24.

članak 85. mijenja se kako slijedi: (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Komisija do 18. lipnja 2024. ocjenjuje primjenu ove Uredbe i priprema opće izvješće. Komisija to izvješće podnosi Europskom parlamentu i Vijeću, zajedno s eventualnim odgovarajućim prijedlozima.”; (b) umeće se sljedeći stavak: „1.a ESMA do 17. lipnja 2023. Komisiji podnosi izvješće o sljedećem: (a) utjecaju Uredbe (EU) 2019/834 Europskog parlamenta i Vijeća (*7) na razinu poravnanja koje obavljaju financijske i nefinancijske druge ugovorne strane i na raspodjelu poravnanja u okviru svake vrste drugih ugovornih strana, osobito u pogledu financijskih drugih ugovornih strana s ograničenim obujmom poslovanja OTC izvedenicama te u pogledu primjerenosti pragova za poravnanje iz članka 10. stavka 4.; (b) utjecaju Uredbe (EU) 2019/834 na kvalitetu i pristupačnost podataka dostavljenih trgovinskim repozitorijima, kao i kvalitetu informacija koje su trgovinski repozitoriji stavili na raspolaganje; (c) izmjenama okvira izvješćivanja, uključujući primjenu i provedbu delegiranog izvješćivanja kako je utvrđeno u članku 9. stavku 1.a te posebno o njegovu utjecaju na opterećenje u vezi s izvješćivanjem za nefinancijske druge ugovorne strane koje ne podliježu obvezi poravnanja; (d) dostupnosti usluga poravnanja, posebno o tome olakšava li se pristup poravnanju zahtjevom da se usluge poravnanja, izravno ili neizravno, pružaju pod poštenim, razumnim, nediskriminirajućim i transparentnim komercijalnim uvjetima iz članka 4. stavka 3.a. (*7) Uredba (EU) 2019/834 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu obveze poravnanja, suspenzije obveze poravnanja, zahtjevâ za izvješćivanje, tehnika smanjenja rizika za ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane, registracije i nadzora trgovinskih repozitorija te zahtjevâ za trgovinske repozitorije (SL L 141, 28.5.2019., str. 42.).”;" (c) stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim: „2. Komisija do 18. lipnja 2020. i svakih 12 mjeseci nakon toga do konačnog produljenja iz trećeg podstavka priprema izvješće u kojem ocjenjuje jesu li izrađena prihvatljiva tehnička rješenja potrebna mirovinskim sustavima za prijenos gotovinskih i negotovinskih kolaterala kao varijacijskih iznosa nadoknade te jesu li za ta prihvatljiva tehnička rješenja potrebne neke dodatne mjere. ESMA do 18. prosinca 2019. i svakih 12 mjeseci nakon toga do konačnog produljenja iz trećeg podstavka u suradnji s EIOPA-om, EBA-om i ESRB-om podnosi izvješće Komisiji u kojem ocjenjuje sljedeće: (a) jesu li središnje druge ugovorne strane, članovi sustava poravnanja i mirovinski sustavi uložili odgovarajuće napore i izradili prihvatljiva tehnička rješenja kojima se mirovinskim sustavima olakšava sudjelovanje u središnjem poravnanju polaganjem gotovinskih i negotovinskih kolaterala koji služe kao varijacijski iznosi nadoknade, uključujući posljedice tih rješenja na likvidnost tržišta i procikličnost te njihove moguće pravne i druge posljedice; (b) obujam i prirodu aktivnosti mirovinskih sustava na tržištima na kojima se trguje poravnanim i neporavnanim OTC izvedenicama, unutar svake vrste imovine, te eventualni sistemski rizik za financijski sustav; (c) posljedice koje činjenica da mirovinski sustavi ispunjavaju zahtjev za poravnanje ima na njihove strategije ulaganja, uključujući sve promjene stanja njihove novčane i nenovčane imovine; (d) posljedice pragova poravnanja utvrđenih na temelju članka 10. stavka 4. točke (b) na mirovinske sustave; (e) utjecaj drugih pravnih zahtjeva na razliku u troškovima između ugovora s poravnanim i neporavnanim OTC izvedenicama, uključujući zahtjeve za iznos nadoknade za neporavnane izvedenice i izračun omjera financijske poluge u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013; (f) jesu li potrebne neke dodatne mjere kojima bi se mirovinskim sustavima olakšalo sudjelovanje u poravnanju. Komisija može donijeti delegirani akt u skladu s člankom 82. kojim se dvogodišnje razdoblje iz članka 89. stavka 1. dvaput produljuje za godinu dana ako zaključi da nije razvijeno prihvatljivo tehničko rješenje te da središnje poravnanje ugovora o izvedenicama i dalje nepovoljno utječe na mirovine budućih umirovljenika. Središnje druge ugovorne strane, članovi sustava poravnanja i mirovinski sustavi ulažu maksimalne napore da bi doprinijeli razvoju prihvatljivih tehničkih rješenja kojima se olakšava poravnanje ugovora o OTC izvedenicama koje su sklopili mirovinski sustavi. Komisija osniva stručnu skupinu koja se sastoji od predstavnika središnjih drugih ugovornih strana, članova sustava poravnanja, mirovinskih sustava i drugih relevantnih sudionika za takva prihvatljiva tehnička rješenja kako bi se pratili njihovi napori i ocijenio napredak u razvoju prihvatljivih tehničkih rješenja kojima se olakšava poravnanje ugovora o OTC izvedenicama koje su sklopili mirovinski sustavi, uključujući prijenos gotovinskih i negotovinskih kolaterala kao varijacijskih iznosa nadoknade od strane mirovinskih sustava. Ta se stručna skupina sastaje barem svakih šest mjeseci. Komisija pri sastavljanju izvješća u skladu s prvim podstavkom uzima u obzir napore koje su uložile središnje druge ugovorne strane, članovi sustava poravnanja i mirovinski sustavi. 3. Komisija do 18. prosinca 2020. priprema izvješće u kojem ocjenjuje: (a) dovodi li se obvezama izvješćivanja o transakcijama na temelju članka 26. Uredbe (EU) br. 600/2014 i na temelju ove Uredbe do udvostručavanja obveze izvješćivanja o transakcijama za izvedenice koje nisu OTC i bi li se obveza izvješćivanja o transakcijama za izvedenice koje nisu OTC mogla ublažiti ili pojednostavniti za sve druge ugovorne strane bez nepotrebnog gubitka informacija; (b) potrebu i primjerenost usklađivanja obveze trgovanja za izvedenice na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 s izmjenama uvedenima na temelju Uredbe (EU) 2019/834 u pogledu obveze poravnanja za izvedenice, a posebno opsega subjekata koji podliježu obvezi poravnanja; (c) trebaju li se transakcije koje izravno proizlaze iz usluga smanjenja rizika nakon trgovanja, uključujući kompresiju portfelja, izuzeti od obveze poravnanja iz članka 4. stavka 1., uzimajući u obzir mjeru u kojoj se tim uslugama ublažavaju rizici, posebno kreditni rizik druge ugovorne strane i operativni rizik, potencijal za izbjegavanje obveze poravnanja i potencijal za odvraćanje od središnjeg poravnanja. Komisija izvješće iz prvog podstavka podnosi Europskom parlamentu i Vijeću, zajedno s eventualnim odgovarajućim prijedlozima.”; (d) umeće se sljedeći stavak: „3.a. ESMA do 18. svibnja 2020. podnosi izvješće Komisiji. U tom se izvješću ocjenjuje sljedeće: (a) dosljednost zahtjeva za izvješćivanje za izvedenice koje nisu OTC iz Uredbe (EU) br. 600/2014 i članka 9. ove Uredbe, u pogledu pojedinosti o ugovorima o izvedenicama o kojima se izvješćuje i u pogledu pristupa relevantnih subjekata podacima, te bi li ti zahtjevi trebali biti usklađeni; (b) izvedivost daljnjeg pojednostavnjenja lanaca izvješćivanja za sve druge ugovorne strane, uključujući sve neizravne klijente, uzimajući u obzir potrebu za pravodobnim izvješćivanjem te uzimajući u obzir mjere donesene na temelju članka 4. stavka 4. ove Uredbe i članka 30. stavka 2. Uredbe 600/2014; (c) usklađenost obveze trgovanja za izvedenice na temelju Uredbe (EU) br. 600/2014 s izmjenama uvedenima na temelju Uredbe (EU) 2019/834 u pogledu obveze poravnanja za izvedenice, a posebno opsega subjekata koji podliježu obvezi poravnanja; (d) u suradnji s ESRB-om, trebaju li se transakcije koje izravno proizlaze iz usluga smanjenja rizika nakon trgovanja, uključujući kompresiju portfelja, izuzeti od obveze poravnanja iz članka 4. stavka 1.; u tom se izvješću: i. ispituje kompresija portfelja i druge dostupne usluge smanjenja rizika nakon trgovanja koje se ne koriste pri utvrđivanju cijena, a koje smanjuju netržišne rizike za portfelje izvedenica bez mijenjanja tržišnog rizika portfelja, kao što su transakcije za ponovno uravnoteženje; ii. objašnjavaju svrha i funkcioniranje takvih usluga smanjenja rizika nakon trgovanja, mjera u kojoj ublažavaju rizike, posebno kreditni rizik druge ugovorne strane i operativni rizik, te se procjenjuje potreba za poravnanjem takvih transakcija ili njihovim izuzimanjem od poravnanja, radi upravljanja sistemskim rizikom; i iii. procjenjuje u kojoj mjeri eventualno izuzeće takvih usluga od obveze poravnanja odvraća od središnjeg poravnanja i omogućuje drugim ugovornim stranama da izbjegnu obvezu poravnanja; (e) bi li se mogao proširiti popis financijskih instrumenata za koje se smatra da su visoko likvidni i nose minimalan tržišni i kreditni rizik u skladu s člankom 47., i bi li se tim popisom moglo obuhvaćati jedan novčani fond koji ima odobrenje za rad u skladu s Uredbom (EU) 2017/1131 Europskog parlamenta i Vijeća (*8) ili više njih. (*8) Uredba (EU) 2017/1131 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o novčanim fondovima (SL L 169, 30.6.2017., str. 8.).”;"