HR Službeni list Europske unije 89

32003R0964



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 02.06.2003.

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 964/2003

od 2. lipnja 2003.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi, od željeza ili čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda, te poslanog s Tajvana, neovisno o tome ima li ili nema deklarirano podrijetlo s Tajvana

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 11. stavke 2. i 3.,

uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,

budući da:

A. PRETHODNI ISPITNI POSTUPAK

(1) Uredbom (EZ) br. 584/96 (2) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenog pribora za cijevi, od željeza ili čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”), Hrvatske i s Tajlanda. Mjere koje se primjenjuju na navedeni uvoz sastojale su se od pristojbe ad valorem, osim za tri tajlandska proizvođača izvoznika čije je preuzimanje obveze prihvaćeno Odlukom Komisije 96/252/EZ (3). U srpnju 2000. su stavljene izvan snage antidampinške mjere primjenjive na uvoz jednog od ta tri trgovačka društva, nakon privremene revizije koju je zatražilo to trgovačko društvo na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe i koja je pokazala nepostojanje dampinga (4).

(2) Temeljem članka 13. stavka 3. Osnovne uredbe antidampinške mjere na uvoz iz Kine proširene su Uredbom (EZ) br. 763/2000 (5) na uvoz dotičnih proizvoda poslanih s Tajvana, na temelju nalaza ispitnog postupka o izbjegavanju mjera.

B. SADAŠNJI ISPITNI POSTUPAK

(3) Nakon objave obavijesti (6) u rujnu 2000. o skorom isteku antidampinških mjera na snazi Komisija je zaprimila zahtjev za reviziju nakon isteka mjera koji je podnio Defence Committee of EU Steel Butt-welding Fittings Industry u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio u ukupnoj proizvodnji Zajednice određenog pribora za cijevi, od željeza ili čelika. U zahtjevu je navedeno da će se štetni dampinški uvoz podrijetlom iz Kine i Tajlanda („dotičnih zemalja”) vjerojatno ponoviti, ako isteknu mjere. Proizvođači podnositelji zahtjeva iz Zajednice nisu zatražili pokretanje revizije nakon isteka mjera što se tiče uvoza iz Hrvatske s obrazloženjem da raspoloživa statistika pokazuje vrlo nizak izvoz na svjetskoj razini i da ne postoje pouzdani dokazi o vjerojatnom ponavljanju štetnog dampinga. Shodno tome, mjere primjenjive na uvoz podrijetlom iz Hrvatske istječu 4. travnja 2001.

(4) Utvrdivši, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije, Komisija je pokrenula ispitni postupak (7) na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe.

(5) Istodobno, također nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, Komisija je po službenoj dužnosti pokrenula privremenu reviziju na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe kako bi ispitala primjerenost oblika mjera koje se odnose na uvoz robe podrijetlom iz Tajvana.

(6) Ispitni postupak u vezi s nastavkom i/ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2000. do 31. ožujka 2001. (razdoblje ispitnog postupka ili dalje u tekstu „RIP”). Ispitivanje trendova bitnih za procjenu vjerojatnosti nastavka i/ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 1996. do kraja RIP-a („razdoblje nad kojim se provodi revizija”).

(7) Komisija je o pokretanju revizije službeno obavijestila proizvođače podnositelje zahtjeva iz Zajednice, izvoznike i proizvođače izvoznike u Kini i Tajlandu, uvoznike/trgovce, industrije korisnice i udruženja korisnika za koje se zna da ih se to tiče, te predstavnike kineske i tajlandske vlade. Komisija je svim zainteresiranim stranama i svim stranama koje su se javile u roku iz obavijesti o pokretanju postupka poslala upitnike. Komisija je također stranama kojih se to izravno tiče dala mogućnost da pisanim putem iznesu svoje stavove ili da zatraže raspravu.

(8) Sljedeći proizvođači iz Zajednice su odgovorili na upitnike i u njihovim je prostorijama obavljen posjet radi provjere: (a) Erne Fittings GmbH & Co — Schlins, Austrija; (b) Interfit — Maubeuge, Francuska; (c) Siekmann Fittings GmbH & Co. KG — Lohne, Njemačka; (d) Virgilio CENA & Figli S.p.a.– Brescia, Italija.

(9) Sljedeća dva proizvođača izvoznika na Tajlandu su odgovorila na upitnike te je u njihovim prostorijama obavljen posjet radi provjere: (a) TTU Industrial Corp., Ltd, Bangkok; (b) Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd, Samutprakarn.

(10) Komisija je upitnike poslala na 57 nepovezanih uvoznika/trgovaca, 23 industrije korisnice i 5 udruženja industrija korisnica. Dva su uvoznika odgovorila i ti su odgovori provjereni na licu mjesta: (a) INRABO S.R.L — Bologna, Italija; (b) IRC Spa — Cortemaggiore, Italija.

C. TEKUĆI ISPITNI POSTUPCI U VEZI S DRUGIM ZEMLJAMA

(11) Putem obavijesti (8) objavljene u Službenom listu od 1. lipnja 2001. Komisija je pokrenula ispitni postupak o uvozu istog proizvoda podrijetlom iz Češke, Republike Koreje, Malezije, Rusije i Slovačke. Taj je postupak pokrenut nakon zaprimanja zahtjeva koji je podnio Defence Committee of EU Steel Butt-welding Fittings Industry a koji sadrži dostatne dokaze prima facie o štetnoj dampinškoj praksi prouzročenoj uvozom podrijetlom iz tih pet zemalja. Konačne antidampinške mjere protiv uvoza robe podrijetlom iz tih zemalja uvedene su u kolovozu 2002 (9).

D. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETAN PROIZVOD

(12) Dotični proizvod je isti kao i u izvornom ispitnom postupku, to jest određeni pribor za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i pribora s navojem), od željeza ili čelika (ne uključujući nehrđajući čelik), s najvećim vanjskim promjerom od 609,6 mm ili manje, za varenje ili druge svrhe („dotični proizvod” ili „pribor za cijevi„) koji se trenutačno može svrstati pod KN oznake ex 7307 93 11 (TARIC oznaka 7307931199), ex 7307 93 19 (TARIC oznaka 7307931999), ex 7307 99 30 (TARIC oznaka 7307993098) i ex 7307 99 90 (TARIC oznaka 7307999098).

(13) Pribor za cijevi se koristi za spajanje cijevi i može biti u nekoliko različitih oblika (u obliku lakata, klinova, reduktora i zatvarača), od različitog materijala i različitih veličina. Sukladno tim obilježjima može ih se razvrstati u različite tipove. Koriste se pretežno u primarnim industrijama, kao što su kemijska industrija, rafinerije nafte, energetika, građevinarstvo i brodogradnja.

(14) Kao i u prethodnom ispitnom postupku, ovaj je ispitni postupak pokazao da željezni ili čelični pribor za cijevi proizveden u dotičnim zemljama, prodan na domaćem tržištu i/ili izvezen na tržište Zajednice ima ista osnovna fizička i kemijska svojstva kao i proizvodi koje u Zajednici prodaju proizvođači podnositelji zahtjeva iz Zajednice i smatraju se istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

E. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

(15) Prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe cilj ovog tipa revizije utvrditi je postoji li vjerojatnost da će istek mjera dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga. Budući da je uvoz dotičnog proizvoda iz Kine i Tajlanda (izuzev jednog proizvođača izvoznika koji više ne podliježe antidampinškim mjerama) tijekom razdoblja ispitnog postupka bio ispod praga de minimis, analiza se neće usredotočiti samo na vjerojatnost nastavka dampinga nego i na vjerojatnost ponavljanja dampinga u značajnijem obujmu u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Treba napomenuti da su tijekom izvornog ispitnog postupka tržišni udjeli Kine i Tajlanda iznosili 8,5 % odnosno 2,6 %.

(16) Oba tajlandska proizvođača izvoznika za koje trenutačno važi preuzeta obveza surađivala su u ispitnom postupku tako da su odgovorili na upitnike koje je poslala Komisija. Kineski proizvođači izvoznici nisu pružili nikakve informacije, zbog čega su nalazi o njihovoj situaciji morali biti utvrđeni na temelju raspoloživih činjenica, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. U skladu s člankom 11. stavkom 9. Osnovne uredbe Komisija je upotrijebila istu metodologiju kao i u izvornom ispitnom postupku (vidjeti ispod navedene uvodne odredbe 17. do 31.).

(17) Što se tiče utvrđivanja uobičajene vrijednosti prvo je za dva tajlandska proizvođača izvoznika ustanovljeno da li je njihova ukupna domaća prodaja dotičnog proizvoda reprezentativna u odnosu na njihovu ukupnu prodaju za izvoz u Zajednicu. U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, to je i potvrđeno.

(18) Komisija je naknadno utvrdila one tipove proizvoda, koje su prodavala dotična trgovačka društva na domaćem tržištu, a koji su isti ili izravno usporedivi s tipovima prodavanima za izvoz u Zajednicu.

(19) Kad god se za utvrđivanje uobičajene vrijednosti nije mogla koristiti cijena na domaćem tržištu za određeni tip proizvoda, bilo zbog toga što se taj tip proizvoda nije prodavao na domaćem tržištu ili se nije prodavao u uobičajenom tijeku trgovine, morala je biti primijenjena druga metoda. Kako nije postojala druga razumna metoda, korištena je izračunana uobičajena vrijednost.

(20) U svim slučajevima u kojima se koristila izračunana uobičajena vrijednost i u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost se izračunavala dodavanjem troškovima proizvodnje izvezenog tipa, razumnog postotka za prodajne, opće i administrativne troškove i razumne profitne marže. Domaća profitna marža utvrđena je na temelju domaće prodaje u uobičajenom tijeku trgovine.

(21) Budući da se sav izvoz dotičnog proizvoda obavljao izravno nezavisnim kupcima u Zajednici, izvozna je cijena utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje treba platiti.

(22) S ciljem primjerene usporedbe cijena franko tvornica na istoj razini prodaje, izvršene su potrebne prilagodbe za razlike za koje se tvrdilo i dokazalo da utječu na usporedivost cijena. Te su prilagodbe izvršene s obzirom na uvozne pristojbe, troškove prijevoza, osiguranja, manipuliranja, pakiranja, kredita te provizija u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.

(23) Jedan tajlandski proizvođač izvoznik zatražio je prilagodbu za troškove kredita, uz obrazloženje da je postojala uobičajena praksa odobravanja kredita na 30 do 90 dana poznatim domaćim kupcima. Zahtjev je odbijen zato što podnositelj zahtjeva nije mogao pokazati, primjerice, pomoću ugovora ili opisa uvjeta plaćanja na računima, da je to čimbenik koji se uzimao u obzir pri utvrđivanju naplaćenih cijena.

(24) Oba su tajlandska trgovačka društva zatražila prilagodbe za uvozne pristojbe. Temeljem članka 2. stavka 10. točke (b) Osnovne uredbe ti su zahtjevi odobreni kada je dokazano da su materijali, za koje je trebalo platiti uvozne pristojbe, fizički ugrađeni u dotične proizvode prodavane na domaćem tržištu i da uvozne pristojbe nisu naplaćene ili vraćene za proizvode izvezene u Zajednicu. Samo je jedno od ta dva trgovačka društva to uspjelo dokazati.

(25) Kako bi izračunala dampinšku maržu Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s prosječnom izvoznom cijenom u Zajednicu na razini cijena franko tvornica i na istoj razini trgovine. Ta je usporedba pokazala postojanje dampinga kod oba navedena trgovačka društva, pri čemu se damping kretao od 23 do oko 88 %.

(26) Postojeće mjere predviđaju jedinstvenu pristojbu na razini zemlje za sav uvoz u Zajednicu pribora za cijevi podrijetlom iz Kine. Sukladno tome uobičajena je vrijednost utvrđena na temelju informacija dobivenih u trećoj zemlji tržišnog gospodarstva („analogna zemlja”).

(27) U izvornom ispitnom postupku je Tajland poslužio kao analogna zemlja. Stoga je u obavijesti o pokretanju ove revizije nakon isteka mjera predviđen je ponovni odabir Tajlanda kao analogne zemlje za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Budući da je utvrđeno da su nalazi iz prethodnog ispitnog postupka još uvijek valjani, to jest da tržišne snage upravljaju cijenama, da se nekoliko proizvođača natječe na tajlandskom tržištu i da su proizvodna tehnologija i proces u Kini i u Tajlandu u velikoj mjeri slični; i budući da niti jedna zainteresirana strana nije komentirala odabir analogne zemlje i da su tajlandski proizvođači izvoznici surađivali, na temelju članka 2. stavka 7. Osnovne uredbe smatralo se da je Tajland primjeren i opravdan izbor analogne zemlje u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti predmetnog proizvoda u Kini.

(28) Budući da Kina nije surađivala, u obzir su uzete raspoložive činjenice. Okolnosti ovog slučaja bile su takve da nije bilo dostupnih informacija o asortimanu proizvoda kineskog izvoza i zbog toga se uobičajena vrijednost morala utvrditi na temelju ponderiranog prosjeka različitih uobičajenih vrijednosti utvrđenih za tajlandske proizvođače izvoznike koji su surađivali tijekom razdoblja ispitnog postupka.

(29) Što se tiče izvoza u Zajednicu, budući da niti jedan proizvođač izvoznik iz Kine nije surađivao, nalazi su morali biti temeljeni na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe. Izvozna cijena je stoga utvrđena na temelju kineske statistike izvozne trgovine, jer je ustanovljeno da se za dotični proizvod smatrala pouzdanijom nego podaci Eurostata. U tom kontekstu treba napomenuti da je statistika Eurostata za dotični proizvod ex oznaka, što znači da se ne odnosi isključivo na dotični proizvod i da su kineski podaci bili usklađeniji sa zahtjevom.

(30) S ciljem primjerene usporedbe i u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe izvršene su potrebne prilagodbe za razlike u vezi s troškovima prijevoza i osiguranja za koje se smatralo da utječu na cijene i usporedivost cijena.

(31) U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost temeljena na tajlandskoj cijeni franko tvornica uspoređena je s kineskom ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom franko tvornica na istoj razini trgovine. Navedena usporedba pokazala je postojanje značajnog dampinga.

(32) Ispitni postupak je otkrio da se uvoz iz obje zemlje, iako količinski ograničen, i dalje odvija na značajnim razinama dampinga. U ispitnom postupku nisu pronađeni nikakvi razlozi koji bi ukazali na to da bi damping nestao ili se smanjio, ako se mjere stavi izvan snage. Zbog toga je zaključeno da postoji vjerojatnost nastavka dampinga. Unatoč tome smatralo se primjerenim ispitati bi li se damping ponovio kod povećanog obujma izvoza, ako se postojeće mjere stavi izvan snage.

(33) Kako bi se ispitala vjerojatnost ponavljanja dampinga u značajnim količinama, procijenjeni su sljedeći čimbenici: razvoj izvoznog i/ili proizvodnog kapaciteta, pozadina izbjegavanja mjera u slučaju Kine i stanje što se tiče izvoznog ponašanja na tržištima trećih zemalja.

(34) Obveze koje su u okviru izvornog ispitnog postupka preuzela dva proizvođača izvoznika koja su surađivala imale su za posljedicu ograničavanje njihove prodaje na tržištu Zajednice tijekom razdoblja ispitnog postupka. Nije primijećeno kršenje preuzete obveze tijekom tog razdoblja.

(35) Ispitni postupak je pokazao da su oba trgovačka društva koja su surađivala bila izrazito sklona izvozu, pa su tako tijekom razmatranog razdoblja izvezli više od 80 % svoje proizvodnje dotičnog proizvoda. Čini se da su oba trgovačka društva u velikoj mjeri prilagodljiva što se tiče njihovog proizvodnog kapaciteta koji predstavlja oko 25 % ukupne potrošnje EZ. Povrh toga, činjenica da su oba trgovačka društva iznimno izvozno orijentirana pokazuje da postoji vjerojatnost da će ta trgovačka društva preusmjeriti svoju izvoznu prodaju na bilo koje tržište koje bi postalo privlačnije s obzirom na cijene i obujam.

(36) S obzirom na mali obujam koji se uvozi u Zajednicu, promatralo se izvozno ponašanje tajlandskih proizvođača izvoznika na jednom od njihovih glavnih izvoznih tržišta, Sjedinjenim Američkim Državama. Ustanovljeno je da je 1992. administracija SAD-a nakon antidampinškog postupka u vezi s uvozom proizvoda koji se u velikoj mjeri preklapaju s proizvodima iz ovog ispitnog postupka, ograničeni na promjer manji od 360 mm i podrijetlom, inter alia, s Tajlanda, ustanovila da se dampinške marže za tu zemlju kreću od 10,7 % do 50,8 %. Osim toga, u prosincu 1999. na temelju privremene revizije zaključeno je da bi stavljanje tih mjera izvan snage vjerojatno dovelo do nastavka ili ponavljanja dampinga (10).

(37) S obzirom da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisijine su službe morale upotrijebiti dostupne podatke. Budući da se o kineskoj industriji zna vrlo malo, sljedeći se zaključci zasnivaju na informacijama sadržanim u zahtjevu te na kineskoj statistici izvozne trgovine. Te su nalazi dodatno potkrepljuju informacije objavljene u okviru sličnih postupaka u SAD-u.

(38) Prema tim izvorima ukupni kineski proizvodni kapacitet za dotični proizvod iznosi oko 250 000 metričkih tona godišnje. Trenutačni godišnji obujam proizvodnje, kako je procijenjeno u zahtjevu, iznosi oko 90 000 tona. Procjena se temelji na kineskom obujmu izvoza na svjetskoj razini navedenom u statistici trgovine (oko 17 000 tona godišnje) te na domaćoj potrošnji koja je prema grubim procjenama jednaka potrošnji Zajednice (oko 70 000 tona godišnje).

(39) Na toj osnovi kineska bi stopa iskorištenosti kapaciteta bila ispod 40 % i njezin neiskorišteni kapacitet veći od ukupne potrošnje Zajednice.

(40) Prema tome, veliki proizvodni kapacitet kojim raspolože Kina, u kombinaciji s veličinom kineskog domaćeg tržišta, omogućuje kineskim proizvođačima izvoznicima znatnu fleksibilnost za promjenu tržišta i tipova proizvoda. Zbog toga ti proizvođači mogu brzo povećati proizvodnju i usmjeriti je na bilo koje izvozno tržište, uključujući i tržište Zajednice, u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

(41) Treba napomenuti da kineski proizvođači izvoznici ne samo da raspolažu kapacitetom za nastavak svog izvoza u velikoj mjeri u Zajednicu nego su i skloni to učiniti. To pokazuje činjenica da se godišnji uvoz s Tajvana, nakon uvođenja izvornih mjera u 1995., u prosjeku povećao četiri puta, sve dok ispitni postupak o izbjegavanju mjera (11) nije pokazao da je veći dio tog uvoza zapravo kineskog podrijetla i zbog toga su u lipnju 2000. mjere koje se primjenjuju na Kinu proširene i na Tajvan (izuzev tri tajvanska proizvođača).

(42) Ispitano je i izvozno ponašanje kineskih proizvođača u vezi s dotičnim proizvodom na drugim značajnim tržištima. U tom je pogledu SAD u zadnja tri desetljeća pokrenuo tri različita ispitna postupka vezano uz uvoz proizvoda koji se uvelike preklapaju s proizvodima iz ovog ispitnog postupka, s promjerom manjim od 360 mm, podrijetlom, inter alia, iz Kine. Prvim ispitnim postupkom pokrenutim 1992. ustanovljena je vrlo visoka dampinška marža (do 182,9 %) i zbog toga su uvedene antidampinške mjere za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom, inter alia, iz Kine. Dvije godine kasnije, 1994., drugim ispitnim postupkom utvrdilo se da su te antidampinške mjere izbjegavane isporukom robe preko Tajlanda. Zaključno, antidampinške mjere na snazi revidirane su 1999. i zaključeno je da bi njihovo uklanjanje dovelo do nastavka ili ponavljanja štetnog dampinga.

(43) Sve to pokazuje da bi se, u slučaju stavljanja ovih mjera izvan snage, kineski proizvođači vjerojatno jednako ponašali na tržištu EZ-a, tržištu koje je usporedivo s tržištem SAD-a.

(44) Zaključno, manjak kineske suradnje u ispitnom postupku ukazuje na to da niti jedan kineski proizvođač nije htio ili mogao dokazati da se damping ne bi pojavio u slučaju stavljanja mjera izvan snage.

(45) Ispitni postupak je pokazao da su i Kina i Tajland nastavili svoju dampinšku praksu tijekom razdoblja ispitnog postupka.

(46) S obzirom da Kina ima vrlo velike neiskorištene proizvodne kapacitete i da je već izbjegavala mjere, postoji velika vjerojatnost da bi kineski proizvođači izvoznici značajno povećali svoj dampinški izvoz dotičnog proizvoda u slučaju stavljanja postojećih mjera izvan snage.

(47) Što se tiče Tajlanda treba napomenuti da, budući da su tajlandska trgovačka društva izrazito izvozno orijentirana i uzimajući u obzir privlačnost tržišta Zajednice, vrlo je vjerojatno da bi ta trgovačka društva, ako bi postojeće mjere bile stavljene izvan snage, ponovno izvozila dotični proizvod u značajnom obujmu i po dampinškim cijenama.

(48) Zaključno, upućuje se na dampinšku prodaju kineskih i tajlandskih izvoznika na tržištu SAD-a i antidampinške mjere u SAD-u koju su produljene 1999. godine.

(49) Ukratko, vrlo je vjerojatno da bi u slučaju stavljanja mjera izvan snage dotične zemlje u Zajednicu ponovno izvozile u značajnim količinama i po dampinškim cijenama.

(50) Četiri proizvođača Zajednice koja su u potpunosti surađivala u ispitnom postupku predstavljala su oko 60 % proizvodnje Zajednice dotičnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka i slijedom toga čine industriju Zajednice u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe. Treba napomenuti da preostala tri proizvođača koja su također sudjelovala u zahtjevu za revizijom i koji predstavljaju oko 10 % proizvodnje Zajednice, nisu naknadno odgovorili na upitnik u odobrenom roku. Dva proizvođača su podržala postupak, dok treći uopće nije iznio svoje stavove u vezi s postupkom.

F. STANJE TRŽIŠTA ZAJEDNICE

(51) Treba napomenuti da se dio domaće prodaje proizvođača Zajednice obavlja trgovcima (koji nisu surađivali) i koji te proizvode tada izvoze izvan Zajednice. Zbog toga je vidljiva potrošnja Zajednice utvrđena na temelju proizvodnog obujma industrije Zajednice i drugih proizvođača Zajednice (na temelju informacija sadržanih u zahtjevu) i na temelju Eurostatovih podataka o obujmu izvoza i uvoza Zajednice.

(52) Na toj je osnovi utvrđeno da je potrošnja Zajednice prvo porasla s oko 57 000 tona u 1996. na oko 64 500 tona u 1998. ali je nakon toga pala na oko 50 800 u razdoblju ispitnog postupka.

(53) Obujam uvoza i tržišni udjeli iz dotičnih zemalja i Tajvana razvijali su se kako slijedi: 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP Tajland 111 204 614 740 1 049 1 385 Tržišni udjeli 0,2 % 0,3 % 1,0 % 1,0 % 2,1 % 2,7 % Kina 316 85 95 78 44 35 Tržišni udjeli 0,6 % 0,1 % 0,1 % 0,3 % 0,1 % 0,1 % Tajvan 2 663 5 947 4 434 3 246 1 299 1 259 Tržišni udjeli 4,7 % 9,7 % 6,9 % 6,2 % 2,6 % 2,5 %

(54) Ukupni je uvoz iz Tajlanda značajno porastao s oko 100 tona u 1996. na oko 1 400 tona tijekom RIP-a. Najznačajniji se porast dogodio između 1999. i 2000. što se poklapa sa stupanjem na snagu Odluke Komisije o stavljanju izvan snage mjera za jednog tajlandskog proizvođača izvoznika, kao rezultat privremene revizije na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe. Međutim pri razmatranju samo onih trgovačkih društava koja su i dalje podlijegala antidampinškim pristojbama, porast obujma ostao je ograničen, s rastom tržišnih udjela od 0,3 % u 1996. do 0,5 % tijekom RIP-a. Treba napomenuti da su u prethodnom razdoblju ispitnog postupka (od 1. srpnja do 31. prosinca 1993.) tajlandski tržišni udjeli bili 2,6 %.

(55) Kako je gore navedeno, obujam uvoza iz Kine također je ostao ograničen tijekom razmatranog razdoblja. Treba, međutim, podsjetiti da je u ispitnom postupku o izbjegavanju mjera zaključeno da je značajan dio uvoza iz Tajvana u stvari bio kineskog podrijetla. Snažan pad tog uvoza u 2000. poklapa se s proširenjem antidampinških mjera za Kinu na određeni uvoz iz Tajvana. U prethodnom razdoblju ispitnog postupka kineski tržišni udjeli dosegli su 8,5 %.

(56) Izvozne cijene dvaju tajlandskih proizvođača koji su surađivali u ispitnom postupku povećale su se za 6 % između 1996. i RIP-a. Međutim, tijekom cijelog razdoblja nad kojim se provodi revizija, nisu slijedile jasno kretanje, s porastima i padovima manjima od 10 % od prosječne cijene tijekom ovog razdoblja.

(57) Prema statistikama Eurostata kineske izvozne cijene pale su za 7 % između 1996. i RIP-a. Kao ni tajvanske cijene, ni kineske izvozne cijene nisu slijedile nikakvo jasno kretanje tijekom razdoblja nad kojim se provodi revizija.

(58) Uvoz iz zemalja na koje se ne odnosi ovaj ispitni postupak, kako je vidljivo iz tablice u nastavku, porastao je značajno s oko 4 300 tone u 1996. na 11 700 tona tijekom RIP-a. Ukupni porast tržišnih udjela tijekom RIP-a iznosi 15,5 postotnih bodova. 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP Zemlje na koje se ne odnosi ispitni postupak 4 271 5 922 7 510 4 169 10 821 11 686 Tržišni udjeli 7,5 % 9,6 % 1,6 % 8,0 % 21,3 % 23,0 %

G. GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE ZAJEDNICE

(59) Dolje navedeni gospodarski pokazatelji pokazuju pozitivan razvoj za 1996. i 1998. godinu, nakon čega je uslijedilo pogoršanje ukupnog gospodarskog stanja industrije Zajednice. Ovaj razvoj treba promatrati u svjetlu uvođenja konačnih antidampinških mjera u 1995., prakse njihova izbjegavanja i s time povezanog proširenja tih mjera na određeni uvoz podrijetlom iz Tajvana u 2000. i konačno povećanje obujma dampinškog uvoza iz drugih zemalja podložnih zasebnom postupku.

Proizvodnja 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP Metričke tone 42 455 44 771 46 499 43 009 43 903 46 905

(60) Proizvodnja industrije Zajednice prvo je porasla za 10 % između 1996. i 1998., a zatim pala na razinu iz 1996., da bi se opet popela na razinu dostignutu u 1998.

Kapacitet 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP Metričke tone 88 400 88 400 88 400 87 300 87 900 87 900 Iskorištenost 48 % 51 % 53 % 49 % 50 % 53 %

(61) Ukupni proizvodni kapacitet industrije Zajednice bio je relativno stabilan tijekom razdoblja nad kojim se provodi revizija i zbog toga je iskorištenost kapaciteta slijedila isto kretanje kao i obujam proizvodnje.

Obujam prodaje u EZ-a 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP Metričke tone 30 147 30 038 32 897 28 470 24 893 24 313

(62) Kako je gore objašnjeno, razmatrala se samo prodaja namijenjena za potrošnju u EU-u. Na temelju toga, tijekom razdoblja nad kojim se provodi revizija, obujam prodaje Zajednice pao je s oko 30 100 tona u 1996. na oko 24 300 tona tijekom RIP-a, što je pad od oko 19 %. Unatoč tome bitno je napomenuti da je između 1996. i 1998. obujam prodaje porastao za 9 %, i dosegao razinu od oko 33 000 tona u 1998. da bi zatim pao na oko 24 300 tona u RIP-u.

Završne zalihe 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP Metričke tone 5 629 5 920 6 022 6 109 5 571 5 401

(63) Razina zaliha smanjila se za oko 4 % između 1996. i RIP-a. Dok su zalihe tijekom prve četiri godine razdoblja nad kojim se provodi revizija bile više ili manje stabilne, počele su značajno padati nakon 1999.

Tržišni udio 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP Industrija Zajednice 52,8 % 48,9 % 50,9 % 54,7 % 49,0 % 47,9 %

(64) Industrija Zajednice smanjila se za 4,9 postotnih bodova u tržišnim udjelima između 1996. i RIP-a. Međutim, između 1996. i 1999. tržišni udjeli porasli su za 1,9 postotna boda, kao rezultat uvođenja mjera nad kojima se trenutačno provodi revizija. Nakon toga se položaj industrije Zajednice pogoršao.

Jedinična cijena, prodaja u EZ-u 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP EUR/metričke tone 1 812 1 686 1 595 1 515 1 437 1 413

(65) Prosječna jedinična neto prodajna cijena industrije Zajednice pala je s 1 812 EUR u 1996. na 1 413 EUR u RIP-u, što je pad od oko 22 %. Prodajne cijene smanjivale su se otprilike za 5 % svake godine.

Profitabilnost 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP % neto prometa u EZ-u 3,1 % 5,2 % 3,3 % –2,4 % –4,2 % –3,5 % Povrat ulaganja 7,5 % 17,7 % 17,6 % –1,0 % –6,2 % –3,7 %

(66) Industrija Zajednice je uspjela povećati svoju profitabilnost s 3,1 % u 1996. na 5,2 % u 1997. Međutim, nakon te godine profitabilnost je kontinuirano padala, da bi tijekom RIP-a dosegla negativnu vrijednost od – 3,5 %. Treba napomenuti da je industrija Zajednice imala gubitke od oko – 7 % prometa tijekom razdoblja izvornog ispitnog postupka (od srpnja do prosinca 1993.).

(67) Povrat ulaganja uglavnom je slijedio krivulju profitabilnosti tijekom razdoblja nad kojim se provodi revizija. Treba napomenuti da su se razmatrala i izravna ulaganja i udio ulaganja neizravno povezanih s proizvodnjom predmetnog proizvoda.

Novčani tok 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP 1 000 EUR 3 009 5 393 4 939 1 773 638 281

(68) Novčani tok nastao prodajom predmetnog proizvoda porastao je za oko 65 % između 1996. i 1998., a zatim je značajno pao na 281 000 EUR tijekom RIP-a.

(69) Niti jedno od spomenutih trgovačkih društava nije spomenulo poteškoće u prikupljanju kapitala. Međutim, ako se novčani tok nastavi pogoršavati, stanje bi se moglo promijeniti.

Zaposlenost i nadnice 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP Ukupan broj zaposlenika 547 548 580 555 535 580 Prosječne nadnice po zaposleniku (1 000 EUR) 33,4 33,6 35,1 34,5 35,1 35,9

(70) Zaposlenost u industriji Zajednice nije slijedila nikakvo jasno kretanje. Između 1996. i 1998. je porasla s 547 na 580 zaposlenika, nakon toga opala, da bi se tijekom RIP-a vratila na svoju razinu iz 1998. Porast tijekom RIP-a može biti povezan s povećanom proizvodnjom tijekom tog razdoblja.

(71) Prosječna nadnica po zaposleniku ostala je relativno stabilna tijekom 1996. i 1997., a nakon toga je postupno rasla. Između 1996. i RIP-a ukupni je porast iznosio oko 7 %.

Proizvodnost 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP Proizvodnost (proizvodnja u tonama po zaposleniku) 77,6 81,7 80,2 77,5 82,1 80,9

(72) Proizvodnost je porasla za 3 % između 1996. i 1998., sa 77,6 tona po zaposleniku na 80,2. Nakon toga je pala, da bi tijekom RIP-a opet dosegla razinu iz 1998.

Ulaganja 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. RIP 1 000 EUR 2 738 2 222 2 441 3 094 2 781 2 529

(73) Nova su ulaganja ostala na relativno stabilnoj razini tijekom razdoblja nad kojim se provodi revizija. Ta se ulaganja uglavnom sastoje od obnavljanja ili poboljšavanja postojeće opreme i nisu povezana s povećanjem kapaciteta.

(74) Kako je gore objašnjeno, između 1996. i 1998. industrija Zajednice je mogla imati koristi od rastućeg tržišta i povećala je svoj obujam prodaje i tržišne udjele. Međutim, nakon toga, potrošnja Zajednice je pala i unatoč smanjenom obujmu uvoza iz dotičnih zemalja (posebno izbjegavanjem mjera preko Tajvana), pali su i prodaja i tržišni udjeli industrije Zajednice.

(75) S obzirom na mali obujam uvoza iz dotičnih zemalja tijekom RIP-a može se očekivati da će visina utvrđene dampinške marže imati negativne učinke, posebno ako se u budućnosti poveća obujam dotičnog uvoza. U tom kontekstu podsjeća se na zaključke iz rubrike E.4., u kojoj se navodi da je vrlo vjerojatno da će se dotični proizvod ponovno uvoziti iz dotičnih zemalja u Zajednicu u značajnim količinama i po dampinškim cijenama, ako mjere budu stavljene izvan snage.

(76) Iz pozitivnog razvoja većine gore navedenih pokazatelja proizlazi da se gospodarsko stanje industrije Zajednice u razdoblju od 1996. do 1998. oporavilo od štetnog učinka dampinškog uvoza podrijetlom iz dviju dotičnih zemalja. Nakon toga se stanje opet pogoršalo, kao posljedica učinka povećanog dampinškog uvoza iz trećih zemalja (vidjeti rubriku C).

(77) Uvođenje mjera za Kinu i Tajland očito je imalo pozitivan učinak na gospodarsko stanje industrije Zajednice, u usporedbi sa stanjem prije njihova uvođenja. Većina pokazatelja štete pokazala je pozitivan razvoj između 1996. i 1998. godine. Proizvodnja, iskorištenost kapaciteta i obujam prodaje porasli su, što je rezultiralo rastom tržišnih udjela i povećanjem zaposlenosti. Pokazatelji profitabilnosti kao što su povrat prometa, povrat ulaganja i novčani tok također su se povoljno razvijali. Da mjere nisu izbjegavane uvozom iz Tajvana, taj bi razvoj bio još povoljniji. Unatoč tome, nakon 1998. gospodarsko stanje industrije Zajednice općenito se pogoršalo: obujam prodaje, tržišni udjeli i proizvodnja su pali, kao i profitabilnost i cijene. Šteta koju je industrija Zajednice trpjela tijekom tog razdoblja bila je uzrokovana dampinškim uvozom podrijetlom iz Češke, Malezije, Rusije, Republike Koreje i Slovačke i zato su u kolovozu 2002. (12) uvedene konačne antidampinške mjere za te zemlje.

H. VJEROJATNOST NASTAVKA I/ILI PONAVLJANJA ŠTETE

(78) Radi procijene vjerojatnog učinka isteka mjera na snazi, razmotreni su sljedeći elementi: (a) Kako je objašnjeno u uvodnim odredbama 33. do 44.: — postoje jasne naznake da kineski i tajlandski proizvođači mogu povećati i/ili preusmjeriti svoj izvozni obujam na tržište Zajednice, — na temelju ponašanja kineskih i tajlandskih proizvođača u vezi s izvoznim cijenama u SAD-u, vrlo je vjerojatno da bi, u slučaju nepostojanja mjera, proizvođači iz dotičnih zemalja ponovno usvojili politiku dampinških cijena na tržištu Zajednice. Ukupno gledano, cijene koje se naplaćuju tim izvoznim tržištima niže su od cijena industrije Zajednice, iako detaljna analiza nije mogla biti provedena zbog velikog broja različitih tipova proizvoda i prema tome je nemoguća precizna usporedba cijena za sve tipove proizvoda. (b) Ispitni postupak je pokazao da na temelju usporedivih tipova proizvoda tajlandski proizvođači izvoznici koji su surađivali dotični proizvod prodaju po značajno nižoj cijeni nego industrija Zajednice. Što se tiče Kine, zbog nesuradnje i raznolikosti tipova proizvoda i njihovih uvoznih cijena nije bilo moguće provesti usporedbu cijena za svaki tip posebno. Unatoč tome dostupni podaci ukazuju na to da je prosječna kineska uvozna cijena značajno niža od one koju primjenjuju tajlandski proizvođači. Sukladno tome možemo zaključiti da je razlika između prodajne cijene dotičnog proizvoda podrijetlom iz Kine i industrije Zajednice, bez uvođenja antidampinških pristojbi, najmanje jednako značajna kod uvoza podrijetlom iz Tajlanda. (c) Dotične zemlje bi vjerojatno nastavile naplaćivati niske cijene kako bi ponovno preuzele svoje izgubljene tržišne udjele. Takvo ponašanje u vezi s cijenama, zajedno sa sposobnošću Kine i Tajlanda da isporuče značajne količine dotičnog proizvoda na tržište Zajednice, najvjerojatnije bi imalo učinak pojačavanja pritiska na smanjivanje cijene na tržištu, zajedno s očekivanim negativnim učinkom na gospodarsko stanje industrije Zajednice.

(79) Povrh toga, istek mjera na uvoz iz Kine podrazumijevao bi istek mjera na uvoz dotičnog proizvoda iz Tajvana. U tom smislu treba podsjetiti da su, kako je objašnjeno u uvodnoj odredbi 41., mjere za uvoz iz Kine bile u velikoj mjeri izbjegavane te su zbog toga proširene na Tajvan. Ako bi te mjere protiv Tajvana bile stavljene izvan snage, velika je vjerojatnost da bi ponovno došlo do izbjegavanja mjera.

(80) Na temelju gore navedenog zaključeno je da u slučaju stavljanje mjera izvan snage postoji vjerojatnost ponavljanja štete nastale uvozom iz Kine i Tajlanda.

I. INTERES ZAJEDNICE

(81) Sukladno članku 21. Osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Zajednice kao cjeline. Utvrđivanje interesa zajednice temeljeno je na pravednoj procjeni različitih uključenih interesa, to jest interesa industrije Zajednice, uvoznika/trgovaca te korisnika dotičnog proizvoda.

(82) Treba podsjetiti da je u prethodnom ispitnom postupku utvrđeno da donošenje mjera nije protivno interesu Zajednice. Nadalje, činjenica da je sadašnji ispitni postupak revizija, dakle analiza situacije u kojoj su antidampinške mjere već bile na snazi, omogućuje procjenu svih nepotrebnih negativnih učinaka trenutačnih antidampinških mjera na dotične stranke.

(83) Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, snažni razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom posebnom slučaju nije u interesu Zajednice.

(84) Industrija Zajednice se pokazala kao strukturno održiva industrija. To potvrđuje pozitivan razvoj njezinog gospodarskog stanja u vrijeme kad je ponovno uspostavljena učinkovita konkurencija nakon uvođenja antidampinških mjera koje su trenutačno na snazi. Razina profita koju bi industrija mogla dosegnuti dvije godine nakon uvođenja mjera smatrala se razumnom u vrijeme izvornog ispitnog postupka, s obzirom na to što bi industrija prema predviđanjima mogla ostvariti, ako ne bi bilo dampinškog uvoza.

(85) Razumno je očekivati da će industrija Zajednice nastaviti profitirati od trenutačno važećih mjera. U slučaju stavljanja tih mjera izvan snage može se očekivati da će industrija Zajednice pretrpjeti štetu, čak i ako se poduzmu radnje za druge zemlje koje uvoze po dampinškim cijenama.

(86) Komisija je poslala upitnike na 57 nezavisnih uvoznika/trgovaca. Samo su dva uvoznika odgovorila na upitnik. Jedan od tih uvoznika je dotični proizvod kupovao iz Kine, ali je promijenio dobavljača nakon uvođenja mjera. U skladu s tim, tvrdio je da na njega ne utječe ni zadržavanje niti ukidanje mjera. Drugi uvoznik se slaže s produljenjem mjera i ustvrdio je da je nepravedno trgovinsko ponašanje prije uvođenja mjera imalo narušavajući učinak na tržište Zajednice.

(87) Devetnaest drugih uvoznika odgovorili su da nisu obuhvaćeni postupkom jer nisu nabavljali robu iz dotičnih zemalja tijekom razdoblja nad kojim se provodi revizija. Nikakva druga reakcija nije zaprimljena i sukladno tome može se zaključiti da zadržavanje mjera neće imati značajan negativan učinak na uvoznike ili trgovce.

(88) Korisnici dotičnog proizvoda su uglavnom petrokemijska industrija te industrije aktivne u građevinskom sektoru. Komisija je poslala upitnike na 23 korisnika i 5 europskih udruženja potencijalnih korisnika. Samo su tri trgovačka društva odgovorila i svi su tvrdili da nisu zainteresirani za postupak.

(89) Čini se da taj manjak suradnje potvrđuje da pribor za cijevi predstavlja vrlo mali dio ukupnih proizvodnih troškova za ta trgovačka društva te da trenutačno važeće mjere nisu imale značajan negativan učinak na njihovo gospodarsko stanje.

J. ZAKLJUČAK O INTERESU ZAJEDNICE

(90) S obzirom na navedene razloge zaključeno je kako se ne smatra da će mogući negativni učinak na uvoznike i trgovce moći ukloniti pozitivan učinak mjera protiv ponavljanja štetnog dampinga imaju na industriju Zajednice. Posljedično tome, nema snažnih razloga protiv produljenja antidampinških mjera.

(91) Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju, Komisija je na vlastitu inicijativu pokrenula privremenu reviziju oblika mjera za uvoz podrijetlom iz Tajlanda.

(92) U tom pogledu još nisu doneseni konačni zaključci ispitni postupak je još u tijeku.

K. ANTIDAMPINŠKE MJERE

(93) Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti zadržavanje mjera. Strankama je dan rok za iznošenje prigovora nakon ove objave. Nisu zaprimljeni nikakvi komentari koji bi promijenili gore navedene zaključke.

(94) Iz gore navedenog slijedi da, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom iz Kine ili s Tajlanda ili isporučenih iz Tajvana, kako su proširene Uredbom Vijeća (EZ) br. 763/2000 i izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 2314/2000. Podsjeća se da se te mjere sastoje od pristojbe ad valorem za obje dotične zemlje, uz iznimku uvoza dotičnog proizvoda koji proizvode i prodaju za izvoz u Zajednicu dva tajlandska trgovačka društva čije su obveze prihvaćene,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1. Ovime se uvodi konačna antidampinška pristojba na uvoz pribora za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i pribora s navojem) od željeza ili čelika (ne uključujući nehrđajući čelik) s najvećim vanjskim promjerom od 609,6 mm ili manje, za varenje ili druge svrhe trenutačno pod oznakama KN ex 7307 93 11 (oznaka TARIC 7307931199), ex 7307 93 19 (oznaka TARIC 7307931999), ex 7307 99 30 (oznaka TARIC 7307993098) i ex 7307 99 90 (oznaka TARIC 7307999098) podrijetlom iz Kine ili s Tajlanda.

2. Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko-granice Zajednice, neocarinjena, za proizvode proizvedene u:

Zemlja Stopa carine Dodatna oznaka TARIC Narodna Republika Kina 58,6 % — Tajland 58,9 % 8851 Osim: Thai Benkan Co. Ltd., Prapadaeng-Samutprakarn 0 % A118

3. Ne dovodeći u pitanje stavak 1. konačna antidampinška pristojba ne primjenjuje se na uvoz pušten u slobodan promet u skladu s člankom 2.

4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.

Članak 2.

1. Uvoz prijavljen za puštanje u slobodni promet pod sljedećim dodatnim oznakama TARIC koji je proizvelo i izravno izvezlo dolje navedeno trgovačko društvo (to jest isporučilo i izdalo trgovački račun) trgovačkom društvu u Zajednici koje djeluje kao uvoznik izuzima se od antidampinške pristojbe propisane člankom 1., pod uvjetom da se taj uvoz odvija u skladu sa stavkom 2. ovog članka.

Zemlja Trgovačko društvo Dodatna oznaka TARIC Tajland Awaji Sangyo (Thailand) Co. Ltd, Samutprakarn 8850 TTU Industrial Corp. Ltd Bangkok. 8850

2. Uvoz spomenut u stavku 1. izuzima se od antidampinških pristojbi pod uvjetom da:

(a) se carinskim tijelima države članice prilikom prijave za slobodno puštanje u promet predoči trgovački račun koji sadrži barem elemente navedene u Prilogu; i

(b) roba koja je prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na trgovačkom računu.

Članak 3.

Konačna antidampinška pristojba uvedena člankom 1. na uvoz podrijetlom iz Narodne Republike Kine ovime se proširuje na uvoz istog pribora (oznake TARIC: 7307931191; 7307931991; 7307993092; 7307999092) poslanog iz Tajvana (dodatna oznaka TARIC A 999), uz iznimku proizvoda Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) (dodatna oznaka TARIC A 098), Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) (dodatna oznaka TARIC A 099) i Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) (dodatna oznaka TARIC A 100).

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Luxembourgu 2. lipnja 2003. Za Vijeće Predsjednik K. STEFANIS

(1) SL L 56, 6.3.1996., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1972/2002 (SL L 305, 7.11.2002., str. 1.).

(2) SL L 84, 3.4.1996., str. 1.

(3) SL L 84, 3.4.1996., str. 46.

(4) Odluka Komisije 2000/453/EZ (SL L 182, 21.7.2000., str. 25.).

(5) SL L 94, 14.4.2000., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 2314/2000 (SL L 267, 20.10.2000., str. 15.).

(6) SL C 271, 22.9.2000., str. 4.

(7) SL C 103, 3.4.2001., str. 5.

(8) SL C 159, 1.6.2001.. str. 4.

(9) SL L 228, 24.8.2002., str. 1.

(10) US Savezni registar/svezak 64., br. 232, 3.12.1999.

(11) SL L 94, 14.4.2000., str. 1.

(12) Uredba Vijeća (EZ) br. 1514/2002 od 19. kolovoza 2002. (SL L 228 24.8.2002., str. 1.).

PRILOG

Popratni trgovački račun za prodaju Zajednici pribora za cijevi koji podliježe preuzetoj obvezi mora sadržavati sljedeće elemente:

1. zaglavlje „POPRATNI TRGOVAČKI RAČUN ZA ROBU KOJA PODLIJEŽE PREUZETOJ OBVEZI”;

2. naziv trgovačkog društva spomenutog u članku 2. stavku 1. koje izdaje trgovački račun;

3. broj trgovačkog računa;

4. datum izdavanja trgovačkog računa;

5. dodatnu oznaku TARIC pod kojom se roba na trgovačkom računu carini na granici Zajednice;

6. točan opis robe;

7. opis uvjeta prodaje, uključujući: — cijenu, — važeće uvjete plaćanja, — važeće uvjete isporuke, — ukupne popuste i rabate.

8. naziv trgovačkog društva koje djeluje kao uvoznik kojemu ovo trgovačko društvo izravno izdaje račun;