ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(26)

Prema podacima za 2020. Irska ne uvozi sirovu naftu ni plin iz Rusije. Ovisnost Irske o ruskom ugljenu (22 % uvoza ugljena) manja je od prosjeka Unije, u kontekstu u kojem je udio krutih fosilnih goriva u strukturi izvora energije (7,6 %) također niži od prosjeka Unije. Iako je izloženost Irske ruskoj nafti i plinu ispod prosjeka Unije, zbog trenutačne geopolitičke situacije i visokih cijena energije Irska bi trebala hitno pojačati napore koje ulaže u ostvarivanje ciljeva u području energije iz obnovljivih izvora utvrđenih u nacionalnom energetskom i klimatskom planu. Irski akcijski plan za klimu uključuje ambiciozan cilj preobrazbe njezina energetskog sustava do 2030. Time će se Irskoj omogućiti da od 2018. do 2030. ostvari smanjenje ukupnih emisija stakleničkih plinova za 51 %. Potrebne reforme i razmjeri te transformacije bit će znatni, od osiguravanja potrebnih javnih i privatnih ulaganja do pravodobnog ispunjavanja obveza. Potrebna je sveobuhvatna nadogradnja energetske infrastrukture Irske kako bi se u potpunosti iskoristili obnovljivi izvori energije i ostvarili njezini klimatski ciljevi. Stvaranje okvira za ulaganja kojim će se olakšati i potaknuti ulaganja u prelazak na zelenu energiju bit će ključno za smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima. Kad je riječ o obnovljivim izvorima energije, i dalje postoje poteškoće u sustavu planiranja i izdavanja dozvola, što se posebno odnosi na dugo trajanje procedura izdavanja dozvola te dugotrajne i skupe žalbene postupke. Povećanjem učinkovitosti sustava planiranja i izdavanja dozvola osiguravanjem dostupnosti odgovarajućih resursa u svim fazama procesa planiranja i pojednostavnjenjem općeg okvira mogli bi se ubrzati veliki razvojni projekti, a time i zelena tranzicija. Osim toga, širenje i jačanje elektroenergetske mreže i potporne infrastrukture na ključnim lokacijama bit će ključno za smanjenje zagušenja i poboljšanje njezine stabilnosti. Osobito će se novim spojnim vodovima za prijenos električne energije sa susjednim zemljama doprinijeti većoj sigurnosti opskrbe energijom. Nadalje, bit će potrebno povećanje kapaciteta za skladištenje energije i masovno uvođenje stanica za punjenje električnih vozila. Osim toga, razvojem nacionalne strategije za vodik iz obnovljivih izvora pridonijelo bi se diversifikaciji strukture izvora energije.
(20)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koje treba provesti i koji se međusobno dopunjuju, s okvirnim vremenskim rasporedom za završetak provedbe do 31. kolovoza 2026. Njima se doprinosi svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Bugarskoj u okviru europskog semestra 2019. i 2020., uza sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana za oporavak i otpornost. Planom za oporavak i otpornost posebno se odgovara na preporuke za pojedinu zemlju u području socijalnih pitanja, i to mjerama za poboljšanje socijalne uključenosti, za koje se očekuje da će poboljšati primjerenost i obuhvat programa minimalnog dohotka, te mjerama za bolju integraciju službi za zapošljavanje i socijalnih službi. Druge mjere kojima se odgovara na preporuke za pojedinu zemlju usmjerene su na stjecanje vještina, posebno digitalnih vještina, na poboljšanje relevantnosti sustava obrazovanja i cjeloživotnog učenja za tržište rada te na proširenje ponude zdravstvenih usluga u cijeloj Bugarskoj. Te mjere mogu pomoći u postizanju ciljeva i daljnjeg napretka u pogledu europskog stupa socijalnih prava i njegova akcijskog plana do 2030. Nadalje, planom za oporavak i otpornost odgovara se na preporuke za pojedinu zemlju poticanjem dekarbonizacije energetskog sektora, povećanjem ukupne energetske učinkovitosti i provedbom mjera za održivi promet te digitalnu infrastrukturu i usluge. Osim toga, plan sadržava dalekosežne mjere za poboljšanje učinkovitosti javne uprave i pravosuđa, sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje korupcije, poboljšanje poslovnog okružja, podupiranje ulaganja i poboljšanje sustava istraživanja i inovacija. Time će se doprinijeti i potpori Bugarskoj u odgovaranju na pitanja i primjedbe u okviru mehanizma vladavine prava.
—

ASTM F792–17e1, Standardna praksa za procjenu sigurnosnih rendgenskih sustava s obzirom na sposobnost uzimanja slika (engl. Standard Practice for Evaluating the Imaging Performance of Security X-Ray Systems), ASTM International, West Conshohocken, PA, 2017., www.astm.org
(14)

Program stabilnosti za 2021. sadržava pretpostavku da ulaganja i reforme financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost iznose 0,04 % BDP-a u 2020., 1,8 % u 2021., 1,9 % u 2022., 1,4 % u 2023. i 0,1 % u 2024. Financiranje iz Mehanizma za oporavak i otpornost planira se gotovo u potpunosti iskoristiti u okviru programskog razdoblja Programa stabilnosti za 2021. jer bi se oko 95 % bespovratnih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost dodijeljenih Španjolskoj iskoristilo u razdoblju 2021. – 2023. U Programu stabilnosti za 2021. navodi se i mogućnost naknadnog traženja zajmova u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u iznosu od 6,3 % BDP-a. To bi moglo udvostručiti opseg španjolskog plana za oporavak i otpornost. Međutim, fiskalna predviđanja u okviru Programa stabilnosti za 2021. ne uključuju izravan učinak bespovratnih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost na planove prihoda i rashoda, već samo neizravan učinak povezan s većim rastom BDP-a. Komisijina proljetna prognoza 2021. ne uključuje u potpunosti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost kako ih je Španjolska predvidjela u svojim proračunskim projekcijama do 2022. zbog različitih pretpostavki o tome kada će projekti u okviru španjolskog plana za oporavak i otpornost napredovati do faze u kojoj će se rashodi stvarno izvršavati kako bi i oni počeli utjecati na rast BDP-a.
(3)

Za provedbu ove Preporuke predviđen je sljedeći raspored: (a) do rujna 2021.: dogovor o procesu i radnim procedurama, pokretanje postupka prikupljanja podataka iz država članica i rasprava o nacrtu tehničke arhitekture; (b) do prosinca 2021.: dogovor o općenitom nacrtu tehničke arhitekture; (c) do lipnja 2022.: utvrđivanje podrobnosti tehničke arhitekture, standarda i specifikacija, smjernica te dobre prakse za: (1) pružanje i razmjenu atributa identiteta; (2) funkcionalnost i sigurnost europske lisnice za digitalni identitet; (3) korištenje europske lisnice za digitalni identitet, uključujući potvrđivanje identiteta; (4) upravljanje; (d) do 30. rujna 2022.: dogovor država članica, u bliskoj suradnji s Komisijom, o paketu alata za provedbu europskog okvira za digitalni identitet, uključujući sveobuhvatni tehničkoarhitekturni i referentni okvir, zajedničke standarde i tehničke specifikacije te smjernice i primjere dobre prakse; (e) do 30. listopada 2022.: Komisija objavljuje paket alata.
(13)

Tijekom pandemije bolesti COVID-19 isključene romske zajednice i one u nepovoljnom položaju bile su izložene ozbiljnim negativnim utjecajima na zdravlje i socioekonomskim utjecajima, što može dovesti do daljnjeg pogoršanja postojećih nejednakosti i do rizika od siromaštva i socijalne isključenosti. Ovom se Preporukom zalaže za smanjenje strukturnih nejednakosti s kojima se suočavaju Romi rješavanjem, ako je to relevantno, pitanja ograničenog pristupa Roma vodi sigurnoj za piće, sanitarnoj infrastrukturi i uslugama zdravstvene skrbi, uključujući usluge cijepljenja, te nedostatka objekata i digitalnih vještina koji bi Romima omogućili aktivno sudjelovanje u društvu, među ostalim u obrazovanju na daljinu, kao i uklanjanjem visoke razine ekonomske nesigurnosti, prenapučenih kućanstava te segregiranih naselja ili kampova.
(11)

Većina trenutačno dostupnih brzih testova na antigene pokazuje nižu osjetljivost u usporedbi s testovima RT-PCR. Smjernicama ECDC-a (11) o primjeni brzih testova na antigene utvrđena je, na temelju trenutačno dostupnih dokaza, prikladnost različitih strategija testiranja u različitim epidemiološkim kontekstima i okruženjima te očekivana klinička učinkovitost. U dosadašnjim studijama kliničke procjene brzih testova na antigene pokazalo se da je osjetljivost tih testova od 29 % do 93,9 %, a specifičnost od 80,2 % do 100 % u odnosu na „zlatni standard”, tj. test RT-PCR. Osjetljivost brzih testova na antigene povećava se ako se stanovništvo testira u roku do pet dana od pojave simptoma i ako se testira u uzorcima s visokim virusnim opterećenjem.
(17)

Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Danska ostvaruje dobre rezultate u području digitalizacije, što potvrđuje i Pregled digitalnih rezultata Europske komisije. Međutim, kako bi dugoročno zadržala taj dobar položaj, osigurala svoju konkurentnost i imala koristi od digitalne transformacije, Danska bi trebala ulagati u digitalnu infrastrukturu te u obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje. U danskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu navodi se da su za uspješnu klimatsku i energetsku tranziciju potrebna znatna ulaganja. Najveća ulaganja potrebna su za instalaciju novih kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora, a znatne potrebe za ulaganjima utvrđene su i u kućanstvima (energetska učinkovitost i pretvorba toplinske energije), održivom prometu, industriji te grijanju bioplinom i centraliziranom grijanju. Ciljevi su danske klimatske politike smanjiti emisije stakleničkih plinova za 70 % do 2030. u odnosu na 1990. te postići klimatsku neutralnost najkasnije do 2050. U tu je svrhu potrebno uspostaviti silazni trend potrošnje energije, što zahtijeva ulaganja utemeljena na sveobuhvatnom pristupu i usmjerena na sektore u kojima su uštede energije osobito obećavajuće. Gospodarski oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19 mogao bi se potaknuti davanjem prednosti planiranim zelenim ulaganjima i promicanjem ambicioznih investicijskih projekata u području okoliša, klime, energije i infrastrukture, kao što su ulaganja u stanovanje, odobalne vjetroelektrane, energetsku povezivost i elektrifikaciju željeznice. Promet je najveći izvor emisija stakleničkih plinova u Danskoj, zbog čega su daljnje mjere politika u tom području posebno važne. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Danskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Dansku za 2020. To bi Danskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.
(2)

Zbog pandemije bolesti COVID-19 uvedene su nacionalne zabrane putovanja i upozorenja ili ograničenja na granicama. To je dovelo do velikog broja otkazivanja i nemogućnosti putovanja za brojne građane. Putovanja u Europi i mnogim drugim dijelovima svijeta gotovo su posve obustavljena kao posljedica trenutačnih dosad nezabilježenih globalnih ograničenja putovanja (2). To ima ozbiljne posljedice za prijevoznike, organizatore paket aranžmana („organizatori”) i pružatelje ostalih turističkih usluga u sklopu paket aranžmana.
(17)

Slovenija je 12. ožujka 2020. proglasila epidemiju bolesti COVID-19 na temelju svojeg Zakona o zaraznim bolestima te je poduzela javnozdravstvene mjere za suzbijanje širenja virusa. To je uključivalo koordinaciju uloga javnog zdravstva, primarne i sekundarne zdravstvene zaštite i drugih službi, kao i uvođenje odgovarajućeg protokola za testiranje. Slovenija je usporedo uvela stroge mjere ograničenja kretanja, ostavljajući pritom otvorene trgovine hranom, ljekarne, banke, benzinske postaje i poštanske urede. Javnozdravstvene mjere i mjere ograničenja kretanja Sloveniji su u prvom valu (od ožujka do svibnja) pomogle spriječiti da broj teško bolesnih osoba premaši kapacitete njezina zdravstvenog sustava. Zbog mjera ograničenja kretanja, mnoga su poduzeća privremeno zatvorena ili su smanjila svoje aktivnosti. U otvorenom gospodarstvu usmjerenom na izvoz, kao što je slovensko, poremećaji u lancu opskrbe i smanjena globalna potražnja za proizvodima posebno su snažno utjecali na rast. S obzirom na nesigurnost u pogledu gospodarskog razvoja, odgađaju se mnoge odluke o ulaganjima u privatnom sektoru. S obzirom na to da se očekuje da će promet i turizam, koji su među najvažnijim slovenskim gospodarskim sektorima, biti najviše pogođeni, uz pad prometa od 70 % u 2020., za 2020. se predviđa strmoglavi pad BDP-a.
(7)

Unatoč nedavnim reformama očekuje se znatno dugoročno povećanje rashoda povezanih sa starenjem stanovništva u Luksemburgu (rashodi povezani s mirovinama, troškovi zdravstvene i dugotrajne skrbi). Uz pretpostavku da se postojeći sustav neće mijenjati, to bi moglo ugroziti dugoročnu održivost javnih financija. Taj je rizik prisutan unatoč trenutačno niskoj razini javnog duga i akumuliranim rezervama sustava socijalne sigurnosti, zahvaljujući kojima bi on trebao biti održiv do 2041. Preporuke o tom pitanju upućivane su Luksemburgu od 2011., ali do danas je ostvaren tek ograničen napredak. Vladina radna skupina za mirovine u izvješću iz 2018. razmotrila je razne načine poboljšanja dugoročne održivosti mirovinskog sustava, primjerice postupno povećanje stope doprinosa, podizanje dobne granice za umirovljenje kako bi se uzeo u obzir dulji očekivani životni vijek i poticanje postupnog odlaska u mirovinu. U izvješću se predlaže višedimenzionalna strategija prilagođenih reformi kojima bi se osigurala dugoročna održivost sustava uz minimalan učinak na gospodarstvo i umirovljenike. Predviđeno povećanje rashoda povezanih sa starenjem stanovništva ugrožava i dugoročnu održivost zdravstvenog sustava i sustava dugotrajne skrbi. Više od tri četvrtine rashoda za dugotrajnu skrb pokriva se iz javnih izvora. Sustav dugotrajne skrbi trebao bi ostati financijski stabilan do 2030., ako se stopa doprinosa postupno poveća s 1,4 % na 1,7 %, u skladu s analizom koju je 2013. proveo Opći inspektorat za socijalnu sigurnost kako bi troškovi bili u skladu s udjelom uzdržavanih osoba. Međutim, još nije jasno kakvi će biti učinci na dugoročnu fiskalnu održivost. Radi dugoročnog održanja socijalne kohezije i javnih financija demografska politika trebala bi biti usklađena s politikom u području obrazovanja i osposobljavanja i trebalo bi holistički pristupiti izazovima i prilikama povezanima s demografskim promjenama i digitalnim gospodarstvom, uzimajući u obzir očekivani učinak starenja stanovništva na ponudu radne snage u bliskoj budućnosti. U posljednje vrijeme u određenim je sektorima došlo do nedostatka radne snage, što bi moglo zaustaviti rast produktivnosti i smanjiti dugoročni potencijal rasta.
3.

Finska bi trebala podignuti razinu ambicioznosti u pogledu smanjenja konačne i primarne potrošnje energije kako bi bilo moguće postići cilj Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. Finska bi to trebala poduprijeti politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Finska bi trebala sagledati potencijal uštede energije u stambenim i industrijskim sektorima te utvrditi mjere koja najviše odgovaraju rješavanju tog pitanja. Finska bi trebala procijeniti razloge očekivanog povećanja bruto domaćeg proizvoda (BDP) koje nastaje povećanjem potrošnje energije te utvrditi specifične mjere za ublažavanje tog učinka.
2.

Hrvatska bi trebala povećati razinu ambicioznosti u pogledu smanjenja konačne i primarne potrošnje energije kako bi bilo moguće postići cilj energetske učinkovitosti Unije do 2030. To bi trebala poduprijeti politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Predložene politike i mjere trebala bi poduprijeti procjenom učinka u kojoj bi se izradile projekcije očekivanih ušteda i predočio realističan vremenski okvir za provedbu predviđenih mjera.
(24)

Komisija pruža potporu za poboljšanje pristupa suvremenim i osnovnim cjepivima u 77 najsiromašnijih zemalja putem Globalnog saveza za cjepiva (GAVI) od njegova osnutka 2000. Do 2015. osigurano je 83 milijuna EUR kao doprinos punoj imunizaciji 277 milijuna djece u razdoblju od 2011. do 2015., dok je za razdoblje od 2016. do 2020. obećano još 200 milijuna EUR, pri čemu se u istom razdoblju planira imunizirati još 300 milijuna djece.
(11)

Održivost javnih financija i dalje je izazov. Mirovinske reforme donesene 2015. bile su značajan korak za suočavanje s dugoročnim rizicima povezanima sa starenjem stanovništva, no Izvješće o starenju stanovništva iz 2018. upućuje na to da je dugoročno povećanje rashoda za mirovine i dugotrajnu skrb povezanih sa starenjem stanovništva veće nego što se prethodno očekivalo. Predviđa se da će se rashodi za mirovine do 2070. povećati za 2,9 postotnih bodova BDP-a, u odnosu na povećanje od 1,3 postotna boda do 2060. prema prethodnim podacima (i smanjenje od 0,1 postotnog boda BDP-a u prosjeku za Uniju). Stoga bi potpuna provedba vladina plana reformi mogla doprinijeti uklanjanju tih rizika. Osim toga, predviđa se da će se rashodi za dugotrajnu skrb do 2070. povećati s 2,3 % BDP-a, što je već iznad prosjeka Unije, na 4,0 % BDP-a. Smanjenje rascjepkanosti u organizacijskoj strukturi dugotrajne skrbi, koje proizlazi iz raspodjele nadležnosti među različitim razinama uprave, ima potencijal za povećanje učinkovitosti potrošnje u tom području.
(18)

Tekst direktiva o jednakosti državama članicama ostavlja široku slobodu procjene u pogledu strukture i funkcioniranja tijela za jednakost. To je dovelo do znatnih razlika među tijelima za jednakost uspostavljenima u državama članicama, a te se razlike odnose na ovlasti, nadležnosti, strukture, resurse i operativno funkcioniranje tijela. To pak ponekad rezultira nedostatnim pristupom zaštiti za građane, i to zaštiti koja nije jednaka u svim državama članicama (8).
(6)

Cipar je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira proračunski suficit u nominalnom smislu u razdoblju od 2016. do 2020. (ukupni saldo tijekom programskog razdoblja otprilike 0,4 % BDP-a). Planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti u 2017. Predviđa se da će se tijekom sljedećih godina ponovno izračunani (6) strukturni saldo kontinuirano udaljavati od srednjoročnog cilja, što nije u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu. Očekuje se da će u 2016. udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 107,8 %, dok će se u 2018. smanjiti na 99,7 %, a do 2020. još do 88,8 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Rizici u pogledu makroekonomskih pretpostavki navedenih u Programu stabilnosti niski su i uglavnom povezani s velikim brojem loših kredita te mogućim pogoršanjem vanjskog okružja.
(7)

S obzirom na predviđeno povećanje troškova povezanih sa starenjem zabrinutost u pogledu dugoročne fiskalne održivosti i dalje je prisutna. U okviru mirovinske reforme iz 2012. praćenje i ocjenjivanje održivosti mirovinskog sustava trebalo bi provoditi svakih pet godina od donošenja reforme. Vlada je prvo ocjenjivanje odlučila provesti ranije, u 2016. Iako je revizijom utvrđeno da mirovinski sustav i dalje redovito ostvaruje višak, čime je omogućeno nakupljanje znatnih mirovinskih pričuva, očekuje se da će mirovinski sustav od 2023. bilježiti negativan operativni saldo u smislu rashoda za socijalne naknade u odnosu na doprinose. Prema novim revidiranim Eurostatovim projekcijama stanovništva predviđeno povećanje stanovništva bit će manje nego što se prethodno očekivalo. To će utjecati na stopu ekonomske ovisnosti koja će se povećati brže nego što se prethodno očekivalo i uzrokovati veće predviđeno povećanje javnih rashoda za mirovine. Nije zabilježen napredak u usklađivanju zakonske dobi za umirovljenje s očekivanim životnim vijekom, kako je prethodno preporučilo Vijeće u 2016. Luksemburg se ističe kao jedina država članica u kojoj nije predviđeno povećanje zakonske dobi za umirovljenje za razdoblje 2013.–2060. U Luksemburgu se do 2060. očekuje najveće povećanje udjela stanovništva koje ovisi o državnom financiranju u Uniji. U pogledu ranog umirovljenja Luksemburg je ostvario ograničen napredak. U srpnju 2015. parlamentu je predstavljen nacrt zakona kojim se mijenjaju pravila povezana s ranim umirovljenjem, a njegovo je donošenje još u tijeku. Rano umirovljenje općenito je i dalje raširena pojava, a poticaji za dulji radni vijek još su ograničeni. S obzirom na reviziju demografskih prognoza Luksemburg se suočava s daljnjim rizicima u vezi s rashodima za dugotrajnu skrb. Njihov udio u BDP-u već je jedan od najviših među državama članicama, a očekuje se da će se do 2060. povećati s 1,5 % na 3,2 % BDP-a (što je više nego dvostruko povećanje u odnosu na trenutačnu razinu). U parlamentu se raspravlja o projektu reforme osiguranja za dugotrajnu skrb.
7.

Od Grčke se traži da do 31. listopada 2016. dostavi izvješće o napretku u pogledu provedbe ove preporuke i preporuka od 15. lipnja i 10. veljače 2016. To bi izvješće posebice trebalo sadržavati opis mjera poduzetih u cilju otklanjanja preostalih nedostataka utvrđenih u ovoj preporuci, uključujući opis načina na koji grčka nadležna tijela osiguravaju potrebne ljudske i materijalne resurse na koje se upućuje u točkama od 1. do 5. ove preporuke ili na koji to namjeravaju učiniti. Izvješće bi trebalo sadržavati i opis stalnih procjena potreba iz točaka od 1. do 3. ove preporuke. Izvješće bi trebalo sadržavati i sljedeće informacije: (a) ukupne i planirane trajne i privremene kapacitete za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i značajke tih kapaciteta; (b) ukupan broj zahtjeva za azil koji se vode kao prvostupanjski postupci; (c) sveobuhvatne podatke o svim neriješenim žalbama te drugostupanjskim odlukama, uključujući slučajeve dopuštenosti, koje su izdali novi žalbeni odbori i žalbeni odbori za smanjivanje broja neriješenih žalbi; (d) ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika za obradu zahtjeva za azil registriranih u službi za azil i za Upravu za prihvat; i (e) ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika te odbora koje je žalbeno tijelo postupno stavilo u funkciju.
(5)

Francuska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2016. namjerava ispraviti prekomjerni deficit do 2017., u skladu s preporukom Vijeća od 10. ožujka 2015. Planira se daljnje smanjivanje ukupnog deficita do 1,2 % BDP-a u 2019. Srednjoročni proračunski cilj, strukturni deficit od 0,4 % BDP-a, planira se ostvariti do 2018. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti vrhunac od 96,5 % BDP-a u 2017. te će se nakon toga smanjiti na 93,3 % BDP-a u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uglavnom je uvjerljiv. Međutim, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. predviđa se da će ukupni deficit dosegnuti 3,4 % BDP-a u 2016., u skladu s deficitom koji je preporučilo Vijeće u 2015. Ne bude li promjene u politikama, predviđa se da će ukupni deficit dosegnuti 3,2 % BDP-a u 2017., što dovodi u pitanje usklađenost s rokom za ispravljanje prekomjernog deficita. Predviđa se da se preporučeni fiskalni napor u 2016. i 2017. neće provesti jer se francuska strategija konsolidacije uglavnom oslanja na poboljšanje cikličkih uvjeta i produljivanje uvjeta niskih kamatnih stopa, što je izvan kontrole nadležnih tijela, te stoga podrazumijeva rizike u pogledu usklađenosti. Vijeće na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016. smatra da unatoč trenutačnoj prognozi da će svoj glavni cilj ostvariti u 2016. postoji rizik da Francuska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje održivog ispravljanja prekomjernog deficita do 2017. biti potrebne dodatne mjere.