HR Službeni list Europske unije 171

32008R0110



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

UREDBA (EZ) br. 110/2008 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 15. siječnja 2008.

o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 95.,

uzimajući u obzir prijedlog Komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),

budući da:

(1) Pokazalo se da je Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1576/89 od 29. svibnja 1989. o utvrđivanju općih pravila o definiciji, opisivanju i prezentaciji jakih alkoholnih pića (3) i Uredbom Komisije (EEZ) br. 1014/90 od 24. travnja 1990. o utvrđivanju detaljnih provedbenih pravila o definiciji, opisivanju i prezentaciji jakih alkoholnih pića (4), na zadovoljavajući način reguliran sektor jakih alkoholnih pića. Međutim, u svjetlu najnovijih iskustava, potrebno je pojasniti pravila koja se primjenjuju na određivanje definicije, opisivanje, prezentiranje i označivanje jakih alkoholnih pića, kao i na zaštitu zemljopisnih oznaka određenih jakih alkoholnih pića, vodeći pritom računa o tradicionalnim načinima proizvodnje. Stoga je potrebno staviti izvan snage i zamijeniti Uredbu (EEZ) br. 1576/89.

(2) Sektor jakih alkoholnih pića važan je za potrošače, proizvođače i poljoprivredni sektor u Zajednici. Mjere koje se primjenjuju na sektor jakih alkoholnih pića trebale bi doprinijeti postizanju visoke razine zaštite potrošača, sprečavanju zavaravajuće prakse te ostvarivanju transparentnosti tržišta i poštenog tržišnog natjecanja. Pritom je potrebno mjerama štititi ugled koji jaka alkoholna pića Zajednice postižu na tržištu Zajednice, kao i na svjetskom tržištu, vodeći i dalje računa o tradicionalnim iskustvima koja se koriste u proizvodnji jakih alkoholnih pića, kao i povećanoj potrebi zaštite potrošača i pružanja informacija. Također se moraju uzimati i obzir i tehnološke inovacije kod kategorija kod kojih takve inovacije služe za poboljšanje kakvoće, a da ne utječu na tradicionalna svojstva pojedinih jakih alkoholnih pića.

(3) Proizvodnja jakih alkoholnih pića predstavlja za Zajednicu važan način plasmana poljoprivrednih proizvoda. U regulatornom okviru potrebno je naglasiti tu čvrstu povezanost s poljoprivrednim sektorom.

(4) Kako bi se osigurao sustavniji pristup zakonodavstvu kojim se reguliraju jaka alkoholna pića, ova Uredba mora jasno odrediti kriterije za proizvodnju, prezentiranje i označivanje jakih alkoholnih pića, kao i za zaštitu zemljopisnih oznaka.

(5) U interesu potrošača, potrebno je da se ova Uredba primjenjuje na sva jaka alkoholna pića stavljena na tržište u Zajednici, bez obzira jesu li proizvedena u Zajednici ili u trećim zemljama. S obzirom na izvoz visokokvalitetnih jakih alkoholnih pića te kako bi se zadržao i poboljšao ugled jakih alkoholnih pića Zajednice na svjetskom tržištu, potrebno je da se ova Uredba primjenjuje i na pića koja se u Zajednici proizvode za izvoz. Također je potrebno da se ova Uredba primjenjuje i na korištenje etilnog alkohola i/ili destilate poljoprivrednog podrijetla u proizvodnji jakih alkoholnih pića i na korištenje naziva jakih alkoholnih pića kod prezentiranja i označivanja prehrambenih proizvoda. U iznimnim slučajevima, kad to zahtijevaju zakoni trećih zemalja uvoznica, u ovoj je Uredbi potrebno predvidjeti odstupanja od odredbi priloga I. i II. ovoj Uredbi u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom.

(6) Općenito je u ovoj Uredbi potrebno usredotočiti se na definicije jakih alkoholnih pića koje treba svrstati po kategorijama. Tim se definicijama i dalje trebaju poštovati tradicionalni postupci osiguravanja kakvoće, no potrebno ih je dopuniti ili ažurirati u slučajevima kada su dosadašnje definicije nedostatne ili ih nema, ili kad se takve definicije mogu poboljšati u svjetlu tehnološkog razvoja.

(7) Kako bi se u obzir uzela očekivanja potrošača vezana uz sirovine koje se koriste za vodku, posebno u državama članicama koje proizvode tradicionalnu vodku, potrebno je osigurati pružanje dostatnih informacija o sirovini koja se koristi kad se vodka proizvodi od drugih sirovina poljoprivrednog podrijetla osim žitarica i/ili krumpira.

(8) Osim toga, etilni alkohol koji se koristi za proizvodnju jakih alkoholnih pića i drugih alkoholnih pića mora biti isključivo poljoprivrednog podrijetla kako bi se zadovoljila očekivanja potrošača i poštovali tradicionalni načini proizvodnje. Time se također osigurava stavljanje na tržište osnovnih poljoprivrednih proizvoda.

(9) S obzirom na značaj i složenost sektora jakih alkoholnih pića, potrebno je utvrditi posebne mjere o označivanju i prezentiranju jakih alkoholnih pića, koje idu dalje od horizontalnih odredbi predviđenih u Direktivi 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. ožujka 2000. o usklađivanju zakonodavstava država članica o označivanju, prezentaciji i oglašavanju prehrambenih proizvoda (5). Tim se posebnim mjerama također treba spriječiti zlouporaba izraza „jako alkoholno piće” i naziva jakih alkoholnih pića za proizvode koji ne zadovoljavaju definicije određene u ovoj Uredbi.

(10) Iako je važno osigurati da se razdoblje odležavanja ili starosti općenito odnosi samo na najmlađu alkoholnu komponentu, ovom je Uredbom potrebno predvidjeti odstupanja kako bi se u obzir uzeli tradicionalni procesi starenja koje uređuju države članice.

(11) U skladu s Ugovorom, u primjeni politike održanja kakvoće i kako bi se osigurala visoka kakvoća jakih alkoholnih pića i raznolikost u tom sektoru, potrebno je da države članice imaju mogućnost primjene strožih pravila od pravila utvrđenih u ovoj Uredbi o proizvodnji, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića proizvedenih na njihovim državnim područjima.

(12) Direktiva Vijeća 88/388/EEZ od 22. lipnja 1988. o usklađivanju zakonodavstava država članica o aromama za uporabu u hrani i o izvornim sirovinama za njihovu proizvodnju (6), primjenjuje se i na jaka alkoholna pića. Stoga je potrebno u ovoj Uredbi utvrditi samo pravila koja nisu predviđena u toj Direktivi.

(13) Važno je poštovati odredbe Sporazuma o trgovinskim aspektima prava na intelektualno vlasništvo (dalje u tekstu sporazum o TRIPS-u – Trade-related Aspects of Intellectual Property Rights), a posebno njegove članke 22. i 23., kao i Opći sporazum o carinama i trgovini, odobren Direktivom Vijeća 94/800/EZ (7), koji tvore sastavni dio Sporazuma o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije.

(14) Budući da se Uredba Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (8) ne primjenjuje na jaka alkoholna pića, u ovoj je Uredbi potrebno utvrditi pravila za zaštitu zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića. Zemljopisne oznake potrebno je registrirati, uz identifikaciju jakih alkoholnih pića kao proizvoda koji su podrijetlom s državnog područja pojedine države, ili regije ili lokaliteta na tom državnom području, čija se određena kakvoća, ugled ili druga svojstva alkoholnog pića uglavnom mogu pripisati njegovom zemljopisnom podrijetlu.

(15) U ovoj je Uredbi potrebno utvrditi nediskriminirajući postupak za registraciju, usklađenost, promjenu i moguće brisanje zemljopisnih oznaka treće zemlje i Europske unije u skladu sa sporazumom o TRIPS-u, uz dužno poštovanje statusa uobičajenih zemljopisnih oznaka.

(16) Mjere nužne za provedbu ove Uredbe potrebno je donijeti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (9).

(17) Potrebno je Komisiju posebno ovlastiti za: odobravanje odstupanja od određenih dijelova Uredbe kada to zahtijeva zakon zemlje uvoznice; utvrđivanje najveće količine sladila za zaokruživanje okusa; odobravanje odstupanja od pravila kojima se regulira označivanje razdoblja odležavanja ili starosti; donošenje odluka o podnesenim zahtjevima za registraciju, o brisanju i poništenju unosa zemljopisne oznake, kao i promjene tehničke dokumentacije; izmjenu tehničkih definicija izraza i kriterija, definicija jakih alkoholnih pića svrstanih po kategorijama te popisa registriranih zemljopisnih oznaka; odobravanje odstupanja od postupka kojim se regulira registracija zemljopisnih oznaka, te promjena tehničke dokumentacije. Budući da su to mjere s općim dosegom djelovanja kojima se mijenjaju sporedne odredbe ove Uredbe, inter alia, brisanjem nekih mjera ili izmjenama ove Uredbe s novim sporednim odredbama, one moraju biti donesene u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom, kako je predviđeno u članku 5.a Odluke 1999/468/EZ.

(18) Prijelaz s pravila predviđenih u Uredbi (EEZ) br. 1576/89 na pravila u ovoj Uredbi mogao bi uzrokovati poteškoće koje nisu riješene u ovoj Uredbi. Potrebne prijelazne mjere, kao i mjere potrebne za rješavanje praktičnih pitanja specifičnih za sektor jakih alkoholnih pića, potrebno je donijeti u skladu s Odlukom 1999/468/EZ.

(19) Kako bi se olakšao prijelaz s pravila predviđenih u Uredbi (EEZ) br. 1576/89, tijekom prve godine primjene ove Uredbe, potrebno je dopustiti proizvodnju jakih alkoholnih pića prema toj Uredbi. Također je potrebno predvidjeti prodaju postojećih zaliha sve do njihova isteka,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

PODRUČJE PRIMJENE, DEFINICIJA I KATEGORIJE JAKIH ALKOHOLNIH PIĆA

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1. Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o definiciji, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, kao i o zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića.

2. Ova se Uredba primjenjuje na sva jaka alkoholna pića koja se stavljaju na tržište u Zajednici, bilo da su proizvedena u Zajednici ili u trećim zemljama, kao i na pića proizvedena u Zajednici za izvoz. Ova se Uredba također primjenjuje na korištenje etilnog alkohola i/ili destilata poljoprivrednog podrijetla u proizvodnji jakih alkoholnih pića te na korištenje naziva jakih alkoholnih pića prilikom prezentiranja i označivanja hrane.

3. U iznimnim slučajevima kada zakoni treće zemlje uvoznice to zahtijevaju, može se odobriti odstupanje od pravila priloga I. i II. u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 25. stavka 3.

Članak 2.

Definicija alkoholnog pića

1. Za potrebe ove Uredbe, „jako alkoholno piće” znači jako alkoholno piće:

(a) namijenjeno prehrani ljudi;

(b) koje ima posebna organoleptička svojstva;

(c) alkoholne jakosti od najmanje 15 % vol.;

(d) koje je proizvedeno: i. bilo izravno: — destilacijom, s ili bez dodatka aroma, od prirodno prevrelih proizvoda, i/ili — maceracijom ili sličnom preradom biljnih tvari u etilnom alkoholu poljoprivrednog podrijetla i/ili u destilatima poljoprivrednog podrijetla, i/ili u jakim alkoholnim pićima u smislu značenja ove Uredbe, i/ili — dodavanjem aroma, šećera ili drugih sladila navedenih u Prilogu I. točki 3. i/ili drugih poljoprivrednih proizvoda i/ili prehrambenih proizvoda, etilnom alkoholu poljoprivrednog podrijetla i/ili destilatima poljoprivrednog podrijetla i/ili jakim alkoholnim pićima, u smislu značenja ove Uredbe, ii. ili miješanjem alkoholnog pića s jednim ili više: — drugih jakih alkoholnih pića, i/ili — etilnim alkoholom poljoprivrednog podrijetla ili destilatima poljoprivrednog podrijetla, i/ili — drugih jakih alkoholnih pića, i/ili — pića.

2. Međutim, pića koja spadaju pod oznake KN (kombinirana nomenklatura) 2203, 2204, 2205, 2206 i 2207 ne smatraju se jakim alkoholnim pićima.

3. Najmanja alkoholna jakost predviđena u stavku 1. točki (c) ne smije dovoditi u pitanje definiciju proizvoda u kategoriji 41. utvrđenu u Prilogu II.

4. U smislu ove Uredbe, tehničke definicije i kriteriji utvrđeni su u Prilogu I.

Članak 3.

Podrijetlo etilnog alkohola

1. Etilni alkohol koji se koristi u proizvodnji jakih alkoholnih pića i svih njihovih sastojaka smije biti samo poljoprivrednog podrijetla, u smislu značenja Priloga I. Ugovoru.

2. Etilni alkohol koji se koristi u proizvodnji jakih alkoholnih pića mora biti u skladu s definicijom predviđenom u Prilogu I. točki 1. ovoj Uredbi.

3. Etilni alkohol koji se koristi za razrjeđivanje ili otapanje bojila, aromata ili drugih odobrenih aditiva koji se koriste u preradi jakih alkoholnih pića mora biti etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla.

4. Jaka alkoholna pića ne smiju sadržavati alkohol sintetičkog podrijetla, niti neki drugi alkohol nepoljoprivrednog podrijetla u smislu značenja Priloga I. Ugovoru.

Članak 4.

Kategorije jakih alkoholnih pića

Jaka alkoholna pića klasificiraju se u kategorije prema definicijama utvrđenima u Prilogu II.

Članak 5.

Opća pravila o kategorijama jakih alkoholnih pića

1. Ne dovodeći u pitanje posebna pravila utvrđena za svaku pojedinu kategoriju označenu brojevima od 1. do 14. u Prilogu II., u njima određena jaka alkoholna pića:

(a) moraju se proizvoditi alkoholnom fermentacijom i destilacijom dobivenom isključivo iz sirovina koje su u smislu odgovarajućih definicija predviđene za pojedino jako alkoholno piće;

(b) ne smiju imati dodan razrijeđen ili nerazrijeđen alkohol, kako je definirano u Prilogu I. točki 5.;

(c) ne smiju sadržavati dodane aromatične tvari;

(d) moraju sadržavati samo dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje;

(e) moraju se zaslađivati samo kako bi se zaokružio konačan okus proizvoda, u skladu s Prilogom I. točkom 3. O maksimalnoj količini za proizvode koji se koriste za zaokruživanje okusa navedenih u Prilogu I. točki 3. podtočkama (a) do (f), odlučuje se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom, navedenom u članku 25. stavku 3. U obzir se uzima i posebno zakonodavstvo država članica.

2. Ne dovodeći u pitanje posebna pravila utvrđena za svaku pojedinu kategoriju označenu kategorijama od 15. do 46. u Prilogu II., u njima definirana jaka alkoholna pića mogu:

(a) se dobivati od bilo koje poljoprivredne sirovine navedene u Prilogu I. Ugovoru;

(b) imati dodan alkohol, kako je određeno u Prilogu I. stavku 5. ovoj Uredbi;

(c) sadržavati prirodne ili prirodnima identične aromatične tvari ili pripravke u smislu značenja članka 1. stavka 2. točke (b) podtočaka i. i ii. te članka 1. stavka 2. točke (c) Direktive 88/388/EEZ;

(d) sadržavati bojila, kako je određeno u Prilogu I. točki 10. ovoj Uredbi;

(e) se zasladiti, u skladu s Prilogom I. točkom 3. ovoj Uredbi i vodeći računa o posebnom zakonodavstvu pojedinih država članica, kako bi odgovarali određenim svojstvima proizvoda.

3. Ne dovodeći u pitanje posebna pravila utvrđena u Prilogu II., ostala jaka alkoholna pića koja ne ispunjavaju zahtjeve kategorija od 1. do 46. mogu:

(a) se dobivati od bilo koje poljoprivredne sirovine navedene u Prilogu I. Ugovoru i/ili prehrambenih proizvoda prikladnih za prehranu ljudi;

(b) imati dodan alkohol, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. ovoj Uredbi;

(c) sadržavati jednu ili više aroma, kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (a) Direktive 88/388/EEZ;

(d) sadržavati bojilo, kako je definirano u Prilogu I. točki 10. ovoj Uredbi;

(e) se u skladu s Prilogom I. točkom 3. ove Uredbe sladiti kako bi odgovarali određenim svojstvima proizvoda.

Članak 6.

Zakonodavstvo država članica

1. U okviru primjene politike kakvoće za jaka alkoholna pića koja su proizvedena na njihovu državnom području, a posebno za zemljopisne oznake registrirane u Prilogu III. ili za određivanje novih zemljopisnih oznaka, države članice mogu utvrđivati pravila stroža od onih u Prilogu II. za proizvodnju, opisivanje, prezentiranje i označivanje ako su oni u skladu s pravom Zajednice.

2. Države članice ne smiju zabraniti ili ograničiti uvoz, prodaju ili potrošnju jakih alkoholnih pića koja ispunjavaju zahtjeve ove Uredbe.

POGLAVLJE II.

OPISIVANJE, PREZENTIRANJE I OZNAČIVANJE JAKIH ALKOHOLNIH PIĆA

Članak 7.

Definicije

U smislu ove Uredbe, pojmovi „opisivanje”, „prezentiranje” i „označivanje” određeni su u Prilogu I. točkama 14., 15. i 16.

Članak 8.

Trgovački naziv

U skladu s člankom 5. Direktive 2000/13/EZ, naziv pod kojim se jako alkoholno piće prodaje (trgovački naziv) podliježe odredbama utvrđenima u ovom poglavlju.

Članak 9.

Posebne odredbe vezane uz trgovačke nazive

1. Jaka alkoholna pića koja zadovoljavaju specifikacije za proizvode definirane u kategorijama od 1. do 46. Priloga II. moraju kod opisivanja, prezentiranja i označivanja nositi trgovački naziv koji im je dodijeljen.

2. Jaka alkoholna pića koja ispunjavaju definiciju utvrđenu u članku 2., ali ne zadovoljavaju kriterije za uvrštavanje u kategorije od 1. do 46. Priloga II., moraju kod opisivanja, prezentiranja i označivanja nositi trgovački naziv „jako alkoholno piće”. Ne dovodeći u pitanje stavak 5. ovog članka, taj se trgovački naziv ne može zamijeniti ili promijeniti.

3. U slučaju kada jako alkoholno piće zadovoljava definicije više od jedne kategorije iz Priloga II., ono se može prodavati pod jednim ili više naziva navedenih za te kategorije u Prilogu II.

4. Ne dovodeći u pitanje stavak 9. ovog članka niti članak 10. stavak 1., nazivi iz stavka 1. ovog članka ne smiju se ni na koji način upotrebljavati za opisivanje ili prezentiranja bilo kojeg drugog pića osim jakih alkoholnih pića za koje su nazivi navedeni u Prilogu II. i registrirani u Prilogu III.

5. Trgovački nazivi mogu se dopuniti ili zamijeniti zemljopisnom oznakom registriranom u Prilogu III. i u skladu s poglavljem III., ili u skladu s nacionalnim odredbama dopuniti drugom zemljopisnom oznakom, pod uvjetom da to ne može dovesti potrošača u zabludu.

6. Zemljopisne oznake registrirane u Prilogu III. mogu se dopuniti samo:

(a) izrazima koji su se već koristili 20. veljače 2008. za uobičajene zemljopisne oznake u smislu članka 20., ili

(b) u skladu s odgovarajućom tehničkom dokumentacijom predviđenom na temelju članka 17. stavka 1.

7. Alkoholno piće koje ne zadovoljava ni jednu od definicija navedenih u kategorijama od 1. do 46. Priloga II. ne smije se opisivati, prezentirati niti označivati riječima ili frazama kao što su „poput”, „vrsta”, „u stilu”, „proizvedeno”, „aroma” ili sličnim izrazima koji su povezani s bilo kojim trgovačkim nazivom predviđenim u ovoj Uredbi i/ili sa zemljopisnim oznakama registriranima u Prilogu III.

8. Trgovački naziv alkoholnog pića ne smije se zamijeniti zaštićenim znakom proizvođača, nazivom marke proizvoda ili zamišljenim nazivom.

9. Nazivi navedeni u kategorijama 1. do 46. Priloga II. mogu se uvrstiti u popis sastojaka za prehrambene proizvode pod uvjetom da je popis u skladu s Direktivom 2000/13/EZ.

Članak 10.

Posebna pravila vezana uz korištenje trgovačkih naziva i zemljopisnih oznaka

1. Ne dovodeći u pitanje Direktivu 2000/13/EZ, zabranjeno je korištenje nekog izraza navedenog u kategorijama od 1. do 46. Priloga II., ili zemljopisne oznake registrirane u Prilogu III., u složenici ili aluzija kod prezentiranja prehrambenog proizvoda na bilo koji od njih, ako alkohol ne potječe isključivo od alkoholnog pića ili više njih na koje se upućuje.

2. Korištenje složenice, kako je navedeno u stavku 1., također je zabranjeno kad je jako alkoholno piće razrijeđeno tako da je alkoholna jakost smanjena na vrijednost ispod najmanje jakosti navedene u definiciji za to jako alkoholno piće.

3. Odstupajući od stavka 1., odredbe ove Uredbe ne utječu na moguće korištenje izraza „amer” ili „bitter” za proizvode koji nisu obuhvaćeni ovom Uredbom.

4. Odstupajući od stavka 1. i uzimajući u obzir uobičajene proizvodne metode, složenice navedene u kategoriji 32. točki (d) Priloga II. mogu se koristiti kod prezentiranja likera proizvedenih u Zajednici prema navedenim uvjetima za tu kategoriju.

Članak 11.

Opisivanje, prezentiranje i označivanje mješavina

1. Ako se jakom alkoholnom piću navedenom u kategorijama od 1. do 14. Priloga II. dodaje razrijeđen ili nerazrijeđen alkohol, kako je definirano u Prilogu I. točki 5., to jako alkoholno piće mora imati trgovački naziv „jako alkoholno piće”. Ono ne smije ni u kojem obliku imati naziv rezerviran u kategorijama od 1. do 14.

2. Ako je jako alkoholno piće navedeno u kategorijama od 1. do 46. Priloga II. pomiješano s:

(a) jednim ili više jakih alkoholnih pića, i/ili

(b) jednim ili više destilata poljoprivrednog podrijetla,

ono dobiva trgovački naziv „jako alkoholno piće”. Taj trgovački naziv mora se jasno i čitljivo naznačiti na vidljivom mjestu na etiketi i ne smije se zamijeniti ili promijeniti.

3. Stavak 2. se ne primjenjuje na opisivanje, prezentiranje ili označivanje mješavine navedene u tom stavku ako ona ispunjava jednu od definicija utvrđenih u kategorijama od 1. do 46. Priloga II.

4. Ne dovodeći u pitanje odredbe Direktive 2000/13/EZ, kod opisivanja, prezentiranja ili označivanja jakih alkoholnih pića proizvedenih od mješavina iz stavka 2. ovog članka, smiju se koristiti jedan ili više izraza navedenih u Prilogu II. jedino ako izraz ne čini dio trgovačkog naziva nego je samo naveden u istom vidnom polju popisa alkoholnih sastojaka koje sadrži mješavina, a ispred kojeg se nalazi izraz „miješano jako alkoholno piće”.

Izraz „miješano jako alkoholno piće” označava se jednakim slovima istog tipa i boje slova poput onih za trgovački naziv. Slova ne smiju biti veća od polovice veličine slova koja se koriste za trgovački naziv.

5. Za označivanje i prezentiranje mješavina iz stavka 2., a na koje se primjenjuje kriterij navođenja popisa alkoholnih sastojaka prema stavku 4., omjer svakog alkoholnog sastojka mora biti izražen silaznim redom kao postotak količina koje se koriste. Taj omjer mora biti jednak postotku po obujmu čistog alkohola kojeg on predstavlja u ukupnom sadržaju čistog alkohola po obujmu mješavine.

Članak 12.

Posebna pravila vezana uz opisivanje, prezentiranje i označivanje jakih alkoholnih pića

1. Kada je kod opisivanja, prezentiranja ili označivanja jakih alkoholnih pića naznačena sirovina koja se koristi za proizvodnju etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla, potrebno je navesti sve poljoprivredne alkohole koji su korišteni i to silaznim redom po korištenim količinama.

2. Opisivanje, prezentiranje ili označivanje alkoholnog pića smije se dopuniti izrazom „kupaža”, „kupažiranje” ili „kupažirano” samo kad je jako alkoholno piće bilo podvrgnuto kupažiranju, kako je navedeno u Prilogu I. točki 7.

3. Ne dovodeći u pitanje ni jedno odstupanje doneseno u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 25. stavka 3., razdoblje dozrijevanja ili starenja mogu se navesti kod opisivanja, prezentiranja ili označivanja samo onda kad se ono odnosi na najmlađi alkoholni sastojak i pod uvjetom da je jako alkoholno piće dozrijevalo pod nadzorom nadležnog tijela ili nadzorom koji daje jednakovrijedna jamstva.

Članak 13.

Zabrana upotrebe zatvarača i folija koji sadrže olovo

Jaka alkoholna pića smiju se nuditi na prodaju ili stavljati na tržište samo u spremnicima koji su opremljeni zatvaračima ili folijom koji ne sadrže olovo.

Članak 14.

Upotreba jezika kod opisivanja, prezentiranja i označivanja jakih alkoholnih pića

1. Pojedinosti određene u ovoj Uredbi potrebno je navesti na jednom ili više jezika Europske unije na takav način da krajnji potrošač lako razumije svaku stavku informacije, osim ako se potrošaču ne pruža informacija na neki drugi način.

2. Izrazi u kurzivu u Prilogu II. i zemljopisne oznake registrirane u Prilogu III. ne prevode se na etiketi niti kod prezentiranja alkoholnog pića.

3. Ako jako alkoholno piće potječe iz treće zemlje, odobrava se uporaba jednog od službenih jezika treće zemlje u kojoj je proizvedeno jako alkoholno piće ako su podaci predviđeni u ovoj Uredbi također naznačeni na nekom službenom jeziku Europske unije na takav način da krajnji potrošač lako razumije svaku stavku.

4. Ne dovodeći u pitanje stavak 2., u slučaju kada je jako alkoholno piće proizvedeno u Zajednici i namijenjeno izvozu, podaci predviđeni u ovoj Uredbi mogu se ponoviti na jednom od jezika koji nije službeni jezik Europske unije.

POGLAVLJE III.

ZEMLJOPISNE OZNAKE

Članak 15.

Zemljopisne oznake

1. Za potrebe ove Uredbe, zemljopisnih oznaka je oznaka kojom se označava da jako alkoholno piće potječe s državnog područja pojedine države, ili regije, ili područja na tom državnom području na kojem se određena kakvoća, ugled ili druga svojstva alkoholnog pića mogu uglavnom pripisati toj zemljopisnoj oznaci.

2. Zemljopisne oznake iz stavka 1. registrirane su u Prilogu III.

3. Zemljopisne oznake registrirane u Prilogu III. ne smiju postati generičke.

Nazivi koji su postali generički ne smiju se registrirati u Prilogu III.

Naziv koji je postao generički jest naziv alkoholnog pića koji je, iako vezan uz mjesto ili regiju u kojima se piće izvorno proizvodilo ili stavljalo na tržište, postao uobičajeni naziv za jako alkoholno piće u Zajednici.

4. Jaka alkoholna pića koja nose zemljopisnu oznaku registriranu u Prilogu III. moraju biti u skladu sa specifikacijama tehničke dokumentacije predviđene na temelju članka 17. stavka 1.

Članak 16.

Zaštita zemljopisnih oznaka

Ne dovodeći u pitanje članak 10., zemljopisne oznake registrirane u Prilogu III. moraju biti zaštićene od:

(a) svake izravne ili neizravne komercijalne uporabe u odnosu na proizvode koji nisu obuhvaćeni registracijom, ako se oni uspoređuju s alkoholnim pićem registriranim pod tom zemljopisnom oznakom ili ako se takvom uporabom iskorištava ugled registrirane zemljopisne oznake;

(b) zloupotrebe, imitacije ili aluzije, čak kad je pravo podrijetlo proizvoda naznačeno ili se zemljopisnih oznaka koristi u prijevodu ili zajedno s izrazima kao „poput”, „vrsta”, „u stilu”, „proizvedeno”, „arome” ili sličnim izrazima;

(c) bilo kakvih podataka koji su lažni ili dovode u zabludu, vezano uz izvornost, podrijetlo, svojstva ili bitne značajke, kod opisivanja, prezentacije ili označivanja proizvoda, a kojima se stječe pogrešan dojam u vezi s njegovim podrijetlom;

(d) bilo kojih drugih postupaka kojima bi se potrošača moglo dovesti u zabludu o pravom podrijetlu proizvoda.

Članak 17.

Registracija zemljopisnih oznaka

1. Zahtjev za registraciju zemljopisne oznake u Prilogu III. podnosi se Komisiji na jednom od službenih jezika Europske unije ili uz prijevod na jedan od tih jezika. Uz taj se zahtjev podnosi obrazloženje i prilaže tehnička dokumentacija sa specifikacijama s kojima to jako alkoholno piće mora biti u skladu.

2. Za zemljopisnu oznaku unutar Zajednice, zahtjev iz stavka 1. podnosi država članica podrijetla jakog alkoholnog pića.

3. Za zemljopisnu oznaku iz treće zemlje, zahtjev iz stavka 1. dostavlja se Komisiji bilo izravno ili putem državnih tijela pojedine treće zemlje, i mora sadržavati dokaz da je dotični naziv zaštićen u njegovoj zemlji podrijetla.

4. Tehnička dokumentacija iz stavka 1. mora obuhvaćati najmanje sljedeće važne specifikacije:

(a) naziv i kategoriju jakog alkoholnog pića, uključujući zemljopisnu oznaku;

(b) opis jakog alkoholnog pića, uključujući glavna fizikalna, kemijska i/ili organoleptička svojstva proizvoda, kao i posebne značajke jakog alkoholnog pića u usporedbi s odgovarajućom kategorijom;

(c) definiciju dotičnog zemljopisnog područja;

(d) opis postupka dobivanja jakog alkoholnog pića i, prema potrebi, autentičnih i nepromjenjivih tehnoloških postupaka na tom području;

(e) pojedinosti kojima se potvrđuje veza sa zemljopisnim okruženjem ili zemljopisnim podrijetlom;

(f) zahtjevi koje je utvrdila Zajednica i/ili nacionalna i/ili regionalna pravila;

(g) ime i adresa za kontakt podnositelja zahtjeva;

(h) sve dopune zemljopisne oznake i/ili posebna pravila označivanja, u skladu s odgovarajućom tehničkom dokumentacijom.

5. Komisija u roku od 12 mjeseci od dana podnošenja zahtjeva iz stavka 1. provjerava je li zahtjev u skladu s ovom Uredbom.

6. Ako Komisija zaključi da je zahtjev iz stavka 1. u skladu s ovom Uredbom, u Službenom listu Europske unije serije C objavljuju se glavne specifikacije iz tehničke dokumentacije iz stavka 4.

7. U roku od šest mjeseci od dana objave tehničke dokumentacije, svaka fizička ili pravna osoba koja ima opravdan interes može uložiti prigovor na registraciju zemljopisne oznake u Prilogu III. zbog što nisu ispunjeni uvjeti predviđeni u ovoj Uredbi. Prigovor, koji mora biti primjereno obrazložen, podnosi se Komisiji na jednom od službenih jezika Europske unije ili uz prijevod na jedan od tih jezika.

8. Komisija donosi odluku o registraciji zemljopisne oznake u Prilogu III. u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 25. stavka 3., uzimajući u obzir sve prigovore uložene u skladu sa stavkom 7. ovog članka. Ta se odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije serije C.

Članak 18.

Brisanje zemljopisne oznake

Ako više nije osigurano ispunjavanje tehničke dokumentacije, Komisija donosi odluku o brisanju registracije u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom, kako je navedeno u članku 25. stavku 3. Ta se odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije serije C.

Članak 19.

Homonimne zemljopisne oznake

Homonimna zemljopisna oznaka koja ispunjava zahtjeve ove Uredbe registrira se uz dužnu brigu o lokalnim i tradicionalnim običajima te stvarnu opasnost da dovodi do zablude, a posebno:

— homonimni naziv kojim se potrošač dovodi u zabludu da proizvodi potječu iz nekog drugog područja neće se registrirati, čak i ako je naziv točan za stvarno državno područje, regiju ili mjesto podrijetla tog alkoholnog pića što se tiče formulacije,

— korištenje registrirane homonimne zemljopisne oznake dopustivo je ako u praksi postoji jasna razlika između kasnije uvrštenog homonima i naziva koji je već registriran, pri čemu je potrebno voditi računa da se prema tim proizvođačima odnosi na nepristran način, a i da se potrošači ne dovode u zabludu.

Članak 20.

Uobičajene zemljopisne oznake

1. Za svaku zemljopisnu oznaku registriranu u Prilogu III. 20. veljače 2008., države članice moraju dostaviti Komisiji tehničku dokumentaciju kako je predviđeno u članku 17. stavku 1. najkasnije 20. veljače 2015.

2. Države članice moraju se pobrinuti da tehnička dokumentacija bude dostupna javnosti.

3. Ako se do 20. veljače 2015. Komisiji ne dostavi tehnička dokumentacija, Komisija briše zemljopisnu oznaku iz Priloga III. u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 25. stavka 3.

Članak 21.

Promjene tehničke dokumentacije

Postupak iz članka 17. primjenjuje se mutatis mutandis kod promjene tehničke dokumentacije iz članka 17. stavka 1. i članka 20. stavka 1.

Članak 22.

Provjera poštovanja specifikacija u tehničkoj dokumentaciji

1. Vezano uz zemljopisne oznake unutar Zajednice, poštovanje specifikacija u tehničkoj dokumentaciji prije stavljanja na tržište provjerava i osigurava:

— jedno ili više nadležnih tijela iz članka 24. stavka 1., i/ili

— jedno ili više nadzornih tijela, u smislu značenja članka 2. Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenom nadzoru koji se provodi radi provjere pridržavanja pravila o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja (10), koja djeluju kao tijela za certificiranje proizvoda.

Bez obzira na nacionalno zakonodavstvo, troškove takvih provjera poštovanja specifikacija tehničke dokumentacije snosi gospodarski subjekt koji podliježe provjeri.

2. Vezano uz zemljopisne oznake unutar treće zemlje, provjeru usklađenosti sa specifikacijama tehničke dokumentacije, prije stavljanja proizvoda na tržište provodi:

— jedno ili više tijela javne vlasti koja imenuje treća zemlja, i/ili

— jedno ili više nadležnih tijela za certificiranje proizvoda.

3. Tijela za certificiranje proizvoda iz stavaka 1. i 2. moraju biti u skladu s uvjetima europskog standarda EN 45011 ili smjernicama ISO/IEC 65 (Opći zahtjevi za tijela koja upravljaju sustavima certificiranja proizvoda), a od 1. svibnja 2010. moraju biti ovlaštena u skladu s njima.

4. Kad nadležna tijela ili tijela iz stavaka 1. i 2. preuzmu provjeru usklađenosti sa specifikacijama u tehničkoj dokumentaciji, ona moraju nuditi odgovarajuća jamstva za objektivnost i nepristranost te moraju imati na raspolaganju stručno osoblje i potrebna sredstva za provođenje svojih zadaća.

Članak 23.

Odnos između žigova i zemljopisnih oznaka

1. Registracija žiga koji sadrži zemljopisnu oznaku ili se sastoji od nje, registrirane u Prilogu III., odbija se ili se poništava ako bi njegova primjena mogla dovesti do bilo koje okolnosti iz članka 16.

2. Uzimajući u obzir pravo Zajednice, žig čija uporaba odgovara jednoj od okolnosti navedenih u članku 16., a za koji je prije dana kad je zaštićena zemljopisna oznaka u zemlji podrijetla ili prije 1. siječnja 1996. u dobroj vjeri unutar državnog područja Zajednice podnesen zahtjev, koji je registriran, ako je za to predviđena mogućnost u odgovarajućim zakonima, ili koji je uobičajen uporabom, smije se i dalje koristiti neovisno o registraciji zemljopisne oznake, pod uvjetom da nema razloga za njegovo proglašavanje ništavim ili ukidanje u skladu s Prvom direktivom Vijeća 89/104/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima (11) ili u Uredbi Vijeća (EZ) br. 40/94 od 20. prosinca 1993. o žigu Zajednice (12).

3. Zemljopisna oznaka neće biti registrirana ako bi se, u svjetlu ugleda i glasovitost žiga, kao i vremenskog razdoblja u kojem je upotrebljavan u Zajednici, moglo potrošača dovesti u zabludu o identitetu proizvoda.

POGLAVLJE IV.

OPĆE, PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 24.

Kontrola i zaštita jakih alkoholnih pića

1. Države članice odgovorne su za kontrolu jakih alkoholnih pića. One poduzimaju mjere potrebne za osiguranje poštovanja pravila ove Uredbe; one posebno u skladu s Uredbom (EZ) br. 882/2004 imenuju nadležna tijela ili tijela odgovorna za kontrole u vezi s obvezama utvrđenima u ovoj Uredbi.

2. Države članice i Komisija dostavljaju jedni drugima informacije potrebne za primjenu ove Uredbe.

3. Komisija uz savjetovanje s državama članicama osigurava ujednačenu primjenu ove Uredbe i, ako je potrebno, donosi mjere u skladu s regulatornim postupkom iz članka 25. stavka 2.

Članak 25.

Odbor

1. Komisiji pomaže Odbor za jaka alkoholna pića

2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.

Rok utvrđen u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ određuje se na tri mjeseca

3. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 5.a i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.

Članak 26.

Izmjena Priloga

Prilozi se izmjenjuju u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 25. stavka 3.

Članak 27.

Provedbene mjere

Mjere potrebne za provedbu ove Uredbe donose se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 25. stavka 2.

Članak 28.

Prijelazne i ostale posebne mjere

1. U skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 25. stavka 3., mjere za izmjenu ove Uredbe donose se kada je to potrebno:

(a) kako bi se do 20. veljače 2011. olakšao prijelaz s odredbi određenih u Uredbi (EEZ) br. 1576/89 na odredbe određene ovom Uredbom;

(b) kako bi se u opravdanim slučajevima odstupilo od članaka 17. i 22.

(c) kako bi se utvrdio znak Zajednice za zemljopisne oznake za sektor jakih alkoholnih pića.

2. U skladu regulatornim postupkom iz članka 25. stavka 2., prema potrebi se donose mjere kako bi se riješili praktični problemi, poput onih o propisivanju u određenim slučajevima obveznog navođenja mjesta proizvodnje pri označavanju, kako bi se spriječilo dovođenje potrošača u zabludu te osigurala primjena i daljnji razvoj referentnih metoda analize jakih alkoholnih pića.

3. Jaka alkoholna pića koja ne ispunjavaju kriterije ove Uredbe mogu se do 20. svibnja 2009. i nadalje proizvoditi u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1576/89. Jaka alkoholna pića koja ne ispunjavaju kriterije ove Uredbe, a koja se u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1576/89 proizvode do 20. veljače 2008. ili do 20. svibnja 2009., mogu se plasirati na tržište do isteka zaliha.

Članak 29.

Stavljanje izvan snage

1. Uredba (EEZ) br. 1576/89 stavlja se izvan snage. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Uredbu.

2. I dalje se primjenjuju uredbe Komisije (EEZ) br. 2009/92 (13), (EZ) br. 1267/94 (14) i (EZ) br. 2870/2000 (15).

Članak 30.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 20. svibnja 2008.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Strasbourgu 15. siječnja 2008. Za Europski parlament Predsjednik H.-G. PÖTTERING Za Vijeće Predsjednik J. LENARČIČ

(1) SL C 324, 30.12.2006., str. 12.

(2) Mišljenje Europskog parlamenta od 19. lipnja 2007. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 17. prosinca 2007.

(3) SL L 160, 12.6.1989., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 2005.

(4) SL L 105, 25.4.1990., str. 9. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2140/98 (SL L 270, 7.10.1998., str. 9.).

(5) SL L 109, 6.5.2000., str. 29. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2007/68/EZ (SL L 310, 28.11.2007., str. 11.).

(6) SL L 184, 15.7.1988., str. 61. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).

(7) SL L 336, 23.12.1994., str. 1.

(8) SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1791/2006 (SL L 363, 20.12.2006., str. 1.).

(9) SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).

(10) SL L 165, 30.4.2004., str. 1., ispravljeno u SL L 191, 28.5.2004., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EZ) br. 1791/2006.

(11) SL L 40, 11.2.1989., str. 1. Direktiva kako je izmijenjena Odlukom Vijeća 92/10/EEZ (SL L 6, 11.1.1992., str. 35.).

(12) SL L 11, 14.1.1994., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1891/2006 (SL L 386, 29.12.2006., str. 14.).

(13) Uredba Komisije (EEZ) br. 2009/92 od 20. srpnja 1992. o utvrđivanju metoda analize Zajednice za etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla korišten u pripremi jakih alkoholnih pića, aromatiziranih vina, aromatiziranih pića na vinskoj osnovi i aromatiziranih koktela vinskih proizvoda (SL L 203, 21.7.1992., str. 10.).

(14) Uredba Komisije (EZ) br. 1267/94 od 1. lipnja 1994. o primjeni sporazuma između Europske unije i trećih zemalja o uzajamnom priznavanju određenih jakih alkoholnih pića (SL L 138, 2.6.1994., str. 7.). Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1434/97 (SL L 196, 24.7.1997., str. 56.).

(15) Uredba Komisije (EZ) br. 2870/2000 od 19. prosinca 2000. o utvrđivanju referentnih metoda Zajednice za analizu jakih alkoholnih pića (SL L 333, 29.12.2000., str. 20.). Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2091/2002 (SL L 322, 27.11.2002., str. 11.).

PRILOG I. TEHNIČKE DEFINICIJE I ZAHTJEVI Tehničke definicije i zahtjevi iz članka 2. stavka 4. i članka 7. su sljedeći: (1) Etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla Etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla ima sljedeća obilježja: (a) organoleptička svojstva: nema zamjetljivog okusa, osim po sirovini; (b) najmanja alkoholna jakost po obujmu: 96,0 %; (c) najveći udio ostataka: i. ukupna kiselost, izražena u gramima octene kiseline po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola: 1,5; ii. esteri izraženi u gramima etil acetata po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola: 1,3; iii. aldehid izražen u gramima po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola: 0,5; iv. viši alkoholi izraženi u gramima 2-metilpropan-1-ola po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola: 0,5; v. metanol izražen u gramima po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola: 30; vi. suhi ekstrakt izražen u gramima po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola: 1,5; vii. hlapive baze koje sadrže dušik izražene u gramima dušika po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola: 0,1; viii. furfural: ne smije sadržavati. 2. Destilat poljoprivrednog podrijetla Destilat poljoprivrednog podrijetla je alkoholna tekućina koja se dobiva destilacijom prevrelih poljoprivrednih proizvoda ili proizvoda navedenog u Prilogu I. Ugovoru, koja nema svojstva etilnog alkohola ili alkoholnog pića, ali još uvijek zadržava miris i okus jedne ili više upotrijebljenih sirovina. Kod upućivanja na upotrijebljenu sirovinu, destilat se mora dobivati isključivo iz te sirovine. 3. Zaslađivanje Zaslađivanje znači uporabu jednog ili više sljedećih proizvoda u pripremi jakih alkoholnih pića: (a) polubijelog šećera, bijelog šećera, ekstra bijelog šećera, dekstroze, fruktoze, glukoznog sirupa, otopine šećera, otopine invertnog šećera, sirupa invertnog šećera, kako su definirani u Direktivi Vijeća 2001/111/EZ od 20. prosinca 2001. o određenim šećerima namijenjenim prehrani ljudi (1); (b) rektificiranog koncentriranog mošta od grožđa, koncentriranog mošta od grožđa, svježeg mošta od grožđa; (c) prženog šećera, koji je isključivo dobiven kontroliranim zagrijavanjem saharoze bez dodatka baza, mineralnih kiselina ili drugih kemijskih dodataka; (d) meda, kako je definiran u Direktivi Vijeća 2001/110/EZ od 20. prosinca 2001. o medu (2); (e) sirupa rogača (f) drugih prirodnih ugljikohidrata koji imaju isti učinak kao gore navedeni proizvodi. (4) Miješanje Miješanje znači spajanje dvaju ili više različitih pića radi dobivanja novog pića. (5) Dodavanje alkohola Dodavanje alkohola znači dodavanje etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla i/ili destilata poljoprivrednog podrijetla alkoholnom piću. (6) Dodavanje vode Dodavanje vode u pripremi alkoholnog pića dopušteno je pod uvjetom da je kakvoća vode u skladu s Direktivom Vijeća 80/777/EEZ od 15. srpnja 1980. o usklađivanju zakonodavstava država članica koja se odnose na iskorištavanje i stavljanje na tržište prirodnih mineralnih voda (3) i Direktive Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kakvoći vode namijenjene za prehranu ljudi (4) te da se dodavanjem vode ne mijenjaju svojstva proizvoda. Voda može biti destilirana, demineralizirana, permeabilno očišćena ili omekšana. (7) Kupažiranje (Blending) Kupažiranje znači spajanje dvaju ili više jakih alkoholnih pića iste kategorije koji se u svom sastavu tek neznatno razlikuju zbog jednog ili više sljedećih čimbenika: (a) načina pripreme; (b) uporabe različitih uređaja za destiliranje; (c) razdoblja odležavanja ili starenja; (d) zemljopisnog područja proizvodnje. Tako proizvedeno jako alkoholno piće iste je kategorije alkoholnog pića kao izvorno jako alkoholno piće prije kupažiranja. (8) Dozrijevanje ili starenje Dozrijevanje ili starenje znači ostavljanje da se prirodno razviju određene reakcije u primjerenim spremnicima čime dotično jako alkoholno piće dobiva organoleptička svojstva koja prethodno nije imalo. (9) Aromatiziranje Aromatiziranje znači korištenje u pripremi alkoholnog pića jedne ili više aromatičnih tvari određenih u članku 1. stavku 2. točki (a) Direktive 88/388/EEZ. (10) Bojenje Bojenje znači korištenje u pripremi alkoholnog pića jednog ili više bojila određenih u Direktivi 94/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 1994. o bojilima koja se koriste u hrani (5). (11) Volumna alkoholna jakost Volumna alkoholna jakost znači omjer obujma čistog alkohola prisutnog u nekom proizvodu pri temperaturi 20 °C i ukupnog obujma proizvoda pri istoj temperaturi. (12) Količina hlapivih tvari Količina hlapivih tvari znači količina nekih drugih hlapivih tvari osim etilnog alkohola i metanola sadržanog u alkoholnom piću koje se dobiva isključivo destilacijom, a koje su rezultat jedino destilacije ili redestilacije sirovine koja se koristila. (13) Mjesto proizvodnje Mjesto proizvodnje znači mjesto ili regija u kojoj je obavljena ona faza proizvodnje gotovog proizvoda u kojoj je jako alkoholno piće dobilo svoja svojstva i konačna bitna obilježja. 14. Opisivanje Opisivanje znači izrazi koji se koriste prilikom označivanja, prezentiranja i pakiranja; na dokumentima koji prate prijevoz pića; na komercijalnim dokumentima, posebno na računima i otpremnicama; kao i u njegovu oglašavanju. (15) Prezentiranje Prezentiranje znači izrazi koji se koriste na etiketi i na ambalaži, uključujući i u oglašavanju i promotivnim prodajama, na slikama ili slično, kao i na spremnicima, uključujući boce i zatvarače. (16) Označivanje Označivanje znači sve vrste označivanja i druge napomene, znakove, likovna oblikovanja ili zaštićene znakovi kojima se piće razlučuje od drugih, a koji se pojavljuju na istom spremniku, uključujući zatvarače i etikete koje se pričvršćuju na spremnik kao i zaštitni omoti kojima se prekriva grlić boce. (17) Pakiranje Pakiranje znači zaštitni omoti poput papira, ovici svih vrsta, kartoni i sanduci koji se koriste pri prijevozu i/ili prodaji jednog ili više spremnika. (1) SL L 10, 12.1.2002., str. 53. (2) SL L 10, 12.1.2002., str. 47. (3) SL L 229, 30.8.1980., str. 1. Direktiva kako zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1881/2003. (4) SL L 330, 5.12.1998., str. 32. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003. (5) SL L 237, 10.9.1994., str. 13. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003.

PRILOG II. JAKA ALKOHOLNA PIĆA Kategorije jakih alkoholnih pića 1. Rum (a) Rum je: i. jako alkoholno piće proizvedeno isključivo alkoholnom fermentacijom i destilacijom melase ili sirupa dobivenih kod prerade šećerne trske ili samog soka šećerne trske i destilirano na najviše 96 % vol., tako da destilat ima prepoznatljiva posebna organoleptička svojstva ruma; ili ii. jako alkoholno piće proizvedeno isključivo alkoholnom fermentacijom i destilacijom soka šećerne trske koje ima aromatska obilježja karakteristična za rum i sadržaj hlapivih tvari jednak ili veći od 225 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola. Ovo se jako alkoholno piće može plasirati na tržište uz izraz „poljoprivredni”, koji pobliže opisuje trgovačku oznaku „rum” popraćenu nekom od zemljopisnih oznaka francuskih prekomorskih departmana i Autonomne regije Madeira, kako je registrirano u Prilogu III. (b) Alkoholna jakost ruma iznosi najmanje 37,5 % vol. (c) Nije dopušteno nikakvo dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je navedeno u Prilogu I. točki 5. (d) Rum se ne smije aromatizirati. (e) Rum smije sadržavati samo dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje. (f) Riječ „traditionnel” može dopunjavati zemljopisne oznake navedene u kategoriji 1. Priloga III., kad se rum proizvodi destilacijom od najviše 90 % vol., nakon alkoholne fermentacije materijala od kojih se dobiva alkohol i koji potječu isključivo iz mjesta pojedine proizvodnje. Taj rum mora imati sadržaj hlapljive tvari od najmanje 225 grama po hektolitru preračunato 100 % vol. alkohola i ne smije biti zaslađen. Uporaba riječi „traditionnel” ne isključuje uporabu izraza „iz proizvodnje šećera” ili „poljoprivredni” koji se mogu dodati trgovačkom nazivu „rum” i zemljopisnim oznakama. Ova odredba ne utječe na uporabu riječi „traditionnel” za sve proizvode koji nisu obuhvaćeni ovom odredbom u skladu s njihovim posebnim kriterijima. 2. Whisky ili Whiskey (Viski) (a) Viski (Whisky ili Whiskey) je jako alkoholno piće proizvedeno isključivo: i. destilacijom kaše žitnog slada, s ili bez cijelih zrna drugih žitarica, koja su bila: — ošećerena dijastazom slada koja je u njoj sadržana, s ili bez drugih prirodnih enzima, — prevrela uz dodatak kvasca; ii. jednom ili više destilacija na manje od 94,8 % vol., tako da destilat zadržava miris i okus koji potječu od korištenih sirovina; iii. dozrijevanjem konačnog destilata najmanje tri godine u drvenim bačvama zapremnine do najviše 700 litara. Gotov destilat, kojem se smije dodati samo voda i karamel (za prilagodbu boje), zadržava boju, miris i okus koji nastaju u proizvodnom postupku navedenom u točkama i., ii. i iii. (b) Alkoholna jakost Whiskyja ili Whiskeyja mora iznositi najmanje 40 % vol. (c) Nije dopušteno nikakvo dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je definirano u Prilogu I. točki 5. (d) Viski (whisky ili whiskey) se ne smije zaslađivati ili aromatizirati, niti smije sadržavati dodatke osim karamela kao sredstva za prilagodbu boje. 3. Žitna rakija (a) Žitna rakija je jako alkoholno piće proizvedeno isključivo destilacijom fermentirane kaše cijelog zrna žitarica koje zadržava organoleptička svojstva upotrijebljene sirovine. (b) Uz iznimku žitne rakije „Korn”, najmanja alkoholna jakost žitne rakije mora iznositi 35 % vol. (c) Nije dopušteno dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. (d) Žitna rakija ne smije se aromatizirati. (e) Žitna rakija smije sadržavati jedino dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje. (f) Da bi rakija od žitarica dobila naziv „žitni brandy”, ona mora biti proizvedena destilacijom do najviše 95 % vol. iz fermentirane kaše cijelih zrna žitarica koja zadržava organoleptička svojstva upotrijebljene sirovine. 4. Rakija od vina (a) Rakija od vina je jako alkoholno piće: i. proizvedeno isključivo destilacijom na manje od 86 % vol. alkohola iz vina ili vina pojačanog za destilaciju ili redestilacijom vinskog destilata na manje od 86 % vol. alkohola; ii. koje sadrži količinu hlapivih tvari od najmanje 125 grama po hektolitru alkohola preračunato na 100 % vol.; iii. koje sadrži maksimalnu količinu metanola od 200 grama po hektolitru alkohola preračunato na 100 % vol. (b) Najmanja alkoholna jakost rakije od vina mora iznositi 37,5 % vol. (c) Nije dopušteno dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. (d) Rakija od vina ne smije se aromatizirati. To ne isključuje tradicionalne metode proizvodnje. (e) Rakija od vina smije sadržavati jedino dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje. (f) Ako se rakija od vina podvrgne dozrijevanju, može se nastaviti stavljati na tržište kao „rakija od vina” pod uvjetom da je dozrijevala jednako dugo ili duže od razdoblja utvrđenog za jaka alkoholna pića u okviru kategorije 5. 5. Brandy ili Weinbrand (konjak) (a) Brandy ili Weinbrand (konjak) je jako alkoholno piće: i. proizvedeno iz rakije od vina, s ili bez dodatka vinskog destilata, destilirano na najviše 94,8 % vol., pod uvjetom da udio alkohola iz tog destilata ne prelazi više od 50 % od ukupne količine alkohola u gotovom proizvodu; ii. koje je dozrijevalo najmanje godinu dana u hrastovim posudama ili najmanje šest mjeseci u hrastovim bačvama s najvećom zapreminom od 1 000 litara; iii. koje sadrži količinu hlapivih tvari od najmanje 125 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola, a koje potječe isključivo iz destilacije ili redestilacije upotrijebljenih sirovina; iv. koje sadrži najveću količinu metanola od 200 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola. (b) Alkoholna jakost brandyja ili Weinbranda mora iznositi najmanje 36 % vol. (c) Nije dopušteno dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. (d) Brandy ili Weinbrand ne smije se aromatizirati. To ne isključuje tradicionalne metode proizvodnje. (e) Brandy ili Weinbrand smije sadržavati jedino dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje. 6. Rakija od grožđane komine ili komovica (a) Rakija od grožđane komine ili komovica je jako alkoholno piće koje zadovoljava sljedeće uvjete: i. proizvedena je isključivo iz fermentirane grožđane komine i destilirana neposredno s vodenom parom ili destilirana nakon dodavanja vode grožđanoj komini; ii. smije se dodati količina vinskog taloga do najviše 25 kg vinskog taloga na 100 kg upotrijebljene grožđane komine; iii. količina alkohola dobivenog od vinskog taloga ne smije prijeći 35 % ukupne količine alkohola u gotovom proizvodu; iv. destilacija se provodi uz prisutnost same grožđane komine na manje od 86 % vol.; v. dopuštena je redestilacija na istu alkoholnu jakost; vi. sadrži količinu hlapivih tvari od najmanje140 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola i sadrži maksimalnu količinu metanola od 1 000 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola. (b) Alkoholna jakost rakije od grožđane komine ili komovice iznosi najmanje 37,5 % vol. (c) Nije dopušteno dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. (d) Rakija od grožđane komine ili komovica ne smije se aromatizirati. To ne isključuje tradicionalne metode proizvodnje. (e) Rakija od grožđane komine ili komovica smije sadržavati jedino dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje. 7. Rakija od voćne komine (a) Rakija od voćne komine je jako alkoholno piće koje zadovoljava sljedeće uvjete: i. proizvedena je isključivo fermentacijom i destilacijom voćne komine, osim grožđane komine, na najviše 86 % vol. alkohola; ii. sadrži količinu hlapivih tvari od najmanje 200 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola; iii. sadrži količinu metanola od najviše 1 500 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola; iv. u slučaju voćne komine od koštuničavog voća, sadržaj cijanovodične kiseline smije iznositi najviše 7 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola; v. dopuštena je redestilacija na istu alkoholnu jakost u skladu s podtočkom i. (b) Alkoholna jakost po volumenu rakije od voćnog koma mora iznositi najmanje 37,5 % vol. (c) Nije dopušteno dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. (d) Rakija od voćne komine ne smije se aromatizirati. (e) Rakija od voćne komine smije sadržavati jedino dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje. (f) Trgovački naziv se sastoji od naziva voća i izraza „rakija od komine”. Ako se koristi komina nekoliko različitih vrsta voća, primjenjuje se trgovački naziv „rakija od voćne komine”. 8. Rakija od grožđica ili raisin brandy (a) Rakija od grožđica ili raisin brandy je jako alkoholno piće proizvedeno isključivo destilacijom proizvoda dobivenih alkoholnom fermentacijom ekstrakta sušenoga grožđa vrsta „crni korinth” ili „muškat iz Aleksandrije”, destiliranog na najviše 94,5 % vol., tako da destilat ima miris i okus upotrijebljene sirovine. (b) Alkoholna jakost rakije od grožđica ili raisin brandyja mora iznositi 37,5 % vol. (c) Nije dopušteno dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. (d) Rakija od grožđica ili raisin brandy ne smije se aromatizirati. (e) Rakija od grožđica ili raisin brandy smije sadržavati jedino dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje. 9. Rakija od voća (a) Rakija od voća je jako alkoholno piće: i. proizvedeno isključivo alkoholnom fermentacijom i destilacijom mesnatih plodova voća ili mošta od voća, bobica ili zelenih dijelova, s ili bez koštica; ii. destilirano na najviše 86 % vol. alkohola tako da destilat ima miris i okus destilirane sirovine; iii. koje sadrži količinu hlapivih tvari od najmanje 200 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola; iv. u slučaju rakija iz koštičavog voća, maksimalni sadržaj cijanovodične kiseline iznosi 7 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola. (b) Maksimalni sadržaj metanola u rakiji od voća iznosi 1 000 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola Međutim za sljedeće rakije od voća sadržaj metanola mora iznositi najviše: i. 1 200 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola dobivenog od sljedećih vrsta voća ili bobica: — šljive (Prunus domestica L.), — mirabele (šljiva žutica) (Prunus domestica L. podvrsta syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.), — plave šljive (Prunus domestica L.), — jabuke (Malus domestica Borkh.), — kruške (Pyrus communis L.) osim kruške viljamovke (Pyrus communis L. cv. „Williams”), — maline (Rubus idaeus L.), — kupine (Rubus fruticosus auct. aggr.), — marelice (Prunus armeniaca L.), — breskve (Prunus persica (L.) Batsch); ii. 1 350 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola dobivenog od sljedećih vrsta voća ili bobica: — kruške viljamovke (Pyrus communis L. cv. „Williams”), — crvenog ribiza (Ribes rubrum L.), — crnog ribiza (Ribes nigrum L.), — oskoruše (Sorbus aucuparia L.), — bobica bazge (Sambucus nigra L.), — dunje (Cydonia oblonga Mill.), — borovice (kleke) (Juniperus communis L i/ili Juniperus oxicedrus L.). (c) Alkoholna jakost rakije od voća mora iznositi namanje 37,5 % vol. (d) Nije dopušteno dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. (e) Rakija od voća ne smije se aromatizirati. (f) Trgovački naziv rakije od voća je „rakija”, a iza njega naziv voća, bobice ili povrća, poput: rakija od trešanja (trešnjevača) ili kirsch, rakija od šljiva ili šljivovica, mirabele, breskve (breskovača), jabuke, kruške (kruškovača), kajsije, smokve, rakija od agruma ili grejpa ili druge rakije od voća. Može se također označiti kao „wasser”, s nazivom voća. Naziv voća može zamijeniti „rakija” s nazivom voća, samo u slučaju sljedećeg voća: — mirabela (šljiva žutica) (Prunus domestica L. podvrsta syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.), — plava šljiva (Prunus domestica L.), — arbutus (Arbutus unedo L.). — jabuka sorte zlatni delišes. Da takvo označivanje proizvoda ne bi dovelo u zabludu krajnjeg potrošača, taj proizvod treba označiti kao „rakija”, uz što može stajati objašnjenje. (g) Naziv Williams (viljamovka) smije se koristiti samo za prodaju rakije od krušaka proizvedene samo od krušaka vrste „Williams”. (h) Kad se zajedno destiliraju dvije ili više vrste voća, bobica ili zelenih dijelova, proizvod se prodaje pod nazivom „voćna rakija”, prema potrebi. Naziv se može nadopuniti nazivom za svako voće, bobicu ili vrstu povrća, silaznim redom u odnosu na udio voća koji je korišten. 10. Rakija od jabučnog vina i rakija od kruškovog vina (a) Rakija od jabučnog vina i rakija od kruškovog vina su jaka alkoholna pića: i. proizvedena isključivo destilacijom vina od jabuke ili vina od kruške na najviše 86 % vol., tako da destilat zadrži miris i okus upotrijebljenog voća; ii. sadrže količinu hlapivih tvari od najviše 200 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola; iii. sadrže najveću količinu metanola od 1 000 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola. (b) Alkoholna jakost rakije od jabučnog vina i rakije od kruškovog vina mora iznositi najmanje 37,5 % vol. (c) Nije dopušteno dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. (d) Rakija od jabučnog vina i rakija od kruškovog vina ne smije se aromatizirati. (e) Rakija od jabučnog vina i rakija od kruškovog vina smije sadržavati jedino dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje. 11. Rakija od meda (medovina) (a) Rakija od meda je jako alkoholno piće: i. proizvedeno isključivo fermentacijom i destilacijom otopine meda; ii. destilirano na najviše 86 % vol. tako da destilat ima organoleptička svojstva koja potječu od upotrijebljene sirovine. (b) Alkoholna jakost rakije od meda mora iznositi najmanje 35 % vol. (c) Nije dopušteno dodavanje alkohola, razrijeđenog ili nerazrijeđenog, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. (d) Rakija od meda ne smije se aromatizirati. (e) Rakija od meda smije sadržavati jedino dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje. (f) Rakija od meda može se zaslađivati jedino s medom. 12. Hefebrand ili rakija od taloga (a) Hefebrand ili rakija od taloga je jako alkoholno piće proizvedeno isključivo destilacijom na najviše 86 % vol. vinskog taloga ili taloga fermentiranog voća. (b) Alkoholna jakost Hefebranda ili rakije od taloga mora iznositi najmanje 38 % vol. (c) Nije dopušteno dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. (d) Hefebrand ili rakija od taloga ne smije se aromatizirati. (e) Hefebrand ili rakija od taloga smije sadržavati jedino dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje. (f) Trgovački naziv Hefebrand ili rakija od taloga dopunjuje se nazivom sirovine koja se koristi. 13. Bierbrand ili eau de vie de biere (a) Bierbrand ili eau de vie de biere je jako alkoholno piće koje se dobiva isključivo izravnom destilacijom pod normalnim tlakom svježeg piva s najvišom alkoholnom jakosti od 86 % vol., tako da dobiveni destilat ima organoleptička svojstva piva. (b) Alkoholna jakost Bierbranda ili eau de vie de biere mora iznositi najmanje 38 % vol. (c) Nije dopušteno dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. (d) Bierbrand ili eau de vie de biere ne smije se aromatizirati. (e) Bierbrand ili eau de vie de biere smije sadržavati jedino dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje. 14. Topinambur ili rakija od jeruzalemske artičoke (a) Topinambur ili rakija od jeruzalemske artičoke je jako alkoholno piće proizvedeno isključivo fermentacijom i destilacijom gomolja jeruzalemske artičoke (Helianthus tuberosus L.) na najviše 86 % vol. alkohola. (b) Alkoholna jakost rakije topinambur ili rakije od jeruzalemske artičoke mora iznositi najmanje 38 % vol. (c) Nije dopušteno dodavanje razrijeđenog ili nerazrijeđenog alkohola, kako je određeno u Prilogu I. točki 5. (d) Topinambur ili rakija od jeruzalemske artičoke ne smije se aromatizirati. (e) Topinambur ili rakija od jeruzalemske artičoke smije sadržavati jedino dodani karamel kao sredstvo za prilagodbu boje. 15. Vodka (a) Vodka je jako alkoholno piće proizvedeno iz etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla dobivenog fermentacijom uz prisutnost kvasca iz: i. krumpira i/ili žitarica; ili ii. drugih poljoprivrednih sirovina, destiliranih i/ili rektificiranih tako da se organoleptička svojstva upotrijebljenih sirovina i nusproizvoda nastalih za vrijeme fermentacije selektivno smanjuju. Nakon toga postupka može se ponoviti destilacija i/ili obrada s primjerenim pomoćnim sredstvima, uključujući obradu s aktivnim drvenim ugljenom, kako bi se dobila posebna organoleptička svojstva. Najviša razina ostataka etanola poljoprivrednog podrijetla mora biti kako je određeno u Prilogu I. osim ako sadržaj metanola ne prelazi 10 grama na hektolitar 100 % vol. alkohola. (b) Alkoholna jakost vodke mora iznositi najmanje 37,5 % vol. (c) Jedini aromati koji se smiju dodavati su prirodni aromatski sastojci iz destilata dobivenih od prevrelih poljoprivrednih sirovina. Osim toga, proizvodu se mogu dati posebna organoleptička svojstva osim dominantne arome. (d) Kod opisivanja, prezentiranja ili označivanja vodke koja nije proizvedena isključivo od sirovina iz točke (a) podtočke i., potrebno je naznačiti „proizvedena od …”, uz dodatak naziva jedne ili više sirovina korištenih u proizvodnji etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla. Označivanje se provodi u skladu s člankom 13. stavkom 2. Direktive 2000/13/EZ. 16. Rakija (s navedenim imenom voća ili bobice) dobivena maceracijom i destilacijom (a) Rakija (iza/ispred koje se stavlja naziv vrste voća) dobivena namakanjem i destilacijom je jako alkoholno piće: i. proizvedeno maceracijom djelomično prevrelog ili neprevrelog voća ili bobica iz podtočke ii., s mogućim dodatkom od najviše 20 litara etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla ili rakije i/ili destilata koji potječe od istog voća, na 100 kg fermentiranog voća ili bobica, te potom destilirano na najviše 86 % vol.; ii. dobiveno iz sljedećih vrsta voća ili bobica: — kupine (Rubus fruticosus auct. Aggr.), — jagode (Fragaria spp.), — borovnice (Vaccinium myrtillus L.), — maline (Rubus idaeus L.), — crvenog ribiza (Ribes rubrum L.), — trnjine (divljih šljiva) (Prunus spinosa L.), — oskoruše (Sorbus aucuparia L.), — jarebike (Sorbus domestica L.), — bobica božikovine (Illex cassine L.), — johe (Sorbus torminallis (L.) Crantz), — bobica bazge (Sambucus nigra L.), — šipka (Rosa canina L.), — crnog ribiza (Ribes nigrum L.), — banane (Musa spp.), — ploda pasiflore (Passiflora edulis Sims), — cythera šljive (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson), — mombinske šljive (Spondias mombin L.). (b) Alkoholna jakost rakije (s navedenim imenom voća ili bobice) dobivena maceracijom i destilacijom mora iznositi najmanje 37,5 % vol. (c) Rakija (s navedenim imenom voća ili bobice) dobivena maceracijom i destilacijom ne smije se aromatizirati. (d) Vezano uz označivanje i prezentiranje rakije (s navedenim imenom voća ili bobice) dobivene namakanjem i destilacijom, kod opisivanja, prezentiranja ili označivanja mora se slovima u istoj vrsti, veličini i boji slova i u istom vidnom polju staviti naznaka „Rakija (s navedenim imenom voća ili bobice)”, a u slučaju boca, na prednju etiketu. 17. Geist (rakija) (s nazivom upotrijebljenog voća ili sirovine) (a) Geist (rakija) (s nazivom upotrijebljenog voća ili sirovine) je jako alkoholno piće dobiveno maceracijom neprevrelog voća i bobica navedenih u kategoriji 16. točki (a) podtočki ii., ili povrća, oraha ili drugih biljnih tvari poput trava ili ružinih latica u etilnom alkoholu poljoprivrednog podrijetla te potom destilacijom na najviše 86 % vol. (b) Alkoholna jakost Geista (s nazivom upotrijebljenog voća ili sirovine) mora iznositi najmanje 37,5 % vol. (c) Geist (s nazivom upotrijebljenog voća ili sirovine) ne smije se aromatizirati. 18. Encijan (a) Encijan je jako alkoholno piće proizvedeno iz destilata encijana dobivenog fermentacijom korijena encijana s ili bez dodatka etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla. (b) Alkoholna jakost encijana mora iznositi najmanje 37,5 % vol. (c) Encijan se ne smije aromatizirati. 19. Jaka alkoholna pića s aromom borovice (a) Jaka alkoholna pića s aromom borovice su jaka alkoholna pića proizvedena aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla i/ili rakije od žitarica i/ili žitnog destilata s bobicama borovice (Juniperus communis L. i/ili Juniperus oxicedrus L.). (b) Alkoholna jakost jakih alkoholnih pića s aromom borovice mora iznositi najmanje 30 % vol. (c) Dodatno se mogu koristiti i druge prirodne i/ili prirodnima istovjetne aromatske tvari definirane u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočkama i. i ii. Direktive 88/388/EEZ i/ili aromatski pripravci definirani u članku 1. stavku 2. točki (c) iste Direktive i/ili aromatske biljke ili dijelovi aromatskih biljaka, ali organoleptička svojstva borovice moraju biti prepoznatljiva, iako su ponekad oslabljena. (d) Jaka alkoholna pića s aromom borovice (kleke) mogu nositi trgovački naziv Wacholder ili genebra. 20. Gin (a) Gin je jako alkoholno piće s aromom borovice proizvedeno aromatiziranjem odgovarajućeg etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla bobicama borovice (Juniperus communis L.). (b) Alkoholna jakost gina mora iznositi najmanje 37,5 %. (c) U proizvodnji gina smiju se koristiti samo prirodne i/ili s prirodnima identične aromatske tvari kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočkama i. i ii. Direktive 88/388/EEZ i/ili aromatski pripravci kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (c) iste Direktive, tako da je prevladavajuća aroma ona borovice. 21. Destilirani gin (džin) (a) Destilirani gin je: i. jako alkoholno piće s aromom borovice proizvedeno isključivo redestilacijom organoleptički pogodnog etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla odgovarajuće kvalitete s početnim sadržajem alkohola od najmanje 96 % vol. u kotlovima koji se tradicionalno koriste za gin uz dodatak bobica borovice (Juniperus communis L.) i drugih biljnih pripravaka, pod uvjetom da prevladava okus borovica; ii. mješavina proizvoda takve destilacije i etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla istog sastava, čistoće i jakosti alkohola; za aromatiziranje destiliranoga gina mogu se također koristiti prirodne i/ili prirodnima istovjetne aromatske tvari i/ili aromatični pripravci, kako je određeno u kategoriji 20. točki (c). (b) Alkoholna jakost gina mora iznositi najmanje 37,5 % vol. (c) Gin dobiven jednostavnim dodavanjem ekstrakata ili aroma etilnom alkoholu poljoprivrednog podrijetla ne smije nositi naziv „destilirani gin”. 22. London gin (a) London gin je vrsta destiliranoga gina: i. koji se dobiva isključivo iz etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla, s najvećim sadržajem metanola od 5 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola, čija je aroma dobivena isključivo redestilacijom etilnog alkohola u kotlovima koji se tradicionalno koriste, sa svim prirodnim biljnim tvarima; ii. kod kojeg proizlazeći destilat ima najmanje 70 % vol. alkohola; iii. ako se dodaje bilo koji drugi alkohol poljoprivrednog podrijetla, on mora odgovarati svojstvima iz Priloga I. točke 1., ali s najvećim sadržajem metanola od 5 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola; iv. koji ne sadrži dodane zaslađivače iznad 0,1 grama šećera po litri konačnog proizvoda niti bojila; v. koji ne sadrži nikakve druge dodane sastojke osim vode. (b) Alkoholna jakost London gina mora iznositi najmanje 37,5 %. (c) Naziv London gin može se dopuniti izrazom „dry” (suhi). 23. Jaka alkoholna pića aromatizirana kimom: (a) Jaka alkoholna pića s aromom kima su jaka alkoholna pića proizvedena aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla kimom (Carum carvi L.). (b) Alkoholna jakost alkoholnog pića aromatizirana kimom moraju iznositi najmanje 30 % vol. (c) Mogu se dodatno koristiti i druge prirodne i/ili prirodnima istovjetne aromatske tvari, kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočkama i. i ii. Direktive 88/388/EEZ, i/ili aromatski pripravci određeni u članku 1. stavku 2. točki (c) iste Direktive, tako da prevladava okus kima. 24. Akvavit ili aquavit (a) Akvavit ili aquavit je jako alkoholno piće aromatizirano kimom i/ili sjemenom kopra koje je aromatizirano destilatom biljaka ili začina. (b) Alkoholna jakost akvavita ili aquavita mora iznositi najmanje 37,5 % vol. c) Mogu se dodatno koristiti i druge prirodne i/ili prirodnima istovjetne aromatske tvari, kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočkama i. i ii. Direktive 88/388/EEZ, i/ili aromatski pripravci određeni u članku 1. stavku 2. točki (c) iste Direktive, tako da okus tih pića proizlazi prvenstveno iz destilata sjemena kima (Carum carvi L.) i/ili kopra (Anethum graveolens L.), pri čemu je dodavanje eteričnih ulja zabranjeno. (d) Gorka tvar ne smije prevladavati u okusu; sadržaj suhog ekstrakta ne smije biti veći od 1,5 grama na 100 mililitara. 25. Jaka alkoholna pića aromatizirana anisom (a) Jaka alkoholna pića aromatizirana anisom su jaka alkoholna pića proizvedena aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla prirodnim ekstraktima zvjezdolikog anisa (Illicium verum Hook f.), anisa (Pimpinella anisum L.), komorača (Foeniculum vulgare Mill.) ili bilo kojom drugom biljkom koja sadrži isti glavni aromatski sastojak, korištenjem jednog ili kombinacijom sljedećih postupaka: i. maceracijom i/ili destilacijom; ii. redestilacijom alkohola uz dodavanje sjemenki ili drugih dijelova gore navedenih biljaka; iii. dodavanjem prirodnih destiliranih ekstrakata biljaka s aromom anisa. (b) Alkoholna jakost jakih alkoholnih pića s aromom anisa mora iznositi najmanje 15 % vol. (c) U preradi jakih alkoholnih pića aaromatiziranih anisom smiju se koristiti samo prirodno aromatizirane tvari i pripravci, kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočkom i., i članku 1. stavku 2. točki (c) Direktive 88/388/EEZ. (d) Mogu se također koristiti i drugi prirodni biljni ekstrakti ili aromatične sjemenke, pod uvjetom da prevladava okus anisa. 26. Pastis (a) Pastis je jako alkoholno piće s okusom anisova sjemena koje sadrži prirodne ekstrakte korijena sladića (Glycyrrhiza spp.), što podrazumijeva prisutnost bojila poznatih kao „čalkoni”, kao i glicirizinske kiseline, čije najmanje i najveće količine moraju iznositi 0,05 odnosno 0,5 g po litri. (b) Alkoholna jakost pastisa mora iznosizi najmanje 40 % vol. (c) U preradi pastisa smiju se koristiti samo prirodno aromatizirane tvari i pripravci, kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočki i., i članku 1. stavku 2. točki (c) Direktive 88/388/EEZ. (d) Pastis mora sadržavati najviše 100 grama šećera po litri, izraženo kao invertni šećer, i imati najmanji i najveći sadržaj anetola od 1,5 odnosno 2 grama po litri. 27. Pastis de Marseille (a) Pastis de Marseille je pastis sa sadržajem anetola od 2 grama po litri. (b) Alkoholna jakost pastisa de Marseille mora iznositi najmanje 45 % vol. (c) U preradi pastis de Marseille smiju se koristiti samo prirodno aromatizirane tvari i pripravci, kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočki i., i članku 1. stavku 2. točki (c) Direktive 88/388/EEZ. 28. Anis (a) Anis je jako alkoholno piće aromatizirano anisom dobiveno isključivo od anisa (Pimpinella anisum L.) i/ili zvjezdastog anisa (Illicium verum Hook f.) i/ili komorača (Foeniculum vulgare Mill.). (b) Alkoholna jakost anisa mora iznositi najmanje 35 % vol. (c) U preradi anisa smiju se koristiti samo prirodno aromatizirane tvari i pripravci, kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočki i., i članku 1. stavku 2. točki (c) Direktive 88/388/EEZ. 29. Destilirani anis (a) Destilirani anis je anis koji sadrži alkohol destiliran uz dodatak sjemenki navedenih u kategoriji 28. točki (a), a u slučaju zemljopisne oznake, uz prisutnost mastica (tršlja) i ostalih aromatičnih sjemenki, biljaka ili voća, pod uvjetom da takav alkohol predstavlja najmanje 20 % alkoholne jakosti destiliranog anisa. (b) Alkoholna jakost anisa mora iznositi najmanje 35 % vol. (c) U preradi anisa smiju se koristiti samo prirodno aromatizirane tvari i pripravci, kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočki i., i članku 1. stavku 2. točki (c) Direktive 88/388/EEZ. 30. Gorka jaka alkoholna pića ili bitter (a) Gorka jaka alkoholna pića ili bitter su jaka alkoholna pića s prevladavajuće gorkim okusom, proizvedena aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla s prirodnim i/ili s prirodno identičnim aromatičnim tvarima, kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočkama i. i ii. Direktive 88/388/EEZ, i/ili aromatičnim pripravcima kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (c) te Direktive. (b) Alkoholna jakost gorkog jakog alkoholnog pića ili bittera mora iznositi najmanje 15 % vol. (c) Gorka jaka alkoholna pića ili bitter mogu se također označivati kao „amer” ili „bitter” s ili bez drugog izraza. 31. Aromatizirana vodka (a) Aromatizirana vodka je vodka koja ima prevladavajuću aromu drugačiju od sirovine. (b) Alkoholna jakost aromatizirane vodke mora iznositi iznosi 37,5 % vol. (c) Aromatizirana vodka može se zaslađivati, miješati, aromatizirati, ostaviti da dozrijeva ili bojiti. (d) Aromatizirana vodka može također nositi naziv bilo koje prevladavajuće arome s riječju „vodka”. 32. Liker (a) Liker je jako alkoholno piće: i. koje sadrži najmanju količinu šećera, izraženu kao invertni šećer, od — 70 grama po litri za liker od trešanja/višanja, kod kojeg se etilni alkohol sastoji isključivo od rakije od trešanja/višanja, — 80 grama po litri za encijan ili slične likere pripremljene s encijanom ili sličnim biljem kao jedinom aromatičnom tvari, — 100 grama po litri u svim drugim slučajevima; ii. proizvedeno aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla ili nekog destilata poljoprivrednog podrijetla ili jednog ili više jakih alkoholnih pića ili njihovih mješavina, zaslađeno i s dodatkom proizvoda poljoprivrednog podrijetla ili prehrambenog proizvoda poput vrhnja, mlijeka ili drugih mliječnih proizvoda, voća, vina ili aromatiziranog vina, kako je određeno u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 1601/91 od 10. lipnja 1991. o utvrđivanju općih pravila o određivanju, opisivanju i prezentiranju aromatiziranih vina, aromatiziranih pića na bazi vina i aromatiziranih koktela na bazi vina (1). (b) Alkoholna jakost likera mora iznositi najmanje 15 % vol. (c) U preradi likera smiju se koristiti samo prirodne aromatske tvari i pripravci određeni u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočki i., i članku 1. stavku 2. točki (c) Direktive 88/388/EEZ, i prirodno identične aromatske tvari i pripravci kako je određeno u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočki ii. te Direktive. Međutim, prirodno identične aromatske tvari i pripravci iz članka 1. stavka 2. točke (b) podtočke ii. te Direktive ne smiju se koristiti u pripremi sljedećih likera: i. voćnih likera od: — crnog ribiza, — trešnje/višnje, — maline, — duda, — borovnice, — agruma, — vrsta jagodičastog voća (Rubus chamaemorus), — arktičke kupine (Rubus arcticus), — američke brusnice, — europske brusnice (Vaccinium vitis-ideae), — morske trave, — ananasa; ii. biljnih likera od: — metvice, — encijana, — anisova sjemena, — génépi (kunica, žutilica) — ljekovite biljke/djeteline. (d) Sljedeće složenice smiju se upotrebljavati kod prezentiranja likera proizvedenih u Zajednici kad se koristi etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla kako bi odražavali uobičajenu metodu proizvodnje: — prune brandy, — orange brandy, — apricot brandy, — cherry brandy, — solbaerrom, također zvan „blackcurrant rum”. Vezano uz označivanje i prezentiranje tih likera, složenica se mora naznačiti na etiketi u jednom redu jednakim slovima iste vrste i boje, a riječ „liker” mora se nalaziti u neposrednoj blizini i to slovima čija veličina nije manja od slova složenice. Ako alkohol ne potječe od navedenog alkoholnog pića, njegovo se podrijetlo mora označiti na etiketi u istom vidnom polju uz složenicu i riječ „liker” bilo naznakom vrste poljoprivrednog alkohola ili riječima „poljoprivredni alkohol” ispred kojih stoji „proizvedeno od” ili „proizvedeno korištenjem”. 33. Krem liker od (uz naziv upotrijebljenog voća ili sirovine) (a) Jaka alkoholna pića poznata kao krem likeri od (uz naziv upotrijebljenog voća ili sirovine), osim likera od mliječnih proizvoda, jesu likeri s najmanjim sadržajem šećera od 250 grama po litri, izraženog kao invertni šećer. (b) Alkoholna jakost krem likera od (uz naziv upotrijebljenog voća ili sirovine) mora iznositi najmanje 15 % vol. (c) Na ovo se jako alkoholno piće primjenjuju pravila o aromatičnim tvarima i pripravcima za likere, utvrđena za kategoriju 32. (d) Trgovački naziv može se dopuniti izrazom „liker”. 34. Creme de cassis (a) Creme de cassis je liker od crnog ribiza s najmanjim sadržajem šećera od 400 grama po litri, izražen kao invertni šećer. (b) Alkoholna jakost creme de cassis mora iznositi najmanje 15 % vol. c) Na creme de cassis primjenjuju se pravila o aromatičnim tvarima i pripravcima za likere, utvrđena za kategoriju 32. (d) Trgovački naziv može se dopuniti izrazom „liker”. 35. Guignolet (a) Guignolet je liker dobiven maceracijom trešanja/višanja u etilnom alkoholu poljoprivrednog podrijetla. (b) Alkoholna jakost guignoleta mora iznositi najmanje 15 % vol. (c) Na guignolet se primjenjuju pravila o aromatičnim tvarima i pripravcima za likere, utvrđena za kategoriju 32. (d) Trgovački naziv može se dopuniti izrazom „liker”. 36. Punch au rhum (a) Punch au rhum je liker koji potječe isključivo od ruma. (b) Alkoholna jakost punch au rhuma mora iznositi najmanje 15 % vol. (c) Na punch au rhum primjenjuju se pravila o aromatičnim tvarima i pripravcima za likere, utvrđena za kategoriju 32. (d) Trgovački naziv može se dopuniti izrazom „liker”. 37. Sloe gin (a) Sloe gin je liker proizveden maceracijom divlje šljive (trnjine, gloginje) u ginu s mogućim dodatkom soka divlje šljive. (b) Alkoholna jakost sloe gina mora iznositi najmanje 25 % vol. (c) U preradi sloe gina smiju se koristiti samo prirodne aromatične tvari i pripravci određeni u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočki i., i članku 1. stavku 2. točki (c) Direktive 88/388/EEZ. (d) Trgovački naziv može se dopuniti izrazom „liker”. 38. Sambuca (a) Sambuca je bezbojni liker aromatiziran anisom: i. koji sadrži destilate anisa (Pimpinella anisum L.), zvjezdastog anisa (Illicium verum L.) ili drugih aromatskih biljaka; ii. s najmanjim sadržaja šećera od 350 grama po litri, izraženog kao invertni šećer; iii. sa sadržajem prirodnog anetola od najmanje 1 gram i najviše 2 grama po litri. (b) Alkoholna jakost sambuce mora iznositi najmanje 38 % vol. c) Na jako alkoholno piće sambuca primjenjuju se pravila o aromatičnim tvarima i pripravcima za likere, utvrđena za kategoriju 32. (d) Trgovački naziv može se dopuniti izrazom „liker”. 39. Maraschino,marrasquino ili maraskino (a) Maraschino, marrasquino ili maraskino je bezbojni liker čija aroma potječe uglavnom od destilata maraska višnje ili proizvoda dobivenih maceracijom višnje ili dijelova višanja u alkoholu poljoprivrednog podrijetla, s najmanjim sadržajem šećera od 250 grama po litri, izraženog kao invertni šećer. (b) Alkoholna jakost maraschina, marrasquina ili maraskina mora iznositi najmanje 24 % vol. (c) Na maraschino, marrasquino ili maraskino primjenjuju se pravila o aromatičnim tvarima i pripravcima za likere, utvrđena za kategoriju 32. (d) Trgovački naziv može se dopuniti izrazom „liker”. 40. Nocino (a) Nocino je liker koji dobiva aromu uglavnom od maceracije i/ili destilacije cijelih zelenih oraha (Juglans regia L.), sa sadržajem šećera od najmanje 100 grama po litri, izraženog kao invertni šećer. (b) Alkoholna jakost nocina mora iznositi najmanje 30 % vol. c) Za nocino se primjenjuju pravila o aromatičnim tvarima i pripravcima za likere, utvrđena za kategoriju 32. (d) Trgovački naziv može se dopuniti izrazom „liker”. 41. Liker od jaja ili advocaat ili avocat ili advokat (a) Liker od jaja ili advocaat ili avocat ili advokat je jako alkoholno piće, aromatizirano ili ne, proizvedeno od etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla, destilata i/ili rakije, čiji su sastojci kvalitetni žumanjci jaja, bjelanjci jaja te šećer ili med. Najmanji sadržaj šećera ili meda mora biti 150 grama po litri, izražen kao invertni šećer. Najmanji sadržaj čistih žumanjaka jaja mora biti 140 grama po litri gotovog proizvoda. (b) Odstupajući od članka 2. stavka 1. točke (c), jakost alkohola likera od jaja ili advocaata ili avocata ili advokata mora iznositi najmanje 14 % vol. (c) U preradi likera od jaja ili advocaat ili avocat ili advokat smiju se koristiti samo prirodne aromatične tvari i pripravci određeni u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočkama i. i ii., i članku 1. stavku 2. točki (c) Direktive 88/388/EEZ. 42. Liker s jajima (a) Liker s jajima je jako alkoholno piće, aromatizirano ili ne, proizvedeno od etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla, destilata i/ili rakije, čiji su karakteristični sastojci kvalitetni žumanjci jaja, bjelanjci jaja te šećer ili med. Najmanji sadržaj šećera ili meda mora biti 150 grama po litri, izražen kao invertni šećer. Najmanji sadržaj žumanjka jaja mora biti 70 grama po litri gotovog proizvoda. (b) Alkoholna jakost liker s jajima mora iznositi 15 % vol. (c) U preradi likera s jajima smiju se koristiti samo prirodne aromatske tvari i pripravci definirani u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočki i., i članku 1. stavku 2. točki (c) Direktive 88/388/EEZ. 43. Mistrà (a) Mistrà je bezbojno jako alkoholno piće aromatizirano anisovim sjemenom ili prirodnim anetolom: i. sa sadržajem anetola od najmanje 1 gram i najviše 2 grama po litri; ii. koje može također sadržavati destilat aromatskih biljaka; iii. koje ne sadrži dodani šećer. (b) Alkoholna jakost mistre mora iznositi najmanje 40 % vol., a najviše 47 % vol. (c) U preradi mistre smiju se koristiti samo prirodne aromatične tvari i pripravci određeni u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočki i., i članku 1. stavku 2. točki (c) Direktive 88/388/EEZ. 44. Väkevä glögi ili Spritglögg (a) Väkevä glögi ili Spritglögg je jako alkoholno piće proizvedeno aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla s prirodnom ili prirodno identičnom aromom klinčića i/ili cimeta uz korištenje jednog od sljedećih postupaka: maceracije i/ili destilacije, redestilacije alkohola uz dodatak dijelova gore navedenih biljaka, s dodatkom prirodnog klinčića ili cimeta ili prirodno identičnom aromom klinčića ili cimeta, ili kombinacijom tih postupaka. (b) Alkoholna jakost väkevä glögi oder Spritglögga mora iznositi najmanje 15 % vol. (c) Mogu se koristiti i drugi prirodni ili prirodno identični biljni ekstrakti ili arome u skladu s Direktivom 88/388/EEZ, ali aroma gore navedenih mirodija mora prevladavati. (d) Sadržaj vina ili vinskih proizvoda smije biti najviše 50 % gotovog proizvoda. 45. Berenburg ili Beerenburg (a) Berenburg ili Beerenburg je jako alkoholno piće: i. proizvedeno uz korištenje etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla; ii. s maceriranjem plodova voća ili biljaka ili njihovih dijelova; iii. koje sadrži kao posebnu aromu destilat korijena encijana (Gentiana lutea L.), bobice borovice (Juniperus communis L.) i lišće lovora (Laurus nobilis L.); iv. koje varira u boji od svijetlo do tamno smeđe; v. koje se može zaslađivati do maksimalno 20 grama po litri, izraženo kao invertni šećer. (b) Alkoholna jakost Berenburga ili Beerenburga mora iznositi najmanje 30 %. (c) U preradi Berenburga ili Beerenburga smiju se koristiti samo prirodne aromatične tvari i pripravci određeni u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočki i., i članku 1. stavku 2. točki (c) Direktive 88/388/EEZ. 46. Nektar od meda ili medovine (a) Nektar od meda ili medovine je jako alkoholno piće proizvedeno aromatiziranjem mješavine prevrele kaše meda i mednog destilata i/ili etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla, koji sadrži najmanje 30 % vol. prevrele otopine meda. (b) Alkoholna jakost nektara od meda ili medovine mora iznositi najmanje 22 % vol. (c) U preradi nektara od meda ili medovine smiju se koristiti samo prirodne aromatične tvari i pripravci određeni u članku 1. stavku 2. točki (b) podtočki i., i članku 1. stavku 2. točki (c) Direktive 88/388/EEZ, pod uvjetom da prevladava okus meda. (d) Nektar od meda ili medovine smije se sladiti samo medom. Ostala jaka alkoholna pića 1. Rum-Verschnitt se proizvodi u Njemačkoj i dobiva miješanjem ruma i alkohola, pri čemu najmanji omjer od 5 % alkohola koji sadrži gotov proizvod mora potjecati od ruma. Alkoholna jakost Ruma-Verschnitta mora iznositi 37,5 % vol. U vezi s označivanjem i prezentiranjem proizvoda Rum-Verschnitt, riječ Verschnitt mora se navesti kod opisivanja, prezentiranja, označivanja slovima iste vrste, veličine i boje riječ „Rum”, te u istom redu kao riječ „Rum” i, u slučaju pakiranja u bocama, na prednjoj etiketi. Ako se proizvod prodaje izvan njemačkog tržišta, na etiketi se mora navesti alkoholni sastav. 2. Slivovice se proizvodi u Češkoj Republici i dobiva dodavanjem destilatu šljiva, prije konačne destilacije, najvećeg omjera od 30 % po volumenu etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla. Taj se proizvod mora označivati kao „jako alkoholno piće” i za njega se također može koristiti naziv slivovice u istom vidnom polju na prednjoj etiketi. Ako se češka slivovice stavlja na tržište Zajednice, njezin alkoholni sastav mora se naznačiti na etiketi. Ovo pravilo ne dovodi u pitanje uporabu naziva slivovice za voćne rakije prema kategoriji 9. (1) SL L 149, 14.6.1991., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 2005.