HR Službeni list Europske unije L 109/44

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/658

od 8. listopada 2014.

o mjeri potpore SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) koju Ujedinjena Kraljevina planira provesti za potporu jedinici C nuklearne elektrane Hinkley Point

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 7142)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon pozivanja zainteresiranih strana na predaju primjedbi u skladu s navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1. POSTUPAK

(1) Nakon kontakata prije podnošenja prijave Ujedinjena Kraljevina prijavila je 22. listopada 2013. mjere kao potporu novoj jedinici C nuklearne elektrane Hinkley Point („HPC”) koristeći se elektroničkom prijavom, koju je Komisija zabilježila istoga dana.

(2) Komisija je 18. prosinca 2013. pokrenula službenu istragu o prijavljenim mjerama jer je imala ozbiljne sumnje u njihovu sukladnost s pravilima o državnim potporama.

(3) Odluka Komisije o pokretanju postupka („odluka o pokretanju postupka”) objavljena je 31. siječnja 2014. na internetskoj stranici Glavne uprave za tržišno natjecanje i u Službenom listu Europske unije7. ožujka 2014. Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe.

(4) Ujedinjena Kraljevina poslala je 31. siječnja 2014. svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka.

(5) Komisija je primila primjedbe zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Ujedinjenoj Kraljevini, koja je dobila priliku reagirati; njezine su primjedbe zaprimljene 13. lipnja i 4. srpnja 2014.

2. OPIS MJERA

2.1. UGOVOR ZA RAZLIKU

(6) Prijavljena se mjera ponajprije sastoji od Ugovora za razliku („CfD”) kojim se pruža dohodovna potpora tijekom faze rada HPC-a. Ujedinjena Kraljevina u početku je prijavila Ugovor o ulaganju, koji je određen kao preliminarni oblik Ugovora za razliku. Zbog činjenice da su pregovori između Ujedinjene Kraljevine i društva u čijem je potpunom vlasništvu korisnik, EDF Energy Plc („društvo EDF”), bio u vrijeme ove odluke trajali dulje od očekivanoga, Ugovor o ulaganju potpuno je zamijenjen Ugovorom za razliku. Društvo EDF britansko je društvo kći francuskoga elektroenergetskog poduzeća Electricité de France.

(7) Korisnik je društvo NNB Generation Company Limited („društvo NNBG”), koje je u vrijeme odluke bilo u cijelosti pod nadzorom društva EDF. Ugovor za razliku privatni je pravni sporazum između društva NNBG i druge ugovorne strane Ugovora za razliku, Low Carbon Contracts Company Ltd. Zasebni sporazum potpisat će ministar i dioničari društva NNBG. Ovaj zasebni sporazum odnosit će se samo na dijelove odredaba transakcije, posebno onih povezanih s mogućim slučajevima zatvaranja i mehanizmima podjele dobiti.

(8) U okviru Ugovora za razliku društvo NNBG primit će količinu prihoda koja se određuje iznosom veleprodajne tržišne cijene po kojoj prodaje električnu energiju i razlike u plaćanjima koja odgovara razlici između prethodno utvrđene izvršne cijene („SP”) i referentne cijene („RP”) koja je zabilježena u prethodnom referentnom razdoblju.

(9) Ako je referentna cijena niža od izvršne cijene, druga ugovorna strana Ugovora za razliku snosit će troškove razlike između izvršne i referentne cijene te tako društvu NNBG osigurati relativno stabilne prihode koji će ovisiti o njegovoj prodajnoj strategiji i količini proizvodnje. U obrnutom slučaju, ako je referentna cijena viša od izvršne cijene, društvo NNBG dužno je drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku isplatiti razliku. Stoga će i u tom slučaju društvo NNBG primiti relativno stabilne prihode.

(10) Referentna cijena ponderirani je prosjek veleprodajnih cijena koje Ujedinjena Kraljevina utvrđuje za sve operatore koje podupire Ugovor za razliku. U slučaju društva NNBG relevantna referentna cijena jest referentna cijena na tržištu bazne energije koja se primjenjuje na sve operatore bazne proizvodnje (2).

(11) Konkretno, referentna cijena na tržištu bazne energije trenutačno je utvrđena tako da se služi podacima udruge London Energy Broker's Association (LEBA) o dnevnim cijenama i elektroničke burze dionica NASDAQ OMX Commodities exchange, u odnosu na cijenu kupnje električne energije jednu sezonu (tj. šest mjeseci) uoči isporuke ili cijenu „jednu sezonu unaprijed” (3).

(12) Referentna cijena na tržištu bazne energije računa se jedanput u sezoni i neposredno prije svake sezone, a uzima se aritmetička sredina dnevnih cijena sezone unaprijed objavljenih svakoga dana prethodne sezone. Ovaj se prosjek ponderira kako bi se osiguralo da obujam kojim se trguje na svakom referentnom indeksu dobije razmjeran utjecaj.

(13) Društvo NNBG bit će obvezno održavati prethodno utvrđenu minimalnu razinu izvedbe, ali nije obvezno ostvariti prethodno utvrđenu razinu proizvodnje. Točnije, od elektrane će se očekivati da radi uz 91-postotni čimbenik opterećenja. Ako društvo NNBG ne postigne ovaj čimbenik opterećenja, podrazumijeva se da neće postići razinu prihoda koju očekuje primiti od projekta.

(14) Društvu NNBG isplatit će se razlika u plaćanjima u skladu s njegovim izmjerenim obujmom proizvodnje, i to do iznosa koji ne premašuju najvišu razinu proizvodnje („gornja granica”) utvrđenu Ugovorom za razliku. Za proizvodnju prodanu na tržištu iznad gornje granice neće se provesti nikakva plaćanja. Električna energija koju društvo NNBG proizvede bit će prodana na tržištu.

2.1.1. Ukupno funkcioniranje mehanizma Ugovora za razliku

(15) Ugovor za razliku sklopit će se s drugom ugovornom stranom Ugovora za razliku, tj. subjektom koji će se kolektivno financirati pomoću zakonske obveze svih ovlaštenih dobavljača.

(16) Ulazak u završni ugovor ovisi o završnoj odluci o ulaganju društva EDF/društva NNBG, kao i o sporazumu financijskih dogovora (uključujući odredbe jamstva javnoga duga Ujedinjene Kraljevine) te završnih odobrenja ugovornih strana.

(17) U okviru Ugovora za razliku ovlašteni dobavljači kolektivno su odgovorni za sve obveze koje proizlaze iz ugovora, a druga ugovorna strana odgovorna je samo ako su joj financijska sredstva prenesena od ovlaštenog dobavljača ili vlade Ujedinjene Kraljevine. Svaki bi dobavljač bio odgovoran na temelju svojeg tržišnog udjela, koji se određuje izmjerenom uporabom električne energije. Unutar ovoga okvira, u slučaju nepridržavanja obveza plaćanja, ministar će odrediti drugu ugovornu stranu, prikupiti plaćanja drugih dobavljača ili izravno platiti proizvođačima.

(18) Druga ugovorna strana zasebno će posredniku za namiru povjeriti ovlast za prikupljanje prihoda (tj. ovlast prikupljanja plaćanja od dobavljača), s jedne strane, te obvezu isplaćivanja operatora proizvodnje i primanja plaćanja od njih, s druge strane. Vlada Ujedinjene Kraljevine namjerava posrednikom za namiru imenovati društvo kćer društva Elexon (tj. tijelo koje trenutačno djeluje kao posrednik za namiru u Ujedinjenoj Kraljevini i koje je u cijelosti u vlasništvu nacionalne mreže operatora prijenosnih sustava – „OPS”).

(19) Druga ugovorna strana iz Ugovora za razliku sklopljenoga s proizvođačem moći će u okviru toga ugovora donositi odluke i ostvarivati svoje diskrecijsko pravo, primjerice odlukom da operator proizvodnje ispunjava svoje obveze ili mora dati kolateral kako bi jamčio svoja plaćanja u okviru programa, ili odbiti određene zahtjeve ovisno o posebnim uvjetima na tržištu. Vlada Ujedinjene Kraljevine namjerava pružati daljnje smjernice o parametrima koji bi mogli ograničiti diskrecijsko pravo druge ugovorne strane u donošenju odluka u odnosu na upravljanje Ugovorom za razliku.

(20) Na slici 1. objašnjeno je koje su uloge predviđene za svakog pojedinog posrednika u funkcioniranju sustava Ugovora za razliku. Slika 1. Uloge i odgovornosti u upravljanju Ugovorom za razliku Izvor: Vlasti Ujedinjene Kraljevine.

2.1.2. Uvjeti Ugovora za razliku

(21) Ujedinjena Kraljevina i društvo EDF pristali su na odredbe Ugovora za razliku. Ove će odredbe biti prenesene u konačni ugovor prije završnog potpisivanja sporazuma i završne odluke društva EDF o ulaganju.

(22) Mnoge dogovorene odredbe odražavaju odredbe Ugovora za razliku za druge tehnologije, a posebno tehnologije obnovljive energije. Takve su odredbe javne (4). Druge su odredbe specifične za Ugovor za razliku za HPC.

(23) Prema dogovorenim odredbama, izvršna cijena iznosit će 92,50 GBP/MWh u nominalnim cijenama iz 2012. Ako se donese odluka o ulaganju za izgradnju nove jedinice C nuklearne elektrane Sizewell, s istim dizajnom i pružajući mogućnost dijeljenja nekih troškova za reaktore HPC-a, izvršna će se cijena promijeniti na 89,50 GBP/MWh, također u nominalnim jedinicama iz 2012.

(24) Izvršna cijena bit će potpuno indeksirana u skladu s indeksom potrošačkih cijena („CPI”), kao i za druge Ugovore za razliku. Prilagodba CPI-ja bit će godišnja, s baznim datumom u studenom 2011. Svake će se godine izvršna cijena prilagođavati prvoga dana sezone u odnosu na posljednji dostupan indeks CPI kako ga je za veljaču objavio Nacionalni ured za statistiku (ONS).

(25) Trajanje Ugovora za razliku imat će kao krajnji početni datum vremenski okvir puštanja u pogon svakog reaktora, […] (5) godina od dogovorenoga vremenskoga okvira puštanja u pogon. Nakon toga datuma počet će se računati vrijeme trajanja Ugovora za razliku neovisno o tome radi li elektrana.

(26) Krajnji je rok […] godišnjica posljednjega dana vremenskoga okvira puštanja u pogon drugoga reaktora. Ako nijedan reaktor nije pušten u pogon na dan krajnjeg roka ili prije njega, druga ugovorna strana Ugovora za razliku može raskinuti ugovor. Krajnji rok može se pomaknuti zbog više sile ili teškoća sa spajanjem.

(27) Postojat će dva mehanizma podjele dobiti. Prvi će biti za troškove izgradnje (6) i njime će se osigurati sljedeće: i. prvih […] dobiti od izgradnje (nominalna vrijednost) dijelit će se na osnovi 50:50, s time da 50 % dobiti ide drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, a 50 % društvu NNBG; i ii. svaka dobit od izgradnje koja premašuje […] (nominalna vrijednost) dijelit će se na osnovi 75:25, s time da 75 % dobiti ide drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, a 25 % društvu NNBG.

(28) Drugi dogovor o podjeli dobiti odnosi se na stopu prinosa na vlasnički kapital. Utvrđena su dva praga (6):

(29) Prvi prag postavljen je na razinu predviđene unutarnje stope povrata temeljnoga kapitala proizvedenu u vrijeme ove odluke posljednjim financijskim modelom (7), ili 11,4 % prema osnovi vezanoga vlasničkog kapitala i nominalno. Svaka dobit iznad i preko ove razine dijelila bi se na 30 % za drugu ugovornu stranu Ugovora za razliku i 70 % za društvo NNBG.

(30) Drugi prag postavljen je više, između 13,5 % nominalno ili 11,5 stvarno (deflacioniranjem CPI-ja), na temelju istoga modela kao u prethodno navedenoj točki a. Iznad ovoga praga svaka dobit dijelila bi se na 60 % za drugu ugovornu stranu Ugovora za razliku i 40 % za društvo NNBG.

(31) Postojat će dva datuma ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima. Prvi će biti 15 godina, a drugi 25 godina nakon datuma pokretanja prvoga reaktora. Ponovna pokretanja pregovora o operativnim izdacima pružaju način ublažavanja rizika od dugoročnih troškova te će dovesti do promjena izvršne cijene u obama smjerovima. Mehanizmom bi se omogućilo povećanje ili smanjenje izvršne cijene na temelju poznatih stvarnih troškova i revidiranih predviđanja budućih troškova za sljedeće stavke operativnih troškova, u svakom slučaju potpuno i isključivo kako je potrebno za nastavak poslovanja proizvodnog postrojenja: (a) nadopunjavanje nuklearnog goriva u postupku pripreme; (b) osiguranje; (c) pristojbe Ureda za regulaciju nuklearnih postrojenja; (d) poslovne stope; (e) određeni troškovi prijenosa; (f) izmjene troškova srednje radioaktivnog otpada (SRAO)/odlagališta za iskorišteno gorivo zbog promjena cijene prijevoza otpada u skladu s ugovorom o prijevozu otpada; (g) izmjene troškova upravljanja iskorištenim gorivom i troškova razgradnje; (h) troškovi pogona i održavanja; (i) troškovi preuređenja i upravljanja gotovinom zabilježeni preko proizvođačeva računa dobiti i gubitaka u skladu s MSFI-jevima i svi nastali kapitalni izdaci.

(32) Svi troškovi koji se odnose na pitanja povezana s dizajnom, upravljanje koje nije u skladu s razumnim i razboritim standardom, dostupnost ili kapacitet proizvodnoga postrojenja, neodržavanje kapitalnog izdatka, izdatak za novu strukturu (koja nije u okviru postojećega zdanja), financiranje te određene troškove prijevoza otpada bit će isključeni iz ponovnih pokretanja pregovora.

(33) Revidirane procjene troškova koje se upotrebljavaju u ponovnim pokretanjima pregovora o operativnim izdacima temeljit će se na izvješću koje je pripremilo društvo NNBG i na koje je pristala druga ugovorna strana Ugovora za razliku, uzimajući u obzir referentnu vrijednost troškova uzetih iz drugih nuklearnih elektrana koje upotrebljavaju tehnologije EPR i drugih nuklearnih elektrana koje se koriste tehnologijom tlakovodnog reaktora u Sjevernoj Americi i EU-u, u svakom slučaju kada se njima upravlja u skladu s razumnim i razboritim standardom. Prilagodba izvršne cijene izračunat će se upućivanjem na gornju polovicu referentne vrijednosti troškova.

(34) Izvršna cijena (paušalni iznos ili serija godišnjih isplata drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku) smanjit će se kako bi se odrazile promjene u količini poreza koji se može isplatiti društvu NNBG u okolnostima koje se odnose na financiranje dioničara i porezno strukturiranje društva NNBG. U ovom pogledu neće biti dopušteno nikakvo povećanje.

(35) Jednokratna buduća prilagodba izvršne cijene za poslovne stope izvršit će se nakon službene ponovne procjene Ureda za vrednovanje nakon početka rada elektrane. Sljedeće izmjene poslovnih stopa provodit će se preko ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima.

(36) Osim pružanja informacija osmišljenih u generičkim standardnim pojmovima Ugovora za razliku, od društva NNBG zahtijevat će se pružanje određenih jamstava u pogledu informacija sadržanih u podacima i modelima pruženima vladi Ujedinjene Kraljevine u pogledu troškova projekta. Ugovorom će se osigurati uporaba dogovorenoga financijskog modela kako bi se odredile razne izvršne cijene i ostale prilagodbe koje zahtijevaju njegovi uvjeti.

(37) Društvo NNBG bit će zaštićeno i može naplatiti neke troškove za kvalificirane izmjene u zakonu („QCIL”).

(38) Kvalificirana izmjena u zakonu jest diskriminirajuća izmjena u zakonu, specifična izmjena u zakonu, specifična porezna izmjena u zakonu, druga izmjena u zakonu ili izmjena u regulatornoj osnovi, u svakom slučaju koji nije predvidiv.

(39) Diskriminirajuća izmjena u zakonu jest izmjena u zakonu čije se odredbe posebno (a ne samo neizravno ili posljedično ili na temelju nerazmjernog učinka bilo koje izmjene u zakonu koja ima opću primjenu) primjenjuju na projekt, proizvodno postrojenje ili društvo NNBG, ali ne u drugim slučajevima.

(40) Specifična izmjena u zakonu jest izmjena u zakonu čije se odredbe posebno (a ne samo neizravno ili posljedično ili na temelju nerazmjernog učinka bilo koje izmjene u zakonu koja ima općenitu primjenu) primjenjuju na nuklearne elektrane ili proizvodna postrojenja koja podliježu Ugovoru za razliku.

(41) Specifična porezna izmjena u zakonu jest i. izmjena poreza, ili novi porez, na uranij; ili ii. izmjena u zakonu ili praksi Poreznoga i carinskog ureda Njezina Veličanstva (HMRC), koja ima za posljedicu da je porezno postupanje NNBG-a nepovoljnije od postupanja utvrđenih u određenim specifičnim poreznim obračunima Poreznoga i carinskog ureda Njezina Veličanstva (HMRC).

(42) Izmjena u regulatornoj osnovi jest kada i. Ured za regulaciju nuklearnih postrojenja (ili regulator nasljednik) više ne regulira proizvodno postrojenje procjenom bi li žrtva potrebna za smanjenje rizika bila pretjerano nerazmjerna koristi koja bi se postigla; ili ii. mjerodavna agencija za okoliš (ili regulator nasljednik) više ne procjenjuje opciju smanjenja rizika u pogledu proizvodnog postrojenja kao prihvatljiv ekološki rizik upućivanjem na to jesu li troškovi provedbe nerazmjerni ekološkoj koristi koju ostvaruje.

(43) Nadoknada u pogledu kvalificiranih izmjena u zakonu moći će se isplatiti tek kad ukupan iznos svih potraživanja kvalificiranih izmjena u zakonu prelazi 50 milijuna GBP u nominalnom i indeksiranom iskazu iz 2012. Dvostruke naplate neće biti dopuštene. Izvršna cijena prilagodit će se samo jedanput za svaku pojedinu kvalificiranu izmjenu u zakonu tijekom preostalog vremena trajanja ugovora uporabom dogovorenoga financijskog modela ili izračunom neto sadašnje vrijednosti potrebne prilagodbe.

(44) Podložno uvjetima, društvo NNBG primit će naknadu u slučaju zatvaranja HPC-a kao posljedice „političkih okolnosti” (od nadležnog tijela Ujedinjene Kraljevine, EU-a ili međunarodnoga nadležnog tijela), osim iz određenih razloga koji uključuju zaštitne mjere u pogledu zdravlja, nuklearne sigurnosti, sigurnosti, okoliša, nuklearnoga prijevoza ili nuklearnih zaštitnih mjera (kvalificirani slučaj zatvaranja).

(45) Naknada će biti dostupna i ako se proizvodno postrojenje zatvori zbog okolnosti osiguranja nuklearne odgovornosti prema trećim stranama, uključujući i kao rezultat toga da vlada Ujedinjene Kraljevine ne odobrava alternativne sustave osiguranja koje je predložio Proizvođač iako ih vlada Ujedinjene Kraljevine razumno treba odobriti te ako nema drugih odobrenih mogućnosti osiguranja koje su dostupne Proizvođaču.

(46) Zaštite kvalificiranoga slučaja zatvaranja uključuju pravo na prijenos društva NNBG na vladu Ujedinjene Kraljevine (i da vlada Ujedinjene Kraljevine zatraži prijenos) uz plaćanje naknade koje provodi druga ugovorna strana Ugovora za razliku ili vlada Ujedinjene Kraljevine.

(47) Slučajevi raskidanja primjenjuju se samo na društvo NNBG. Druga ugovorna strana Ugovora za razliku odlučuje hoće li raskinuti ugovor nakon pojave dospjeloga slučaja raskidanja.

2.2. KREDITNO JAMSTVO

(48) Projekt HPC, a posebno društvo NNBG, neće imati koristi samo od Ugovora za razliku, nego i od državnoga kreditnog jamstva za dug koji izdaje („kreditno jamstvo”).

(49) Obveznice koje se trebaju izdati poduprijet će se kreditnim jamstvom. To se može smatrati ugovorom o osiguranju kojim se jamči pravodobna isplata glavnice i kamate kvalificiranoga duga, koji bi mogao doseći iznos od 17 milijardi GBP (8).

(50) Kreditno jamstvo osigurat će infrastruktura Ujedinjene Kraljevine („IUK”), jedinica u okviru ministarstva financija Ujedinjene Kraljevine koja nadgleda upravljanje programom jamstava Ujedinjene Kraljevine. Kreditno je jamstvo platforma za upravljanje dugovima u smislu cjelokupnog poslovanja za dugoročno financiranje HPC-a.

(51) IUK smatra da je transakcija strukturirana na način koji za HPC opravdava klasifikaciju u kategoriju ekvivalentnog rizika BB+/Ba1. Naknada za jamstvo imat će razinu od 295 baznih bodova.

(52) U okviru programa, obveznice koje će se izdati kao dio strukture financiranja poduprijet će se jamstvom koje će izdati član državnoga povjerenstva ministarstva financija Ujedinjene Kraljevine (jamac). Uključen je i privremeni zajam za izgradnju koji trebaju osigurati komercijalne banke (a nije zajamčen u okviru programa jamstava Ujedinjene Kraljevine) također je uključen. Preostali dio kapitala vezanoga uz transakciju dat će dioničari. Ostali izvori kapitala mogu se dodati u financijsku strukturu uz pristanak jamca.

(53) Izvori financiranja u vrijeme odluke planirani su na sljedeći način: (a) temeljni kapital od […] GBP; (b) kapital za nepredviđene troškove od […] GBP; (c) privremeni kredit za izgradnju od najviše […] GBP; (d) obveznice za […] GBP.

(54) Financijska struktura postavljena je tako da temeljni kapital trpi ukupni gubitak prije nego što obveznice pretrpe ikakav gubitak. Kapital za nepredviđene troškove pruža dodatno osiguranje da će se dočekati dan na koji će jamac biti zadovoljan da je, među ostalim, HPC počeo s radom i da je operativan te na koji će sve potrebne rezerve biti potpuno financirane („financijsko dovršenje”).

(55) Obveze dioničara koje se odnose na vlasnički kapital odredit će se u sporazumu o doprinosu kapitala čiji će potpisnik ujedno biti i jamac kako bi primio poduzeća za pribavljanje vlasničkoga kapitala.

(56) Kako bi se osiguralo da vlasnički kapital ima prethodno opisane značajke apsorpcije gubitaka, dođe li do neispunjenja obveze, strane su postavile dva uvjeta (uvjet osnovnoga slučaja (9) i uvjet neostvarenja FFS-a (10)) koji jamcu omogućuju zahtijevanje ubrzanja temeljnoga kapitala ili ubrzanja kapitala za nepredviđene troškove, odnosno njihovo neposredno pružanje i primjenjivanje radi otkupa obveznica i dugova prema jamcu. Namjena je ove kombinacije odredaba osigurati da dioničari, a ne jamac, i dalje preuzimaju glavni rizik u pogledu održivosti tehnologije EPR-a dok uspjeh prethodnih projekata, kao što su Flamanville 3 i Taishan 1 objektivno ne dokaže da joj se može pokloniti povjerenje.

(57) Tijekom razdoblja do ispunjenja uvjeta osnovnoga slučaja postoji gornja granica iznosa povučenoga duga koja iznosi najmanje: gornje granice prekretnice duga za relevantne prekretnice projekta i […] % temeljnoga kapitala umanjenoga za razvojni kapital, tj. […] milijardi GBP. Tablica 1 prikazuje praktičan primjer značajki temeljnoga kapitala u pogledu apsorpcije gubitka: Tablica 1. Profil smanjenja osnovnoga slučaja i neispunjavanje uvjeta osnovnoga slučaja Izvor: IUK-ovo podnošenje od 12. rujna 2014. Base Case Drawdown Profile GBP bilion Total Commited Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 Cashflow Base Equity 9,23 1,69 — — — — — — 2,10 2,52 2,09 0,83 Contingent Equity 8,00 N/A — — — — — — — — — — Bonds 16,00 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 3,35 2,65 1,25 — — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 3,79 6,31 8,39 9,23 Contingent Equity — — — — — — — — — — Bonds 1,50 3,45 5,85 8,75 12,10 14,75 16,00 16,00 16,00 16,00 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 5,43 2,92 0,83 — Undrawn Committed Equity 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 13,43 10,92 8,83 8,00 Source: UK Base Case

Base Case Condition Not Met (by 31 December 2020) Total Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Cashflow Base Equity 1,69 1,69 — — — — — — Contingent Equity 7,97 N/A — — — 1,97 3,35 2,65 Bonds 6,87 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 Contingent Equity — — — 1,97 5,32 7,97 Bonds 1,50 3,45 5,85 6,78 6,78 6,78 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 Cumulative Cap on Debt 1,50 3,43 5,85 6,78 6,78 6,78 Source: UK Base Case

(58) Nakon što je uvjet osnovnoga slučaja zadovoljen, glavna zaštita jamca tijekom razdoblja izgradnje dio je kapitala za nepredviđene troškove, koji se može povući kako bi se pokrila prekoračenja troškova zajedno s prekretnicama projekta koje ograničavaju iznos duga u bilo kojem razdoblju.

(59) Obveze dioničara u odnosu na temeljni kapital i kapital za nepredviđene troškove bit će potpuno kreditno poduprte instrumentima, uključujući, bez ograničenja, jamstva matičnog društva, akreditive ili druge kreditne potpore, koje su jamcu prihvatljive.

(60) Dioničari će dodijeliti fiksnu (11) i/ili promjenjivu (12) sigurnost (13), uključujući i kvalificirani promjenjivi trošak (14), za svu svoju imovinu, nekretnine i poduzeća kako bi poduprli svoje obveze prema društvu NNBG i obveze društva NNBG. Društvo NNBG i izdavatelj obveznica, novoinkorporirano društvo s posebnom namjenom, dodijelit će sveobuhvatnu fiksnu i/ili nepromjenjivu sigurnost, uključujući i kvalificirani promjenjivi trošak, za svu svoju imovinu, nekretnine i poduzeća kako bi poduprli svoje obveze. Sigurnost će podupirati izravni sporazumi s ugovornim stranama u pogledu određenih važnih ugovora.

(61) Zbog posebne prirode transakcije i iznimne važnosti sigurnosti, provedbom sigurnosti uzet će se u obzir pristanak regulatornog tijela za sigurnost i činjenica da se može ustupiti samo subjektu koji ima ili će imati dozvolu za nuklearno mjesto za lokaciju HPC-a.

(62) Sigurnost koju su dodijelili dioničari, društvo NNBG i izdavatelj moraju omogućiti da osigurane strane (15): i. imaju maksimalnu prednost pred troškovima neosiguranih vjerovnika odgovarajućeg dužnika u slučaju da dužnik nije solventan; ii. očuvaju za osigurane strane mogućnost raspolaganja osiguranom imovinom i primjenjivanja prihoda od takve prodaje prema podmirenju preostalih osiguranih obveza ako bi to predstavljalo najbolji način povećanja vrijednosti oporavljene imovine; te iii. provode maksimalnu kontrolu u slučaju insolventnosti zadužitelja i postižu svrhu upravljanja sigurnošću imenovanjem izvršnoga stečajnog upravitelja za mjerodavno dužnikovo poduzeće i imovinu.

(63) Obveznice će biti neosigurane obveze izdavatelja i neće sudjelovati ni u jednoj sigurnosti koju će dodijeliti izdavatelj ili bilo koji drugi član korporativne skupine HPC-a.

(64) U pogledu rangiranja vjerovnika prihodi od provedbe sigurnosti koju je dodijelilo društvo NNBD u praksi će se primjenjivati sljedećim redoslijedom prednosti: 1. vjerovnici koji imaju prednost po zakonu; 2. troškovi provedbe (tj. troškovi povjerenika za instrumente osiguranja i bilo kojeg namještenika za insolventnost); 3. vjerovnici FDP-a (16); 4. pružatelji privremenoga kredita za izgradnju; 5. obveznice i jamac; 6. neosigurani vjerovnici društva NNBG; 7. dioničari društva NNBG.

(65) Ovaj redoslijed prednosti u prihodima od provedbe ne može se mijenjati bez pristanka jamca.

(66) Financiranje transakcije podijeljeno je u faze upućivanjem na postizanje prekretnice u ostvarivanju projekta.

(67) U razdoblju nakon datuma izdavanja maksimalnih iznosa obveznica (osim obveznice SZC) temeljni kapital pružat će se u skladu s rasporedom, uz to da kapital za nepredviđene troškove podmiruje svako prekoračenje troška povezano s tim rasporedom.

(68) Dividende dioničarima nisu dopuštene prije financijskoga dovršenja.

(69) Vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da je nakon financijskoga dovršenja kreditno jamstvo i dalje zaštićeno brojnim strukturnim ublaživačima i ublaživačima utemeljenima na sporazumu, uključujući značajna ograničenja toga kad dividende smiju biti plaćene i […]-mjesečnu rezervu otplate duga (koja može biti financirana gotovinom, standby akreditivima ili prihvatljivim jamstvima) koja bi mogla iznositi do […] milijardi GBP. Navodno bi tržišna norma u financiranju projekta bila šestomjesečna rezerva otplate duga.

(70) Pozivanje na kreditno jamstvo nakon financijskog dovršenja navodno će nastati samo ako: (a) postoji jako materijalno odstupanje u izvedbi rada i posljedično smanjenje novčanoga toka dostupnoga za otplatu duga u odnosu na očekivano; i (b) ovo odstupanje troši značajan dio rezerve otplate duga koja je pružena u strukturi i prethodno navedena.

(71) Ako se traži rezerva otplate duga (u bilo kojoj mjeri), mora se potpuno nadopuniti prije bilo kakve isplate dividendi.

(72) Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da s obzirom na raspon strukturnih zaštita protiv neplaćanja i prisutnosti događaja koji su pokretači neispunjavanja obveza te mogućih rješenja za to, potreba za provedbom trebala bi se pojaviti u teškim i malo vjerojatnim okolnostima. Međutim, ako provedba bude nužna, okolnosti će vjerojatno biti neočekivane i ozbiljne, za što fiksna aktivnost provođenja neće biti primjerena. IUK smatra da je potrebna fleksibilnost kako bi se ova mogućnost razmotrila u svjetlu događaja onako kako slijede kako bi mogao bolje štititi svoje interese. Stoga je IUK odabrao imati maksimalan i fleksibilan niz mogućnosti provedbe zajedno s diskrecijskim pravom na određivanje najprimjerenijeg načina provedbe u mjerodavno vrijeme.

(73) Komisiji su, radi procjene, pružene dosad dogovorene glavne financijske točke koje se odnose na financiranje projekta HPC-a. One sadrže sporazum ugovornih strana o glavnim odredbama i uvjetima financijskih dokumenata a da konačni oblici nacrta zakona nisu dostupni od datuma ove Odluke. Vlasti Ujedinjene Kraljevine izjavile su da će ostatak odredaba i uvjeta, kao i završna verzija financijskih dokumenata, sadržavati standardne klauzule koje bi svaki ulagač tražio za sličan projekt. Budući da Komisija nije imala priliku provjeriti to, ako završne verzije dokumenata u bilo kojem smislu izmijene mjere kako su trenutačno predstavljene Komisiji, vlasti Ujedinjene Kraljevine morat će o njima obavijestiti Komisiju.

2.3. SPORAZUM MINISTARSTVA

(74) Ugovorom za razliku propisuje se da će ulagači društva NNBG imati pravo na naknadu ako vlada Ujedinjene Kraljevine odluči zatvoriti HPC iz političkih razloga (a ne zbog zdravstvenih, sigurnosnih, ekoloških, prijevoznih ili problema zaštite). Ove bi se isplate financirale na isti način na koji se financiraju isplate u okviru Ugovora za razliku (tj. pristojbom dobavljača). Ugovoru za razliku priložen je Sporazum ministarstva koji će se sklopiti između ministarstva i ulagača u društvu NNBG.

(75) Sporazum propisuje da će ministarstvo platiti dogovorenu naknadu ulagačima ako nakon zatvaranja iz političkih razloga tijelo druge ugovorne strane ne provede kompenzacijska plaćanja ulagačima društva NNBG. Sporazum ne propisuje dodatna kompenzacijska plaćanja društvu NNBG ili njegovim ulagačima.

3. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

(76) Komisija je primila mnogo odgovora tijekom savjetovanja o Odluci o pokretanju postupka, koje je trajalo do 7. travnja 2014. U nastavku pogledajte opis primjedbi mjerodavnih za ocjenu državne potpore.

(77) Primjedbe zainteresiranih strana riješit će se u mjerodavnim dijelovima procjene bez posebnoga spominjanja posebne primjedbe.

(78) S obzirom na broj odgovora, oni će se opisivati svrstavanjem u skupine prema temi.

3.1. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O MJERAMA KAO USLUZI OD OPĆEGA GOSPODARSKOG INTERESA (SGEI)

(79) Jedan se ispitanik složio s vladom Ujedinjene Kraljevine da nikakva državna potpora nije uključena u mjere, navodeći dokaz koji je Ujedinjena Kraljevina pružila radi potpore svojoj procjeni SGEI-ja.

(80) Jedan je ispitanik tvrdio da HPC daje SGEI jer pruža obvezu javne usluge kako bi osigurao da je potražnja energije zadovoljena kratkoročno, srednjoročno i dugoročno te da se projekt izvodi na jasan i transparentan način, ne dovodeći do gospodarske prednosti ni za koje od društava koja sudjeluju. HPC bi također poboljšao sigurnost opskrbe, smanjujući oslanjanje na uvezena goriva i smanjujući uporabu fosilnih goriva.

(81) Među stranama koje se protive mišljenju Ujedinjene Kraljevine da mjera ne uključuje državnu potporu, jedan je ispitanik primijetio da mjera nije u skladu s kriterijima Altmark jer Ugovor za razliku predstavlja samo naknadu za ispunjenje usluge od općega gospodarskog interesa („SGEI”).

(82) Nekoliko ispitanika primijetilo je da nijedno drugo društvo nije moglo sudjelovati u natječaju za projekt.

(83) Nekoliko strana tvrdilo je da prijavljena mjera nije u okviru usluge od općega gospodarskog interesa EU-a jer Ujedinjena Kraljevina nije jasno definirala obvezu javne usluge („PSO”) za koju bi odobrila naknadu, a nije u skladu s uvjetima za ovlaštenje misije javne službe, kao što je određeno u članku 3. stavku 2. Direktive 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17).

(84) Nekoliko strana primijetilo je da mjere potpore nisu u skladu s Altmark kriterijima, pri čemu bi proizvodnja električne energije bila standardna gospodarska aktivnost te bi se nuklearna energija trebala natjecati s drugim izvorima električne energije na liberaliziranom unutarnjem tržištu električne energije; mjeri nedostaje cilj od zajedničkoga interesa; izgleda da nema objektivnoga kriterija za opravdavanje trajanja od 35 godina; drugačije postupa prema nuklearnoj energiji i izvorima obnovljive energije; temelji se na nepoznatim parametrima te nedostaje analiza troškova i koristi. Nadalje, zbog činjenice da nuklearna energija može proizvoditi samo baznu električnu energiju bilo bi nemoguće da ona bude SGEI. Naposljetku, potencijal za prekomjernu naknadu bio bi značajan.

3.2. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O POSTOJANJU POTPORE

(85) Nekoliko ispitanika tvrdilo je da mjere čine državnu potporu jer uključuju bilateralne sporazume između države i društva; plaćanja su posebno usmjerena na cilj proizvodnje nuklearne energije; državni proračun izravno je uključen u plaćanja; a ugovor pruža potporu i posebne uvjete za nuklearnu energiju, koji bi premašivali svaku potporu za obnovljive izvore energije.

(86) Jedan je ispitanik primijetio da će prijelaz na maksimalnu gornju granicu za cijenu prijevoza otpada, od plaćanja „po jedinici”, uključivati potporu i daljnje subvencije novim nuklearnim operatorima.

3.3. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O CILJEVIMA OD ZAJEDNIČKOGA INTERESA, TRŽIŠNIM NEDOSTACIMA I POTREBI ZA DRŽAVNOM INTERVENCIJOM

(87) Među pozitivnim odgovorima jedan je ispitanik primijetio da nuklearna energija može znatno pridonijeti proizvodnji električne energije s niskom razinom ugljika i pomoći diversifikaciji sektora proizvodnje električne energije. Također je komentirao da, iako ne može pružiti sav dodatni kapacitet koji je potreban u Ujedinjenoj Kraljevini tijekom sljedećih desetljeća, vrlo će vjerojatno imati ključnu ulogu u zamjenjivanju nuklearnoga kapaciteta koji zastarijeva i zadovoljavanju buduće potražnje.

(88) Nekoliko je ispitanika tvrdilo da je Ujedinjena Kraljevina u drugačijem položaju od drugih država članica EU-a jer je otočna država i ima ograničen potencijal za spojne vodove. Svaka usporedba s Finskom ili Francuskom bila bi neprikladna zbog njihove znatno različite strukture tržišta i prisutnosti u tim državama članicama dugoročnih gospodarskih sporazuma kojima se podupire izgradnja nuklearnih elektrana. Nadalje, Ujedinjena Kraljevina ne bi mogla upravljati neredovitošću obnovljivih izvora energije uvozom velikih količina energije od svojih susjeda kada obnovljivi izvori ne proizvode i odbacivanjem problema uzrokovanih viškom proizvodnje onda kada proizvode. Nedostaci tržišta u Ujedinjenoj Kraljevini u pogledu bilo kojega jedinstvenog europskog tržišta električne energije stoga će uvijek biti veći nego na europskom kopnu i zahtijevat će više mjera da ih isprave. Nadalje, potpora proizvodnji nuklearne energije povećala bi diversifikaciju opskrbe energijom, čime bi se ojačala otpornost energetskoga sustava Ujedinjene Kraljevine.

(89) Jedan je ispitanik upozorio na posebne nedostatke tržišta u pogledu nuklearne energije, posebno dugotrajnu izgradnju i vrijeme provedbe koje vodi do povrata ulaganja iznad 30 godina, nakon 2050. Osim toga, lekcije naučene iz prestanka napajanja strujom u nekim državama članicama pokazale bi da je oslanjanje na prekograničnu međusobnu povezanost ograničeno te da nijedan operator prijenosnih sustava ne može jamčiti kapacitet međusobnog povezivanja na isti način kao kapacitet unutar domaće isprepletene mreže. Državna potpora za projekt HPC mogla bi za razliku od uvođenja drugih mjera, kao što su tržište kapaciteta, manje narušavati tržišno natjecanje.

(90) Jedan je ispitanik tvrdio da HPC ne bi štetio cilju osiguravanja ekološke zaštite jer će njegov rad detaljno promatrati mjerodavne ustanove, kao što je Ured za regulaciju nuklearnih postrojenja. Osim toga, HPC bi zadovoljavao odredbe ekološkoga dopuštenja iz 2010.

(91) Nekoliko je strana izjavilo da trenutačno postoje tehnologije za sigurno pohranjivanje nuklearnoga otpada.

(92) Nekoliko je strana komentiralo da trenutačna kombinacija politika nije dovoljna za privlačenje ulaganja u nuklearnu energiju, posebno jer je cijena trgovanja emisijama ugljika preniska; donjom granicom cijene ugljika u Ujedinjenoj Kraljevini neće se cijene ugljika povisiti toliko da bi to potaknulo ulaganje u nuklearnu energiju; a sam program jamstava Ujedinjene Kraljevine nije dovoljan za podupiranje ulaganja jer ne rješava pitanje dugoročne gospodarske održivosti nuklearne energije. Naposljetku, ugljični otisak nuklearne energije bio bi sličan ugljičnom otisku energije vjetra, a znatno manji od otiska morskih obnovljivih izvora, solarne fotonaponske energije i tehnologija biomase.

(93) Jedna je strana tvrdila da Ujedinjena Kraljevina podupire obnovljive izvore energije, ali da takve tehnologije nisu prikladne za pružanje bazne električne energije, dok bi istodobno oslanjanje na plin učinilo Ujedinjenu Kraljevinu ovisnom o fosilnim gorivima i podložnom geopolitičkom riziku.

(94) Jedan je ispitanik tvrdio da bi Komisija trebala procijeniti neto ekološku korist HPC-a u usporedbi s trenutačnom kombinacijom izvora energije u Ujedinjenoj Kraljevini. Procijenjen prema tim kriterijima, HPC bi jasno pružio znatnu ekološku korist.

(95) Nekoliko strana tvrdilo je da bi države članice trebale slobodno odabrati svoju kombinaciju izvora energije te osigurati potrebne poticaje bez kojih bi učinkovita dugoročna privatna ulaganja u kapacitet proizvodnje s niskom razinom ugljika bila onemogućena. Komisija ne bi imala područje odgovornosti za utjecaj na takve odluke. Osim toga, nuklearna bi postrojenja unaprijed imala visoke kapitalne troškove i niske granične troškove poslovanja, što s nedostatkom suodnosa između troškova poslovanja i tržišnih cijena električne energije utvrđuje postojanje rizika koji se bez intervencije države ne može učinkovito prenijeti na potrošače.

(96) Nekoliko je strana kritiziralo točku 337. u Odluci o pokretanju postupka, posebno jer u Ujedinjenoj Kraljevini nije bilo ulaganja u nova nuklearna postrojenja još od liberalizacije energetskoga tržišta prije 20 godina. Osim toga, prijetnja promjenama u vladinim politikama koje bi ostali politički rizici otežali privatnim ulagačima za takvo ulaganje.

(97) Nekoliko strana tvrdilo je da kapitalni troškovi čine otprilike 75 % niveliranoga troška električne energije (18), u usporedbi s 10 – 15 % za proizvodnju bez sustava vezanja i skladištenja CO2. Također su napomenule da isplativost u dekarbonizaciji u okviru njezine izrade modela podrazumijeva razinu od 50 g CO2/kWh do 2030., za razliku od trenutačnih razina od otprilike 500 g CO2/kWh, što bi se postiglo s najnižim troškovima samo ako novi nuklearni kapacitet postigne znatne stope prodiranja (npr. od 11 do 18 GW). Korist od sadašnje vrijednosti nuklearnoga programa velikih razmjera bila bi 23 milijarde GBP. Također, dugoročni ugovor o nuklearnim elektranama sačuvao bi učinkovitost u otpremanju električne energije, što bi bilo mjerodavno za nuklearne i obnovljive tehnologije s obzirom na njihove niske granične troškove.

(98) Jedan je ispitanik izjavio da bi nepodupiranje ranoga razvoja nove tehnologije kao što je EPR dovelo do smanjenoga interesa ulagača za tu tehnologiju, unutar Ujedinjene Kraljevine i izvan nje.

(99) Jedan je ispitanik izjavio da se Ugovor o Euratomu ne može primjenjivati neovisno o trenutačnim politikama Komisije s obzirom na to da bi članak 40. Ugovora zahtijevao da Komisija povremeno objavljuje ciljeve za nuklearnu energiju i da se ciljevi Ugovora mogu postizati samo u skladu s drugim odredbama Ugovora.

(100) Jedan je ispitanik napomenuo da je prije liberalizacije ulaganje u nuklearnu energiju bilo moguće preko projekata koji se financiraju tarifom, što je uklanjalo rizike ulaganja.

(101) Jedna je strana rekla da je izvor nuklearnoga goriva raznolik i da ima visok položaj u pogledu energetske sigurnosti.

(102) Jedna je strana napomenula da ne bi bilo dokazanih niskougljičnih tehnologija za proizvodnju bazne energije osim nuklearnih koje su iskoristive na istim razinama kapaciteta. Osim toga, s obzirom na profil političkoga rizika diljem Europske unije, ulagači bi bili sve oprezniji pri vezanju izuzetno visokoga kapitala uz novi red proizvodnje električne energije. Naposljetku, Komisijina prognoza ulaganja u nova nuklearna postrojenja od 2027. do 2030. bila bi upitna zbog neizvjesnosti.

(103) Nekoliko strana napomenulo je da Ujedinjena Kraljevina ne bi imala mehanizam sličan modelu finskog društva Mankala (zajedničko ulaganje društava za proizvodnju energije i energetski intenzivnih industrija), u okviru kojega bi se moglo upravljati asimetrijom između rizika inicijalnih kapitalnih troškova i dugoročne trenutačne cijene električne energije.

(104) Jedna je strana primijetila da bi većina obnovljivih tehnologija bila izumljena do ranih 1900-ih, zbog čega je potpora njima bila manje opravdana nego potpora nuklearnim postrojenjima na temeljima tehnološke naprednosti.

(105) Nekoliko je strana komentiralo da reaktori neće raditi barem do 2023., zbog čega elektrana neće moći riješiti izazov sigurnosti opskrbe koji je Ujedinjena Kraljevina istaknula kao opravdanje za mjere.

(106) Jedna je strana komentirala da nuklearna tehnologija ne pruža sigurnost opskrbe jer čini proizvodnju energije ovisnom o uvozu fisijskoga nuklearnog materijala. Još je jedna strana komentirala da je potrebno smanjiti oslanjanje na uvezena goriva kako bi se poboljšala sigurnost opskrbe.

(107) Jedan je ispitanik komentirao da je energetska politika vlade Ujedinjene Kraljevine politički pristrana i ograničava razvoj kopnenih vjetroelektrana i solarnih elektrana.

(108) Nekoliko je ispitanika komentiralo da nuklearna tehnologija pogoršava sigurnost opskrbe – jer joj nedostaje fleksibilnost potrebna za uravnoteživanje opskrbe i potražnje na mreži – zbog neplaniranih nedostataka, smanjenih stopa kapaciteta ili rutinskoga održavanja. Nuklearne elektrane također bi bile povezane s nepredvidivim šokovima koji zahtijevaju mnogo potpore, za razliku od promjenjivosti vjetra, koji se opisuje kao uvelike predvidiv. Naposljetku, na temelju istraživanja koje je pokazalo da nuklearni ciklus proizvodi od 9 do 25 puta više CO2 nego snaga vjetra, za iste su ispitanike nuklearne elektrane također slab način smanjenja emisija.

(109) Nekoliko je ispitanika na temelju komparativne statistike primijetilo neznatnost doprinosa nuklearne tehnologije dekarbonizaciji.

(110) Nekoliko je strana primijetilo da mjera ne bi pružila nikakvu energetsku sigurnost jer ne bi dovoljno brzo zamijenila kapacitet koji stari i bila bi ovisna o rezervama uranija, kojega bi moglo nestati.

(111) Nekoliko je ispitanika tvrdilo da bi subvencije dovele do isključivanja drugih, inovativnijih i ekološki manje štetnih proizvodnih tehnologija te da nisu opravdane i nisu u skladu s načelom „zagađivač plaća”. Buduće bi generacije snosile troškove koji proizlaze iz dugoročne mjere.

(112) Nekoliko je ispitanika željelo istaknuti da bi niz država članica, a posebno Njemačka, Austrija, Irska, Italija i druge, bio protiv nuklearne energije, a druge države članice, kao što su Portugal, Danska, Estonija ili Grčka, ne bi htjele nuklearnu energiju te stoga ne bi bilo zajedničkoga cilja u odnosu na nuklearnu energiju.

(113) Nekoliko je ispitanika primijetilo da se tehnologiju kojoj su potrebne subvencije tijekom 60 godina i koja je izuzeta iz svih izravnih i neizravnih troškova koje uključuje, kao i zahtijevanje 35-godišnjega zajamčenog ugovora, ne može smatrati održivom.

(114) Jedna je strana tvrdila da nema zadovoljavajućeg načina kojim bi se riješilo pitanje potrebe za odlaganjem radioaktivnoga otpada.

(115) Jedan je ispitanik napomenuo da Ujedinjena Kraljevina prekomjerno daje prednost novoj nuklearnoj energiji dopuštajući mnoge nesigurnosti u vezi s odlaganjem i pružanjem sigurnosti ulagačima.

(116) Nekoliko je ispitanika kritiziralo procjenu rizika koju je obavila Ujedinjena Kraljevina, tvrdeći da nije uspjela zamisliti ili obuhvatiti niz neočekivanih nesreća „izvan osnove dizajna” koje su se dogodile u Fukushimi te druge velike nesreće. Također su kritizirali tvrdnje da zbog najgore, razumno predvidive nesreće/incidenta u HPC-u (uključujući terorističke napade) najveća stopa otpuštanja pri kojem se zaobilazi zaštitna zgrada ne bi premašivala 0,03 % inventara jezgre reaktora dnevno.

(117) Nekoliko je ispitanika napomenulo da je nejasno je li Ujedinjena Kraljevina uzela u obzir razvoj novih tehnologija koje poboljšavaju fleksibilnost energetske mreže (npr. dinamično određivanje cijene, ugovore za upravljani teret ili ograničivač dinamičkog opterećenja u industriji, agregaciju usluga i optimizaciju potražnje kućanstava).

(118) Jedan je ispitanik kritizirao važnost koju Ujedinjena Kraljevina pridaje proizvodnji bazne električne energije, s obzirom na promjene koje se događaju u energetskom sektoru, što bi dovelo u pitanje hoće li do srednjih 2020-ih bazna energija i dalje biti mjerodavna kao što je sada. Osobito bi fleksibilnost sustava postala sve važnija.

(119) Nekoliko je strana primijetilo da HPC ne bi bio prva takva („FOAK”) elektrana, nego peta ili šesta, zajedno s elektranama u Finskoj i Francuskoj te još dvjema koje su izgrađene u Kini. Nadalje, slični su reaktori u Finskoj i Francuskoj naručeni bez dodjeljivanja državne potpore.

(120) Jedna je strana tvrdila je da bi solarna industrija imala sposobnost dostavljanja iste količine električne energije svake godine onoliko koliko se očekuje da će je proizvesti HPC i sa sličnim troškom te da bi proizvodnja iz energije vjetra na moru mogla biti jeftinija od nuklearne proizvodnje prije 2020. ili nedugo nakon toga.

(121) Jedna je strana tvrdila da bi brojke vlade Ujedinjene Kraljevine pokazale da nova nuklearna elektrana nije nužna, suprotno nizu dokumenata i govora koji bi netočno tvrdili da se potražnja električne energije može udvostručiti ili čak utrostručiti prema vladinu istraživanju u vezi s dugoročnom potražnjom električne energije i potrebama za kapacitetom do 2025.

3.4. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O PRIMJERENOSTI I POTICAJNOM UČINKU MJERA

(122) Među pozitivnim odgovorima nekoliko je ispitanika napomenulo da nuklearna energija može značajno pridonijeti proizvodnji električne energije s niskom razinom ugljika i pomoći diversifikaciji sektora proizvodnje električne energije. Također su komentirali da, iako ne može pružiti sav dodatni kapacitet potreban u Ujedinjenoj Kraljevini tijekom sljedećih desetljeća, vrlo će vjerojatno igrati ključnu ulogu u zamjenjivanju nuklearnoga kapaciteta koji stari i zadovoljavanju buduće potražnje.

(123) Nekoliko je ispitanika tvrdilo da bi se bez državne intervencije privatna ulaganja usredotočila samo na kratkoročne povrate, zbog čega bi nova nuklearna postrojenja bila nemoguća.

(124) Jedan je ispitanik tvrdio da bez potpore operatori ne bi imali poticaj za ulaganje u nove nuklearne elektrane i da bi uspješno ostvarenje prvog projekta znatno smanjilo troškove novih projekata. Također je napomenuo da se reaktori treće generacije ne mogu usporediti s postojećim elektranama te da bez dugoročnoga vremenskog razdoblja stabilnosti cijena ne bi bila moguća privatna ulaganja u nuklearnu energiju.

(125) Nekoliko je ispitanika tvrdilo da bi program Ujedinjene Kraljevine za izgradnju novih nuklearnih elektrana rezultirao znatnim prednostima zapošljavanja u Ujedinjenoj Kraljevini i Europi.

(126) Nekoliko je ispitanika primijetilo da bi potpora omogućila visokospecijaliziranu, kvalificiranu radnu snagu za održavanje vještina i razvijanje novih tehnika, nečega što bi također bilo ključno za razgradnju nuklearnih reaktora koji sada rade. Također su komentirali pozitivan učinak koji bi potpora imala na operatore u lancu opskrbe.

(127) Nekoliko je ispitanika istaknulo da bi poduzeća Ujedinjene Kraljevine bila na strani raznolike kombinacije izvora energije te da bi posebno podupirali nuklearnu energiju, energiju vjetra i vode. Program Ujedinjene Kraljevine donio bi stabilniju investicijsku klimu za poduzeća, a posebno za velike korisnike električne energije.

(128) Nekoliko ispitanika primijetilo je da predloženi mehanizam, za razliku od sustava zelenog certifikata koji se trenutačno upotrebljava isključivo za obnovljive izvore energije, ima prednost ograničavanja prekomjerne naknade.

(129) Nekoliko je strana primijetilo da država ima obvezu poticanja odluka ulagača o diversifikaciji jer liberalizirana tržišta ne mogu internalizirati korist od sigurnosti opskrbe države članice.

(130) Jedna je strana kritizirala mišljenje Komisije da Ugovori za razliku uklanjaju većinu tržišnih rizika jer su zajamčene tarife u širokoj uporabi u mnogim državama članicama radi podupiranja obnovljivih izvora energije te ne bi bilo razloga za drugačije postupanje prema nuklearnoj energiji.

(131) Nekoliko ispitanika tvrdilo je da nuklearna tehnologija ne bi bila ekološki prihvatljiva ni obnovljiva, nego ograničena, te da bi bila vrlo skupa unatoč tome što je to razvijena tehnologija bez učinka učenja.

3.5. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O RAZMJERNOSTI MJERA

(132) Jedna je strana komentirala da mehanizam Ugovora za razliku ublažava rizik, istodobno izlažući društvo NNBG temeljnom riziku, i sprečava prekomjernu naknadu jer se plaćanja provode samo kad je referentna cijena niža od izvršne cijene. Osim toga, sporazum o podjeli dobiti temeljnoga kapitala ograničio bi prekomjernu naknadu te se društvu NNBG ne bi jamčila fiksna razina prihoda ili dobiti. Naposljetku, Ugovor za razliku stabilizirao bi cijene, što bi dovelo do bolje investicijske klime.

(133) Nekoliko je strana tvrdilo da bi se izvršna cijena trebala usporediti s cijenom drugih niskougljičnih tehnologija, a ne s troškovima elektrana na plin, te da se trebaju razmatrati buduće razine cijena, a ne one trenutačne.

(134) Nekoliko strana komentiralo je da bi Ugovor za razliku za HPC trajao 35 godina, dok ugovori za obnovljive izvore energije traju kraće i obično ne dulje od 15 godina. Međutim, nuklearna elektrana radila bi 60 godina, a obnovljive instalacije rade 20 – 25 godina, što bi rezultiralo nižim udjelom subvencije u vijeku trajanja opreme. Ugovori za razliku zaštitili bi Ujedinjenu Kraljevinu od plaćanja većih troškova izgradnje.

(135) Jedna je strana ponudila procjenu troškova kojom se predlaže da će se opseg troškova znatno smanjiti nakon prve elektrane, na 60 – 75 GBP/MWh do 2030. Također je tvrdila da bi se izvršna cijena prijavljene mjere smanjila u okvire raspona koji se predlaže njezinom analizom, tj. 85 – 100 GBP/MWh.

(136) Nekoliko je strana ustvrdilo da se samo mali broj tehnologija, od kojih nijedna ne može osigurati znatne količine električne energije u budućnosti, trenutačno smatra jeftinijima.

(137) Nekoliko je strana primijetilo da bi, kad se uzmu u obzir potpuni troškovi sustava obnovljivih izvora energije, nuklearna energija bila mnogo jeftinija opcija po izvršnoj cijeni koju je prijavila Ujedinjena Kraljevina.

(138) Jedna je strana tvrdila da bi odluka Komisije da se nuklearni projekti moraju isključiti iz korištenja mehanizmima vrste Ugovora za razliku mogla imati značajne potencijalne učinke na sposobnost Uprave za razgradnju nuklearnih elektrana (NDA) da riješi pitanje civilnog plutonija Ujedinjene Kraljevine. Također je izjavila da je zahvaljujući vladi Ujedinjene Kraljevine opterećenje poreznih obveznika za troškove povezane s otpadom minimalno/neznatno.

(139) Nekoliko ispitanika komentiralo je da potpora ulaganjima nije oduzeta od potpore za funkcioniranje.

(140) Jedan je ispitanik komentirao da svi sporazumi i sve njihove izmjene koje utječu na financiranje ili praktični sporazumi koji se odnose na razgradnju, upravljanje otpadom i potrošenim gorivom te njihovo zbrinjavanje moraju biti dostupni za informiranje javnosti i parlamentarno promatranje. Također je komentirao da ključne informacije o modelu obračuna troškova još nisu javne.

(141) Nekoliko strana izrazilo je zabrinutost da Ujedinjena Kraljevina možda dodjeljuje dodatnu potporu društvu NNBG, uključujući u obliku sustava kojim se ograničuje odgovornost nuklearnih operatora. Neke su strane također smatrale da bi tehnologije koje su alternativa nuklearnoj snosile punu odgovornost, dok bi se na nuklearnu tehnologiju primjenjivao sustav ograničene odgovornosti.

(142) Još jedna vrsta potpore koja je bila označena kao da je potencijalno isključena iz prijavljene potpore bilo bi podcjenjivanje troška upravljanja i zbrinjavanja nuklearnog otpada prema ugovoru o prijevozu otpada kojim Ujedinjena Kraljevina namjerava obvezati nove nuklearne operatore. Na sličan su način neke strane komentirale da bi navodni nedostatak cjelovitog izvještaja troškova stavljanja izvan pogona prekršio načelo „zagađivač plaća”.

(143) Jedan je ispitanik izrazio zabrinutost zbog mogućih prekoračenja troškova, na temelju iskustva s modelima europskoga tlačnog reaktora („EPR”) u Finskoj i Francuskoj.

(144) Financijska potpora postojećim nuklearnim operatorima u Ujedinjenoj Kraljevini već bi bila pružena pomoću niza financijskih instrumenata, uključujući ograničenja odgovornosti, preuzimanje komercijalnih rizika, subvencije za troškove zbrinjavanja nuklearnog otpada i subvencije troškova sprječavanja terorizma.

(145) Nekoliko je strana komentiralo da će potpora dovesti do prijenosa ekonomskog rizika s poduzetnika na porezne obveznike i vezanosti koja će povećati cijene energije tijekom sljedećih 35 godina.

(146) Nekoliko je strana tvrdilo da je izvršna cijena previsoka, a HPC najskuplja elektrana ikad izgrađena. Narušavanja bi uzrokovala dodatne troškove.

(147) Jedna je strana komentirala da razmjernost procjene ne može biti odlučujuća dok se potpuno ne prijave podjela dobiti i odredbe ponovnog otvaranja pregovora o troškovima.

(148) Jedna je strana izjavila da bi izvršna cijena bila veća od cijene koju Njemačka plaća za svoju energiju vjetra na kopnu.

(149) Jedna je strana komentirala da bi bilo pošteno pretpostaviti da nema razumnoga očekivanja da bi se troškovi EPR-a znatno smanjili ako bi imali potporu te da spomenuti reaktor ne zadovoljava uvjete da ga se smatra tehnologijom u nastajanju.

(150) Nekoliko je strana tvrdilo da se nekoliko tehnologija obnovljive energije u nastajanju može pokazati mnogo isplativijima od HPC-a te da se nedavnim izvješćem foruma Carbon Connect (19) procjenjuje da bi povrati društvu EDF i drugim ulagačima u HPC bili mnogo viši nego za druge projekte, s očekivanim povratima temeljnoga kapitala od otprilike 19 – 21 %, viši od očekivanih povrata temeljnoga kapitala u projektima inicijative privatnog financiranja. Također, ako bi se uzeo u obzir trošak potpunoga osiguranja od nuklearnih katastrofa, gospodarski argumenti u prilog nuklearnoj energiji znatno bi oslabjeli u usporedbi s drugim izvorima s niskom razinom ugljika. Naposljetku, nedavno izvješće Odbora za javne financije Donjega doma Ujedinjene Kraljevine i britanske Uprave za razgradnju nuklearnih elektrana uputilo bi na troškove nuklearnoga naslijeđa od preko 2,5 milijardi GBP godišnje ili 42 % ukupnoga proračuna ministarstva za energetiku i klimatske promjene (DECC).

(151) Nekoliko strana tvrdilo je da je postojala opravdana sumnja u prekomjernu naknadu.

(152) Jedna je strana izračunala da ako bi se izvršna cijena tijekom 35 godina pretvorila u jednakovrijednu 15-godišnju izvršnu cijenu, iznosila bi približno 117 GBP/MWh u realnom iskazu iz 2012. ili bi bila za 20 % veća od cijene kopnenih vjetroelektrana te 10 – 15 % veća od cijene prerade biomase. Također, može se pretpostaviti da bi se troškovi vjetroelektrana dodatno smanjili do 2023. zbog povećanih razina uporabe, čineći razliku još primjetnijom.

(153) Nekoliko je strana komentiralo da će se cijene alternativnih tehnologija, a posebno obnovljivih izvora energije, ubuduće vjerojatno smanjiti, što će dovesti do odgovarajuće prekomjerne naknade projektu HPC.

(154) Jedna je strana izjavila da Ujedinjena Kraljevina ne bi izašla na tržište tražeći jednakovrijedan kapacitet ili proizvodnju za isto vremensko razdoblje. U Francuskoj i Finskoj cijene nuklearno proizvedene električne energije iznose 45 – 50 EUR/MWh. Izvješća financijskih analitičara pokazala bi da bi EDF imao godišnju stopu povrata temeljnoga kapitala 25 – 35 %. Naposljetku, zbog Ugovora za razliku nuklearna bi postrojenja lakše postigla referentnu cijenu nego obnovljivi izvori energije, a kombinacija donje granice cijene ugljika i tržišta kapaciteta poduprla bi ulaganje u nova nuklearna postrojenja.

3.6. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O MOGUĆIM NARUŠAVANJIMA TRŽIŠNOGA NATJECANJA I TRGOVINE MEĐU DRŽAVAMA ČLANICAMA

(155) Među pozitivnim odgovorima nekoliko je strana tvrdilo da mjera ne bi imala znatan učinak na tržišno natjecanje ili trgovinu među državama članicama jer ne bi znatno utjecala na dobrobit potrošača i ne bi dovela do povećanja maloprodajnih cijena. Osim toga, društvo NNBG bilo bi izloženo tržišnim silama i poticajima radi natjecanja na tržištu veleprodaje električne energije.

(156) Nekoliko je strana tvrdilo da je potrebno uspostaviti jednake uvjete između svih niskougljičnih tehnologija pa bi stoga subvencije za nova nuklearna postrojenja bile u skladu s trenutačnim politikama potpore za obnovljive izvore energije. Nekoliko je strana tvrdilo da je potrebno sačuvati tehnološku neutralnost pa se stoga ne smije diskriminirati nuklearnu tehnologiju.

(157) Nekoliko je strana primijetilo da mjere ne mogu istisnuti ulaganja u obnovljive izvore energije jer Ugovor za razliku podupire i njih. Neke su strane dodatno tvrdile da bi potpora, naprotiv, djelovala kao katalizator za nova ulaganja u tehnologije proizvodnje energije.

(158) Jedna je strana primijetila da se od HPC-a očekuje da ima postavljen kapacitet na samo nešto više od 3 GW, dok bi tržište Ujedinjene Kraljevine kao cjelina uskoro doseglo 80 GW. S obzirom na to, narušavanje tržišta koje bi potpora uzrokovala ne bi bilo veliko (npr. 4 %).

(159) Nekoliko je strana primijetilo da dobit od alternativa novim nuklearnim elektranama ne bi mogla pružiti dovoljno visoku razinu kapaciteta kako bi ih se smatralo održivim opcijama. Konkretno, dobici od odgovora na potražnju ne mogu se smatrati sigurnima, energetska učinkovitost zahtijevala bi dodatne politike, a međupovezanost bi dala ključni doprinos učinkovitoj uporabi resursa, ali glavna prepreka tome bila bi politička i regulatorna.

(160) Nekoliko ispitanika tvrdilo je da bi mjere narušile tržišno natjecanje. To bi se dogodilo istiskivanjem alternativnih tehnologija, a posebno diskriminacijom ili premještanjem ulaganja u obnovljive tehnologije. Također bi bilo poremećaja u trgovini na unutarnjem tržištu jer se uvoznici ne bi mogli natjecati protiv subvencioniranih cijena nuklearne energije, što bi dovelo do umjetnih viškova u drugim državama članicama.

(161) Jedan je ispitanik istaknuo da bi potpora narušila tržišno natjecanje između postojećih nuklearnih elektrana i novih nuklearnih elektrana jer nove nuklearne elektrane primaju operativnu potporu, a postojeće ne. Jedna je druga strana komentirala da je potrebno sačuvati tehnološku neutralnost pa se stoga ne smije diskriminirati nuklearnu energiju.

(162) Jedna je strana primijetila da bi nuklearne subvencije vjerojatno smanjile veličinu dostupnog tržišta na kojemu bi tehnologije obnovljive energije sudjelovale te otežale uspostavu novoga kapaciteta obnovljive proizvodnje diljem EU-a.

(163) Jedna strana kritizirala je stručnu studiju prof. Greena i dr. Staffella, posebno jer bi njihova metodologija bila neprimjerena za izradu analiza blagostanja ili procjene narušavanja; njihove bi pretpostavke bile neprimjerene za rješavanje problema postojanja nedostataka financijskoga tržišta; pretpostavka egzogenosti ponderiranoga prosječnog troška kapitala (WACC) ne bi imala opravdanje; a studija bi zanemarila učenje, eksternalije ugljika, raznolikost opskrbe i tržišnu snagu.

(164) Jedna je strana komentirala da bi potpora znatno povećala neravnotežu između cjelokupnog troška tehnologija drugih energija i nuklearne tehnologije na štetu potrošača i iznosa poreza. Osim toga, društvo EDF postiglo bi dominantan položaj na britanskom energetskom tržištu, posebno ako bi se odobrilo produljenje gospodarskog života postojećih nuklearnih elektrana.

(165) Jedna je strana napomenula da bi plaćanje razlika Ugovora za razliku prema izmjerenom obujmu proizvodnje moglo stvoriti poremećaje na tržištu jer bi proizvođači čak mogli prodavati električnu energiju po negativnim cijenama te se oslanjati na to da će zahvaljujući Ugovoru za razliku imati pozitivan prihod.

(166) Jedna je strana tvrdila da bi raspon potpore umanjio ulaganje u buduće spojne vodove, uključujući spojne vodove između Škotske i Islanda (geotermalna električna energija) te između Engleske i nordijskih zemalja (geotermalna električna energija, električna energija dobivena vjetrom, električna energija dobivena od plime i oseke).

3.7. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O KREDITNOM JAMSTVU

(167) Nekoliko je ispitanika komentiralo da se prekomjerna naknada ne bi mogla isključiti s obzirom na to da paket potpore, uz Ugovor za razliku, uključuje i kreditno jamstvo.

3.8. OSTALE ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE

(168) Nekoliko ispitanika uputilo je na primjer divljih svinja koje bi u ožujku 2013. sadržavale velike količine radijacije, 27 godina nakon nesreće u Černobilu. Nekoliko je ispitanika zatražilo da se provede drugo savjetovanje kad se dovrši prijavljena mjera.

(169) Nekoliko je ispitanika istaknulo da je vlada Ujedinjene Kraljevine u svojem predizbornom proglasu obećala da neće biti javne subvencije za nuklearno postrojenje.

(170) Jedna je strana napomenula da će se Ujedinjena Kraljevina i dalje oslanjati na ono što se naziva uspješnim završetkom postupaka povezanih s novom gradnjom, ali će zanemarivati značajne nesigurnosti u pogledu odabira mjesta, osnivanja i rada geološkog odlagališta kako bi napravila planove i utvrdila njegove troškove. Također je kritizirala trenutačne prijedloge Ujedinjene Kraljevine za upravljanje nuklearnim otpadom i njegovo zbrinjavanje.

4. PRIMJEDBE ZAPRIMLJENE OD UJEDINJENE KRALJEVINE

(171) Ujedinjena Kraljevina poslala je 31. siječnja 2014. svoj odgovor na odluku o pokretanju postupka. Odgovor Ujedinjene Kraljevine pružio je nekoliko analiza, uključujući sljedeće: (a) izradu modela ministarstva za energetiku i klimatske promjene (DECC) i analizu protučinjeničnih scenarija; (b) izvješće Oxere o tržišnim nedostacima, razmjernosti i mogućim narušavanjima tržišnog natjecanja; (c) studiju društva Pöyry o mogućim narušavanjima unutarnjeg tržišta i alternativama novim nuklearnim elektranama; (d) izvješće Redpointa o razvoju elektroenergetskoga sektora u Ujedinjenoj Kraljevini; (e) opis postupka otkrivanja i provjere troškova, koji je uključivao tvrtke KPMG i LeighFisher; (f) izvješće tvrtke KPMG o mogućim narušavanjima tržišnoga natjecanja; (g) vrednovanje stope povrata.

(172) U svojem odgovoru Ujedinjena Kraljevina ponavlja isto stajalište koji je utvrdila u obavijesti. Nova bi nuklearna elektrana posebno bila važan dio kombinacije izvora energije u Ujedinjenoj Kraljevini, što bi pomoglo postizanju dekarbonizirane, sigurne i raznolike opskrbe električnom energijom uz prihvatljiv trošak.

(173) Argumenti Ujedinjene Kraljevine bit će detaljnije naznačeni u nastavku.

4.1. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O POSTOJANJU DRŽAVNE POTPORE I SGEI-JA

(174) Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da prijavljena mjera nije potpora prema kriterijima Altmark za Ugovor za razliku i u skladu s obaviješću o jamstvu (20) za jamstvo. No Ujedinjena Kraljevina nastavila je smatrati da bi potpora bila sukladna unutar okvira SGEI-ja (21). Ako do toga ne bi došlo, potpora bi bila u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a.

(175) Uzimajući u obzir prvi uvjet Altmark, tj. postojanje usluge od općega gospodarskog interesa („SGEI”), vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da izgradnja HPC-a u određenom vremenskom roku i njegov rad u okviru Ugovora za razliku čine SGEI kako bi se postigli ciljevi od općega interesa vlade Ujedinjene Kraljevine.

(176) Vlasti Ujedinjene Kraljevine objašnjavaju definiciju SGEI-ja. SGEI se navodno sastoji od osiguravanja da se ulaganje u nuklearni kapacitet nove generacije obavi u posebnom vremenskom okviru. Navodno nijedan privatni ulagač koji radi prema trenutačnim tržišnim uvjetima ne bi uložio u nuklearnu elektranu nove generacije u vremenskom okviru utvrđenome u Ugovoru za razliku. Vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da postoje važni tržišni nedostaci u pogledu izgradnje nove nuklearne elektrane koji opravdavaju uspostavu SGEI-ja.

(177) Prema vlastima Ujedinjene Kraljevine, Direktiva o električnoj energiji (22) priznaje da obveze javne usluge iz članka 3. stavka 2. mogu uzeti u obzir potrebu za dugoročnim pružanjem kapaciteta kako bi se omogućila sigurnost opskrbe. Navodno ne postoji razlog za ograničenje te osnove na obveze javne usluge u odnosu na pružanje kapaciteta proizvodnje rezervi. Navodno će HPC pridonijeti dugoročnom planiranju Ujedinjene Kraljevine za sigurnost opskrbe dugoročnim pružanjem znatnoga proizvodnog kapaciteta kako je predviđeno člankom 3. stavkom 2. Direktive o električnoj energiji, posebno za 35-godišnje razdoblje u kojem će se razlike u plaćanjima isplaćivati u skladu s Ugovorom za razliku. Činjenica da aktivacija HPC-a možda nije dovoljno pravodobna za rješavanje potencijalno niskih razina kapaciteta prije 2020. ne bi bila odlučujuća u svjetlu dugoročne, za razliku od kratkoročne, orijentacije cilja od općega interesa. Činjenica da bi se Ujedinjena Kraljevina mogla suočiti s ograničenjima kapaciteta prije nego što elektrana HPC postane aktivna navodno ne umanjuje razloge za provedbu ovoga projekta. Nadalje, bez dodatne intervencije, Ujedinjena Kraljevina i dalje bi se suočavala s ograničenjima kapaciteta tijekom 2020-ih i kasnije te bi trebala osmisliti kombinaciju izvora energije kako bi neprestano odgovarala na te izazove.

(178) Navodno su, dugoročno znatno pridonoseći sigurnosti opskrbe Ujedinjene Kraljevine električnom energijom s niskom razinom ugljika, ulaganje u to da se novi nuklearni proizvodni kapacitet dostavlja i da se njime upravlja u posebnom vremenskom okviru te njegov rad u okviru Ugovora za razliku usmjerene na postizanje općega ili javnoga interesa kojemu je moguće dodijeliti SGEI. Prema vladi Ujedinjene Kraljevine, novi proizvodni kapacitet bazne energije, a posebno nuklearne projekte, neće osiguravati poduzeća koja funkcioniraju prema normalnim tržišnim uvjetima u vremenskom razdoblju koje je dovoljno za ostvarenje ciljeva Ujedinjene Kraljevine od općega interesa.

(179) Vlasti Ujedinjene Kraljevine predložile su da se smatra da Ugovor za razliku nameće društvu NNBG posebne obveze javne usluge. Precizna definicija i obvezna priroda dužnosti javne usluge u okviru SGEI-ja proizlaze iz kombinacije strogih klauzula osmišljenih da bi osigurale da će društvo NNBG poštovati utvrđeni vremenski okvir i činjenicu da, kad se društvo NNBG uključi u izgradnju, „neće biti izlaza” zbog prekomjerno visokih potopljenih troškova koje će prouzročiti.

(180) U pogledu drugog uvjeta Altmark, vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da su parametri za izračun referentne cijene i moguće prilagodbe izvršne cijene u načelu dogovoreni te će se na objektivan i transparentan način odrediti u Ugovoru za razliku prije nego što on stupi na snagu.

(181) U pogledu trećeg uvjeta Altmark, vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da prema sudskoj praksi, u svjetlu diskrecijskoga prava koje uživa država članica u definiranju misije SGEI-ja i uvjeta za njegovu provedbu, opseg Komisijina nadzora u pogledu nužnosti i razmjernosti naknade za svrhe trećega uvjeta Altmark također je ograničen na očitu pogrešku (23). Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da je mjera razmjerna i da mehanizam Ugovora za razliku automatski umanjuje razinu državne potpore jer se razlika u plaćanju isplaćuje samo kad je referentna cijena niža od izvršne cijene, a obrnuto plaćanje vrši se kad je tržišna referentna cijena iznad izvršne cijene. Ugovor za razliku sadržavat će niz zaštitnih mjera od prekomjerne naknade.

(182) Uz upućivanje na četvrti uvjet Altmark, vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da je ovaj kriterij osmišljen kako bi osigurao da naknada koja je odobrena za pružanje SGEI-ja odgovara onome što bi bilo uobičajeno tržišno razmatranje za takvu uslugu. Navodno, u dotičnom slučaju, nedostatak postojećega primjerenog mjerila ne bi trebao uzrokovati neprimjenjivost četvrtog uvjeta Altmark. Komisija bi, navodno, trebala ocijeniti postojanje prednosti na temelju objektivnih i provjerljivih elemenata dostupnih u ovom slučaju. Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da bi otkrivanje i provjera troškova koje provode vanjski savjetnici kako bi se osiguralo da su procjene troškova društva NNBG za pružanje SGEI-ja razumne trebali biti dovoljni da bi se smatralo da je četvrti uvjet Altmark zadovoljen.

(183) Što se tiče kreditnoga jamstva, vlasti Ujedinjene Kraljevine misle da ono neće dodijeliti prednost nekom poduzeću jer će se nuditi u komercijalnom smislu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu („NUTG”). Vlada Ujedinjene Kraljevine smatra da kreditno jamstvo i uvjeti Ugovora za razliku imaju različite svrhe. Svrha Ugovora za razliku bila bi osigurati dugoročan ugovorni sporazum za smanjenje nesigurnosti u veleprodajnim tržišnim cijenama koje podliježu učinku odnosne imovine. Kreditno jamstvo, kao i komercijalna kreditna jamstva drugih financijskih osiguravatelja, olakšalo bi pristup tržištima kapitala s dugoročnim dugom. Formuliranje cijena i odobrenje kreditnog jamstva znatno ovise o riziku unutar cijelog projekta, uključujući uvjete Ugovora za razliku. Međutim, obrnuta situacija ne bi bila stvarna: prisutnost jamstva preraspodjeljuje profil rizika između ulagatelja dužničkog instrumenta i jamca te ne mijenja profil rizika projekta. Vlada Ujedinjene Kraljevine ne smatra da bi društvo projekta primilo ikakvu dodatnu potporu iz kombinacije Ugovora za razliku i kreditnog jamstva.

(184) U pogledu Sporazuma ministarstva o naknadi za zatvaranje iz političkih razloga, Ujedinjena Kraljevina tvrdi da će svi ugovori za razliku sadržavati odredbe o naknadi za ulagače u slučaju „kvalifikacijskog slučaja zatvaranja”, na primjer promjenu zakona kojom se trajno zatvara cijelo postrojenje (ovisno o tehnologiji) ili odbijanje Vlade Ujedinjene Kraljevine da pristane na ponovno pokretanje postrojenja nakon određenog razdoblja nakon zatvaranja. Izravni sporazum između ministarstva i ulagača društva NNBG dodatni je i zasebni sporazum koji služi kao zaštitni mehanizam odredaba kvalifikacijskog slučaja zatvaranja. Sporazum osigurava da će ministarstvo platiti dogovorenu naknadu ulagačima ako, nakon zatvaranja iz političkih razloga, tijelo druge ugovorne strane ne provede kompenzacijska plaćanja ulagačima društva NNBG. Ne propisuje dodatna kompenzacijska plaćanja društvu NNBG ili njegovim ulagačima.

(185) Vlasti Ujedinjene Kraljevine dodatno tvrde da je sporazum bio potreban jer nuklearna energija podrazumijeva posebne rizike u pogledu zatvaranja iz političkih razloga.

(186) Vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da im nije namjera da je uza svaki Ugovor za razliku priložen Sporazum ministarstva jer bi se to trebalo rješavati ovisno o slučaju za svaki pojedini projekt. Međutim, navode da je moguće da se razlozi za izravan sporazum mogu primijeniti na ostale projekte, uključujući i na druge tehnologije, posebno ako su osobito velike, kontroverzne; i/ili imaju slične dogovore koji se odnose na razgradnju.

(187) Prema vlastima Ujedinjene Kraljevine, plaćanja naknada učinkovito bi bila namijenjena za vraćanje ulagača društva NNBG na njihove početne položaje te se ne bi smjela smatrati državnom potporom.

(188) Vlasti Ujedinjene Kraljevine dodatno tvrde da je mjera, ako uključuje državnu potporu, u skladu s unutarnjim tržištem u okviru SGEI-ja.

(189) Navodno, SGEI predstavlja ulaganje u nuklearni kapacitet nove generacije koji se mora dostaviti i kojim se mora upravljati u utvrđenom vremenskom okviru te njegovo upravljanje u okviru Ugovora o ulaganju za razdoblje razlika u plaćanjima od 35 godina. Nadalje, sporazumi Ugovora za razliku imaju nužne elemente za akt o ovlaštenju i određuju mjerodavne obveze javne usluge i razine naknade.

(190) Navodno je, zbog toga što je razdoblje ovlaštenja od 35 godina (koje predstavlja razdoblje razlika u plaćanjima) kraće od cijeloga razdoblja deprecijacije za HPC od 60 godina, trajanje razdoblja ovlaštenja opravdano s obzirom na dotični SGEI.

(191) U pogledu zahtjeva javne nabave, vlada Ujedinjene Kraljevine tvrdi da Komisija treba preuzeti regularnost u postupku odabira i pregovaranja, osim ako istraga ne pokaže da je postupak bio neispravan. Ujedinjena Kraljevina smatra da pravila javne nabave u Direktivi 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) ili Direktivi 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (25) o sklapanju ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama ne bi bila primjenjiva na dotičnu mjeru jer ne uključuje nikakvu opskrbu nabave, radova ili usluga u korist vlade Ujedinjene Kraljevine ili bilo kojega državnog tijela u smislu tih direktiva. Navodno iz istoga razloga vlada Ujedinjene Kraljevine smatra da članak 8. Direktive o električnoj energiji ne bi bio primjenjiv na prijavljenu mjeru. Unatoč tome vlasti Ujedinjene Kraljevine navode da su se postupci koje je vlada Ujedinjene Kraljevine dosad slijedila u identificiranju odgovarajućih ulagača u okviru programa reforme tržišta električne energije (EMR) temeljili na jasnom, transparentnom i nediskriminatornom okviru, istovjetnom postupku javnog natječaja u pogledu transparentnosti i nediskriminacije. Nadalje, navodno se o detaljnim uvjetima ugovora poput onoga koji se odnosi na HPC moraju individualno pregovarati kako bi odražavali značajke specifičnoga ulaganja.

(192) Navodno, u pogledu diskriminacije, ako bi vlada Ujedinjene Kraljevine povjerila isti SGEI za novi nuklearni kapacitet proizvodnje električne energije drugom društvu, osigurala bi da će se ista metodologija upotrebljavati za izračun referentne cijene i izvršne cijene. Međutim, točni uvjeti svakog ugovora o ulaganju mogu se razlikovati zbog jedinstvenih značajki proizvoda. Unatoč tome takve bi moguće razlike bile objektivno motivirane i ne bi predstavljale diskriminaciju.

(193) U pogledu zahtjeva koji se odnose na naknadu, vlasti Ujedinjene Kraljevine navode da je izvršna cijena izračunata na temelju predviđenih građevinskih i operativnih troškova društva NNBG, uključujući nezajamčenu razumnu dobit, s tim da su troškovi društva NNBG opravdani i neovisno provjereni.

(194) Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da neće biti potrebni dodatni zahtjevi u pogledu mjere jer ne spada ni u jedan od slučajeva koje pruža okvir SGEI-ja te, navodno, nema razloga za zaključak da će mjera rezultirati ozbiljnim narušavanjem natjecanja na unutarnjem tržištu ili u tolikoj mjeri utjecati na trgovinu između država članica. Navodno slične usluge nisu osigurane u natjecanju s SGEI-jem niti se očekuje da će ih privatni sektor osigurati u bliskoj budućnosti. Navodno je Komisija u jednoj prethodnoj odluci priznala da javna potpora elektroenergetskoga sektora u zemljopisno izoliranoj zemlji (Irskoj), s ograničenom međupovezanošću s drugim energetskim mrežama, ima ograničen učinak na trgovinu i nije protivna interesu Zajednice (26). Isto bi se navodno primjenjivalo na elektroenergetski sektor Ujedinjene Kraljevine.

(195) Dodatne primjedbe u podnesku koji su predale vlasti Ujedinjene Kraljevine: i. vlasti Ujedinjene Kraljevine u nekoliko dijelova svojega podneska objašnjavaju da je cilj ove mjere potaknuti ili otključati ulaganja u proizvodnju s niskom razinom emisije ugljičnog dioksida, posebno u nove nuklearne elektrane; ii. HPC-ov Ugovor za razliku osmišljen je kako bi omogućio da se prepreke projektu uklone što učinkovitije, uključujući nekakvu zaštitu od određenih rizika, a osobito u vezi s neizvjesnošću u pogledu cijena električne energije u budućnosti; iii. mnogo je načina na koji troškovi društva NNBG mogu biti veći od očekivanoga ili njegovi prihodi mogu biti manji od očekivanoga (na primjer, ako ne postigne planirane razine proizvodnje ili ako su njegove realizirane cijene za prodaju električne energije niže od tržišne referentne cijene); iv. društvo NNBG slobodno će moći prodati svoju električnu energiju na tržište, na licu mjesta ili na osnovi ugovora. Od društva NNBG ne zahtijeva se da prodaje samo na promptnom tržištu.

4.2. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O CILJEVIMA OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

(196) Ujedinjena Kraljevina tvrdi da slijedi zajedničke ciljeve EU-a za dekarbonizaciju, sigurnost opskrbe i raznolikost opskrbe po najnižoj cijeni te da se, kao i druge države članice, suočava s izazovima pri njihovu postizanju.

(197) Ujedinjena Kraljevina primjećuje da su energetska učinkovitost, odgovor na potražnju, međusobna povezanost i poboljšano funkcioniranje tržišta uravnoteženja važni, ali sami ne mogu postići te ciljeve, unatoč činjenici da se već učinkovito upotrebljavaju. Istodobno Ujedinjena Kraljevina tvrdi da nadležnost za određivanje kombinacije izvora energije pripada državama članicama te da je odlučila da nuklearne elektrane trebaju biti dio njezine kombinacije izvora energije.

(198) Nuklearne elektrane pomogle bi u postizanju dekarbonizacije jer je to tehnologija s niskom razinom emisije ugljičnog dioksida, a procjena Ujedinjene Kraljevine pokazala bi da je to element na najisplativijem putu do dekarbonizacije, zajedno s izvorima obnovljive energije i proizvodnim postrojenjima s opremom za vezanje i skladištenje CO2 (CCS).

(199) Oslanjanje samo na druge tehnologije bilo bi riskantno. Ujedinjena Kraljevina posebno procjenjuje da bi, uz postojeći ili trenutačno planirani kapacitet, u nedostatku nuklearnih elektrana bio potreban kapacitet od 14 GW vjetra na kopnu, 11 GW vjetra na moru ili 5 GW postrojenja s plinskim turbinama s kombiniranim ciklusom (CCGT) (27) da bi se zadovoljila potražnja u istom vremenskom razdoblju.

(200) Ujedinjena Kraljevina također smatra da je potrebna raznolika mješavina proizvodnje kako bi postojao pouzdan i uravnotežen elektroenergetski sustav.

(201) Naposljetku, Ujedinjena Kraljevina navodi da je njezina politika o nuklearnoj energiji u skladu s ostvarivanjem cilja od zajedničkog interesa iz Ugovora o Euratomu.

4.3. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O TRŽIŠNIM NEDOSTACIMA I POTREBI ZA DRŽAVNOM INTERVENCIJOM

(202) Ujedinjena Kraljevina tvrdi da postoji kombinacija tržišnih nedostataka koji utječu na proizvodnju električne energije, točnije na niskougljičnu proizvodnju, a posebno na novu nuklearnu proizvodnju.

(203) Ujedinjena Kraljevina posebno napominje sljedeće tržišne nedostatke koji bi bili svojstveni tržištu električnom energijom općenito: (a) Preostale eksternalije ugljika. Trenutačne politike (uključujući sustav trgovanja emisijama zbog niske razine cijena dozvola za emisiju ugljikova dioksida) ne bi osigurale dovoljnu dugoročnu sigurnost ili dovoljno snažne cjenovne signale radi potpune internalizacije negativnih eksternalija koje karakteriziraju proizvodnju električne energije (tj. istodobnu proizvodnju emisija ugljikova dioksida), čime otežavaju omogućivanje novih nuklearnih investicija; (b) Pozitivne eksternalije koje vode do nedovoljnog pružanja sigurnosti i raznolikosti opskrbe na tržištu. Dostupnost električne energije imala bi javno dobre značajke, što bi dovelo do pogrešnog određivanja cijena oskudice i naposljetku „novca koji nedostaje” – tj. nedovoljnog pružanja proizvodnje i sigurnosti opskrbe. Razlog je tomu što odluke o privatnom ulaganju u proizvodnju električne energije ne uzimaju u obzir ni socijalne troškove potencijalnih nestanaka struje ni utjecaj dostupnosti proizvodnje na mrežu i druge korisnike mreže pa stoga rizici i prednosti pojedinih tehnologija ne bi bili usklađeni s društvenom optimalnom vrijednošću, s time da je plin prirodno zaštićen, a sve druge tehnologije kažnjive, što u konačnici dovodi do niže raznolikosti opskrbe; (c) Nedovoljni poticaji za postizanje koristi od učenja od iskorištavanja novih i nerazvijenih tehnologija. To bi dovelo do nedovoljnog osiguravanja ulaganja u FOAK (prve takve vrste) i nove tehnologije; i (d) Nedostaci financijskog tržišta koji ograničavaju raspoloživa sredstva na projekte energetske infrastrukture. Ne bi bilo dostupnih financiranja projekata za proizvodnju nuklearne energije jer bi tržišta prijenosa rizika bila nepotpuna te ne bi bilo instrumenata za zaštitu od tih rizika. Dugoročni ugovori za opskrbu električnom energijom trajali bi kraće u odnosu na razine ulaganja, dok bi volatilnost cijena bila vrlo velika, a dugoročne prognoze cijena bile bi podložne visokom stupnju neizvjesnosti.

(204) Ujedinjena Kraljevina također navodi da postoje određeni dodatni tržišni nedostaci, posebno za nuklearnu energiju, koji povećavaju prepreke ulaganju u ovu tehnologiju: (e) izloženost političkom riziku; i (f) nezaštićena izloženost riziku od promjene cijena električne energije, koja bi bila teža inačica širega tržišnog neuspjeha koji je prethodno istaknut pod točkom (d) zbog iznimno visokih razina ulaganja potrebnih u proizvodnji nuklearne energije.

(205) Ujedinjena Kraljevina primjećuje da ti tržišni neuspjesi nisu samo teoretski, što se može dokazati činjenicom da u Ujedinjenoj Kraljevini nije bilo ulaganja u nove nuklearne elektrane još od liberalizacije tržišta.

(206) Ujedinjena Kraljevina tvrdi da izrada modela iz Odluke o pokretanju postupka, a posebno prognoze društva Redpoint i ministarstva Ujedinjene Kraljevine za energetiku i klimatske promjene („DECC”), koje su upućivale na to da će se nova nuklearna elektrana aktivirati do 2027. ili 2030., nije pouzdana.

(207) Ujedinjena Kraljevina ažurirala je svoju izradu modela novijim podacima, koji bi upućivali na to da će se nove nuklearne elektrane pojaviti na komercijalnoj osnovi najranije 2032., a možda i ne prije 2050. Ujedinjena Kraljevina naglašava da izrada modela nužno pojednostavljuje stvarnost i ne može uzeti u obzir sve rizike i neizvjesnosti s kojima se ulagači suočavaju u stvarnom svijetu.

(208) Ujedinjena Kraljevina zaključuje da bi oslanjanje samo na tržišne sile značilo riskiranje odgode doprinosa nove nuklearne elektrane radi postizanja ciljeva Ujedinjene Kraljevine za nekoliko godina i po potencijalno višoj cijeni. Čak bi i kratke odgode od tri do četiri godine nametnule gubitak blagostanja, koji Ujedinjena Kraljevina procjenjuje na najviše 30 milijardi GBP.

(209) Naposljetku, Ujedinjena Kraljevina tvrdi da bi se drugi projekti na sličnim tržištima iskorištavali bez neke razine državne intervencije ili potpore.

4.4. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O PRIMJERENOSTI I POTICAJNOM UČINKU MJERA

(210) U svom odgovoru na Odluku o pokretanju postupka Ujedinjena Kraljevina zadržava svoje stajalište da je Ugovor za razliku najprikladniji instrument za osiguranje ulaganja u novu niskougljičnu proizvodnju, a posebno u nove nuklearne elektrane.

(211) Ugovorom za razliku uklonila bi se nemogućnost učinkovitoga dijeljenja, ili prijenosa, rizika od volatilnosti cijena zbog nepotpunih tržišta prijenosa rizika i nedostatka odgovarajućih instrumenata zaštite od rizika temeljenih na tržištu. Ugovorima za razliku ublažio bi se rizik od nezaštićene volatilnosti veleprodajne cijene smanjivanjem neizvjesnosti u pogledu prodajne cijene proizvedene električne energije koju će društvo NNBG primiti. Na taj se način Ugovorom za razliku daje povjerenje da će se prihvatljiva razina povrata ostvariti poslije ulaganja.

(212) Ujedinjena Kraljevina napominje da bi Ugovor za razliku riješio tržišne nedostatke istaknute potrošačima po nižoj cijeni u usporedbi s alternativnim mehanizmima kao što su standardna poticajna premija, jer ograničava razine cijena, a time smanjuje državnu potporu kad su veleprodajne cijene više od izvršne cijene. Dok bi sustav fiksne poticajne premije režima platio isti iznos za svaku jedinicu električne energije bez obzira na razinu veleprodajne cijene, Ugovorom za razliku ublažio bi se rizik od prekomjerne naknade u slučajevima s visokim veleprodajnim cijenama.

(213) Ujedinjena Kraljevina također ističe da bi Ugovor za razliku bio instrument temeljen na tržištu s obzirom na to da zahtijeva da korisnik prodaje na tržištu po veleprodajnim cijenama koje prevladavaju. Tako bi se, dakle, trgovački poticaji zadržali na društvu NNBG da proda svoju električnu energiju u skladu sa standardnim funkcioniranjem tržišta. Posebno, ako bi društvo NNBG odstupalo od referentne cijene, primjerice prodajom električne energije ispod referentne cijene, to bi smanjilo njegove prihode jer bi se razlika u plaćanjima računala na temelju referentne cijene. Korisnici bi i dalje u određenoj mjeri podlijegali konkurentskom pritisku drugih sudionika na tržištu.

(214) Vlada Ujedinjene Kraljevine također brani svoje mišljenje da je kombinacija Ugovora za razliku i kreditnoga jamstva primjeren instrument.

(215) Prema mišljenju Ujedinjene Kraljevine, samo kreditno jamstvo ne bi smanjilo nesigurnost ulagača u pogledu veleprodajnih cijena u budućnosti, što bi, smatra Ujedinjena Kraljevina, dovelo do potrebe za višim razinama potpore, a prema tome i do viših troškova za potrošače. Kreditno jamstvo bilo bi usmjereno na rješavanje teškoća nastalih povećanjem duga na tržištima kapitala na znatnim razinama koje zahtijeva ulaganje u nove nuklearne elektrane.

(216) Kreditno jamstvo ne bi dioničarima nudilo dodatnu zaštitu od rizika projekta u usporedbi s onim što bi tržište moglo nuditi te stoga ne rješava pitanje potrebe za pronalaskom ulagača kapitala. Ulagači također ne bi bili spremni izdvojiti velike iznose, kao vlasnički kapital i kapital za nepredviđene troškove, bez sigurnosti prihoda koju pruža Ugovor za razliku.

(217) Naposljetku, Ujedinjena Kraljevina napomenula je da je projekt HPC bio jedini nuklearni projekt u Ujedinjenoj Kraljevini u fazi prikladnoj za raspravu te bi stoga bilo nepraktično uspostaviti istinski natječajni postupak.

4.5. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O RAZMJERNOSTI MJERA

(218) U svojem odgovoru Ujedinjena Kraljevina branila je svoje stajalište da je izvršna cijena postavljena na najmanju moguću razinu radi poticanja traženoga ulaganja te, na temelju strogoga postupka otkrivanja i provjere troškova, procjene razina povrata za koje bi bilo razumno da ih ulagači traže u odnosu na projekt HPC te niza pregovora punih izazova s društvom EDF.

(219) Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da, u okviru Ugovora za razliku, ulagači u HPC zadržavaju znatne rizike, posebno rizike u pogledu troškova izgradnje, ali i neke operativne rizike i rizik u pogledu količine dostupne električne energije. Ulagači bi snosili rizik prekoračenja troškova izgradnje i kašnjenja jer će se naknada Ugovora za razliku početi isplaćivati tek kad se električna energija proda, odnosno kad elektrana počne s radom. Ako društvo NNBG ne izgradi elektranu u unaprijed određenom vremenskom okviru za puštanje u pogon, također bi riskiralo skraćivanje trajanja Ugovora za razliku, koje se računa od tog datuma. Ako se izgradnja ne dovrši do krajnjeg roka, Ujedinjena Kraljevina imala bi pravo jednostrano raskinuti Ugovor za razliku.

(220) Nadalje, kreditno jamstvo i dalje bi od ulagača zahtijevalo da pridonesu projektu znatnim temeljnim kapitalom i snose prekoračenja troškova, s time da glavnica ostane nezaštićena jamstvom u odnosu na takve rizike.

(221) Razina izvršne cijene izračunala bi se u odnosu na očekivane troškove društva NNBG za projekt, što bi omogućilo razumnu dobit. Međutim, Ujedinjena Kraljevina tvrdi da troškovi mogu biti veći ili prihodi niži od očekivanoga, što bi društvo NNBG izložilo rizicima u pogledu prihoda.

(222) Ujedinjena Kraljevina primjećuje da Ugovor za razliku štiti od prekomjerne naknade jer, ako su veleprodajne cijene na tržištu više od izvršne cijene, proizvođači moraju plaćati dobavljačima. Također ističe dodatne zaštitne mjere protiv prekomjerne naknade, u obliku podjele dobiti od izgradnje i temeljnoga kapitala, što bi osiguralo da će se svaka prednost za društvo NNBG dijeliti s dobavljačima i, na kraju, s potrošačima, dok bi istodobno ostalo dovoljno poticaja za društvo NNBG da pokuša ostvariti te prednosti. Međutim, sve negativne posljedice snosilo bi samo društvo NNBG.

(223) Ujedinjena Kraljevina tvrdi da bi se buduće prilagodbe izvršnoj cijeni, kao što su one nakon kvalificirane izmjene u zakonu i ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima, primjenjivale samo u ograničenim i unaprijed određenim okolnostima te se odnosile samo na odabrane troškove. Ponovno pokretanje pregovora o operativnim izdacima također bi funkcioniralo kao ograničenje prekomjerne naknade jer bi izvršna cijena bila prilagođena naniže ako bi se ti troškovi ispostavili nižima od procijenjenih.

(224) Ujedinjena Kraljevina ponavlja svoje stajalište da će se jamstvo pružiti u komercijalnom smislu te stoga neće uključivati državnu potporu.

4.6. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O MOGUĆIM NARUŠAVANJIMA TRŽIŠNOGA NATJECANJA I TRGOVINE IZMEĐU DRŽAVA ČLANICA

(225) Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da Ugovor za razliku nema značajan učinak na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica te je pružila izvješća društava KPMG, Oxera i Pöyry kao potporu svojoj tvrdnji.

(226) Instrument Ugovora za razliku smanjio bi svako narušavanje tržišnog natjecanja između proizvođača čuvanjem izloženosti društva NNBG tržišnim silama i poticajima radi natjecanja na tržištu veleprodaje električne energije. Društvo NNBG ne bi imalo jamstvo za postizanje referentne cijene te bi moralo prodati svoju proizvodnju natječući se za najbolju moguću cijenu, suočavajući se s istim poticajima kao i drugi sudionici na tržištu.

(227) Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da Ugovor za razliku ne daje povod ni za kakvo znatno narušavanje tržišnog natjecanja jer je malo vjerojatno da bi društvo NNBG ili EDF imali poticaj ili sposobnost uključivanja u strategiju utjecanja na referentnu cijenu prema kojoj se računaju razlike u plaćanjima. Da društvo NNBG pokuša strateški smanjiti referentnu cijenu, odstupilo bi od svoje strategije svođenja rizika na najmanji mogući, tj. pokušavanja ostvarivanja referentne cijene. Ujedinjena Kraljevina također postavlja pitanje hoće li društvo NNBG na uzlaznom tržištu te društvo NNBG ili EDF na silaznim maloprodajnim tržištima imati koristi od sudjelovanja u takvoj strategiji. Ujedinjena Kraljevina spomenula je da bi regulatori u regulatornim sustavima Ujedinjene Kraljevine i EU-a također spriječili društvo NNBG da strateški djeluje i utječe na referentnu cijenu.

(228) Ugovor za razliku također ne bi smanjio dobrobit potrošača ili doveo do viših maloprodajnih cijena te bi zapravo učinio manje vjerojatnim da dobavljač može povećati troškove s obzirom na to se njime stabiliziraju veleprodajne cijene.

(229) Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da je i dalje predana međusobnom povezivanju te da Ugovor za razliku ne bi imao značajan utjecaj na tokove spojnih vodova i poticaje za ulaganje u spojne vodove s obzirom na to da bi bili potaknuti razlikama u cijeni između Ujedinjene Kraljevine i drugih tržišta.

(230) Analiza društva Pöyry naznačivala bi da će HPC imati ograničen utjecaj na razlike u cijeni između Ujedinjene Kraljevine i onih susjednih tržišta koja su s Ujedinjenom Kraljevinom trenutačno povezana spojnim vodovima, stoga projekt ne bi narušio trgovinu između država članica.

(231) Ujedinjena Kraljevina također je smatrala da malo smanjenje maloprodajnih cijena, koje bi moglo biti uzrokovano iskorištavanjem HPC-a, ne bi znatno promijenilo poticaje za energetsku učinkovitost te da potencijalne uštede energije koje nude alternative novim nuklearnim elektranama, kao što su odgovor na potražnju ili energetska učinkovitost, ne bi bile dovoljno visoke da bi se smatrale realističnom mogućnošću.

5. PRIMJEDBE ZAPRIMLJENE OD DRUŠTVA EDF

(232) EDF je, zajedno s društvom EDF S.A. i društvom NNBG, podnio svoj odgovor 7. travnja 2014. U svojem odgovoru EDF pruža značajne dodatne dokaze i analize u prilog svojemu argumentu da nijedna od sumnji koje je iznijela Komisija u svojoj Odluci o pokretanju postupka nije utemeljena.

(233) Glavni argumenti koje pruža društvo EDF ukratko su opisani u nastavku, svrstani u skupine prema načelima ocjene državne potpore.

(234) Društvo EDF tvrdi da Ugovor za razliku zadovoljava kriterije Altmark te stoga mjera ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

(235) U pogledu prvog kriterija Altmark, tvrdi da SGEI HPC-a ne obuhvaća činjenicu da društvo NNBG pruža baznu električnu energiju. Naprotiv, SGEI se sastoji od ulaganja u nuklearnu elektranu nove generacije koje je potrebno osigurati u određenom vremenskom okviru. Stoga zabrinutost Komisije o tome može li se pružanje bazne električne energije smatrati SGEI-jem nije relevantna.

(236) HPC je navodno nužan za postizanje ciljeva dekarbonizacije, sigurnosti/raznolikosti opskrbe i cjenovne prihvatljivosti energije.

(237) U pogledu triju posljednjih kriterija Altmark, društvo NNBG navodno neće imati nikakve koristi od te mjere. Parametri za izračun naknade odredit će se u Ugovoru za razliku. Prekomjerna naknada izbjegava se pomoću nekoliko metoda te, posebno, službenim postupkom otkrivanja i provjere troškova koji je poduzet prije nego što je utvrđena izvršna cijena. Nadalje, navodno bi se detaljnom analizom financijskih parametara Ugovora za razliku HPC-a koju provodi vlada Ujedinjene Kraljevine trebalo odgovoriti na sumnje u vezi s time da se razina naknade temelji na analizi troškova koju bi napravilo tipično poduzeće koje je pod dobrim vodstvom i prikladno opremljeno potrebnim sredstvima.

(238) U pogledu kreditnog jamstva, društvo EDF tvrdi da ono nije državna potpora jer je u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.

(239) Što se tiče sporazuma ministra koji se odnosi na rizik od zatvaranja iz političkih razloga, društvo EDF tvrdi da odredbe koje se odnose na rizik od zatvaranja iz političkih razloga ne predstavljaju potporu.

(240) Prema EDF-u, opća načela prava Ujedinjene Kraljevine i prava Europske unije omogućuju pravo na naknadu u slučaju lišavanja prava vlasništva. Ta se opća načela primjenjuju na sve tržišne subjekte, iako su određeni putovi do potraživanja naknade dostupni samo tržišnim subjektima iz država članica EU-a ili iz država članica Ugovora o energetskoj povelji. Mjerodavne odredbe Ugovora za razliku navodno daju ugovornu sigurnost u pogledu primjene općih načela. Na toj osnovi društvo EDF zaključuje da se sporazum ne može smatrati državnom potporom.

5.1. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O CILJEVIMA OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

(241) Društvo EDF tvrdilo je da je Ujedinjenoj Kraljevini potrebno uvođenje otprilike 60 GW novoga proizvodnog kapaciteta u sustav u razdoblju od 2021. do 2030. kako bi riješila problem energetskoga jaza koji je rezultat zatvaranja postojećih elektrana na fosilna goriva i nuklearnih elektrana. Prema društvu EDF, problem jaza ne bi se mogao riješiti samo povećanjima međusobne povezanosti i energetske učinkovitosti nego je za njegovo rješavanje potrebna izgradnja znatne količine novih proizvodnih kapaciteta.

(242) Društvo EDF napomenulo je da bi izrada modela koju provodi DECC pokazala da će u ranim 2020-ima adekvatnost proizvodnje postati upitna te da bi HPC, od kojega se očekuje da će s proizvodnjom početi 2023., pridonio rješavanju toga energetskog jaza.

(243) Društvo EDF primijetilo je da će novi kapacitet uglavnom morati biti niskougljični kako bi postigao ciljeve dekarbonizacije koji su u skladu s Komisijinim Energetskim planom do 2050. (28). Nove nuklearne elektrane bile bi ključna sastavnica u isplativoj dekarbonizaciji elektroenergetskog sektora.

(244) Naposljetku, HPC bi također pomogao u ostvarivanju daljnje diversifikacije energetskih zaliha ograničavajući europsku ovisnost o uvozu plina iz zemalja izvan EU-a. To bi bilo u skladu s pravom Ujedinjene Kraljevine na uporabu diskrecijskog prava iz članka 194. UFEU-a radi uključivanja nuklearne energije u buduću kombinaciju izvora energije, zajedno s drugim oblicima niskougljične proizvodnje.

(245) Ova bi strateška odluka bila u skladu i s Ugovorom o Euratomu.

5.2. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O POTREBI ZA DRŽAVNOM INTERVENCIJOM I TRŽIŠNIM NEDOSTACIMA

(246) Društvo EDF izjavilo je da samo tržište ne može postići te zajedničke ciljeve jer su potrebna ulaganja dvostruko veća od ulaganja ostvarenih u dva desetljeća nakon privatizacije 1990. godine.

(247) Kombinacija preostalih tržišnih nedostataka posebno bi se pojavila u odnosu na proizvodnju električne energije, a osobito nuklearne energije. Društvo Compass Lexecon podnijelo je izvješće kojim se dalje razrađuju u pogledu ti tržišni nedostaci (29): (a) Tržišni nedostatak u pogledu emisije ugljičnog dioksida jer se emisijama ugljičnog dioksida ne bi prikladno odredila cijena u okviru ETS-a te donja granica cijene ugljika ne bi bila dovoljna s obzirom na politički rizik od toga da će se stope ubuduće sniziti. (b) Tržišni nedostaci u pogledu sigurnosti i raznolikosti opskrbe zbog činjenice da ulagači ne bi prikladno cijenili socijalnu korist od sigurnosti i raznolikosti. Ulaganja u imovinu proizvodnje velikih razmjera ne bi se ostvarivala na temelju očekivanih povrata u razdobljima najviših cijena s obzirom na njihovu nepredvidivost, što bi dovelo do problema „novca koji nedostaje” i nedostatka raznolikosti u kombinaciji izvora energije. (c) Nepotpuna tržišta prijenosa rizika s obzirom na to da ne bi bilo sigurno da će se veleprodajne cijene električne energije moći povezati s fiksnim troškovima niskougljične proizvodnje. Nastali rizik od volatilnosti cijena ne bi bio neuspjeh sam po sebi, ali bi postao rizik ako se rizici mogu učinkovito prenijeti, podijeliti ili združiti, što trenutačni tržišni uvjeti ne bi dopustili. (d) Politički rizik i rizik od „zastoja” zbog znatnih političkih i regulatornih rizika koji mogu značajno utjecati na povrate koje ulagači mogu ostvariti od projekta, izlažući ulagače u nove nuklearne elektrane mogućem problemu od „zastoja”, tj. rizik da bi ulagači, nakon što su uložili, djelovanjem vlade bili spriječeni u ostvarivanju povrata. (e) Rizici financiranja, zbog ograničenja koja proizlaze iz trenutačnih uvjeta na financijskim tržištima, u kojima bi zajmodavci izbjegavali rizik u pogledu novih nuklearnih elektrana.

(248) Iz gore navedenih argumenata EDF zaključuje da je državna potpora nužna za postizanje ciljeva od općega interesa.

5.3. ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O PRIMJERENOSTI I POTICAJNOM UČINKU MJERA

(249) Društvo EDF smatralo je da bi se javnim pozivom koji je Ujedinjena Kraljevina u prosincu 2011. uputila poduzetnicima koji se bave novim niskougljičnim kapacitetom da uđu u raspravu s DECC-om o mogućim ugovorima o ulaganju, u kojem je NNBG bio jedini poduzetnik s novom nuklearnom elektranom koji se javio na taj poziv, postupak pregovora u koji su uključene ugovorne strane učinilo prikladnim. Ujedinjena Kraljevina dovršila bi značajnu dubinsku analizu projekta postupkom otkrivanja i provjere troškova koji traje 18 mjeseci.

(250) Osim toga, Ugovor za razliku ne bi izolirao društvo NNBG od tržišnih rizika. Društvo NNBG i dalje bi prodavalo električnu energiju na veleprodajnom tržištu. Razlika u plaćanjima činila bi popriličan iznos izračunan na temelju troškova projekta. Društvo NNBG bilo bi potaknuto prodati svoju proizvodnju na tržištu kako bi postiglo referentnu cijenu te bi preuzelo rizik da to ne može učiniti ili da ne može proizvesti onoliko električne energije koliko je planirano.

(251) Osim toga, društvo NNBG zadržalo bi znatne rizike, uključujući rizike izgradnje, operativne rizike, financijske rizike te rizike od otpada i razgradnje. Prekoračenja troškova ne bi se prenosila na potrošače i snosilo bi ih društvo NNBG.

(252) Naposljetku, Ugovor za razliku bio bi prikladan instrument jer bi osigurao dugoročan ugovor koji nudi stabilnost cijena, dok bi istodobno bio isplativiji od instrumenata poticajne premije s fiksnom premijom. Osim toga, bila bi potrebna kombinacija Ugovora za razliku i kreditnoga jamstva jer bi Ugovor za razliku riješio HPC-ov rizik projekta, a jamstvo bi društvu NNBG olakšalo pristup kreditu, dok bi istodobno bilo pruženo pod tržišnim uvjetima.

(253) Društvo EDF napomenulo je da ulaganje u novu proizvodnju nuklearne energije općenito, a posebno u HPC,