HR Službeni list Europske unije 115

32006D0860



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 07.11.2006.

ODLUKA KOMSIJE

od 7. studenoga 2006.

o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti za prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav transeuropskog sustava željezničkog sustava velikih brzina i izmjeni Priloga A Odluci 2006/679/EZ o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog podsustava transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava

(priopćena pod brojem dokumenta C(2006) 5211)

(Tekst značajan za EGP)

(2006/860/EZ)

KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 96/48/EZ od 23. srpnja 1996. o interoperabilnosti transeuropskog željezničkog sustava (1), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir Direktivu 2001/16/EZ od 19. ožujka 2001. Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnosti konvencionalnog željezničkog sustava (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

budući da:

(1) U skladu s člankom 2. točkom (c) i Prilogom II. Direktivi 96/48/EZ transeuropski željeznički sustav velikih brzina dijeli se na strukturne ili funkcionalne podsustave, uključujući i prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav.

(2) Odlukom Komisije 2002/731/EZ (3) utvrđena je prva tehnička specifikacija interoperabilnosti (TSI) koja se odnosi na prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina.

(3) Odlukom Komisije 2004/447/EZ ažuriran je TSI sadržan u Prilogu Odluci Komisije 2002/731/EZ.

(4) Potrebno je pregledati taj prvi TSI s obzirom na tehnički napredak i iskustvo stečeno njegovom primjenom.

(5) U skladu s člankom 6. stavkom 1. Direktive 96/48/EZ i 2001/16/EZ mandat za reviziju i ispravak prvog TSI-ja dodijeljen je Europskom udruženju za interoperabilnost u željezničkom prometu (AEIF) kao zajedničkom predstavničkom tijelu.

(6) Odlukom Komisije 2006/679/EZ utvrđuje se tehnička specifikacija interoperabilnosti za prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava.

(7) Prilog A TSI-ju priložen Odluci Komisije 2006/679/EZ (4) sadržavao je pogrešne upute te bi ga stoga trebalo zamijeniti Prilogom A TSI-ju koji je priložen ovoj Odluci.

(8) Odjeljak 7.4.2.3. TSI-ja priložen Odluci Komisije 2006/679/EZ treba ažurirati kako bi se bolje razmotrilo posebno stanje lokomotiva i vlakova profila 1 520 mm u skladu s odjeljkom 7.5.2.3. TSI-ja koji je priložen ovoj Odluci.

(9) Nacrt revidiranog TSI-ja proučio je odbor utemeljen Direktivom 96/48/EZ.

(10) Ovaj bi se TSI trebao primijeniti pod određenim uvjetima na novu ili moderniziranu i obnovljenu infrastrukturu.

(11) Prvi TSI koji se odnosi na prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav stupio je na snagu 2002. godine. Zbog postojećih ugovornih obveza trebalo bi provesti ocjenu sukladnosti novih prometno-upravljačkih i signalno-sigurnosnih podsustava ili interoperabilnih sastavnih dijelova, ili njihove obnove i modernizacije, i to na temelju odredaba ovog prvog TSI-ja. Nadalje, prvi bi se TSI trebao i dalje primjenjivati na održavanje i na zamjenu sastavnica podsustava i interoperabilnih sastavnih dijelova odobrenih u okviru prvog TSI-ja radi održavanja. Stoga bi učinci Odluke 2002/731/EZ i dalje trebali ostati na snazi u vezi s održavanjem projekata odobrenih u skladu s TSI-jem priloženim toj Odluci i projekata za novu prugu, te za obnovu ili modernizaciju postojeće pruge, koji su u naprednoj fazi razvoja ili koji su na dan objave ove Odluke bili predmet ugovora u realizaciji.

(12) Kako bi se utvrdila razlika u području primjene između prvog TSI-ja i novog TSI-ja, sadržanog u Prilogu ovoj Odluci, države članice bi trebale najkasnije šest mjeseci od datuma početka primjene ove Odluke objaviti iscrpni popis podsustava i interoperabilnih sastavnih dijelova na koje se prvi TSI i dalje odnosi.

(13) Ovim se TSI-jem ne zahtijeva upotreba određenih tehnologija ili tehničkih rješenja osim kada je to nužno potrebno za interoperabilnost transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina.

(14) Ovim se TSI-jem u ograničenom vremenskom razdoblju dopušta ugradnja interoperabilnih sastavnih dijelova u podsustave bez izdavanja potvrde ako se ispune određeni uvjeti.

(15) U postojećoj se verziji ovog TSI-ja ne vodi računa o svim temeljnim zahtjevima u cijelosti. U skladu s člankom 17. Direktive 96/48/EZ, neobrađeni tehnički aspekti vode se kao „Otvorena pitanja” u Prilogu G ovom TSI-ju. U skladu s člankom 16. stavkom 3. Direktive 96/48/EZ države članice dostavljaju Komisiji i ostalim državama članicama popis vlastitih nacionalnih tehničkih pravila za „Otvorena pitanja” i postupke koji se moraju primijeniti na njihovu ocjenu sukladnosti.

(16) U vezi posebnih slučajeva opisanih u poglavlju 7. ovog TSI-ja, države članice obavješćuju Komisiju i ostale države članice o postupcima za ocjenu sukladnosti koji se moraju primijeniti.

(17) U TSI-ju se moraju navesti faze koje je potrebno provesti radi postepenog prijelaza iz postojećeg stanja u konačno stanje, u kojemu će sukladnost s TSI-jem predstavljati standard.

(18) Kako bi se postigao taj cilj, sve države članice moraju izraditi nacionalni plan provedbe TSI-ja.

(19) Prijelaz na ciljni sustav A razreda, kako je utvrđen u TSI-ju, zahtijeva poduzimanje odgovarajućih mjera na nacionalnoj razini kako bi se olakšao taj prijelaz, a posebna se pozornost mora posvetiti vanjskim posebnim prijenosnim modulima za naslijeđene nacionalne prometno-upravljačke sustave B razreda.

(20) Odredbe ove Odluke u skladu su s mišljenjem odbora utemeljenog člankom 21. Direktive Vijeća 96/48/EZ,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Komisija ovime usvaja Tehničku specifikaciju interoperabilnosti (TSI) za prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina. TSI je utvrđen u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ovaj se TSI primjenjuje na sva nova, modernizirana ili obnovljena željeznička vozila ili željezničke pruge transeuropskog sustava željezničkog sustava velikih brzina kao što je definirano u Prilogu I. Direktivi 96/48/EZ.

Članak 3.

1. U vezi sa sustavom iz Priloga B TSI-ju i stavaka koji se vode kao „Otvorena pitanja” u Prilogu G TSI-ju, uvjeti, koji se moraju ispuniti radi provjere interoperabilnosti u smislu članka 16. stavka 2. Direktive 96/48/EZ, utvrđeni su odgovarajućim tehničkim pravilima koja se primijenjuju u državi članici koja odobrava stavljanje podsustava obuhvaćenih ovom Odlukom u rad.

2. Sve države članice dostavljaju u roku šest mjeseci od priopćenja o ovoj Odluci ostalim državama članicama i Komisiji:

(a) popis primjenjivih tehničkih pravila iz stavka 1.;

(b) ocjenu sukladnosti i postupke provjere koji se primjenjuju u vezi s provedbom primjenjivih tehničkih pravila iz stavka 1.;

(c) tijela koja su imenovale za vršenje navedenih ocjena sukladnosti i postupaka provjere.

Članak 4.

U vezi s pitanjima koja se vode kao „Posebni slučajevi” iz poglavlja 7. TSI-ja, postupci za ocjenu sukladnosti su oni koji se primjenjuju u državama članicama. Sve države članice dostavljaju u roku šest mjeseci od priopćenja o ovoj Odluci ostalim državama članicama i Komisiji:

(a) ocjenu sukladnosti i postupke provjere koji se moraju provoditi u vezi s primjenom tih pravila;

(b) tijela koja su imenovale za vršenje navedenih ocjena sukladnosti i postupaka provjere.

Članak 5.

TSI-jem se dopušta prijelazno razdoblje tijekom kojeg je moguće provesti ocjenu sukladnosti i izdavanje potvrda za interoperabilne sastavne dijelove kao za dio podsustava. Tijekom tog vremena države članice obavješćuju Komisiju koji su interoperabilni sastavni dijelovi ocijenjeni na ovaj način kako bi se tržište interoperabilnih sastavnih dijelova moglo pomno nadzirati, te kako bi se poduzele mjere kojima će se to olakšati.

Članak 6.

Ovime se Odluka 2002/731/EZ stavlja izvan snage. Međutim, njezine se odredbe i dalje primjenjuju u vezi s održavanjem projekata odobrenih u skladu s TSI-jem priloženim toj Odluci i u vezi s projektima za novu prugu i za obnovu ili modernizaciju postojeće pruge, koji su u odmakloj fazi razvoja ili su na dan objave ove Odluke bili predmet ugovora u realizaciji.

Države članice dostavljaju Komisiji takstivan popis podsustava i interoperabilnih sastavnih dijelova na koje se odredbe Odluke 2002/731/EZ i dalje primjenjuju, i to najkasnije šest mjeseci od dana početka primjene ove Odluke.

Članak 7.

Države članice uspostavljaju nacionalni plan provedbe TSI-ja u skladu s kriterijima navedenim u poglavlju 7. Priloga.

Taj plan provedbe prosljeđuju drugim državama članicama i Komisiji najkasnije šest mjeseci od dana početka primjene ove Odluke.

Na temelju tih nacionalnih planova Komisija izrađuju nacrt krovnog plana EU-a u skladu s načelima iz poglavlja 7. Priloga.

Članak 8.

Države članice osiguravaju da funkcionalnost naslijeđenih sustava B razreda iz Priloga B TSI-ju, kao i njihova sučelja, budu i dalje u skladu s postojećim specifikacijama, uz iznimku promjena koje se smatraju potrebnima kako bi se otklonili nedostaci povezani sa sigurnošću tih sustava.

Države članice na zahtjev stavljaju te podatke o naslijeđenim sustavima na raspolaganje u svrhu razvoja i izdavanja potvrda o sigurnosti uređaja kojima se postiže interoperabilnost A razreda, kako je definirano u Prilogu A TSI-ju, zajedno s naslijeđenom opremom B razreda.

Članak 9.

Prilog A TSI-ju priloženog Odluci Komisije 2006/679/EZ od 28. ožujka 2006. u vezi s prometno-upravljačkim i signalno-sigurnosnim podsustavom transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava zamjenjuje se Prilogom A TSI-ju ove Odluke. Odjeljak 7.4.2.3. TSI-ja priloženog Odluci Komisije 2006/679/EZ 28. ožujka 2006. zamjenjuje se odjeljkom 7.5.2.3. TSI-ja priloženog ovoj Odluci.

Članak 10.

Ova se Odluka primjenjuje od dana njezinog priopćenja.

Članak 11.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. studenoga 2006. Za Komisiju Jacques BARROT Potpredsjednik

(1) SL L 235, 17.9.1996., str. 6.

(2) SL L 110, 20.4.2001., str. 1., Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ (SL L 164, 30.4.2004., str. 114.).

(3) SL L 245, 12.9.2002., str. 37., Odluka kako je izmijenjena Odlukom Komisije 2004/447/EZ, SL L 193, 1.6.2004., str. 53.

(4) SL L 284, 16.10.2006., str. 1.

PRILOG

1. UVOD

1.1. Tehničko područje primjene

Ovaj se TSI odnosi na prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav te na dio podsustava održavanja transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina. Oni se nalaze na popisu u točki 1. Priloga II. Direktivi 96/48/EZ.

Dodatni podaci o prometno-upravljačkom i signalno-sigurnosnom podsustavu sadržani su u poglavlju 2. (Definicija i područje primjene podsustava).

1.2. Geografsko područje primjene

Geografsko područje primjene ovog TSI-ja je transeuropski željeznički sustav velikih brzina, kako je opisan u Prilogu I. Direktivi 96/48/EZ.

1.3. Sadržaj ovog TSI-ja

U skladu s člankom 5. stavkom 3. Direktive 96/48/EZ u ovom se TSI-ju:

(a) navodi predviđeno područje primjene (dio mreže ili željeznička vozila iz Priloga I. Direktivi; podsustav ili dio podsustava iz Priloga II. Direktivi) – poglavlje 2. (Definicija i područje primjene podsustava);

(b) utvrđuju osnovni zahtjevi za prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav i njegova sučelja s drugim podsustavima – poglavlje 3. (Temeljni zahtjevi za prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav);

(c) utvrđuju funkcionalne i tehničke specifikacije koje moraju ispuniti podsustav i njegova sučelja s drugim podsustavima. Dotične specifikacije mogu po potrebi varirati u skladu s upotrebom podsustava, primjerice na temelju kategorija pruge, čvorišta i/ili željezničkih vozila iz Priloga I. Direktivi – poglavlje 4. (Obilježja podsustava);

(d) utvrđuju interoperabilne sastavne dijelove i sučelja obuhvaćena europskim specifikacijama, uključujući europske norme, koje su potrebne radi postizanja interoperabilnosti unutar transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina. – poglavlje 5. (Interoperabilni sastavni dijelovi);

(e) navode u svim razmotrenim slučajevima postupci ocjene sukladnosti ili prikladnosti za uporabu. To posebno obuhvaća module definirane Odlukom 93/465/EEZ ili, prema potrebi, posebne postupke ocjenjivanja sukladnosti ili prikladnosti za uporabu interoperabilnih sastavnih dijelova te provjeru podsustava EZ-a – poglavlje 6. (Ocjena sukladnosti i/ili prikladnosti za uporabu sastavnih dijelova i provjera podsustava);

(f) izlaže strategija provedbe TSI-ja. Posebno je potrebno točno utvrditi faze koje treba provesti radi postepenog prijelaza iz postojećeg stanja u konačno stanje, u kojemu će sukladnost s TSI-jem predstavljati standard – poglavlje 7. (Provedba prometno-upravljačkog TSI-ja);

(g) navode stručne kvalifikacije i zdravstveni uvjeti te uvjeti sigurnosti na radu za dotično osoblje potrebni za rad i održavanje dotičnog podsustava, te za provedbu TSI-ja – poglavlje 4. (Obilježja podsustava).

Nadalje, moguće je donijeti odredbe za posebne slučajeve za svaki TSI; oni su navedeni u poglavlju 7. (Provedba prometno-upravljačkog TSI-ja).

Konačno, ovaj TSI obuhvaća u poglavlju 4. (Obilježja podsustava) pravila za rad i održavanje vezano uz područje primjene navedeno u odjeljcima 1.1. (Tehničko područje primjene) i 1.2. (Geografsko područje primjene).

2. DEFINICIJA I PODRUČJE PRIMJENE PODSUSTAVA

2.1. Opće odredbe

Prometno-upravljački podsustav definira se kao sklop funkcija i njihovog provođenja kojim se omogućava sigurno kretanje vlakova.

Prometno-upravljačkim TSI-jem definiraju se temeljni zahtjevi za one dijelove prometno-upravljačkog podsustava koji su relevantni za interoperabilnost te su zbog toga predmet EZ-ove izjave o provjeri.

Obilježja prometno-upravljačkog podsustava koja se odnose na interoperabilnost transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina određena su:

1. FUNKCIJAMA, koje su ključne za sigurno upravljanje željezničkim prometom te koje su ključne za njegovo odvijanje, uključujući funkcije potrebne za upravljanje u otežanim uvjetima (1).

2. SUČELJIMA.

3. Potrebnom razinom RADNIH KARAKTERISTIKA koje su neophodne za ispunjavanje temeljnih zahtjeva.

Specifikacije tih funkcija, sučelja i radnih karakteristika sadržane su u poglavlju 4. (Obilježja podsustava), u kojem se upućuje na primjenjive norme.

2.2. Pregled

Interoperabilnost transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina djelomično ovisi o mogućnostima prometno-upravljačke opreme u vozilu da radi s različitom pružnom opremom.

Zbog pokretljivosti dijela opreme ugrađene u vozilo, prometno-upravljački podsustav dijeli se na dva dijela: na opremu u vozilu i na pružnu opremu (vidjeti Prilog D).

2.2.1. Interoperabilnost

Ovim se TSI-jem definiraju zahtjevi za funkcije, sučelja i radne karakteristike za osiguranje postizanja tehničke interoperabilnosti. Tehnička je interoperabilnost preduvjet za operativnu interoperabilnost, unutar koje se vožnja temelji na dosljednim podacima koji se prikazuju u upravljačnicama, a u skladu je s jedinstvenim operativnim zahtjevima utvrđenima za transeuropski željeznički sustav velikih brzina. Ovaj TSI također sadrži funkcije potrebne za postizanje operativne interoperabilnosti (vidjeti odjeljak 4.3.1. Sučelje s podsustavom odvijanja i upravljanja prometom).

2.2.2. Razredi prometno-upravljačkih sustava

U sklopu prometno-upravljačkog podsustava utvrđena su dva razreda osiguranja vlakova, radijske komunikacije, uređaja za otkrivanje pregrijanih ležišta i sustava detekcije vlaka:

A razred : Jedinstveni prometno-upravljački sustav. B razred : Prometno-upravljački sustavi i programi koji su postojali prije stupanja na snagu Direktive 96/48/EZ, ograničeni na opisane u Prilogu B.

Kako bi se postigla interoperabilnost, prometno-upravljačka oprema u vozilu mora se sastojati od:

— radijskih sučelja i sučelja za prijenos podataka s infrastrukturom A razreda ako se koristi infrastruktura A razreda,

— radijskih sučelja i sučelja za prijenos podataka s infrastrukturom B razreda ako se koristi infrastruktura B razreda. Za signalizaciju se to može postići upotrebom posebnih prijenosnih modula (PPM-a) koji omogućuju rad opreme u vozilu A razreda s pružnom opremom B razreda korištenjem podataka B razreda. Sučelje između opreme u vozilu A razreda i PPM-a definirano je u ovome TSI-ju.

Države članice dužne su osigurati upravljanje sustavima B razreda tijekom njihova vijeka trajanja; to se posebno odnosi na bilo kakve promjene tih specifikacija koje ne smiju ugroziti interoperabilnost.

2.2.3. Razine primjene (Europski sustav upravljanja željezničkim prometom (ERTMS)/Europski sustav upravljanja vlakovima (ETCS))

Za sučelja navedena u ovome TSI-ju utvrđuje se način prenošenja podataka prema vlakovima i, u nekim slučajevima, iz vlakova. Specifikacije A razreda iz ovog TSI-ja nude mogućnosti između kojih se, u okviru projekta, odabiru načini prijenosa koji ispunjavaju njegove uvjete. Utvrđene su tri razine primjene:

1. razina : prijenos podataka vrši se točkastim prijenosom (eurobalizom) i u nekim slučajevima polukontinuiranim prijenosom (europetljom ili točkama prijama podataka). Detekcija vlaka vrši se pomoću pružne opreme, obično tračničkih strujnih krugova ili brojača osovina. Podaci o signalizaciji priopćavaju se strojovođi putem opreme u upravljačnici i, alternativno, putem pružnih signala. 2. razina : prijenos podataka vrši se kontinuiranim radijskim prijenosom (globalnim sustavom mobilne komunikacije za željeznice (GSM-R)). Za neke je funkcije radijski prijenos potrebno nadopuniti točkastim prijenosom (eurobalizom). Detekcija vlaka vrši se pomoću pružne opreme, obično tračničkih strujnih krugova ili brojača osovina. Podaci o signalizaciji priopćavaju se strojovođi putem opreme u upravljačnici i, alternativno, putem pružnih signala. 3. razina : prijenos podataka vrši se kontinuiranim radijskim prijenosom (GSM-R). Za neke je funkcije radijski prijenos potrebno nadopuniti točkastim prijenosom (eurobalizom). Detekcija vlaka vrši se pomoću opreme u vozilu, koja komunicira s pružnom opremom prometno-upravljačkog sustava. Podaci o signalizaciji priopćavaju se strojovođi putem opreme u upravljačnici.

Zahtjevi ovog TSI-ja odnose se na sve razine primjene. Provedba je opisana u poglavlju 7. (Provedba prometno-upravljačkog TSI-ija). Vlak opremljen sustavom opreme u vozilu A razreda za određenu razinu primjene mora imati mogućnost rada na toj razini, kao i na bilo kojoj nižoj razini.

2.2.4. Granice infrastrukturne mreže

Lokalna tehnička sučelja između pružne prometno-upravljačke opreme susjednih infrastruktura ne smiju ograničiti nesmetani prolaz vlakova pri prelasku granica među njima.

Ni jednom brzom ili konvencionalnom vlaku opremljenom sustavom u vozilu A razreda u skladu s odgovarajućim TSI-jem, ni jedan od dva TSI-ja ne smije ograničiti promet na bilo kojem putu vožnje na transeuropskoj pruzi visokih brzina ili konvencionalnoj pruzi s infrastrukturom opremljenom pružnim sustavom A razreda u skladu s odgovarajućim TSI-jem nakon međusobne provjere interoperabilnosti između registara željezničkih vozila tog vlaka i registara infrastrukture tog puta vožnje.

3. TEMELJNI ZAHTJEVI ZA PROMETNO-UPRAVLJAČKI PODSUSTAV

3.1. Opće odredbe

U skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 96/48/EZ o interoperabilnosti, transeuropski željeznički sustav velikih brzina, podsustavi i interoperabilni sastavni dijelovi, uključujući sučelja, moraju ispuniti temeljne zahtjeve utvrđene u općim uvjetima Priloga III. Direktivi. Temeljni zahtjevi su sljedeći:

— sigurnost,

— pouzdanost i raspoloživost,

— zdravlje,

— zaštita okoliša,

— tehnička kompatibilnost.

Direktivom se omogućuje primjena osnovnih zahtjeva na čitav transeuropski željeznički sustav velikih brzina ili posebno na svaki podsustav i njegove interoperabilne sastavne dijelove.

U daljnjem su tekstu osnovni zahtjevi pojedinačno obrađeni. Za zahtjeve vezane uz sustave B razreda odgovorne su nadležne države članice.

3.2. Posebni aspekti prometno-upravljačkog podsustava

3.2.1. Sigurnost

Na svakom se projektu na koji se primjenjuje ova specifikacija, provode mjere potrebne za dokazivanje da stupanj rizika nastanka nezgode u okviru prometno-upravljačkog podsustava nije veći od ciljanog stupnja za promet. Kako rješenja za postizanje sigurnosti ne bi ugrozila interoperabilnost, potrebno je poštivati zahtjeve vezane uz osnovni parametar iz odjeljka 4.2.1. (Obilježja sigurnosti prometno-upravljačkog podsustava važna za interoperabilnost).

Za sustave A razreda (ERTMS/ETCS) cilj globalne sigurnosti podsustava podijeljen je na opremu u vozilu i pružnu opremu. Podrobni su zahtjevi navedeni u osnovnom parametru iz odjeljka 4.2.1. (Sigurnosna obilježja prometno-upravljačkog podsustava važna za interoperabilnost). Ovaj se zahtjev sigurnosti mora ispuniti zajedno sa zahtjevima raspoloživosti, koji su utvrđeni u odjeljku 3.2.2. (Pouzdanost i raspoloživost).

Za sustave B razreda koji se koriste za promet na transeuropskom željezničkom sustavu velikih brzina dotična država članica (utvrđene u Prilogu B) dužna je:

— osigurati da projekt sustava B razreda ispunjava nacionalne ciljeve sigurnosti,

— osigurati da primjena sustava B razreda ispunjava nacionalne ciljeve sigurnosti,

— definirati sigurnosne operativne parametre i uvjete upotrebe sustava B razreda (uključujući, ali ne ograničavajući se na održavanje i upravljanje u otežanim uvjetima).

3.2.2. Pouzdanost i raspoloživost

(a) Za sustav A razreda globalni ciljevi pouzdanosti i raspoloživosti podsustava podijeljeni su na opremu u vozilu i pružnu opremu. Podrobni su zahtjevi navedeni u osnovnom parametru iz odjeljka 4.2.1. (Sigurnosna obilježja prometno-upravljačkog podsustava važna za interoperabilnost).

(b) Kakvoćom organizacije održavanja za sve sustave, uključujući prometno-upravljački podsustav, mora se osigurati nadzor nad stupnjem rizika do kojeg dolazi starenjem i trošenjem sastavnih dijelova. Kakvoćom se održavanja izbjegava ugrožavanje sigurnosti tijekom provođenja navedenih radova. Vidjeti odjeljak 4.5. (Pravila o održavanju).

3.2.3. Zdravlje

Na temelju europskih propisa i nacionalnih propisa usklađenih s europskim zakonodavstvom, potrebno je poduzeti mjere opreza kako korišteni materijali i projekt prometno-upravljačkog podsustava ne bi ugrožavali zdravlje osoba koje imaju pristup tim podsustavima.

3.2.4. Zaštita okoliša

Na temelju europskih propisa i nacionalnih propisa usklađenih s europskim zakonodavstvom:

— prometno-upravljačka oprema, ako je izložena visokoj temperaturi ili požaru, ne smije prijeći ograničenja emisije para i plinova koji su štetni za okoliš,

— prometno-upravljačka oprema ne smije sadržavati tvari koje tijekom redovne upotrebe mogu iznimno zagaditi okoliš,

— prometno-upravljačka oprema mora biti u skladu s važećim europskim zakonodavstvom kojim se nadziru ograničenja emisija elektromagnetskih smetnji i otpornost na te smetnje duž granica željezničkog posjeda,

— prometno-upravljačka oprema mora biti u skladu s postojećim propisima o zagađenju bukom,

— prometno-upravljačka oprema ne smije proizvesti neprihvatljivu razinu vibracija, koje bi mogle ugroziti cjelovitost infrastrukture (ako se infrastruktura pravilno održava).

3.2.5. Tehnička kompatibilnost

Tehnička kompatibilnost obuhvaća funkcije, sučelja i radne karakteristike potrebne za postizanje interoperabilnosti.

Zahtjevi vezani uz tehničku kompatibilnost dijele se na sljedeće tri kategorije:

— prva kategorija obuhvaća opće tehničko-tehnološke zahtjeve za interoperabilnost, odnosno uvjete u okolišu, unutarnju elektromagnetsku kompatibilnost (EMC) unutar granica željeznice i ugradnju. Dotični zahtjevi kompatibilnosti definirani su u ovome poglavlju,

— druga kategorija sadrži opis primjene prometno-upravljačkog podsustava navodi koje funkcije on mora vršiti kako bi se postigla interoperabilnost. Ova je kategorija definirana u poglavlju 4.,

— treća kategorija sadrži opis upravljanja prometno-upravljačkim podsustavom kako bi se postigla interoperabilnost. Ova je kategorija definirana u poglavlju 4.

3.2.5.1. Tehničko-tehnološka kompatibilnost

3.2.5.1.1. Fizički - okolišni uvjeti

Sustavi koji ispunjavaju zahtjeve za sustave A razreda mogu djelovati u klimatskim i fizičkim uvjetima prisutnima duž dotičnoga dijela transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina. Za sučelja sa željezničkim vozilima vidjeti odjeljak 4.3.2.5. (Fizički uvjeti i uvjeti u okolišu).

Sustavi koji ispunjavaju zahtjeve za sustave B razreda moraju barem biti u skladu s fizičkim i okolišnim specifikacijama koje se primjenjuju na sustav B razreda kako bi mogli raditi u klimatskim i fizičkim uvjetima prisutnima duž transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina.

3.2.5.1.2. Unutarnja elektromagnetska kompatibilnost željeznice

Osnovni je parametar opisan u odjeljku 4.2.12. (Elektromagnetska kompatibilnost). Za sučelja sa željezničkim vozilima vidjeti odjeljak 4.3.2.6. (Elektromagnetska kompatibilnost), a za sučelja s energijom vidjeti odjeljak 4.3.4.1. (Elektromagnetska kompatibilnost).

3.2.5.2. Kompatibilnost prometno-upravljačkog podsustava

U poglavlju 4., te u prilozima A i B, definirani su zahtjevi za interoperabilnost prometno-upravljačkog podsustava.

Nadalje, ovim TSI-jem, zajedno s prometno-upravljačkim TSI-jem za transeuropski konvencionalni željeznički sustav, osigurava se tehnička interoperabilnost između transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina i konvencionalnog željezničkog sustava za prometno-upravljački podsustav ako su oba opremljena sustavom A razreda.

4. OBILJEŽJA PODSUSTAVA

4.1. Uvod

Transeuropski željeznički sustav velikih brzina, na koji se odnosi Direktiva 96/48/EZ i čiji je dio prometno-upravljački podsustav integrirani je sustav čiju je usklađenost potrebno provjeriti. Ta se usklađenost posebno provjerava u odnosu na specifikacije podsustava, njegova sučelja sa sustavom u koji je uklopljen te pravila za rad i održavanje.

Uzimajući u obzir sve primjenjive osnovne zahtjeve, na prometno-upravljački podsustav odnose se sljedeći osnovni parametri:

— sigurnosna obilježja prometno-upravljačkog podsustava važna za interoperabilnost (odjeljak 4.2.1.),

— funkcionalnost ETCS-a u vozilu (odjeljak 4.2.2.),

— funkcionalnost ETCS-a na pružnoj opremi (odjeljak 4.2.3.),

— funkcije Europske integrirane željezničke radio mreže (EIRENE) (odjeljak 4.2.4.),

— sučelja zračnosti ETCS-a i EIRENE (odjeljak 4.2.5.),

— unutarnja sučelja za prometno-upravljački podsustav u vozilu (odjeljak 4.2.6.),

— unutarnja sučelja za prometno-upravljački podsustav pružne opreme (odjeljak 4.2.7.),

— upravljanje ključevima (odjeljak 4.2.8.),

— upravljanje oznakama ETCS-a (odjeljak 4.2.9.),

— uređaj za otkrivanje pregrijanih ležišta (odjeljak 4.2.10.),

— kompatibilnost s pružnim sustavima za detekciju vlaka (odjeljak 4.2.11.),

— elektromagnetska kompatibilnost (odjeljak 4.2.12.),

— sučelje između strojovođe i opreme u vlaku (SSV) prema ETCS-u (odjeljak 4.2.13.),

— sučelje između strojovođe i opreme u vlaku (SSV) prema EIRENE-u (odjeljak 4.2.14.),

— sučelje sa snimanjem podataka u regulatorne svrhe (odjeljak 4.2.15.),

— vidljivost pružne prometno-upravljačke opreme (odjeljak 4.2.16.).

Zahtjevi iz odjeljaka

— 4.2.10. (uređaj za otkrivanje pregrijanih ležišta),

— 4.2.11. (kompatibilnost s pružnim sustavima za detekciju vlaka),

— 4.2.12. (elektromagnetska kompatibilnost),

— 4.2.16. (vidljivost pružne prometno-upravljačke opreme),

uvijek se primjenjuju bez obzira na razred sustava.

Svi ostali zahtjevi iz odjeljka 4.2. (Funkcionalne i tehničke specifikacije podsustava) uvijek se primjenjuju samo na sustave A razreda. Za zahtjeve za sustave B razreda odgovorne su nadležne države članice. U Prilogu B obrađuju se obilježja sustava B razreda i navode se odgovorne države članice.

Za PPM-e, koji omogućavaju rad sustava u vozilu A razreda na infrastrukturi B razreda, vrijede zahtjevi za sustave B razreda.

Za postizanje interoperabilnosti nije nužno standardizirati sve funkcije u okviru čitavog prometno-upravljačkog podsustava. Funkcionalnost automatskog osiguranja vlaka i automatskog upravljanja vlakom obrađena u poglavlju 4. obuhvaća:

— standardne funkcije opreme u vlaku, kojima se osigurava da svaki vlak reagira na predvidljivi način na podatke dobivene od pružnih uređaja,

— standardne pružne funkcije, koje imaju mogućnost obraditi podatke dobivene od nacionalnih sustava osiguranja i signalizacije, i te podatke pretvoriti u standardne poruke za vlakove,

— standardna sučelja za komunikaciju između pruge i vlaka, te vlaka i pruge.

Funkcije za prometno-upravljački podsustav svrstane su u kategorije u kojima se, na primjer navodi da li su one izborne ili obvezne. Kategorije su utvrđene u Prilogu A točki 1. i Prilogu A točki 32., dok je podjela funkcija navedena u sklopu teksta.

U Prilogu A točki 3. nalazi se glosar izraza i definicija ETCS-a, koji se koriste u specifikacijama iz Priloga A.

S obzirom na temeljne zahtjeve iz poglavlja 3., funkcionalne i tehničke specifikacije prometno-upravljačkog podsustava navedene su kako slijedi:

4.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije podsustava

4.2.1. Sigurnosna obilježja prometno-upravljačkog podsustava važna za interoperabilnost

Ovim se osnovnim parametrom opisuju sigurnosni zahtjevi ERTMS-a/ETCS-a na uređajima u vlaku i sigurnosni zahtjevi na pružnim uređajima.

U vezi s osnovnim zahtjevom „sigurnosti” (vidjeti odjeljak 3.2.1. Sigurnost), ovim se osnovnim parametrom utvrđuju obvezni zahtjevi za interoperabilnost:

— kako rješenja za postizanje sigurnosti ne bi ugrozila interoperabilnost, potrebno je poštivati zahtjeve iz Priloga A točke 47.,

— za dio jednog uređaja u vlaku i jednog pružnog uređaja koji se odnosi na sigurnost, sigurnosni zahtjev za 1. ili 2. razinu ETCS-a (2) je sljedeći: prihvatljivi stupanj opasnosti (PSO) od 10-9/sat (za slučajne ispade), što odgovara 4. razini integriteta sigurnosti. Podrobni zahtjevi za opremu A razreda navedeni su u Prilogu A točki 27. Moguće je donijeti blaže sigurnosne zahtjeve za vrijednosti PSO-a za pružnu opremu ako se dostigne ciljana sigurnost prometa,

— treba poštivati zahtjeve za pouzdanost i raspoloživost iz Priloga A točke 28.

4.2.2. Funkcionalnost ETCS-a u vozilu

Ovim se osnovnim parametrom opisuje funkcionalnost ETCS-a u vozilu. Sadrži sve funkcije za sigurnu vožnju vlaka. Izvedba funkcija mora biti u skladu s Prilogom A točkama 14. i 49. Te se funkcije provode u skladu s Prilogom A točkama 1., 2., 4., 13., 15., 23. i 53. kao i dolje navedenim tehničkim specifikacijama:

— komunikacija s pružnim prometno-upravljačkim uređajima. Funkcija prijenosa podataka točkama za prijam podataka na 1. razini primjene ETCS-a obvezna je u vozilu samo u uvjetima opisanima u poglavlju 7. Funkcionalnost radijskog prijenosa podataka za ETCS obvezna je samo na 2. ili 3. razini primjene ETCS-a, — prijam eurobalizom. Vidjeti Prilog A točke 9., 36. i 43., — prijam europetljom. Vidjeti Prilog A točke 16. i 50., — upravljanje protokom za radijski prijenos i radijske poruke. Vidjeti Prilog A točke 10., 11., 12., 18., 19., 22., 39. i 40.,

— komunikacija sa strojovođom, — pomoć pri vožnji. Vidjeti Prilog A točku 51., — odašiljanje podataka o prijeđenom putu. Vidjeti Prilog A točku 51.

— komunikacija s PPM-ima. Vidjeti Prilog A točke 8., 25., 26., 29., 36., 49. i 52. Ova funkcija uključuje: — upravljanje izlaznim podacima PPM-a, — pružanje podataka koje će koristiti PPM, — upravljanje prijelazima PPM-a.

— funkcija automatskog osiguranja vlaka i signalizacije u upravljačnici. Vidjeti Prilog A točke 6., 7., 31. i 37. Ova funkcija uključuje: — određivanje položaja vlaka u koordinatnom sustavu eurobalize, što je temelj za nadzor profila dinamičke brzine, — računanje profila dinamičke brzine za njegovu vožnju, — nadzor profila dinamičke brzine tijekom vožnje, — odabir načina za nadzor brzine, — nadzor vlaka u skladu s nacionalnim vrijednostima, — utvrđivanje i pružanje funkcije intervencije, — postavljanje obilježja vlaka,

— dokazivanje potpunosti vlaka (cjelovitosti vlaka) – obvezno za 3. razinu, izborno za 1. ili 2. razinu.

— praćenje stanja opreme i pomoć pri upravljanju u otežanim uvjetima. Ova funkcija uključuje: — pokretanje funkcionalnosti ETCS-a u vozilu, — pružanje pomoći pri upravljanju u otežanim uvjetima, — izolaciju funkcionalnosti ETCS-a u vozilu,

— pomoć pri snimanju podataka u regulatorne svrhe. Vidjeti Prilog A točke 5., 41. i 55.,

— prosljeđivanje podataka/naloga SSV-u i, prema potrebi, jedinici sučelja vlaka, npr. podataka o tome gdje se zatvaraju/otvaraju zračna krilca, spušta/podiže pantograf, uključuje/isključuje glavni prekidač napajanja, kada prijeći sa sustava vuče A na sustav vuče B. Vidjeti Prilog A točku 7.

4.2.3. Funkcionalnost ETCS-a na pruzi

Ovim se osnovnim parametrom opisuje funkcionalnost ETCS-a na pruzi. Sadrži cjelokupnu funkcionalnost ETCS–a kako bi određeni vlak imao siguran put vožnje. Izvedba funkcija mora biti u skladu s Prilogom A točkom 14. Te se funkcije provode u skladu s Prilogom A točkama 1., 2., 4., 13., 15., 23., 31., 37., 53. i dolje navedenim tehničkim specifikacijama:

— komunikacija s pružnom signalnom opremom (osiguranje, znak),

— određivanje položaja određenog vlaka u koordinatnom sustavu eurobalize (2. i 3. razina),

— pretvaranje podataka pružne signalne opreme u standardni oblik za prometno-upravljačke uređaje u vozilu,

— sastavljanje odobrenja za vožnju, uključujući opis pruge i naloge za određeni vlak,

— komunikacija s prometno-upravljačkim uređajima u vlaku. Ona uključuje: — prijenos eurobalizom. Vidjeti Prilog A točke 9. i 43., — radijske točke prijama podataka. Vidjeti Prilog A točke 18., 19. i 21. Radijske točke prijama podataka odnose se samo na 1. razinu na kojoj su izborne (vidjeti također odjeljak 7.2.6.), — europetlja. Vidjeti Prilog A točke 16. i 50. Europetlja se odnosi samo na 1. razinu na kojoj je izborna (vidjeti također odjeljak 7.2.6.), — radijsku komunikaciju preko radijskog blokovnog centra (RBC-a). Vidjeti Prilog A točke 10., 11., 12., 39. i 40. Radijska komunikacija RBC-a odnosi se samo na 2. i 3. razinu,

— prijenos podatka o oslobađanju pruge uređaju osiguranja. Ova se funkcija odnosi samo na 3. razinu,

— slanje podataka/naloga SSV-u i, prema potrebi, jedinici sučelja vlaka, npr. podataka gdje se zatvaraju/otvaraju zračna krilca, spušta/podiže pantograf, uključuje/isključuje glavni prekidač napajanja, prelazi sa sustava vuče A na sustav vuče B.

4.2.4. Funkcije sustava EIRENE

Ovim se osnovnim parametrom opisuju funkcije glasovne komunikacije i priopćavanja podataka u sustavu EIRENE:

— funkcije povezane s pozivanjem strojovođe,

— operativne radijske funkcije, — npr. funkcija nadzora nad budnošću s uzbunjivanjem (vidjeti Prilog A točku 32. odredbu 5.7. i Prilog A točku 33. Kada funkcija nadzora nad budnošću uključi uzbunjivanje, a ta je dodatna funkcija ugrađena, sustav nadzora nad budnošću sastavlja automatsku poruku koja se putem radijskog uređaja u upravljačnici odašilje pružnom uređaju),

— priopćavanje podataka.

Ove se funkcije provode u skladu s tehničkim specifikacijama iz Priloga A točaka 32., 33. i 48., a njihove radne karakteristike moraju biti u skladu s Prilogom A točkom 22.

4.2.5. Sučelja zračnog raspora ETCS-a i EIRENE-a

Cjelokupna specifikacija ovih sučelja sastoji se od dva dijela:

— specifikacija protokola za prijenos podataka sa/na funkcije ERTMS-a i za osiguranje sigurnosti u komunikaciji,

— specifikacija sučelja između dijelova opreme. Sučelja među opremom opisana su u: — odjeljku 4.2.6. (Unutarnja sučelja za prometno-upravljački podsustav u vozilu) za opremu u vozilu, — odjeljku 4.2.7. (Unutarnja sučelja za prometno-upravljački podsustav na pruzi) za pružnu opremu.

Ovim se osnovnim parametrom opisuje zračni raspor između prometno-upravljačkih uređaja na pruzi i u vozilu. On uključuje:

— fizičke, električne i elektromagnetske vrijednosti koje se moraju poštivati za siguran rad,

— komunikacijski protokol koji se mora koristiti,

— raspoloživost komunikacijskog kanala.

Primjenjuju se sljedeće specifikacije:

— radijska komunikacija s vlakom: sučelja za radijsku komunikaciju A razreda rade u pojasu R-GSM-a. Vidjeti Prilog A točku 35. Protokoli moraju biti u skladu Prilogom A točkama 10., 18., 19., 39. i 40.,

— komunikacija između eurobalize i europetlje s vlakom: Sučelja za komunikaciju eurobalize moraju biti u skladu s Prilogom A točkama 9. i 43. Sučelja za komunikaciju europetlje moraju biti u skladu s Prilogom A točkama 16. i 50.

4.2.6. Unutarnja sučelja za prometno-upravljački podsustav u vozilu

Ovaj se osnovni parametar sastoji od tri dijela.

4.2.6.1. Sučelje između ETCS-a i PPM-a

Posebni prijenosni modul (PPM) omogućuje primjenu ETCS-a u vozilu na prugama opremljenima sustavima automatskog osiguranja vlaka (AOV)/automatskog upravljanja vlakom (AUV) B razreda.

Sučelje između funkcionalnosti ETCS-a u vozilu i PPM-a sustava AOV-a/AUV-a B razreda definirano je u Prilogu A točkama 4., 8., 15., 25., 26. i 49. U Prilogu A točki 45. podrobno je opisano sučelje K, a u točki 46. sučelje G. Primjena sučelja K je izborna, no ako se izvrši, mora biti u skladu s Prilogom A točkom 45. Nadalje, ako se sučelje K primijeni, funkcionalnost prijenosnog kanala vozila mora ispunjavati obilježja iz Priloga A točke 46.

4.2.6.2. GSM-R/ETCS

Sučelje između radijskog sustava A razreda i funkcionalnosti ETCS-a u vozilu. Ovi su zahtjevi podrobno navedeni u Prilogu A točkama 4., 7., 15., 20., 22. i 34.

4.2.6.3. Mjerenje puta

Sučelje između funkcije mjerenja puta i ERTMS-a/ETCS-a u vozilu mora ispunjavati zahtjeve iz Priloga A točke 44. Ovo sučelje pridonosi osnovnom parametru samo ako se oprema za mjerenje puta isporučuje kao zasebni interoperabilni sastavni dijelovi (vidjeti odjeljak 5.2.2. Udruživanje interoperabilnih sastavnih dijelova).

4.2.7. Unutarnja sučelja pružne prometno-upravljačke opreme

Ovaj se osnovni parametar sastoji od šest dijelova.

4.2.7.1. Funkcionalno sučelje između radijskih blokovnih centara (RBC-a)

Ovo se sučelje koristi za utvrđivanje podataka koje razmjenjuju susjedni radijski blokovni centri (RBC-i) kako bi se vlak mogao sigurno kretati od područja jednog RBC-a do područja drugog RBC-a. Tim se sučeljem utvrđuju:

— podaci koji se prenose s „predajnog” RBC-a na „prijamni” RBC,

— podaci koji se prenose s „prijamnog” RBC-a na „predajni” RBC.

Ovi su zahtjevi podrobno navedeni u Prilogu A točki 12.

4.2.7.2. Tehničko sučelje između RBC-a

To je tehničko sučelje između dva RBC-a. Ovi su zahtjevi podrobno navedeni u Prilogu A točkama 58., 62. i 63.

4.2.7.3. GSM-R/RBC

To je sučelje između radijskog sustava A razreda i funkcionalnosti ETCS-a na pružnoj opremi. Ovi su zahtjevi podrobno navedeni u Prilogu A točkama 4., 15., 20., 22. i 34.

4.2.7.4. Eurobaliza/elektronski pružni uređaj (EPU)

Radi se o sučelju između eurobalize i elektronskog pružnog uređaja (EPU). Ovi su zahtjevi podrobno navedeni u Prilogu A točki 9. Ovo sučelje pridonosi osnovnom parametru samo ako se eurobalize i EPU-i isporučuju kao zasebni interoperabilni sastavni dijelovi (vidjeti odjeljak 5.2.2. Udruživanje interoperabilnih sastavnih dijelova).

4.2.7.5. Europetlja/EPU

Radi se o sučelju između europetlje i EPU-a. Ovi su zahtjevi podrobno navedeni u Prilogu A točki 16. Ovo sučelje pridonosi osnovnom parametru samo ako se europetlja i EPU-i isporučuju kao zasebni interoperabilni sastavni dijelovi (vidjeti odjeljak 5.2.2. Udruživanje interoperabilnih sastavnih dijelova).

4.2.7.6. Zahtjevi vezani uz prethodno podešenje pružne opreme ERTMS-a

Radi se o sučelju između pružne opreme A razreda i pružne infrastrukture za prometno-upravljački podsustav. Ovi su zahtjevi podrobno navedeni u Prilogu A točki 59. U ovoj se točki opisuju načini prethodnog podešenja pružne opreme A razreda.

4.2.8. Upravljanje ključevima

Ovaj se osnovni parametar odnosi na radijski prijenos sigurnosnih podataka, koji je zaštićen mehanizmima za koje su potrebni kriptografski ključevi. Upravitelji infrastrukture i željeznički prijevoznici dužni su osigurati upravljački sustav za upravljanje i nadzor ključevima. Potrebno je sučelje za upravljanje ključevima:

— između sustava za upravljanje ključevima različitih upravitelja infrastrukture,

— između sustava za upravljanje ključevima željezničkih prijevoznika i upravitelja infrastrukture,

— između sustava za upravljanje ključevima i pružne ETCS opreme i ETCS opreme u vozilu.

Zahtjevi za upravljanje ključevima između sustava za upravljanje ključevima interoperabilnih regija podrobno su navedeni u Prilogu A točkama 11. i 56.

4.2.9. Upravljanje oznakama ETCS-a

Ovaj se osnovni parametar odnosi na jedinstvene oznake ETCS-a za pružne uređaje i uređaje u vozilu. Zahtjevi su podrobno navedeni u Prilogu A točki 23. Dodjela varijabli definirana je u Prilogu A točki 53.

Dobavljači prometno-upravljačke opreme u vozilu odgovorni su za upravljanje jedinstvenim oznakama u okviru dodijeljenog raspona kako je utvrđeno u Prilogu A točki 53. Upravitelji voznog parka željezničkih vozila dužni su osigurati upravljački sustav za upravljanje i nadzor oznakama tijekom vijeka trajanja uređaja.

Prilogom A točkom 53. državama su članicama dodijeljeni rasponi oznaka. Države članice su odgovorne za vođenje dodjele tih raspona dobavljačima u svojoj državi.

Dobavljači pružnih uređaja odgovorni su za upravljanje jedinstvenim oznakama u okviru njima dodijeljenih raspona. Upravitelj infrastrukture je dužan osigurati upravljački sustav za nadzor i upravljanje oznakama tijekom vijeka trajanja uređaja.

4.2.10. Uređaj za otkrivanje pregrijanih ležišta

Ovim se osnovnim parametrom podrobno utvrđuju zahtjevi za pružnu opremu pomoću koje se provjerava da li je temperatura ležišta osovina tračničkog vozila u prolazu premašila određenu vrijednost te se ti podaci odašilju upravljačkom centru. Zahtjevi su navedeni u Prilogu A Dodatku 2.

Postupanje sa željezničkim vozilima opremljenim napravom za otkrivanje pregrijanih ležišta u vozilu opisano je u odjeljku 4.2.11. TSI-ja željezničkih vozila velikih brzina.

4.2.11. Kompatibilnost s pružnim sustavima za detekciju vlaka

Ovim se osnovnim parametrom opisuju obilježja pružnih sustava za detekciju vlaka koji moraju biti kompatibilni sa željezničkim vozilima koja ispunjavaju zahtjeve dotičnog (dotičnih) TSI-ja željezničkih vozila.

Željeznička vozila moraju imati obilježja potrebna za rad pružnih sustava za detekciju vlaka. Zahtjevi za obilježja vozila podrobno su navedeni u Prilogu A Dodatku 1.

Ta će obilježja biti uključena u TSI željezničkih vozila.

4.2.12. Elektromagnetska kompatibilnost

Ovaj se osnovni parametar dijeli na dva dijela.

4.2.12.1. Unutarnja elektromagnetska kompatibilnost prometno-upravljačkog podsustava

Prometno-upravljačka oprema ne smije stvarati smetnje drugoj prometno-upravljačkoj opremi.

4.2.12.2. Elektromagnetska kompatibilnost između željezničkih vozila i pružne prometno-upravljačke opreme

Obuhvaća raspon emisija elektromagnetske kompatibilnosti (EMC) (linijska i inducirana struja vuče i ostale struje koje stvara vlak, obilježja elektromagnetskog polja i statička polja) koji željeznička vozila moraju poštivati kako bi se osigurao pravilan rad pružne prometno-upravljačke opreme. Uključuje opis mjerenja vrijednosti.

Obilježja pružne prometno-upravljačke opreme utvrđena su u:

— Prilogu A točki A7 (opća obilježja otpornosti opreme),

— Prilogu A točki 9. (posebni zahtjevi za komunikaciju eurobalizom),

— Prilogu A točki 16. (posebni zahtjevi za komunikaciju europetljom).

Nadalje, posebni zahtjevi vezani uz sustave za detekciju vlaka navedeni su u poglavlju 4.2.11., dok su posebni zahtjevi vezani uz uređaj za otkrivanje pregrijanih ležišta podrobno navedeni u Prilogu A Dodatku 2.

4.2.13. SSV ETCS-a (sučelje između strojovođe i vlaka)

Ovim se osnovnim parametrom opisuju podaci koje sustav ETCS-a u vlaku pruža strojovođi i koje strojovođa unosi u sustav ERTMS-a/ETCS-a u vlaku. Vidjeti Prilog A točku 51.

Obuhvaća:

— ergonomiju (uključujući vidljivost),

— funkcije ETCS-a koje se prikazuju,

— funkcije ETCS-a koje strojovođa pokreće unosom podataka.

4.2.14. SSV sustava EIRENE (sučelje između strojovođe i vlaka)

Ovim se osnovnim parametrom opisuju podaci koje sustav EIRENE u vlaku pruža strojovođi i koje strojovođa unosi u sustav EIRENE u vlaku. Vidjeti Prilog A točke 32., 33. i 51.

Obuhvaća:

— ergonomiju (uključujući vidljivost),

— funkcije EIRENE koje se prikazuju,

— izlazne podatke na zahtjev,

— ulazne podatke na zahtjev.

4.2.15. Sučelje sa snimanjem podataka u regulatorne svrhe

Ovim se osnovnim parametrom opisuju:

— razmjena podataka između uređaja za snimanje podataka i alata za učitavanje podataka,

— komunikacijski protokoli,

— fizička sučelja,

— funkcionalni zahtjevi vezani uz snimanje podataka i njihova upotreba.

Istražnim se tijelima mora omogućiti pristup snimljenim podacima koji ispunjavaju obvezne zahtjeve za snimanje podataka u službene i istražne svrhe u svim državama članicama.

Vidjeti Prilog A točke 4., 5., 15., 41. i 55.

4.2.16. Vidljivost pružnih prometno-upravljačkih obilježja

Osnovnim se parametrima opisuju:

— obilježja retro reflektirajućih znakova kojima se osigurava dobra vidljivost. Na temelju zahtjeva vezanih uz prednja svjetla vozila (vidjeti TSI željezničkih vozila velikih brzina), potrebno je osigurati ispunjavanje zahtjeva vezanih uz odvijanje prometa,

— obilježja interoperabilnih najava signala (objavnica), vidjeti Prilog A točku 38.

4.3. Funkcionalne i tehničke specifikacije sučelja s drugim podsustavima

4.3.1. Sučelje s podsustavom odvijanja i upravljanja prometom

4.3.1.1. Operativna pravila ERTMS-a/ETCS-a i GSM-R-a

Na transeuropsku mrežu primijenit će se određeni jedinstveni operativni zahtjevi, opisani u TSI-ju „Odvijanje i upravljanje prometom” (vidjeti također odjeljak 4.4. Operativna pravila za prometno-upravljački i signalno-sigurnosni TSI).

TSI odvijanja prometa na konvencionalnim prugama: Prilog A

TSI odvijanja prometa na prugama velikih brzina: Prilog A

4.3.1.2. Sučelje između strojovođe i stroja prema ETCS-u

Ovim se sučeljem opisuju podaci koje sustavi ERTMS-a/ETCS-a u vozilu prikazuju strojovođi i koje strojovođa unosi u sustave ERTMS-a/ETCS-a u vozilu. Osnovni parametar prometno-upravljačkog podsustava opisan je u odjeljku 4.2.13. (ETCS SSS (sučelje između strojovođe i stroja)).

Ovo se sučelje odnosi na sustav A razreda. Zahtjeve za AOV/AUV sustave B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

TSI odvijanja prometa na konvencionalnim prugama: Prilog A1

TSI odvijanja prometa na prugama velikih brzina: Prilog A1

4.3.1.3. Sučelje između strojovođe i stroja prema EIRENE-u

Ovim se sučeljem opisuju podaci koje sustav EIRENE u vozilu prikazuje strojovođi i koje strojovođa unosi u sustav EIRENE u vozilu. Osnovni parametar prometno-upravljačkog podsustava opisan je u odjeljku 4.2.14. (EIRENE SSS (Sučelje između strojovođe i stroja)).

Ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda. Jednakovrijedne zahtjeve za radijske sustave B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

TSI odvijanja prometa na konvencionalnim prugama: Prilog A2

TSI odvijanja prometa na prugama velikih brzina: Prilog A2

4.3.1.4. Sučelje sa snimanjem podataka u regulatorne svrhe

Ovo se sučelje odnosi na funkcionalne zahtjeve za snimanje podataka i za njihovu uporabu. Osnovni parametar prometno-upravljačkog podsustava opisan je u odjeljku 4.2.15. (Sučelje sa snimanjem podataka u regulatorne svrhe).

Ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda. Jednakovrijedne zahtjeve za AOV/AUV sustave B razreda i radijske sustave B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

TSI odvijanja prometa na konvencionalnim prugama: odjeljak 4.2.3.5.

TSI odvijanja prometa na prugama velikih brzina: odjeljak 4.2.3.5.

4.3.1.5. Zajamčene radne karakteristike i obilježja kočenja vlaka

Prometno-upravljački podsustav zahtijeva zajamčene radne karakteristike kočenja vlaka. U TSI-ju odvijanja i upravljanja prometom donose se pravila za utvrđivanje zajamčenih radnih karakteristika kočenja vlaka. U TSI-ju željezničkih vozila definira se metoda utvrđivanja radnih karakteristika kočenja vozila.

Ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda. Jednakovrijedne zahtjeve za AOV/AUV sustave B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

TSI odvijanja prometa na konvencionalnim prugama: odjeljak 4.2.2.6.2.

TSI odvijanja prometa na prugama velikih brzina: odjeljak 4.2.2.6.2.

4.3.1.6. Izolacija funkcionalnosti ETCS-a u vozilu

Ovo se sučelje odnosi na operativne zahtjeve za izolaciju funkcionalnosti ETCS-a u vozilu u slučaju kvara. Zahtjevi prometno-upravljačkog podsustava utvrđeni su u odjeljku 4.2.2. (Funkcionalnost ETCS-a u vozilu).

Ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda. Jednakovrijedne zahtjeve za AOV/AUV sustave B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

TSI odvijanja prometa na konvencionalnim prugama: Prilog A1

TSI odvijanja prometa na prugama velikih brzina: Prilog A1

4.3.1.7. Namjerno izbrisano

4.3.1.8. Uređaji za otkrivanje pregrijanih ležišta

Ovo se sučelje odnosi na operativne zahtjeve za uređaje za otkrivanje pregrijanih ležišta. Osnovni parametar prometno-upravljačkog podsustava opisan je u odjeljku 4.2.10. (Uređaj za otkrivanje pregrijanih ležišta).

TSI odvijanja prometa na konvencionalnim prugama: Prilog B odjeljak C

TSI odvijanja prometa na prugama velikih brzina: Prilog B odjeljak C

4.3.1.9. Budnost strojovođe

Ovo se sučelje odnosi na operativne zahtjeve za budnost strojovođe.

Funkcionalnost prijenosa poruke na zahtjev TSI-ja odvijanja prometa obuhvaćena je izbornom funkcionalnošću sustava EIRENE, kako je opisana u odjeljku 4.2.4. (Funkcije EIRENE).

TSI odvijanja prometa na konvencionalnim prugama: odjeljak 4.3.2.2.

TSI odvijanja prometa na prugama velikih brzina: odjeljak 4.3.2.2.

4.3.1.10. Upotreba kočenja pijeskom

Ovo se sučelje odnosi na operativne zahtjeve za strojovođe kako pijesak ne bi smanjio radne karakteristike pružnih uređaja za detekciju vlaka. Osnovni parametar nadzora i -vođenja opisan je u odjeljku 4.2.11.

TSI odvijanja prometa na konvencionalnim prugama: Prilog H

TSI odvijanja prometa na prugama velikih brzina: Prilog B

4.3.1.11. Vanjsko vidno polje strojovođe

Ovo se sučelje odnosi na vidno polje strojovođe kroz vjetrobransko staklo upravljačnice. Zahtjevi prometno-upravljačkog podsustava opisani su u odjeljku 4.2.16. (Vidljivost pružnih znakova prometno-upravljačkog podsustava).

TSI odvijanja prometa na konvencionalnim prugama: odjeljak 4.3.2.4.

TSI odvijanja prometa na prugama velikih brzina: odjeljak 4.3.2.4.

4.3.2. Sučelje s podsustavom željezničkih vozila

Sve upute za sučelja s TSI-jem vučnih vozila za konvencionalne pruge i vagone vode se kao otvorena pitanja. Pod vučnim se vozilima podrazumijevaju lokomotive, električni motorni vlakovi i dizelski motorni vlakovi.

4.3.2.1. Kompatibilnost s pružnim sustavima za detekciju vlaka

Pružni sustavi za detekciju vlaka moraju imati obilježja potrebna za ostvarivanje kompatibilnosti sa željezničkim vozilima u skladu s TSI-jem željezničkih vozila. Osnovni parametar upravljanja i nadzora opisan je u odjeljku 4.2.11. (Kompatibilnost s pružnim sustavima za detekciju vlaka). Podrobne upute u dotičnome TSI-ju navedene su u sljedećoj tablici.

Parametar Prilog A Dodatak 1. prometno-upravljački TSI TSI željezničkih vozila velikih brzina TSI željezničkih vozila – teretni vagoni TSI vučnih vozila - lokomotive, električni motorni vlakovi (EMV), dizelski motorni vlakovi (DMV) i vagoni (potrebno ažurirati kada se izradi TSI) Razmak između osovina 2.1. uključujući sliku 6. 4.2.7.10.2. 4.3.2.1. Geometrija kotača 2.2. uključujući sliku 7. 4.2.7.10.3. 5.4.2.3. Masa vozila (minimalno osovinsko opterećenje) 3.1. 4.2.3.2. 4.2.3.2. Beskovinski prostor oko kotača 3.2. (otvoreno pitanje) Još nije utvrđeno Još nije utvrđeno Masa metala vozila 3.3. (otvoreno pitanje) Još nije utvrđeno Još nije utvrđeno Materijal kotača 3.4. 4.2.7.10.3. 5.4.2.3. Impedancija između kotača 3.5. 4.2.3.3.1. 4.2.3.3.1. Impedancija vozila 3.6. 4.2.8.3.8. Nema Upotreba opreme za kočenje pijeskom 4.1. 4.2.3.10. Nema Upotreba složenih kočničkih blokova 4.2. Prilog L Otvoreno pitanje Harmonike povratne struje vuče 5.1. 4.2.8.3.4.1. Nema Upotreba elektromagnetskih kočnica 5.2. Potrebno utvrditi Nema Električna, magnetska, elektromagnetska polja 5.3. 4.3.4.12. Nema

4.3.2.2. Elektromagnetska kompatibilnost između željezničkih vozila i pružne prometno-upravljačke opreme

Ovo sučelje obuhvaća emisije elektromagnetske kompatibilnosti (EMC) (primarna i inducirana struja vuče i ostale struje koje stvara vlak, obilježja elektromagnetskog polja i statička polja) koje moraju uvažavati željeznička vozila kako bi se osigurao pravilan rad pružne prometno-upravljačke opreme. Osnovni parametar prometno-upravljačkog podsustava opisan je u odjeljku 4.2.12.2. (Elektromagnetska kompatibilnost između željezničkih vozila i pružne prometno-upravljačke opreme).

TSI teretnih vagona: nije obuhvaćen.

TSI željezničkih vozila velikih brzina: odjeljak 4.2.6.6.

4.3.2.3. Zajamčene radne karakteristike i obilježja kočenja vlaka

Prometno-upravljački podsustav zahtijeva zajamčene radne karakteristike kočenja vlaka. U TSI-ju željezničkih vozila definira se metoda utvrđivanja radnih karakteristika kočenja vozila. U TSI-ju odvijanja i upravljanja prometom donose se pravila za utvrđivanje zajamčenih radnih karakteristika kočenja vlaka.

Ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda. Jednakovrijedne zahtjeve za AOV/AUV sustave B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

Zajamčene radne karakteristike kočenja za vlakove stalne kompozicije navodi proizvođač i one su obuhvaćene u Registru željezničkih vozila.

Na vlakove promjenljive kompozicije ili pojedinačna vozila primjenjuje se TSI željezničkih vozila – teretni vagoni.

TSI željezničkih vozila – teretni vagoni: odjeljak 4.2.4.1.2.

TSI željezničkih vozila velikih brzina: odjeljci 4.2.4.1., 4.2.4.4., 4.2.4.7.

4.3.2.4. Položaj antene za prometno-upravljački podsustav u vozilu

Položaj antene za eurobalizu i europetlju na željezničkom vozilu mora biti takav da se osigura pouzdan prijenos podataka na krajnjim točkama geometrije pruge preko kojih može prelaziti željezničko vozilo. Mora se povesti računa o kretanju i ponašanju željezničkih vozila. Osnovni parametar prometno-upravljačkog podsustava opisan je u odjeljku 4.2.2. (Funkcionalnost ETCS-a u vozilu).

Ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda. Zahtjeve za AOV/AUV sustave B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

Položaj antene za GSM-R na krovu vozila uglavnom ovisi o mjerenjima koja se moraju provesti na svim vrstama vozila, vodeći računa i o položaju drugih (novih ili postojećih) antena. U probnim uvjetima rad antene mora ispunjavati zahtjeve opisane u odjeljku 4.2.5. (Sučelja zračnog raspora između ETCS-a i EIRENE-a). Probni su uvjeti opisani i u odjeljku 4.2.5. (Sučelja zračnog raspora između ETCS-a i EIRENE-a).

TSI željezničkih vozila – teretni vagoni: nije obuhvaćen.

TSI željezničkih vozila velikih brzina: odjeljak 4.3.4.8.

4.3.2.5. Fizički uvjeti u okolišu

Klimatski i fizički uvjeti prometno-upravljačke opreme, koji se očekuju u vlaku, definiraju se uputom na Registre infrastrukture pruga na kojima je predviđen promet vlakom, te uputom na Prilog A točku A4. i točku A5.

4.3.2.6. Elektromagnetska kompatibilnost između željezničkih vozila i prometno-upravljačke opreme u vozilu

Kako bi se olakšala opća upotreba prometno-upravljačkih uređaja u vozilu u novim željezničkim vozilima koja su odobrena za promet na transeuropskoj mreži, elektromagnetski uvjeti koji se očekuju u vlaku definiraju se u skladu s Prilogom A točkom A6. Na komunikacijski sustav eurobaliza i europetlji primjenjuju se odredbe iz Priloga A točke 9., odnosno Priloga A točke 16.

Zahtjeve za sustave u vozilima B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

TSI željezničkih vozila – teretni vagoni: nije obuhvaćen

TSI željezničkih vozila velikih brzina: odjeljak 4.2.6.6.

4.3.2.7. Izolacija funkcionalnosti ETCS-a u vozilu

Ovo se sučelje odnosi na izolaciju funkcionalnosti ETCS-a u vozilu. Nakon izolacije ETCS-a mora postojati mogućnost kretanja vlaka bez korištenja ETCS-a. Zahtjevi za prometno-upravljački podsustav opisani su u odjeljku 4.2.2. (Funkcionalnost ETCS-a u vozilu).

Ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda. Jednakovrijedne zahtjeve za AOV/AUV sustave B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

TSI željezničkih vozila – teretni vagoni: nije obuhvaćen.

TSI željezničkih vozila velikih brzina: odjeljak 4.2.7.10.1.

4.3.2.8. Podatkovna sučelja

Podatkovno sučelje između vlaka i prometno-upravljačkih uređaja u vozilu definirano je u Prilogu A točki 7.

Ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda. Jednakovrijedne zahtjeve za AOV/AUV sustave B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

TSI željezničkih vozila – teretnih vagona nije bitan za 1. i 2. razinu ETCS-a.

TSI željezničkih vozila velikih brzina: odjeljci 4.2.7.12. i 4.2.8.3.6.9.

Zahtjevi za sučelje između radijske komunikacije i podsustava željezničkih vozila podrobno su navedeni u Prilogu A točki 33.

Ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda. Jednakovrijedne zahtjeve za radijske sustave B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

Dotična odgovarajuća specifikacija utvrđena je u:

TSI-ju željezničkih vozila – teretni vagoni: nije obuhvaćen

TSI-ju željezničkih vozila velikih brzina: odjeljak 4.2.7.9.

4.3.2.9. Uređaji za otkrivanje pregrijanih ležišta

Ovo se sučelje odnosi na tehničke zahtjeve za uređaje za otkrivanje pregrijanih ležišta. Osnovni parametar prometno-upravljačkog podsustava opisan je u odjeljku 4.2.10. (Uređaj za otkrivanje pregrijanih ležišta).

Ovo se sučelje odnosi na ustav otkrivanja pregrijanih ležišta A razreda. Jednakovrijedni zahtjevi za sustave za otkrivanje pregrijanih ležišta B razreda utvrđeni su u odgovarajućem registru infrastrukture (vidjeti Prilog C).

Dotična odgovarajuća specifikacija utvrđena je u:

TSI-ju željezničkih vozila – teretni vagoni: odjeljak 4.2.3.3.2.

TSI-ju željezničkih vozila velikih brzina: odjeljak 4.2.3.3.2.

4.3.2.10. Prednja svjetla vozila

Ovo se sučelje odnosi na tehničke zahtjeve za boju i jakost prednjih svjetala vozila kako bi se osigurala odgovarajuća vidljivost reflektirajućih pružnih znakova i reflektirajuće odjeće. Zahtjevi prometno-upravljačkog podsustava opisani su u odjeljku 4.2.16. (Vidljivost pružnih znakova prometno-upravljačkog podsustava) i odjeljku 4.7.

TSI željezničkih vozila – teretni vagoni: nije obuhvaćen

TSI željezničkih vozila velikih brzina: odjeljak 4.2.7.4.1.1.

4.3.2.11. Budnost strojovođe

Funkcionalnost koju traži TSI odvijanja prometa obuhvaćena je izbornom funkcionalnošću sustava EIRENE, kako je opisana u odjeljku 4.2.4. (Funkcije sustava EIRENE). Ovo sučelje vrijedi ako upravitelj infrastrukture provodi tu izbornu funkcionalnost.

Podrobna specifikacija sučelja između uređaja budnosti i GSM-R-a u vozilu vodi se kao otvoreno pitanje.

TSI željezničkih vozila – teretni vagoni: nije obuhvaćen

TSI željezničkih vozila velikih brzina: za sada nema zahtjeva u odjeljku 4.2.7.9.

4.3.2.12. Mjerenje prijeđenog puta

To je sučelje između uređaja za mjerenje prijeđenog puta i funkcionalnosti mjerenja prijeđenog puta potrebno za funkcije ETCS-a u vozilu.

Ovo sučelje s TSI-jem željezničkih vozila odnosi se samo na osnovni parametar opisan u odjeljku 4.2.6.3. (Mjerenje prijeđenog puta) ako se oprema za mjerenje prijeđenog puta isporučuje kao zasebni interoperabilni sastavni dijelovi (vidjeti odjeljak 5.2.2. Udruživanje interoperabilnih sastavnih dijelova).

Ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda. Jednakovrijedne zahtjeve za sustave AOS-a/AUV-a B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

TSI željezničkih vozila – teretni vagoni: nije obuhvaćen

4.3.2.13. Sučelje sa snimanjem podataka u regulatorne svrhe

Ovo se sučelje odnosi na tehničke zahtjeve za snimanje podataka. Osnovni parametar prometno-upravljačkog podsustava opisan je u odjeljku 4.2.15. (Sučelje sa snimanjem podataka u regulatorne svrhe).

Ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda. Zahtjeve za sustave B razreda u vozilu utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

TSI željezničkih vozila – teretni vagoni: nije obuhvaćen

TSI vozila velikih brzina: odjeljak 4.2.7.11.

4.3.2.14. Prethodna ugradnja u vozilo

Ovo se sučelje odnosi na omjer prethodne ugradnje opreme A razreda u željeznička vozila, kako je opisano u Prilogu A točki 57.

Ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda.

TSI željezničkih vozila velikih brzina: odjeljak 4.2.7.10.1. (Prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav: opće odredbe)

TSI željezničkih vozila – teretni vagoni: nije obuhvaćen.

4.3.2.15. Vanjsko vidno polje strojovođe

Ovo se sučelje odnosi na vidno polje strojovođe kroz vjetrobransko staklo upravljačnice. Zahtjevi za prometno-upravljački podsustav opisani su u odjeljku 4.2.16. (Vidljivost pružnih znakova prometno-upravljačkog podsustava).

TSI željezničkih vozila – teretni vagoni: nije obuhvaćen

TSI željezničkih vozila velikih brzina: odjeljci 4.2.2.6. i 4.2.2.7.

4.3.2.16. Automatsko upravljanje napajanjem i posebni zahtjevi za željeznička vozila za duge tunele

Ovim se sučeljem opisuje funkcionalnost prometno-upravljačkog podsustava:

— za upravljanje zatvaranjem ili otvaranjem zračnih krilca u skladu s zahtjevima željezničkih vozila,

— za upravljanje spuštanjem i podizanjem pantografa u skladu s zahtjevima energije,

— za upravljanje uključivanjem i isključivanjem glavne sklopke napajanja u skladu s zahtjevima energije.

Radi se o osnovnoj funkcionalnosti ETCS-a opisanoj u odjeljcima 4.2.2. i 4.2.3.

TSI željezničkih vozila – teretni vagoni: nije obuhvaćen

TSI željezničkih vozila velikih brzina: odjeljci 4.2.7.12. i 4.2.8.3.6.7.

4.3.3. Sučelja s podsustavom infrastruktura

4.3.3.1. Sustavi za detekciju vlaka

Infrastrukturnim se uređajima mora osigurati da sustav za detekciju vlaka ispunjava zahtjeve iz odjeljka 4.2.11. (Kompatibilnost s pružnim sustavima za detekciju vlaka) i Priloga A Dodatka 1. (točka 3.5. Impedancija između kotača).

TSI infrastrukture za vlakove velikih brzina: odjeljak 4.2.18.

TSI infrastrukture za konvencionalne vlakove: u budući TSI konvencionalnih vlakova uključit će se uputa na zahtjeve prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog TSI-ja koje mora ispunjavati infrastruktura.

4.3.3.2. Pružna prometno-upravljačka oprema

Položaj pružne opreme podsustava prijenosa (GSM-R, europetlja, eurobaliza) mora biti takav da osigura pouzdan prijenos podataka na krajnjim točkama geometrije pruge preko kojih željeznička vozila mogu prelaziti. U obzir se mora uzeti kretanje i ponašanje željezničkih vozila. Vidjeti odjeljak 4.2.5. (Zračnost između ETCS-a i EIRENE-a).

Postavljanje najava signala (objavnica) (vidjeti odjeljak 4.2.16.) i ostale pružne prometno-upravljačke opreme (npr. antena GSM-R-a, europetlji, eurobaliza, uređaja za otkrivanje pregrijanih ležišta, svjetlosnih signala, skretničkih postavnih sprava…) mora ispunjavati zahtjeve (minimalnog profila infrastrukture) utvrđene u TSI-ju infrastrukture.

U pogledu prenošenja podataka, ovo se sučelje odnosi na sustave A razreda. Jednakovrijedne zahtjeve za sustave B razreda utvrđuju nadležne države članice (vidjeti Prilog B).

TSI infrastrukture za vlakove velikih brzina: odjeljak 4.2.3.

4.3.3.3. Kakvoća pijeska koji se koristi u željezničkim vozilima

Za korištenje u željezničkim vozilima mora se nabaviti pijesak određene kakvoće kako bi sustavi za detekciju vlaka mogli ispravno raditi. Zahtjevi za prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav opisani su u Prilogu A Dodatku 1. odredbi 4.1.4.

TSI infrastrukture za vlakove velikih brzina: odjeljak 4.2.25.4.

4.3.3.4. Upotreba elektromagnetskih kočnica

Radi osiguranja ispravnog rada pružne prometno-upravljačke opreme, korištenje magnetskih kočnica i kočenja vrtložnim strujama navode se u registru infrastrukture, i to uputom na Prilog A Dodatak 1. odredba 5.2.

4.3.4. Sučelja s podsustavom energije

4.3.4.1. Elektromagnetska kompatibilnost

Elektromagnetski uvjeti koji se predviđaju za stabilna postrojenja definirat će se uputom na Prilog A točku A7.

Na komunikacijske sustave eurobalize i europetlje primjenjuju se odredbe iz Priloga A točke 9., odnosno Priloga A točke 16.

Za sustave za detekciju vlaka vidjeti Prilog A Dodatak 1.

Za uređaje za detekciju pregrijanih ležišta vidjeti Prilog A Dodatak 2.

TSI energije za pruge velikih brzina: odredba 4.2.6.

4.3.4.2. Automatsko upravljanje naponom

Ponašanje prometno-upravljačkog podsustava u pogledu odvajanja faza i sekcija za odvajanje sustava napajanja, temeljeno na podacima podsustava energije, opisano je u 4.2.2. i 4.2.3.

TSI energije za pruge velikih brzina: odredbe 4.2.21., 4.2.22. i 4.2.2.

4.4. Pravila za rad

Pravila za rad prometno-upravljačkog podsustava (ERTMS-a/ETCS-a i GSM-R-a) podrobno su navedena u TSI-ju odvijanja i upravljanja prometom.

4.5. Pravila za održavanje

Pravilima za održavanje podsustava iz ovog TSI-ja osigurava se održavanje vrijednosti navedenih u osnovnim parametrima iz poglavlja 4. unutar zahtijevanih granica tijekom čitavog vijeka trajanja uređaja. Međutim, tijekom preventivnog održavanja ili popravaka može se dogoditi da podsustav ne postigne vrijednosti navedene u osnovnim parametrima; pravilima za održavanje osigurava se da se tijekom tih radnji ne ugrozi sigurnost.

Kako bi se ostvarili ti rezultati, poštivat će se sljedeći uvjeti.

4.5.1. Odgovornost proizvođača opreme

Proizvođač opreme ugrađene u podsustav mora utvrditi:

— sve zahtjeve i postupke održavanja (uključujući nadzor ispravnog rada, dijagnostičke metode i instrumente te metode i instrumente za ispitivanje) potrebne za ispunjavanje temeljnih zahtjeva i vrijednosti koji su navedeni kao obvezni zahtjevi ovog TSI-ja, i to tijekom čitavog vijeka trajanja opreme (prijevoz i skladištenje prije ugradnje, redovan rad, kvarovi, popravci, provjere i radnje održavanja, povlačenje iz upotrebe itd.),

— sve zdravstvene i sigurnosne rizike koji mogu utjecati na javnost i osoblje odgovorno za održavanje,

— uvjete 1. razine održavanja (tj. definicija pružnih zamjenjivih jedinica (PZJ), definicija odobrenih kompatibilnih verzija sklopovlja i programske podrške, zamjena neispravnih PZJ-a i primjerice, uvjeti skladištenja PZJ-a i uvjeti za popravak neispravnih PZJ-a),

— tehničke uvjete za upravljanje vlakom s neispravnom opremom do predviđenog cilja ili do radionice (upravljanje u otežanim uvjetima s tehničkoga gledišta, npr. djelomično ili potpuno isključene funkcije, izolacija u odnosu na druge funkcije itd.),

— provjere koje je potrebno izvršiti u slučaju da je oprema podvrgnuta iznimnom naprezanju (npr. ekstremni uvjeti u okolišu ili neuobičajeni udarci).

4.5.2. Odgovornost naručitelja

Naručitelji su dužni:

— osigurati da su za sve sastavnice u opsegu ovog TSI-ja (bez obzira radi li se o interoperabilnim sastavnim dijelovima ili ne) utvrđeni zahtjevi za održavanje, kako je navedeno u odjeljku 4.5.1. (Odgovornost proizvođača opreme)

— utvrditi potrebna pravila održavanja važna za sve sastavnice u opsegu ovog TSI-ja, vodeći računa o rizicima uzrokovanim međusobnim djelovanjem različite opreme unutar podsustava i sučeljima s drugim podsustavima.

4.5.3. Odgovornost upravitelja infrastrukture ili željezničkog prijevoznika

Upravitelj infrastrukture ili željeznički prijevoznik odgovorni za rad uređaja u vozilu ili pružnih uređaja:

— dužni su donijeti plan održavanja kako je utvrđeno u odjeljku 4.5.4. (Plan održavanja).

4.5.4. Plan održavanja

Plan održavanja mora se temeljiti na odredbama navedenima u odjeljku 4.5.1. (Odgovornost proizvođača opreme), odjeljku 4.5.2. (Odgovornost naručitelja) i odjeljku 4.5.3. (Odgovornost upravitelja infrastrukture ili željezničkog prijevoznika te mora obuhvaćati barem:

— uvjete korištenja opreme u skladu sa zahtjevima koje utvrđuju proizvođači,

— specifikaciju programa održavanja (npr. definiciju kategorija preventivnog održavanja i popravaka, najduže vrijeme između preventivnog održavanja i odgovarajućih mjera opreza koje se poduzimaju radi sigurnosti podsustava i osoblja odgovornog za održavanje, vodeći računa o smetnjama koje uzrokuju radnje održavanja s obzirom na rad prometno-upravljačkog podsustava),

— zahtjeve za skladištenje rezervnih dijelova,

— definiciju 1. razine održavanja,

— pravila za upravljanje opremom u kvaru,

— zahtjeve vezane uz najmanji stupanj stručne osposobljenosti osoblja odgovornog za održavanje, te navođenje zdravstvenih i sigurnosnih rizika,

— zahtjeve vezane uz opremu osobne zaštite,

— definiciju odgovornosti i ovlaštenja osoblja odgovornog za održavanje (npr. za pristup opremi, upravljanje ograničenjima i/ili prekidima rada sustava, zamjena PZJ-a, popravak neispravnih PZJ-a, ponovno uspostavljanje redovnog rada sustava),

— postupke upravljanja oznakama ETCS-a. Vidjeti odjeljak 4.2.9. (Upravljanje oznakama ETCS-a),

— metode izvješćivanja proizvođača opreme o kvarovima koji ozbiljno ugrožavaju sigurnost i učestalim kvarovima sustava.

4.6. Stručna osposobljenost

Stručna osposobljenost potrebna za upravljanje prometno-upravljačkim podsustavom utvrđena je u TSI-ju odvijanja i upravljanja prometom.

Stručna osposobljenost potrebna za održavanje prometno-upravljačkog podsustava utvrđuje se u planu održavanja (vidjeti odjeljak 4.5.4. Plan održavanja).

4.7. Zdravstveni i sigurnosni uvjeti

Uz zahtjeve navedene u planovima održavanja (vidjeti odjeljak 4.5. Pravila održavanja), poduzimaju se mjere opreza za osiguranje zdravlja i sigurnosti osoblja odgovornog za održavanje i odvijanje prometa u skladu s europskim propisima i nacionalnim propisima koji su usklađeni s europskim zakonodavstvom.

Osoblje odgovorno za održavanje pružne opreme prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog podsustava dužno je tijekom radova na ili u blizini pruge nositi reflektirajuću odjeću s oznakom EZ (te time ispunjavati odredbe Direktive 89/686/EEZ od 21. prosinca 1989. o usklađivanju zakona država članica u vezi osobne zaštitne odjeće).

4.8. Registri infrastrukture i željezničkih vozila

Prometno-upravljački podsustav čine dvije cjeline:

— oprema u vozilu,

— pružna oprema.

Zahtjevi vezani uz sadržaj registara infrastrukture i željezničkih vozila koji se odnose na prometno-upravljačke uređaje podrobno su navedeni u Prilogu C (posebna obilježja pruge i posebna obilježja vlaka).

5. SASTAVNI INTEROPERABILNI DIJELOVI

5.1. Definicije

Na temelju članka 2. točke (d) Direktive 96/48/EZ:

Interoperabilni sastavni dijelovi su „sve osnovne sastavnice, skupine sastavnica, podsklopovi ili potpuni sklopovi opreme ugrađeni ili predviđeni za ugradnju u podsustav o kojemu izravno ili neizravno ovisi interoperabilnost transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina.” Pojam sastavnog dijela obuhvaća opipljive dijelove i neopipljive dijelove, poput programske podrške.

5.2. Popis interoperabilnih sastavnih dijelova

5.2.1. Osnovni interoperabilni sastavni dijelovi

Interoperabilni sastavni dijelovi prometno-upravljačkog podsustava pobrojane su u:

— tablici 5.1.a za opremu u vozilu,

— tablici 5.2.a za pružnu opremu.

Interoperabilni sastavni dijelovi pod nazivom „sigurnosna platforma” definiraju se kao ugradni blok (opći proizvod, neovisan o primjeni) koji se sastoji od sklopovlja i osnovne programske podrške (međuopreme) i/ili operativnog sustava i/ili pomoćnih alata), koji se mogu koristiti za izradu složenijih sustava (opće primjene, tj. razredi primjena).

5.2.2. Udruživanje interoperabilnih sastavnih dijelova

Osnovni interoperabilni sastavni dijelovi prometno-upravljačkog podsustava utvrđeni u tablicama 5.1.a i 5.2.a mogu se kombinirati u veće jedinice. Skupina se potom definira na temelju funkcija integriranih interoperabilnih sastavnih dijelova i preostalih sučelja s opremom izvan skupine. Tako oblikovana skupina smatra se interoperabilnim sastavnim dijelom.

— U tablici 5.1.b navode se skupine interoperabilnih sastavnih dijelova opreme u vozilu.

— U tablici 5.2.b navode se skupine interoperabilnih sastavnih dijelova pružne opreme.

Ako obvezne specifikacije iz ovog TSI-ja nisu dostupne kao potpora sučelju, moguće je izdati izjavu o sukladnosti udruživanjem interoperabilnih sastavnih dijelova.

5.3. Radne karakteristike i specifikacije sastavnica

Za svaki se osnovni interoperabilni sastavni dio ili skupinu interoperabilnih sastavnih dijelova u tablicama u poglavlju 5. navodi:

— u 3. stupcu, funkcije i sučelja. Napominje se kako neki interoperabilni sastavni dijelovi imaju izborne funkcije i/ili sučelja,

— u 4. stupcu, obvezne specifikacije za ocjenu sukladnosti svake funkcije ili sučelja, prema potrebi uz uputu na odgovarajući odjeljak poglavlja 4.,

— u 5. stupcu, moduli koji se primjenjuju radi ocjene sukladnosti, a koji su opisani u poglavlju 6. ovog TSI-ja.

Napominje se kako se zahtjevi iz odjeljka 4.5.1. (Odgovornost proizvođača opreme) primjenjuju na sve osnovne interoperabilne sastavne dijelove ili skupine interoperabilnih sastavnih dijelova.

Tablica 5.1.a

Osnovni interoperabilni sastavni dijelovi prometno-upravljačkih uređaja u vozilu

1. 2. 3. 4. 5. Br. Interoperabilni sastavni dio IC Obilježja Posebni zahtjevi koji se ocjenjuju u odnosu na poglavlje 4. Modul 1. ERTMS/ETCS u vozilu Sigurnost 4.2.1. Funkcionalnost ETCS-a u vozilu 4.2.2. H2 ili B sa D ili B sa F Osim: — Mjerenja prijeđenog puta, — Snimanja podataka u regulatorne svrhe Sučelja zračnog raspora između ETCS–a i EIRENE-a 4.2.5 RBC (2. i 3. razina) Jedinica za radijski prijam podataka (izborna za 1. razinu) Zračni raspor eurobalize Zračni raspor europetlje (izborno za 1. razinu) Sučelja PPM (provedba sučelja K neobvezna) 4.2.6.1. ERTMS/GSM-R u vozilu 4.2.6.2. Mjerenje prijeđenog puta 4.2.6.3. Sustav upravljanja ključevima 4.2.8. Upravljanje oznakama ETCS-a 4.2.9. Sučelje između strojovođe i stroja prema ETCS-u 4.2.13. Upravljanje ključevima 4.3.1.7. Fizički uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.2.6. Podatkovno sučelje 4.3.2.8. Uređaj za snimanje sigurnosnih podataka Nema 2. Sigurnosna platforma u vozilu Sigurnost 4.2.1. H2 ili B sa D ili B sa F 3. Uređaj za snimanje sigurnosnih podataka Funkcionalnost ETCS-a u vozilu 4.2.2. H2 ili B sa D ili B sa F Samo snimanje podataka u regulatorne svrhe Sučelja Alat za učitavanje podataka JRU 4.2.15. ERTMS/ETCS u vozilu Nema Uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.2.6. 4. Mjerenje prijeđenog puta Sigurnost 4.2.1. H2 ili B sa D ili B sa F Funkcionalnost ETCS-a u vozilu 4.2.2. Samo prijeđenog puta Sučelja ERTMS/ETCS u vozilu 4.2.6.3. Uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.2.6. 5. Vanjski PPM Funkcije i sigurnost Nema H2 ili B sa D ili B sa F u skladu s nacionalnim specifikacijama Sučelja ERTMS/ETCS u vozilu 4.2.6.1. Zračni raspor AOV-a/AUV-a B razreda Nema u skladu s nacionalnim specifikacijama Uvjeti u okolišu Nema u skladu s nacionalnim specifikacijama EMC Nema u skladu s nacionalnim specifikacijama 6. ERTMS/GSM-R u vozilu Funkcije EIRENE-a 4.2.4. H2 ili B sa D ili B sa F Prijenos podataka samo na 2. ili 3. razini, ili na 1. razini s radijskim prijamom podataka Sučelja ERTMS/ETCS u vozilu samo na 2. ili 3. razini, ili na 1. razini s točkom radijskog prijama podataka 4.2.6.2. GSM-R 4.2.5. Sučelje između strojovođe i stroja prema EIRENE 4.2.14. Uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.2.6.





Tablica 5.1.b

Skupine interoperabilnih sastavnih dijelova prometno-upravljačkih uređaja u vozilu

Ova je tablica primjer prikaza strukture, moguće je predložiti i druge skupine

1. 2. 3. 4. 5. Br. Interoperabilni sastavni dio IC Obilježja Posebni zahtjevi koji se ocjenjuju u odnosu na poglavlje 4. Modul 1. Sigurnosna platforma u vozilu ERTMS/ETCS u vozilu Uređaj za snimanje sigurnosnih podataka Mjerenje prijeđenog puta Sigurnost 4.2.1. Funkcionalnost ETCS-a u vozilu 4.2.2. Sučelja zračnog raspora ETCS-a i EIRENE-a 4.2.5. H2 ili B sa D ili B sa F RBC (2. i 3. razina) Jedinica za radijski prijam podataka (izborno za 1. razinu) Zračni raspor eurobalize Zračni raspor europetlje (izborno za 1. razinu) Sučelja PPM (primjena sučelja K je izborna) 4.2.6.1. ERTMS/GSM-R u vozilu 4.2.6.2. Sustav upravljanja ključevima 4.2.8. Upravljanje oznakama ETCS-a 4.2.9. Sučelje između strojovođe i stroja prema ETCS-u 4.2.13. Fizički uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.2.6. Alat za učitavanje podataka JRU 4.2.15. Podatkovno sučelje 4.3.2.8.





Tablica 5.2.a

Osnovni interoperabilni sastavni dijelovi pružne prometno-upravljačke opreme

1. 2. 3. 4. 5. Br. Interoperabilni sastavni dio IC Obilježja Posebni zahtjevi koji se ocjenjuju u odnosu na poglavlje 4. Modul 1. RBC Sigurnost 4.2.1. H2 ili B sa D ili B sa F Funkcionalnost pružnog ETCS-a 4.2.3. osim komunikacije preko eurobaliza, radijskog prijama podataka i europetlje Sučelja zračnog raspora ETCS-a i EIRENE-a 4.2.5. Samo radijska komunikacija s vlakom Sučelja Susjedni RBC 4.2.7.1., 4.2.7.2. Pružni ERTMS/GSM-R 4.2.7.3. Sustav upravljanja ključevima 4.2.8. Upravljanje oznakama ETCS-a 4.2.9. Zabravljivanje Uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.4.1., 4.3.2.2. 2. Jedinica za radijski prijam podataka Sigurnost 4.2.1. Funkcionalnost pružnog ETCS-a 4.2.3. osim komunikacije preko eurobaliza, europetlje i funkcionalnosti 2./3. razine Sučelja zračnog raspora ETCS-a i EIRENE-a 4.2.5. H2 ili B sa D ili B sa F samo radijska komunikacija s vlakom Sučelja Pružni ERTMS GSM-R 4.2.7.3. Sustav upravljanja ključevima 4.2.8. Upravljanje oznakama ETCS-a 4.2.9. Zabravljivanje i EPU 4.2.3. Uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.4.1., 4.3.2.2. 3. Eurobaliza Sigurnost 4.2.1. Sučelja zračnog raspora ETCS-a i EIRENE-a 4.2.5. H2 ili B sa D ili B sa F Samo komunikacija s vlakom preko eurobalize Sučelja EPU eurobaliza 4.2.7.4. Upravljanje oznakama ETCS-a 4.2.9. Uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.4.1., 4.3.2.2. 4. Europetlja Sigurnost 4.2.1. H2 ili B sa D ili B sa F Sučelja zračnog raspora ETCS-a i EIRENE-a 4.2.5. Samo komunikacija s vlakom preko europetlje Sučelja EPU europetlja 4.2.7.5. Upravljanje oznakama ETCS-a 4.2.9. Uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.4.1., 4.3.2.2. 5. EPU eurobaliza Sigurnost 4.2.1. Funkcionalnost pružnog ETCS-a 4.2.3. H2 ili B sa D ili B sa F osim komunikacije preko radijske točke prijama podataka, europetlje i funkcionalnosti 2. i 3. razine Sučelja Pružna signalizacija Nema Eurobaliza 4.2.7.4. Upravljanje oznakama ETCS-a 4.2.9. Uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.4.1., 4.3.2.2. 6. EPU europetlja Sigurnost 4.2.1. Funkcionalnost pružnog ETCS-a 4.2.3. H2 ili B sa D ili B sa F osim komunikacije preko točke radijskog prijama podataka, eurobalize i funkcionalnosti 2. i 3. razine Sučelja Pružna signalizacija Nema europetlja 4.2.7.5. Upravljanje oznakama ETCS-a 4.2.9. Uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.4.1., 4.3.2.2. 7. Pružna sigurnosna platforma Sigurnost 4.2.1. H2 ili B sa D ili B sa F





Tablica 5.2.b

Skupine interoperabilnih sastavnih dijelova pružne prometno-upravljačke opreme

Ova je tablica primjer prikaza strukture, moguće je predložiti i druge skupine

1. 2. 3. 4. 5. Br. Interoperabilni sastavni dio IC Obilježja Posebni zahtjevi koji se ocjenjuju u odnosu na poglavlje 4. Modul 1. Pružna sigurnosna platforma eurobaliza EPU eurobaliza Sigurnost 4.2.1. Funkcionalnost pružnog ETCS-a 4.2.3. H2 ili B sa D ili B sa F osim komunikacije preko europetlje i funkcionalnosti 2. i 3. razine Sučelja zračnog raspora ETCS-a i EIRENE-a 4.2.5. samo komunikacija s vlakom preko eurobalize Sučelja Pružna signalizacija Nema Upravljanje oznakama ETCS-a 4.2.9. Uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.4.1., 4.3.2.2. 2. Pružna sigurnosna platforma europetlja EPU europetlja Sigurnost 4.2.1. Funkcionalnost pružnog ETCS-a 4.2.3. H2 ili B sa D ili B sa F osim komunikacije preko eurobalize i funkcionalnosti 2. i 3. razine Sučelja zračnog raspora ETCS-a i EIRENE-a 4.2.5. samo komunikacija s vlakom preko europetlje Sučelja Pružna signalizacija Nema Upravljanje oznakama ETCS-a 4.2.9. Uvjeti u okolišu 4.3.2.5. EMC 4.3.4.1., 4.3.2.2.

6. OCJENA SUKLADNOSTI I/ILI PRIKLADNOSTI ZA UPORABU SASTAVNIH DIJELOVA I PROVJERA PODSUSTAVA

6.0. Uvod

U opsegu ovog TSI-ja ispunjavanje odgovarajućih temeljnih zahtjeva iz poglavlja 3. ovog TSI-ja osigurava se ispunjavanjem specifikacija iz poglavlja 4. i, kao njegove nadogradnje, poglavlja 5. u vezi interoperabilnih sastavnih dijelova, na što ukazuje pozitivni rezultat ocjene sukladnosti i/ili prikladnosti za uporabu interoperabilnih sastavnih dijelova i provjere podsustava, kako je opisano u poglavlju 6.

Međutim, u slučajevima u kojima dio temeljnih zahtjeva ispunjavaju nacionalni propisi zbog:

a) upotrebe sustava B razreda (uključujući nacionalne funkcije u PPM-ima),

b) otvorenih pitanja u TSI-ju,

c) odstupanja predviđenih člankom 7. Direktive 96/48/EZ,

d) posebnih slučajeva opisanih u odjeljku 7.3.,

za provedbu ocjene sukladnosti odgovorne su nadležne države članice u skladu s priopćenim postupcima.

6.1. Interoperabilni sastavni dijelovi

6.1.1. Postupci utvrđivanja sukladnosti

Proizvođač interoperabilnog sastavnog dijela (IC-a) (i/ili skupina interoperabilnih sastavnih dijelova) ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici sastavlja izjavu o sukladnosti EZ-a u skladu s člankom 13. stavkom 1. i Prilogom IV. Direktivi 96/48/EZ prije njihovog plasiranja na tržište.

Postupak ocjene sukladnosti za interoperabilne sastavne dijelove i/ili skupine interoperabilnih sastavnih dijelova, kako je predviđeno u poglavlju 5. ovog TSI-ja, vrši se primjenom modula iz odjeljka 6.1.2. (Moduli).

Neke specifikacije iz ovog TSI-ja sadrže obvezne i/ili izborne funkcije. Prijavljeno je tijelo dužno:

— utvrditi provedbu svih obveznih funkcija povezanih s interoperabilnim sastavnim dijelom,

— utvrditi koje se izborne funkcije provode,

te izvršiti ocjenu sukladnosti.

Dobavljač je dužan navesti u izjavi EZ-a koje se izborne funkcije primjenjuju.

Prijavljeno tijelo utvrđuje da nikakve dodatne funkcije, koje se primjenjuju u sklopu sastavnice, nisu u suprotnosti s primijenjenim obveznim ili izbornim funkcijama.

6.1.1.1. Posebni prijenosni modul (PPM)

PPM mora udovoljavati nacionalnim zahtjevima, a za njegovo je odobravanje odgovorna odgovarajuća država članica, kako je predviđeno Prilogom B.

Za provjeru sučelja PPM-a s ERTMS-om/ETCS-om u vozilu potrebna je ocjena sukladnosti, koju vrši prijavljeno tijelo. Prijavljeno tijelo provjerava je li država članica odobrila nacionalni dio PPM-a.

6.1.1.2. Izjava EZ-a o prikladnosti za uporabu

Izjava EZ-a o prikladnosti za uporabu nije potrebna za interoperabilne sastavne dijelove prometno-upravljačkog podsustava.

6.1.2. Moduli

Za ocjenu interoperabilnih sastavnih dijelova unutar prometno-upravljačkog podsustava proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici imaju mogućnost odabira modula u skladu s tablicama 5.1.A, 5.1.B, 5.2.A i 5.2.B:

— postupka tipskog ispitivanja (modul B) faze projektiranja i razvoja u kombinaciji s postupkom sustava upravljanja kvalitetom u proizvodnji (modul D) za fazu proizvodnje, ili

— postupka tipskog ispitivanja (modul B) za fazu projektiranja i razvoja u kombinaciji s postupkom provjere proizvoda (Modul F), ili

— cjelovitog sustava upravljanja kvalitetom s postupkom ispitivanja projekta (Modul H2).

Opis modula sadržan je u Prilogu E ovom TSI-ju.

Modul D (sustav upravljanja kvalitetom u proizvodnji) moguće je odabrati isključivo ako proizvođač primjenjuje sustav kvalitete u proizvodnji, ispitivanje i testiranje gotovog proizvoda koji je odobrilo i koji nadgleda prijavljeno tijelo.

Modul H2 (cjeloviti sustav upravljanja kvalitetom s ispitivanjem projekta) moguće je odabrati isključivo ako proizvođač primjenjuje sustav kvalitete na projektiranje, proizvodnju, ispitivanje i testiranje gotovog proizvoda koji je odobrilo i koji nadgleda prijavljeno tijelo.

Sljedeća se dodatna obrazloženja odnose na uporabu nekih modula:

— u odnosu na poglavlje 4. opisa „modula B” (tipsko ispitivanje) iz Priloga E: (a) zahtijeva se pregled projekta; (b) pregled proizvodnog procesa se ne zahtijeva ako se „modul B” (tipsko ispitivanje) koristi zajedno s „modulom D” (sustav upravljanja kvalitetom u proizvodnji); (c) pregled proizvodnog postupka se zahtijeva isključivo ako se modul B (tipsko ispitivanje) koristi zajedno s „modulom F” (provjera proizvoda);

— u odnosu na poglavlje 3. opisa „modula F” (provjera proizvoda) iz Priloga E, statistička provjera nije dopuštena, odnosno svi se interoperabilni sastavni dijelovi moraju pojedinačno ispitati,

— u odnosu na odjeljak 6.3. „modula H2” (cjeloviti sustav upravljanja kvalitetom s ispitivanjem projekta), zahtijeva se tipsko ispitivanje.

Neovisno o odabranom modulu, odredbe Priloga A točke 47., točke A1., točke A2. i točke A3. primjenjuju se na izdavanje potvrde za interoperabilne sastavne dijelove, na koje se primjenjuju zahtjevi osnovnog parametra sigurnosti (odjeljak 4.2.1. Sigurnosna prometno-upravljačka obilježja važna za interoperabilnost).

Neovisno o odabranom modulu, provjerava se da li su upute dobavljača za održavanje interoperabilnog sastavnog dijela usklađene sa zahtjevima iz odjeljka 4.5. (Pravila održavanja) ovog TSI-ja.

Ako se koristi modul B (tipsko ispitivanje), njegova se primjena temelji na pregledu tehničke dokumentacije (vidjeti odjeljak 3. i 4.1. opisa modula B (tipsko ispitivanje)).

Ako se koristi modul H2 (cjeloviti sustav upravljanja kvalitetom s ispitivanjem projekta), ispitivanje projekta mora sadržavati sve potrebne dokaze da su ispunjeni zahtjevi iz odjeljka 4.5. (Pravila održavanja) ovog TSI-ja.

6.2. Prometno-upravljački podsustav

6.2.1. Postupci ocjenjivanja

U ovome se poglavlju obrađuje izjava EZ-a o provjeri prometno-upravljačkog podsustava. Kako je navedeno u poglavlju 2., prometno-upravljački podsustav sastoji se od dva dijela:

— oprema u vozilu,

— pružna oprema.

Za svaki je dio potrebna izjava EZ-a o provjeri.

Na zahtjev naručitelja ili njegovog ovlaštenog predstavnika s poslovnim nastanom u Zajednici, prijavljeno tijelo EZ-a vrši provjeru opreme u vozilu ili pružne opreme u skladu s Prilogom VI. Direktivi 96/48/EZ.

Naručitelj sastavlja izjavu EZ-a o provjeri za prometno-upravljački podsustav u skladu s člankom 18. stavkom 1. i Prilogom V. Direktivi 96/48/EZ.

Sadržaj izjave EZ-a o provjeri mora biti u skladu s Prilogom V. Direktivi 96/48/EZ. To obuhvaća provjeru integriranosti interoperabilnih sastavnih dijelova koji su dio opreme; u tablicama 6.1. i 6.2. navode se obilježja koja je potrebno provjeriti i uputa na obvezne specifikacije koje se moraju primijeniti.

Neke specifikacije ovog TSI-ja sadrže obvezne i/ili izborne funkcije. Prijavljeno je tijelo dužno:

— provjeriti jesu li primijenjene sve obvezne funkcije koje se zahtijevaju za opremu,

— provjeriti jesu li primijenjene sve izborne funkcije koje se zahtijevaju za posebnu primjenu pružne opreme ili opreme u vozilu.

Prijavljeno tijelo utvrđuje da niti jedna dodatna funkcija, koje se primjenjuje na opremu, nije u sukobu s primijenjenim obveznim ili izbornim funkcijama.

Podaci o posebnoj primjeni pružne opreme i opreme u vozilu navode se u registru infrastrukture i registru željezničkih vozila u skladu s Prilogom C.

Izjava EZ-a o provjeri pružne opreme ili opreme u vozilu mora sadržavati sve podatke koji su potrebni za njihovo uključivanje u prethodno navedene registre. Registri se vode u skladu s člankom 22.a Direktive 96/48/EZ o interoperabilnosti.

Izjava EZ-a o provjeri opreme u vozilu i pružne opreme, zajedno s potvrdama o sukladnosti, dovoljna je kako bi se zajamčio rad pružne opreme s opremom u vozilu odgovarajućih obilježja, kako je utvrđeno u registru željezničkih vozila i registru infrastrukture bez dodatne izjave o provjeri EZ-a za podsustav.

6.2.1.1. Provjera funkcionalne integriranosti opreme u vozilu

Vrši se provjera prometno-upravljačke opreme u vozilu koja je ugrađena u vozilo. U vezi s prometno-upravljačkom opremom koja nije određena kao oprema A razreda, ovaj TSI sadrži samo zahtjeve za provjeru vezane uz interoperabilnost (npr. sučelje PPM-a – ERTMS-a/ETCS-a u vozilu).

Prije vršenja bilo kakve funkcionalne provjere na vozilu, potrebno je ocijeniti interoperabilne sastavne dijelove opreme u skladu s prethodnim odjeljkom 6.1., na temelju čega se izdaje izjava o sukladnosti EZ-a. Prijavljeno tijelo ocjenjuje jesu li one prikladne za uporabu (npr. primijenjene izborne funkcije).

Ako je funkcionalnost A razreda provjerena na razini interoperabilnih sastavnih dijelova dodatne se provjere ne zahtijevaju.

Testovi za provjeru integriranosti provode se kako bi se dokazalo da su sastavnice opreme međusobno ispravno povezane i da su ispravno povezane s vlakom raznim sučeljima kako bi se osiguralo postizanje funkcionalnosti i radnih karakteristika koje se traže za primjenu te opreme. Ako se potpuno isti prometno-upravljački uređaji u vozilu ugrađuju na jednaka željeznička vozila voznog parka, provjera integriranosti vrši se samo jedanput na jednome željezničkom vozilu.

Provjerava se sljedeće:

— ispravnost ugradnje prometno-upravljačke opreme u vozilu (npr. sukladnost s tehničko-tehnološkim pravilima, pravilan rad međusobno povezanih uređaja, odsutnost međusobnih djelovanja uređaja koji nisu sigurni i, prema potrebi, pohrana posebnih podataka za korištenje uređaja),

— ispravnost rada na sučeljima sa željezničkim vozilom (npr. kočnice vlaka, cjelovitost vlaka),

— mogućnost sučeljavanja s pružnom prometno-upravljačkom opremom odgovarajućih obilježja (npr. razina primjene ETCS-a, ugrađene izborne funkcije),

— mogućnost čitanja i pohrane svih potrebnih podataka u uređaj za snimanje sigurnosnih podataka (prema potrebi, uključujući i podatke uređaja koje ne obuhvaća ETCS).

Provjera se može izvršiti u depou.

Provjera mogućnosti sučeljavanja opreme u vozilu s pružnom opremom sastoji su od provjere mogućnosti iščitavanja odobrene eurobalize i (ako je funkcionalnost ugrađena na vozilo) europetlje, te mogućnosti uspostavljanja GSM-R veza za prijenos glasovnih (ako je funkcionalnost ugrađena) i podatkovnih poruka.

Ako je uključena i oprema B razreda, prijavljeno tijelo provjerava ispunjavanje zahtjeva za ispitivanje integriranosti koje je izdala nadležna država članica.

6.2.1.2. Provjera funkcionalne integriranosti pružne opreme

Provjera se vrši na pružnoj prometno-upravljačkoj opremi ugrađenoj na infrastrukturu. U vezi s prometno-upravljačkom opremom koja nije A razreda, ovaj TSI sadrži samo zahtjeve za provjeru vezanu uz interoperabilnost (npr. EMC).

Prije vršenja bilo kakve funkcionalne provjere na pruzi, potrebno je ocijeniti interoperabilne sastavne dijelove opreme u skladu s prethodnim odjeljkom 6.1. (interoperabilni sastavni dijelovi), na temelju čega se izdaje izjava EZ-a o sukladnosti. Prijavljeno tijelo provjerava jesu li su one prikladne za uporabu (npr. primijenjene izborne funkcije).

Ako je funkcionalnost A razreda interoperabilnih sastavnih dijelova već provjerena, dodatne se provjere ne zahtijevaju.

Za projektiranje dijela pružne prometno-upravljačke opreme koji spada u ERTMS/ETCS zahtjevi TSI-ja moraju se dopuniti nacionalnim specifikacijama koje primjerice sadrže:

— opis pruge, obilježja poput nagiba, udaljenosti, položaj elemenata puta vožnje i eurobaliza/europetlji, mjesta koja se moraju osigurati itd.,

— podatke i pravila o signalizaciji koje će koristiti sustav ERTMS/ETCS.

Testovi za provjeru integriranosti provode se radi dokazivanja da su sastavnice opreme ispravno međusobno povezane i da su ispravno povezane sučeljima s nacionalnom pružnom opremom kako bi se osigurala funkcionalnost i radne karakteristike potrebne za uporabu te opreme.

Uzimaju se u obzir sljedeća pružna sučelja:

— između radijskog sustava A razreda i ERTMS-a/ETCS-a (RBC ili jedinica za radijski prijam podataka, ako se koristi),

— između eurobalize i EPU-a,

— između europetlje i EPU-a,

— između susjednih RBC-a,

— između ERTMS-a/ETCS-a (RBC-a, EPU-a, jedinica za radijski prijam podataka) i zabravljivanja ili nacionalne signalizacije, prema potrebi.

Provjerava se sljedeće:

— ispravnost ugradnje dijela pružne prometno-upravljačke opreme koji je obuhvaćen ERTMS-om/ETCS-om (npr. sukladnost s tehničko-tehnološkim pravilima, pravilan rad međusobno povezanih dijelova opreme, odsutnost međusobnih djelovanja dijelova opreme koja nisu sigurna i, prema potrebi, pohrana posebnih podataka za tu opremu u skladu s gore spomenutim nacionalnim specifikacijama),

— ispravnost rada na sučeljima s nacionalnom pružnom opremom,

— mogućnost sučeljavanja s opremom u vozilu odgovarajućih radnih karakteristika (npr. razina primjene ETCS-a).

6.2.1.3. Ocjena tijekom prijelaznih faza

Modernizacija postojeće prometno-upravljačke opreme na pruzi ili u vozilu može se provesti u više faza u skladu s poglavljem 7. U svakoj fazi se postiže ispunjavanje zahtjeva iz TSI-ja vezanih samo uz tu fazu, dok se drugi zahtjevi vezani za preostale faze ne ispunjavaju.

Naručitelj može prijavljenom tijelu podnijeti zahtjev za ocjenu opreme u određenoj fazi.

Neovisno o modulima koje je odabrao naručitelj, prijavljeno tijelo provjerava:

— jesu li zahtjevi iz TSI-ja vezani uz tu fazu ispoštovani,

— da se već ocijenjeni zahtjevi iz TSI-ja ne dovode u pitanje.

Funkcije koje su već ocijenjene i nisu mijenjane, te na koje dotična faza ne utječe, više se ne moraju ispitivati.

Potvrdi koju izda (potvrdama koje izda) prijavljeno tijelo nakon pozitivne ocjene opreme prilažu se rezervacije u kojima se navode ograničenja potvrde (potvrda), te koji su zahtjevi iz TSI-ja ispunjeni, a koji nisu.

Rezervacije se upisuju u registar željezničkih vozila i/ili registar infrastrukture, prema potrebi.

6.2.2. Moduli

Svi su dolje navedeni moduli podrobno opisani u Prilogu E ovom TSI-ju.

6.2.2.1. Oprema u vozilu

Za postupak provjere opreme u vozilu naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici mogu odabrati:

— postupak tipskog ispitivanja (modul SB) za fazu projektiranja i razvoja u kombinaciji s postupkom upravljanja kvalitetom u proizvodnji (modul SD) za fazu proizvodnje, ili

— postupak tipskog ispitivanja (modul SB) za fazu projektiranja i razvoja u kombinaciji s postupkom provjere proizvoda (Modul SF), ili

— cjeloviti sustav upravljanja kvalitetom s postupkom ispitivanja projekta (Modul SH2).

6.2.2.2. Pružna oprema

Za postupak provjere pružne opreme naručitelj ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici mogu odabrati:

— postupak provjere jedinice (modul SG), ili

— postupak tipskog ispitivanja (modul SB) za fazu projektiranja i razvoja s postupkom upravljanja kvalitetom u proizvodnji (modul SD) za fazu proizvodnje, ili

— postupak tipskog ispitivanja (modul SB) za fazu projektiranja i razvoja s postupkom provjere proizvoda (Modul SF), ili

— cjeloviti sustav upravljanja kvalitetom s postupkom ispitivanja projekta (Modul SH2).

6.2.2.3. Uvjeti upotrebe modula za opremu u vozilu i pružnu opremu

Modul SD (sustav upravljanja kvalitetom u proizvodnji) može se odabrati isključivo ako ga naručitelj ugovara isključivo s proizvođačima koji primjenjuju sustav kvalitete u proizvodnji, ispitivanju i testiranju gotovog proizvoda koji je odobrilo i koji nazire prijavljeno tijelo.

Modul SH2 (cjeloviti sustav upravljanja kvalitetom s ispitivanjem projekta) može se odabrati isključivo ako se na sve radnje koje pridonose projektu podsustava koji se provjerava (projektiranje, proizvodnja, montaža, ugradnja) primjenjuje sustav kvalitete i to na projektiranje, proizvodnju, ispitivanje i testiranje gotovog proizvoda koji je odobrilo i koji nadzire prijavljeno tijelo.

Neovisno o odabranom modulu, u sklopu pregleda projekta provjerava se jesu li ispoštovani zahtjevi iz odjeljka 4.5. (Pravila održavanja) ovog TSI-ja.

Neovisno o odabranom modulu, primjenjuju se odredbe iz Priloga A točke 47. i točke A1, a prema potrebi i točke A2 i točke A3.

U odnosu na poglavlje 4. modula SB (tipsko ispitivanje), zahtijeva se pregled projekta.

U odnosu na odjeljak 4.3. modula SH2 (cjeloviti sustav upravljanja kvalitetom s ispitivanjem projekta), zahtijeva se tipsko ispitivanje.

U odnosu na:

— odjeljak 5.2. modula SD (sustav upravljanja kvalitetom u proizvodnji),

— poglavlje 7. modula SF (provjera proizvoda),

— poglavlje 4. modula SG (provjera jedinice),

— odjeljak 5.2. modula SH2 (cjeloviti sustav upravljanja kvalitetom s ispitivanjem projekta), provjera u potpunim radnim uvjetima utvrđena je u odjeljku 6.2.2.3.1. (Provjera opreme u vozilu) i odjeljku 6.2.2.3.2. (Provjera pružne opreme).

6.2.2.3.1. Provjera opreme u vozilu

Provjera opreme u vozilu u potpunim radnim uvjetima vrši se u obliku tipskog ispitivanja. Prihvatljivo je jedno ispitivanje na opremi koje se provodi testiranjem u opsegu kojim se provjeravaju:

— radne karakteristike funkcije mjerenja prijeđenog puta,

— kompatibilnost prometno-upravljačke opreme s opremom željezničkih vozila i okolišem (npr. EMC) kako bi se upotreba opreme u vozilu mogla primijeniti i na druge lokomotive istog tipa,

— kompatibilnost željezničkih vozila s pružnom prometno-upravljačkom opremom (npr. aspekti EMC-a, rad tračničkih strujnih krugova i brojača osovina).

Navedena se testiranja vrše na infrastrukturi na kojoj su moguće provjere u uvjetima koji odgovaraju uvjetima koji se susreću na transeuropskoj mreži pruga velikih brzina (npr. nagibi, brzina vlaka, vibracije, vučna sila, temperatura).

U slučaju da postoje ograničenja u vezi s općom primjenljivošću rezultata ispitivanja (npr. ako se sukladnost s TSI-jem dokaže samo do određene brzine), ona se bilježe u potvrdu i registar željezničkih vozila.

6.2.2.3.2. Provjera pružne opreme

Provjera pružne opreme vrši se u potpunim radnim uvjetima pokusnim vožnjama željezničkih vozila poznatih obilježja u opsegu kojim se provjerava kompatibilnost između željezničkih vozila i pružne prometno-upravljačke opreme (npr. aspekti EMC-a, rad tračničkih strujnih krugova i brojača osovina). Dotične se pokusne vožnje vrše s odgovarajućim željezničkim vozilima poznatih obilježja, čime se omogućava provjera u uvjetima koji se javljaju tijekom obavljanja prometa (npr. brzina vlaka, vučna sila).

Pokusnim se vožnjama provjerava i kompatibilnost podataka koje pružna oprema odašilje strojovođi i fizički putovi vožnje (npr. ograničenja brzina itd.).

Ako specifikacije predviđene ovim TSI-jem za provjeru pružne opreme još uvijek nisu dostupne, pružna će se oprema testirati odgovarajućim ispitivanjem u stvarnim uvjetima (koje utvrđuje naručitelj pružne opreme).

U slučaju da postoje ograničenja u vezi s općom primjenjivošću rezultata ispitivanja (npr. ako se sukladnost s TSI-jem dokaže samo do određene brzine), ona se bilježe u potvrdu i registar infrastrukture.

6.2.2.4. Ocjena održavanja

Za ocjenu sukladnosti održavanja odgovorno je tijelo koje imenuje država članica. U Prilogu F nalazi se opis postupka kojim dotično tijelo utvrđuje da li odredbe o održavanju ispunjavaju uvjete iz ovog TSI-ja i da li se njima osigurava ispunjavanje osnovnih parametara i ključnih zahtjeva tijekom vijeka trajanja podsustava.

6.3. Interoperabilni sastavni dijelovi bez izjave EZ-a

6.3.1. Opće odredbe

Tijekom ograničenog vremenskog razdoblja, koje se naziva „prijelaznim razdobljem”, iznimno je moguće ugrađivati interoperabilne sastavne dijelove bez izjave EZ-a o sukladnosti i/ili prikladnosti za uporabu u podsustave, ali pod uvjetom da se ispune odredbe utvrđene u ovome odjeljku.

6.3.2. Prijelazno razdoblje

Prijelazno razdoblje započinje stupanjem na snagu ovog TSI-ja i traje šest godina.

Nakon završetka prijelaznog razdoblja, te uz iznimke predviđene donjim odjeljkom 6.3.3.3., interoperabilni sastavni dijelovi moraju imati potrebnu izjavu EZ-a o sukladnosti i/ili prikladnosti za uporabu prije njihove ugradnje u podsustav.

6.3.3. Izdavanje potvrda za podsustave koji sadrže int