. Javna ulaganja koja se financiraju na nacionalnoj razini i na razini Unije u 2022. doprinijet će tom poticajnom smjeru politike. Od studenoga 2021. provedbom 18 nacionalnih planova za oporavak i otpornost država članica europodručja koje je Vijeće do tada odobrilo treba se osigurati opsežna financijska potpora državama članicama europodručja u iznosu do 262 milijarde EUR u obliku bespovratnih sredstava i 139 milijardi EUR u obliku zajmova u razdoblju do 2026. Koordinacija nacionalnih fiskalnih politika, uz puno uvažavanje Pakta o stabilnosti i rastu, ključna je za učinkovit odgovor na gospodarski šok uzrokovan krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, održiv oporavak i pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije (EMU). Iako će opća klauzula o odstupanju ostati aktivna u 2022., očekuje se da će se deaktivirati od 2023. Kako gospodarski oporavak napreduje, fiskalna politika preusmjerava se s privremenih hitnih mjera na ciljane mjere potpore oporavku. Povećanje udjela javnog duga u BDP-u s 85,5 % BDP-a 2019. na 100 % BDP-a 2021. odraz je kombiniranih učinaka smanjenja proizvodnje i nužnog odgovora politike na vrlo velik šok uzrokovan bolešću COVID-19. Međutim, s obzirom na to da su udjeli duga u BDP-u u nekim državama članicama europodručja bili visoki i prije tog šoka, cilj politike bit će postupno, trajno i za rast poticajno smanjenje duga u velikom dijelu europodručja.
6.

razmotriti uporabu brzih antigenskih testova posebno u sljedećim situacijama i uvjetima: (a) dijagnoza bolesti COVID-19 među simptomatskim slučajevima, bez obzira na situaciju ili uvjete. Brze antigenske testove treba primijeniti u prvih 5 dana od pojave simptoma, kada je virusno opterećenje najveće. Pacijente primljene u bolnicu i stanare ustanova socijalne skrbi koji pokazuju simptome bolesti COVID-19 trebalo bi testirati po prijmu. (b) Kontakti potvrđenih slučajeva: testiranje asimptomatskih kontakata brzim antigenskim testom treba obaviti što je prije moguće, u prvih 7 dana nakon kontakta, u skladu s važećim smjernicama. (c) utvrđena žarišta bolesti, radi ranog otkrivanja i izolacije slučajeva. U tom je kontekstu relevantno testiranje i simptomatskih i asimptomatskih slučajeva. (d) probir u visokorizičnim zatvorenim prostorima, kao što su bolnice, drugi objekti za zdravstvenu skrb, objekti za dugotrajnu skrb kao što su domovi umirovljenika i domovi za starije i nemoćne osobe ili ustanove za smještaj osoba s invaliditetom, škole, zatvori, centri za zadržavanje ili druga infrastruktura za prihvat tražitelja azila i migranata te za beskućnike. U slučaju ponavljanja testiranje treba provesti svaka 2 do 4 dana, ako je to moguće, a barem prvi pozitivni rezultat identificiran brzim antigenskim testiranjem trebalo bi potvrditi RT-PCR-om. (e) U epidemiološkim situacijama ili područjima u kojima je udio pozitivnih testova visok ili vrlo visok (npr. > 10 %), brzi antigenski testovi mogu se upotrebljavati za probir cijele populacije u skladu s nacionalnim nadležnostima, pri čemu se uzima u obzir i uvodi odgovarajući program evaluacije za mjerenje učinka. Potrebno je ustanoviti točne testne intervale za ponavljanje. ECDC će države članice podupirati objavom ažurnih smjernica o testiranju na COVID-19, u kojima će se raspravljati o prednostima i izazovima testiranja cijele populacije te upotrebi brzih antigenskih testova u tom kontekstu.
10.

Na temelju podataka koje su dostavile države članice Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti trebao bi objaviti kartu država članica EU-a s pojedinačno označenim regijama, kako bi doprinio donošenju odluka u državama članicama. Karta bi trebala uključivati i skupove podataka iz Islanda, Lihtenštajna, Norveške i, čim to uvjeti dopuste ( 4 ) , Švicarske Konfederacije. Na toj bi se karti područja trebalo označiti sljedećim bojama: (a) zelenom, ako je 14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 manja od 25, a stopa pozitivnih testova na infekciju bolešću COVID-19 manja od 4 %; (b) narančastom, ako je 14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 manja od 50, ali je stopa pozitivnih testova na infekciju bolešću COVID‐19 4 % ili veća, ili ako se 14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 kreće od 25 do 150, ali je stopa pozitivnih testova na infekciju bolešću COVID-19 manja od 4 %; (c) crvenom, ako je 14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 50 ili veća, a stopa pozitivnih testova na infekciju bolešću COVID-19 4 % ili veća, ili ako je 14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 veća od 150 na 100 000 stanovnika; (d) sivom, ako ne postoji dovoljno informacija za procjenu kriterija iz točaka od (a) do (c) ili ako je stopa testiranja na infekciju bolešću COVID-19 na 100 000 stanovnika 300 ili manja. Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti trebao bi usto objavljivati zasebne karte za svaki ključni pokazatelj koji doprinosi sveobuhvatnoj karti: za 14-dnevnu stopu prijavljenih slučajeva na regionalnoj razini te za stopu testiranja i stopu pozitivnih testova na nacionalnoj razini tijekom proteklog tjedna. Kad podaci budu dostupni na regionalnoj razini, sve karte trebale bi se temeljiti na tim podacima.
(13)

Drugi se kriterij odnosi na to teži li struktura tržišta učinkovitom tržišnom natjecanju unutar relevantnog vremenskog okvira, uzimajući u obzir stanje i buduće izglede tržišnog natjecanja koje se temelji na infrastrukturi te ostalih izvora tržišnog natjecanja koji su u pozadini prepreka ulasku. Analiza učinkovitog tržišnog natjecanja upućuje na to da će se u razmatranom razdoblju na tržištu razviti stvarno tržišno natjecanje bez ex ante regulacije ili da će se ono ostvariti nakon tog razdoblja, pod uvjetom da se u razmatranom razdoblju već vide jasne potvrde pozitivne dinamike tržišta. Primjerice, konvergencija proizvoda, koji se pružaju različitim mrežnim tehnologijama, može uzrokovati ograničenja tržišnog natjecanja koja primjenjuju operatori aktivni na zasebnim tržištima proizvoda i dovesti do konvergencije tržišta.
(17)

Mjere poduzete kako bi se zaustavilo širenje virusa koji uzrokuje COVID-19 imaju znatan učinak na gospodarstvo te bi ove godine mogle dovesti do gubitka BDP-a od 9,4 %. Negativan učinak na zaposlenost, iako ga je trenutačno teško izračunati, bit će također golem. Od početka krize uzrokovane bolešću COVID-19, od veljače do svibnja, gotovo 700 000 ljudi izgubilo je posao. Negativan učinak na zaposlenost trenutačno ublažava činjenica da je gotovo 3,5 milijuna radnika uključeno u programe skraćenog radnog vremena (ERTE), čime se dosad uspio spriječiti neposredan gubitak radnih mjesta. Posljedice pandemije bolesti COVID-19 u Španjolskoj pogoršat će visok udio zaposlenosti u malim i srednjim poduzećima, važnost sektora koji su posebno pogođeni i koji će vjerojatno doživjeti sporiji oporavak, kao što su turizam i maloprodaja, te visoka stopa zaposlenih na određeno vrijeme (26,3 % u 2019.). Svi ti čimbenici mogli bi dovesti do velikih gubitaka radnih mjesta i pojačati šok. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti (koja je u veljači 2020. iznosila 13,6 %) na 18,9 % u 2020. i pad na 17 % u 2021.
(16)

Austrijska vlada poduzela je dosad nezabilježene mjere radi nadzora širenja bolesti COVID-19. Uvela je strogu karantenu i pravila o ograničavanju socijalnih kontakata, a zdravstvenom sustavu na raspolaganje je stavila znatna sredstva za nabavu opreme i zaliha te jačanje laboratorijskih i kadrovskih kapaciteta. Primarna zdravstvena zaštita izložena je iznimnom pritisku zbog drastičnog povećanja potrebe za konzultacijama na daljinu i odlascima na liječnički pregled te zahtjeva za kućnim posjetima. Brzo širenje bolesti COVID-19 snažno je utjecalo na austrijsko gospodarstvo. Nacionalne i međunarodne mjere za sprečavanje širenja virusa pogodile su i potražnju i ponudu, što je dovelo do općeg gospodarskog pada. Stoga se predviđa smanjenje BDP-a za 5,5 % u 2020., veće nego tijekom gospodarske i financijske krize u razdoblju 2008. – 2009. S obzirom na razmjerno brz pad broja novozaraženih osoba, Austrija je jedna od prvih država članica koje su najavile ublažavanje mjera za suzbijanje širenja pandemije od sredine travnja. Kako bi se izbjegla dugotrajna gospodarska šteta i ublažili učinci krize na zaposlenost i društvo, Vlada je donijela sveobuhvatan paket mjera potpore austrijskom gospodarstvu (približno 10 % BDP-a). Paket uključuje program skraćenog radnog vremena (Kurzarbeit), u kojem se radno vrijeme tijekom određenog razdoblja u prosjeku može smanjiti za do 90 %, a poslodavcima se nadoknađuje iznos od 80 % do 90 % posljednjeg neto dohotka zaposlenika, ovisno o posljednjem bruto dohotku. Sveobuhvatnim skupom mjera za poduzeća i samozaposlene osobe nastoji se privremeno spriječiti probleme s likvidnošću i pružiti izravnu potporu teško pogođenim poduzećima i industrijama s posebnim naglaskom na mala i srednja poduzeća. Mjere obuhvaćaju transfere i potporu likvidnosti putem zajmova, jamstava, dokapitalizacije i odgode plaćanja poreza. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.
(22)

Francuska trenutačno ima dobre rezultate u području energetske i klimatske politike te je i dalje na dobrom putu da postigne svoj cilj smanjenja stakleničkih plinova do 2020. Međutim, mora znatno povećati ulaganja kako bi ostvarila svoje ciljeve u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti do 2020. te svoje ambicioznije klimatske i energetske ciljeve za 2030., posebno kada je riječ o upotrebi energije iz obnovljivih izvora i obnovi zgrada kako bi bile energetski učinkovitije. Budući da se više od polovine tih ulaganja trenutačno financira javnim sredstvima, trebalo bi gospodarskim i regulatornim uvjetima financiranje tih projekata učiniti održivijim za privatni sektor kako bi se iskoristile znatne mogućnosti ulaganja. Brži prodor obnovljivih izvora energije u sektor grijanja i hlađenja ima posebno velik neiskorišteni potencijal. Postoje velike potrebe za ulaganjem i u području energetske učinkovitosti zgrada. To se posebno odnosi na obnovu u sektoru stambenih nekretnina, koji čini velik dio ukupnog manjka ulaganja u području klime, s obzirom na to da je većina stambenog fonda stara i sadržava 7 do 8 milijuna slabo izoliranih zgrada (što čini oko 20 % ukupnog broja stambenih jedinica). Postotak poslovnih zgrada koje zadovoljavaju visoke standarde energetske učinkovitosti u 2017. bio je manji u Francuskoj (25 %) nego u Uniji kao cjelini (39 %). U energetskom sektoru uočljive su znatne regionalne razlike. Energetski intenzitet smanjuje se u gotovo svim regijama, ali različitom dinamikom te postoje znatne razlike u upotrebi obnovljivih izvora energije. Dodatna ulaganja u međusobno povezivanje, posebno s Pirenejskim poluotokom, mogla bi pridonijeti većoj integraciji unutarnjeg energetskog tržišta Unije, i pritom povećati tržišno natjecanje i olakšati uvođenje obnovljivih izvora energije.
3.

Irska bi trebala znatno povećati svoju razinu ambicije u pogledu energetske učinkovitosti kroz smanjenje razine krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije u smislu apsolutne vrijednosti u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. To bi trebala poduprijeti politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi iskazati svoj konačan doprinos kao posebnu vrijednost za potrošnju primarne energije i krajnju potrošnju energije. Trebala bi detaljno razraditi temeljnu metodologiju za procjenu uštede energije. Također bi trebala navesti ulaganja potrebna za provedbu politika energetske učinkovitosti.
3.

Danska bi trebala bitno podignuti razinu ambicioznosti u pogledu smanjenja konačne i primarne potrošnje energije 2030. u kontekstu povećanja razine napora kako bi bilo moguće postići cilj Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. Danska bi trebala predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se kompenzirali vjerojatni učinci bitno sniženih razina financiranja za energetsku učinkovitost te za dogovorena porezna smanjenja, a kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Danska bi trebala uključiti mjere čija je namjena ušteda energije i kojima se to može napraviti sukladno članku 7. Direktive 2012/27/EU. To je posebice važno u kontekstu odluke Danske da zatvori svoj postojeći program u vezi obveze u pogledu energetske učinkovitosti čime bi se smanjilo financiranje dostupno za konačne mjere uštede energije. Danska bi trebala više pojasniti aktualne mjere kojima se mogu ostvariti ambicije u pogledu čišćeg i učinkovitijeg prometa i vozila.