ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Ujedinjena Kraljevina poduzela je mjere povezane s ponudom i potražnjom u području stanovanja. Iako je porasla, ponuda novih nekretnina i dalje je niska te znatno zaostaje u ispunjavanju potražnje. Zbog prethodno navedenoga i uz niske kamatne stope te lakše uvjete za hipotekarno zaduživanje (poput viših višekratnika omjera kredita i dohotka), povećavaju se cijene nekretnina u određenim dijelovima Ujedinjene Kraljevine, a osobito u Londonu. Manjak ponude duže je vrijeme strukturna pojava, a vjerojatno će se takvo kretanje nastaviti i srednjoročno gledano. Potrebno je djelovati kako bi se i dalje poticala ponuda nekretnina, i to stvaranjem odgovarajućih poticaja za povećanje ponude na lokalnoj razini. Nadležna tijela i dalje bi trebala pratiti cijene nekretnina i hipotekarnu zaduženost te biti spremna poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući prilagodbu programa Help to Buy 2 (kreditna jamstva) ako je to potrebno. Odbor za financijsku politiku trebao bi povećati transparentnost upotrebe i učinka makrobonitetnog reguliranja sektora nekretnina kojim bi se mogli riješiti prekomjerni rast cijena nekretnina i povećanja hipotekarne zaduženosti. Potrebno je razmotriti i reforme oporezivanja zemljišta i nekretnina radi ublažavanja poremećaja na tržištu nekretnina.
7.

Dodatno poboljšati evaluaciju tržišta nekretnina, među ostalim i uspostavom, do kraja 2014., sustavnijeg okvira za praćenje i izvješćivanje te izraditi sveobuhvatno izvješće o sivoj ekonomiji na tom tržištu. Nastaviti s naporima za daljnju provedbu evidencije regulatornih opterećenja kako bi se do ožujka 2015. obuhvatili sektori koji dosad nisu bili obuhvaćeni. Do kraja rujna 2014. donijeti i provesti preostala rješenja o izdavanju dozvola i izmjene sektorskih propisa. Do kraja rujna 2014. ukloniti preostala ograničenja u sektoru profesionalnih usluga i donijeti izmijenjene statute strukovnih organizacija koji u okviru programa makroekonomske prilagodbe nisu bili doneseni. Riješiti problem kašnjenja s plaćanjima u javnom sektoru. Nacionalnim regulatornim tijelima i tijelu nadležnom za tržišno natjecanje osigurati odgovarajuća sredstva.
(13)

Velik suficit na tekućem računu Luksemburga pokreću financijske usluge i njime se prikriva stalno i postupno povećanje deficita u trgovinskoj bilanci za robu, nastalo zbog sporog rasta izvoza. Tim se trendom odražava sve veća važnost uslužnog sektora u gospodarstvu, ali do njega dolazi i zbog temeljnijeg gubitka troškovne konkurentnosti. Nedavnim stalnim porastom jediničnog troška rada narušila se konkurentnost luksemburškog industrijskog sektora. Modulacija mehanizma indeksacije plaća koju je Vlada donijela 2012. dovršit će se do kraja 2014. Iako postoje i drugi načini, važno je da se plaće dovedu u blisku vezu s produktivnošću reformom sustava indeksacije plaća, čime se omogućuje diferencijacija sektora. Velika ovisnost o financijskom sektoru strukturni je rizik za gospodarstvo. Stoga se Luksemburg treba usredotočiti na razvoj visokospecijaliziranih poduzeća koja bi bila odskočna daska za rast temeljen na inovacijama. Iako je intenzitet istraživanja i razvoja u javnom sektoru porastao četiri puta od 2000. te se njime izražava odlučnost da će se ojačati istraživački kapaciteti javnog sektora, Luksemburg nije na putu ostvarenja svojeg cilja da intenzitet istraživanja i razvoja do 2020. dosegne 2,3 – 2,6 % BDP-a zbog jakog pada intenziteta istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru (s 1,53 % BDP-a u 2000. na 1 % u 2012.). Potrebno je i daljnje poboljšanje suradnje između javnih istraživačkih ustanova i poduzeća. Treba nastaviti s reformom u pogledu jačanja inovativnih klastera, koja je pokrenuta 2013.
56.

Smatra se da nacionalno regulatorno tijelo nameće obveze mogućnosti ekonomske replikacije iz točaka 48.c i 49.c ako elemente navedene u točkama (a), (b) i (c), koji su bili predmet savjetovanja u skladu s člankom 7. Direktive 2002/21/EZ, uključi u konačnu mjeru na temelju koje je odlučilo da neće nametati ili zadržavati regulirane veleprodajne cijene pristupa za ulazne proizvode veleprodajnog pristupa NGA mrežama: (a) Pojedinosti prethodnog (ex ante) testa ekonomske replikacije koji će provoditi nacionalno regulatorno tijelo, a koje bi morale obuhvaćati barem sljedeće parametre u skladu sa smjernicama utvrđenima Prilogom II. u nastavku: i. relevantne prodajne troškove koji se uzimaju u obzir; ii. relevantni troškovni standard; iii. relevantne regulirane veleprodajne ulazne proizvode i relevantne referentne cijene; iv. relevantne maloprodajne proizvode; i v. relevantno razdoblje unutar kojeg se treba provesti test. (b) Postupak koji će nacionalna regulatorna tijela slijediti pri provedbi prethodnog (ex ante) testa mogućnosti ekonomske replikacije, u kojem se mora navesti da nacionalno regulatorno tijelo može pokrenuti postupak na vlastitu inicijativu ili na zahtjev trećih osoba u bilo kojem trenutku, no najkasnije tri mjeseca nakon stavljanja relevantnog maloprodajnog proizvoda na tržište te da će postupak dovršiti što je prije moguće, no u svakom slučaju najkasnije četiri mjeseca nakon njegova pokretanja. Postupak bi morao precizirati da se prethodni (ex ante) test ekonomske replikacije koji provode nacionalna regulatorna tijela u skladu s točkama 48.c i 49.c razlikuje od testa smanjenja marži i ne dovodi u pitanje njegovu naknadnu (ex post) provedbu u skladu s pravom o tržišnom natjecanju. (c) Korektivnu mjeru koju će, ako se test ne položi, nacionalno regulatorno tijelo primjenjivati s pomoću instrumenata za provedbu ispunjavanja obveze predviđenih regulatornim okvirom, uključujući, ako je primjereno, zahtjev da SMP operator riješi problem povezan s mogućnošću ekonomske replikacije u skladu sa smjernicama nacionalnog regulatornog tijela i na temelju rezultatâ provedenog prethodnog (ex ante) testa mogućnosti ekonomske replikacije. Ako nacionalno regulatorno tijelo smatra da bi maloprodajna ponuda, čija ekonomska replikacija nije moguća, mogla naštetiti tržišnom natjecanju, ono bi moralo, na temelju svojih ovlasti iz članka 10. Direktive 2002/20/EZ, od SMP operatora zatražiti da prekine ili odgodi stavljanje na tržište relevantne maloprodajne ponude dok se problem ispunjavanja zahtjeva za mogućnost tehničke replikacije ne riješi.
(10)

Na osnovi programa stabilnosti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu izgledan za 2014. u usporedbi s predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013. Taj je scenarij vjerojatan od 2015. Međutim, to vrijedi pod pretpostavkom da se potpuno provede usvojena strukturna reforma, što ostaje izazov. Nova je vlada potvrdila, a parlament podržao proračunsku strategiju utvrđenu programom stabilnosti. Njezin je cilj održati deficit ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a tijekom razdoblja programa, postići srednjoročni cilj (MTO) u 2013. te dovesti omjer duga središnje države i BDP-a na putanju pada od 2014. Program stabilnosti potvrđuje srednjoročni proračunski cilj strukturno uravnoteženog stanja proračuna, koji je u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu. Deficit je dostigao referentnu vrijednost iz Ugovora od 3 % BDP-a u 2012. te se, prema predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013., očekuje da ostane ispod referentne vrijednosti iz Ugovora u razdoblju od 2013. do 2014. Procijenjeno je da odredbe koje je usvojila talijanska vlada 17. svibnja nemaju znatan utjecaj na deficit ako se dosljedno provode. Kao što je opisano u Odluci Vijeća od 21. lipnja 2013. kojom se ukida postupak u slučaju prekomjernog deficita, u zakonodavstvo su uvedene dvije zaštitne klauzule kako bi se osiguralo postizanje proračunskih ciljeva. Nakon poboljšanja od 2,7 postotnih bodova BDP-a u kumulativnim uvjetima između 2009. i 2012., pod pretpostavkom da neće biti daljnjih političkih promjena, predviđa se da će strukturni saldo kao dio BDP-a porasti za još jedan postotni bod u 2013., na razinu od - 0,5 %, a onda marginalno pasti u 2014. Strukturni primarni saldo trebao bi doseći iznos od približno 5 % BDP-a u 2014. Predviđena strukturna prilagodba u 2013. je odgovarajuća, također na temelju analize rashoda bez diskrecijskih mjera prihoda, dok na temelju predviđanja službi Komisije u proljeće 2013. pokazuje odstupanje od putanje prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2014. Program stabilnosti predviđa da će udio javnog duga doseći svoj vrhunac u 2013. te poslije početi opadati, također zbog predviđenih prihoda od privatizacije koji iznose jedan postotni bod BDP-a godišnje. Međutim, u predviđanjima omjer duga središnje države i BDP-a nastavit će s rastom do 132,2 % BDP-a do 2014. pod pretpostavkom da ne bude promjene politike, također zbog rješenja komercijalnog duga, čiji je iznos oko dodatnih 2,5 postotnih bodova tijekom razdoblja od 2013. do 2014., dok prihodi od privatizacije nisu uključeni jer detalji još nisu određeni. Od 2013. Italija je u trogodišnjem prijelaznom razdoblju što se tiče usklađenosti s kriterijem duga, a putanja duga u programu stabilnosti osigurava dovoljan napredak prema usklađivanju s njim. Međutim, projekcije deficita i duga u programu stabilnosti ovise o punoj provedbi proračunskih mjera te donošenju strukturne reforme, što je ključno za učvršćivanje povjerenja u tržište te za povećanje rasta i broja radnih mjesta.
(9)

Strukturne su reforme potrebne diljem europodručja kako bi poboljšale funkcioniranje tržišta proizvoda i tržišta rada te promicale konkurentnost, ojačale postupak prilagodbe koji je u tijeku i jamčile održivo preusmjeravanje sredstava. Nadalje, strukturne reforme imaju ključnu ulogu u olakšavanju postupka otklanjanja neravnoteža i razduživanja. Za države članice koje su u deficitu koristi od povećane konkurentnosti vode k povećanju neto izvoza, što pomaže u restrukturiranju uzorka rasta u korist produktivnijih, manje radno intenzivnih sektora razmjenjivih dobara uz istodobno podupiranje gospodarskog oporavka i smanjenje omjera duga. Reforme za poboljšanje konkurentnosti u državama članicama sa suficitom platne bilance mogle bi istodobno doprinijeti preusmjeravanju sredstava i pomoći jačanju ulaganja u sektore nerazmjenjivih dobara. To bi pojačalo ulogu domaće potražnje u sastavu rasta i učinilo prilagodbu u europodručju više simetričnom. Kriza je istodobno imala pretežno asimetrične učinke na zaposlenost u državama članicama europodručja, pri čemu su najteže bile pogođene one države članice u kojima je uslijed preokreta platne bilance došlo do najvećeg pada domaće potražnje. Ako izostane djelotvorno i brzo apsorbiranje ciklične nezaposlenosti, pri čemu nezaposlenost postaje uvriježena i manje reaktivna na dinamiku plaća, mogu nastupiti efekti histereze. Strukturne reforme na tržištu rada stoga i dalje imaju posebnu važnost za ublažavanje rizika za socijalnu koheziju i budući potencijal rasta u europodručju. Potpisivanjem Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji 2. ožujka 2012. države članice europodručja obvezale su se da će unaprijed voditi raspravu, ako je to prikladno, koordinirati svoje nacionalne planove za glavne ekonomske reforme s ciljem postavljanja mjerila za najbolju praksu i napredovanja prema čvršće koordiniranoj ekonomskoj politici. Utjecaj već usvojenih mjera treba pratiti Euroskupina, s ciljem poticanja daljnjeg djelovanja, ako je to potrebno, i jačanja ambicioznijeg oblikovanja reformi u skladu s preporukama koje su specifične za pojedinu zemlju,
1.

U članku 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Nacionalne središnje banke prikupljaju i dostavljaju ESB-u statističke podatke o držanjima vrijednosnih papira s oznakom ISIN, za svaki vrijednosni papir posebno, u skladu s izvještajnim shemama u Prilogu I. dijelu 1. (tablice od 1. do 3.) i dijelu 2. (tablice od 1. do 3.) te u skladu s posebno utvrđenim standardima elektroničkog izvješćivanja za sljedeće vrste instrumenata: kratkoročne dužničke vrijednosne papire (F.31); dugoročne dužničke vrijednosne papire (F.32); uvrštene dionice (F.511) i dionice ili udjele investicijskog fonda (F.52). Izvještajne obveze nacionalnih središnjih banaka obuhvaćaju pozicije na kraju tromjesečja i i. financijske transakcije na kraju tromjesečja za referentno tromjesečje, ili ii. podatke na kraju mjeseca ili na kraju tromjesečja koji su potrebni za izvođenje financijskih transakcija, kako je utvrđeno u stavku 2. Nacionalne središnje banke također izvješćuju o pozicijama na kraju godine, kako je utvrđeno u članku 3. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) u skladu s izvještajnom shemom u Prilogu I. dijelu 3. (tablice od 1. do 2.) ove Smjernice. Financijske transakcije ili podaci potrebni za izvođenje financijskih transakcija koje stvarne izvještajne jedinice dostavljaju nacionalnim središnjim bankama u skladu s dijelom 1. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24) mjere se kako je utvrđeno u dijelu 3. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1011/2012 (ESB/2012/24).”
32013O0014  
24.5.2013.  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  L 138/19  
SMJERNICA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE  
od 15. svibnja 2013.  
o izmjeni Smjernice ESB/2006/4 o pružanju usluga na podru čju upravljanja pri čuvama u eurima 
preko Eurosustava središnjim bankama i zemljama izvan europodru čja te me đunarodnim 
organizacijama  
(ESB/2013/14)  
(2013/234/EU)  
UPRAVNO VIJE ĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,  
uzimaju ći u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i 
Europske središnje banke, a posebno njegov članak 12. stavak 
12.1., članak 14. stavak 14.3. i članak 23.,  
budu ći da:  
(1) Smjernica ESB/2006/4 od 7. travnja 2006. o pružanju 
usluga na podru čju upravljanja pri čuvama u eurima 
preko Eurosustava središnjim bankama i zemljama 
izvan europodru čja te me đunarodnim organizacijama (  1 ) 
trebala bi voditi ra čuna o pitanju drugih ugovornih strana 
na koje se primjenjuju restriktivne mjere u podru čju 
sprje čavanja pranja novca i financiranja terorizma.  
(2) Stoga bi Smjernicu ESB/2006/4 trebalo izmijeniti na 
odgovaraju ći na čin, 
DONIJELO JE OVU SMJERNICU:  
Članak 1.  
Izmjena  
U članku 7. Smjernice ESB/2006/4 dodaje se sljede ća to čka (f):  „(f) navesti da je stranka dužna potvrditi članu Eurosustava 
da poštuje sve propise Unije i nacionalne propise koji 
ure đuju sprje čavanje pranja novca i financiranje teror ­
izma, u mjeri u kojoj se na nju primjenjuju, kao i 
upute koje daju nadležna tijela te da nije uklju čena u 
bilo koji oblik pranja novca ili financiranja terorizma.”  
Članak 2.  
Proizvodnja u činaka i provedba  
1. Ova Smjernica proizvodi u činke od dana njezina priop ­ 
ćenja nacionalnim središnjim bankama država članica čija je 
valuta euro (dalje u tekstu „nacionalne središnje banke”).  
2. Nacionalne središnje banke uskla đuju se s ovom Smjer ­
nicom u roku od šest tjedana od njezina priop ćenja.  
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 15. svibnja 2013.  
Za Upravno vije će ESB-a  
Predsjednik ESB-a  
Mario DRAGHIHR 10/Sv. 6 Službeni list Europske unije 89  
( 1 ) SL L 107, 20.4.2006., str. 54.
Izvještaj o prihodima i rashodima Europske izvršne agencije za klimu, infrastrukturu i okoliš za financijsku godinu 2021. – Amandman proračunu br. 2

(2021/C 408/06)

PRIHODI

Glava Poglavlje Podnaslov Proračun 2021. Izmjena proracuna br. 2 Novi iznos 1 DOPRINOS EUROPSKE ZAJEDNICE 1 0 DOPRINOS EUROPSKE ZAJEDNICE 21 952 000 22 107 000 44 059 000 Glava 1 - Ukupno 21 952 000 22 107 000 44 059 000 2 SUDJELOVANJE TREĆIH ZEMALJA 2 0 SUDJELOVANJE TREĆIH ZEMALJA 4 960 000 1 981 000 6 941 000 Glava 2 - Ukupno 4 960 000 1 981 000 6 941 000 SVEUKUPNO 26 912 000 24 088 000 51 000 000

RASHODI

Glava Poglavlje Podnaslov Proračun 2021. Izmjena proracuna br. 2 Novi iznos 1 RASHODI ZA OSOBLJE 1 1 PLAĆE, NAKNADE I DAVANJA 23 385 900 15 614 100 39 000 000 1 2 RASHODI ZA SOCIJALU, ZDRAVSTVO I OBUKU 869 400 1 804 100 2 673 500 Glava 1 - Ukupno 24 255 300 17 418 200 41 673 500 2 RASHODI ZA INFRASTRUKTURU I POSLOVANJE 2 1 RASHODI ZA ZGRADE 1 263 215 1 812 785 3 076 000 2 2 INFORMACIJSKA I KOMUNIKACIJSKA TEHNOLOGIJA (ICT) 606 535 1 100 465 1 707 000 2 3 POKRETNA IMOVINA I TEKUĆI RASHODI POSLOVANJA 50 250 883 250 933 500 Glava 2 - Ukupno 1 920 000 3 796 500 5 716 500 3 RASHODI ZA PROVOĐENJE PROGRAMA 3 1 RASHODI ZA PROVOĐENJE PROGRAMA 736 700 2 873 300 3 610 000 Glava 3 - Ukupno 736 700 2 873 300 3 610 000 SVEUKUPNO 26 912 000 24 088 000 51 000 000

Sistematizacija radnih mjesta 1

Funkcijske grupe i platni razredi (1) 2021 2020 Odobrena u proračunu Unije Stvarno popunjena na dan 31. prosinca 2019. Odobrena u proračunu Unije Stalna mjesta Privremena mjesta Stalna mjesta Privremena mjesta Stalna mjesta Privremena mjesta AD 16 — — — — — — AD 15 — 1 — — — — AD 14 — 9 — 7 — 7 AD 13 — 12 — 9 — 9 AD 12 — 18 — 5 — 5 AD 11 — 19 — 5 — 5 AD 10 — 12 — 5 — 5 AD 9 — 17 — 7 — 9 AD 8 — 15 — 10 — 12 AD 7 — 11 — 10 — 10 AD 6 — 2 — 2 — 2 AD 5 — — — — — 3 Ukupno AD — 116 — 60 — 67 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — 2 — 1 — 1 AST 6 — 3 — 2 — 2 AST 5 — 4 — 3 — 3 AST 4 — 3 — 3 — 3 AST 3 — 1 — 1 — 2 AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — Ukupno AST — 13 — 10 — 11 AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — Ukupno AST/SC — — — — — — Ukupno — 129 — 70 — 78 Sveukupno 129 70 78 (1)

Procijenjeni broj ugovornog osoblja (izraženo u vidu punog radnog vremena) i upućenih nacionalnih stručnjaka

Radna mjesta ugovornog osoblja 2021 2020 FG IV 263 144 FG III 101 72 FG II 36 33 FG I — — Ukupno 400 249

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
Izvještaj o prihodima i rashodima Izvršne agencije Europskog istraživačkog vijeća za financijsku godinu 2021. – Amandman proračunu br. 1

(2021/C 381/01)

PRIHODI

Glava Poglavlje Podnaslov Proračun 2021. Izmjena proracuna br. 1 Novi iznos 9 SUBVENCIJA EUROPSKE UNIJE 9 2 SUBVENCIJA EUROPSKE UNIJE 51 319 000 4 091 594 55 410 594 9 9 OSTALI PRIHODI p.m. p.m. Glava 9 - Ukupno 51 319 000 4 091 594 55 410 594 SVEUKUPNO 51 319 000 4 091 594 55 410 594

RASHODI

Glava Poglavlje Podnaslov Proračun 2021. Izmjena proracuna br. 1 Novi iznos 1 RASHODI ZA OSOBLJE 1 1 PLAĆE, NAKNADE I DAVANJA 37 823 983 4 226 017 42 050 000 1 2 STRUČNO USAVRŠAVANJE I SOCIJALNI RASHODI 2 252 440 – 111 370 2 141 070 Glava 1 - Ukupno 40 076 423 4 114 647 44 191 070 2 INFRASTRUKTURA I RASHODI POSLOVANJA 2 1 RASHODI ZA ZGRADE 6 559 379 – 242 019 6 317 360 2 2 INFORMACIJSKA I KOMUNIKACIJSKA TEHNOLOGIJA (ICT) 2 629 480 188 000 2 817 480 2 3 POKRETNA IMOVINA I TEKUĆI RASHODI POSLOVANJA 283 130 –62 580 220 550 Glava 2 - Ukupno 9 471 989 – 116 599 9 355 390 3 RASHODI PODRŠKE PROGRAMA 3 1 RASHODI UPRAVLJANJA PROGRAMIMA 1 770 588 93 546 1 864 134 Glava 3 - Ukupno 1 770 588 93 546 1 864 134 SVEUKUPNO 51 319 000 4 091 594 55 410 594

Sistematizacija radnih mjesta

Funkcijske grupe i platni razredi (1) 2021 2020 Odobrena u proračunu Unije Stvarno popunjena na dan 31. prosinca 2019. Odobrena u proračunu Unije Stalna mjesta Privremena mjesta Stalna mjesta Privremena mjesta Stalna mjesta Privremena mjesta AD 16 — — — — — — AD 15 — — — — — — AD 14 — 11 — 5 — 10 AD 13 — 6 — 8 — 7 AD 12 — — — 2 — — AD 11 — 18 — 2 — 4 AD 10 — 41 — 32 — 38 AD 9 — 18 — 36 — 34 AD 8 — 15 — 10 — 11 AD 7 — 14 — 13 — 20 AD 6 — 9 — 18 — 9 AD 5 — — — — — — Ukupno AD — 132 — 126 — 133 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — — — — — — AST 6 — — — — — — AST 5 — — — — — — AST 4 — — — — — — AST 3 — — — — — — AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — Ukupno AST — — — — — — AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — Ukupno AST/SC — — — — — — Ukupno — 132 — 126 — 133 Sveukupno 132 126 133 (1)

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
3 2

COMPARABLE AND RELIABLE DATA AND GE INDICATORS ON GENDER EQUALITY

1 411 000

–25 000
(a)

Rezultati povezani s univerzalizacijom Kodeksa sastojat će se od različitih aktivnosti informiranja javnosti. Cilj informativnih događanja bit će podizanje svijesti o širenju balističkih projektila i važnosti HCoC-a u području svemira, omogućavanje platforme stručnjacima za neformalnu razmjenu mišljenja o strateškim pitanjima, čime će se pomoći u izgradnji povjerenja među državama te promicanje ciljeva Unije u pogledu univerzalnosti Kodeksa. Konkretno, Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS) organizirat će: i. sastanke s dužnosnicima iz pet odabranih država koje nisu potpisnice te koje pokazuju potencijalni interes za pristupanje Kodeksu. Cilj aktivnosti informiranja bit će međuagencijski angažman na visokoj razini. Kako bi se osigurali kontinuitet i pružanje prilagođenih informacija, projekt će se pratiti tijekom cijele provedbe. Taj ciljani pristup temeljit će se na povratnim informacijama predsjedatelja, ESVD-a, neposrednog središnjeg kontakta (ICC) i država članica EU-a te će se, u onoj mjeri u kojoj će to biti moguće, podupirati njihove napore. Sastancima, prema potrebi, mogu prisustvovati predsjedatelj i predstavnici nekoliko država članica EU-a te država potpisnica. ii. do pet regionalnih i/ili subregionalnih seminara u Latinskoj Americi i na Karibima, na Bliskom istoku, u Africi i jugoistočnoj Aziji. Takva događanja provode se u bliskoj suradnji s vladama zemalja domaćina i, prema potrebi, relevantnom akademskom zajednicom. Prioritet će se dati događanjima za države koje nisu potpisnice. Poseban naglasak stavit će se na sudjelovanje država potpisnica koje su „regionalni predvodnici” kako bi se razmotrili prioriteti i perspektive s regionalnog stajališta. Seminari će uključivati regionalne stručnjake, predstavnike regionalnih organizacija, stručnjake FRS-a, dužnosnike EU-a i država članica, predsjedatelja i ICC. iii. izradit će se dva videozapisa kojima će se omogućiti širenje ciljanih informacija o Kodeksu. Oni će služiti kao pomoćni alat za aktivnosti univerzalizacije te će se upotrebljavati tijekom informativnih događanja i poslati ICC-u, predsjedatelju te, na dobrovoljnoj osnovi, državama potpisnicama za diplomatske demarševe o Kodeksu. iv. dva popratna događanja posvećena Kodeksu, od kojih jedno na marginama Prvog odbora Opće skupštine UN-a u New Yorku 2024., a drugo na marginama drugog relevantnog multilateralnog događaja. Osim toga, na marginama multilateralnih događanja, kao što je Opća skupština UN-a, organizirat će se jedan diplomatski doručak ili ručak, ili više njih, kako bi se podržala suradnja predsjedatelja, ICC-a i/ili država članica EU-a i ciljanih država koje nisu potpisnice.
(14)

U nastavku su navedeni lokalni ciljevi performansi povezani sa sigurnošću koje je Njemačka predložila u vezi s djelotvornošću upravljanja sigurnošću, raščlanjeni prema cilju upravljanja sigurnošću i izraženi kao razina provedbe: Njemačka Ciljevi djelotvornosti upravljanja sigurnošću, izraženi kao razina provedbe (razine od A do D prema Agenciji Europske unije za sigurnost zračnog prometa („EASA”)) Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi Cilj upravljanja sigurnošću 2022. 2023. 2024. Ciljevi na razini Unije (2024.) DFS Politika i ciljevi u pogledu sigurnosti C C C C Upravljanje sigurnosnim rizikom C D D D Osiguranje sigurnosti B C C C Promicanje sigurnosti C C C C Kultura sigurnosti C C C C