HR Službeni list Europske unije 39

32007D0171



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

ODLUKA KOMISIJE

od 16. ožujka 2007.

o utvrđivanju karakteristika mreže za Schengenski informacijski sustav II. (3. stup)

(2007/171/EZ)

KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2001/886/PUP od 6. prosinca 2001. o razvoju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II.) (1), a posebno njegov članak 4. točku (a),

budući da:

(1) Za razvoj SIS-a II. potrebno je odrediti tehničke specifikacije za komunikacijsku mrežu, njezine komponente i posebne karakteristike mreže.

(2) Komisija i države članice trebaju uspostaviti odgovarajuće aranžmane, posebno u pogledu elemenata ujednačenog nacionalnog sučelja smještenog u državama članicama.

(3) Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje donošenje drugih odluka Komisije u budućnosti, koje su povezane s razvojem SIS-a II., a posebno o razvoju sigurnosnih karakteristika.

(4) Razvoj SIS-a II. uređuje se kako Uredbom Vijeća (EZ) br. 2424/2001 (2) tako i Odlukom Vijeća 2001/886/PUP. Kako bi se osiguralo postojanje samo jedinstvenog provedbenog postupka za razvoj SIS-a II. kao cjeline, odredbe ove Odluke trebale bi odražavati odredbe Odluke Komisije o utvrđivanju karakteristika mreže za SIS II., koju treba poštovati u primjeni Uredbe (EZ) br. 2424/2001.

(5) Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u ovoj Odluci, u skladu s člankom 5. Protokola o uključivanju schengenske pravne stečevine u okvir Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o Europskoj zajednici i u skladu s člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (3).

(6) Irska sudjeluje u ovoj Odluci, u skladu s člankom 5. Protokola o uključivanju schengenske pravne stečevine u okvir Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o Europskoj zajednici i u skladu s člankom 5. stavkom 1. i člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine (4).

(7) Za Island i Norvešku, ova Odluka predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma zaključenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, što spada u područje iz članka 1., točke G Odluke Vijeća 1999/437/EZ (5) o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma.

(8) Za Švicarsku, ova Odluka predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europska unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, što spada u područje iz članka 1., točke G Odluke 1999/437/EZ koji treba čitati u vezi s člankom 4. stavkom 1. Odluke Vijeća 2008/849/EZ o potpisivanju, u ime Europske unije, i o privremenoj primjeni nekih odredbi tog Sporazuma (6).

(9) Ova Odluka predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je s njom na neki drugi način povezana u smislu članka 3. stavka 1. Akta o pristupanju.

(10) Mjere predviđene u ovoj Odluci su u skladu s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 5. stavka 1. Odluke 2001/886/PUP,

ODLUČILA JE:

Članak 1.

Tehničke specifikacije, povezane s oblikovanjem fizičke arhitekture komunikacijske infrastrukture SIS-a II., utvrđuju se u prilogu.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. ožujka 2007. Za Komisiju Franco FRATTINI Potpredsjednik

(1) SL L 328, 13.12.2001., str. 1.

(2) SL L 328, 13.12.2001., str. 4. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1988/2006 (SL L 411, 30.12.2006., str. 1.).

(3) SL L 131, 1.6.2000., str. 43. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2004/926/EZ (SL L 395, 31.12.2004., str. 70.).

(4) SL L 64, 7.3.2002., str. 20.

(5) SL L 176, 10.7.1999., str. 31.

(6) SL L 368, 15.12.2004., str. 26.

PRILOG

SADRŽAJ

1. Uvod …

1.1. Akronimi i kratice …

2. Opći pregled …

3. Zemljopisna pokrivenost …

4. Mrežne usluge …

4.1. Struktura mreže …

4.2. Vrsta povezanosti između osnovnog CS-SIS-a i sigurnosne kopije CS-SIS-a …

4.3. Širina pojasa …

4.4. Vrsta službi …

4.5. Potporni protokoli …

4.6. Tehničke specifikacije …

4.6.1. Dodjeljivanje adresa IP …

4.6.2. Potpora za IPv6 …

4.6.3. Dodavanje statičnih smjerova …

4.6.4. Održavanje brzine protoka …

4.6.5. Druge specifikacije …

4.7. Otpornost …

5. Praćenje …

6. Opće usluge …

7. Raspoloživost …

8. Sigurnosne usluge …

8.1. Šifriranje mreže …

8.2. Druga sigurnosna svojstva …

9. Struktura službe za pomoć korisnicima …

10. Međudjelovanje s drugim sustavima …

1. Uvod

U ovom dokumentu opisuju se oblik komunikacijske mreže, komponente koje ona uključuje i posebne karakteristike mreže.

1.1. Akronimi i kratice

U ovom se odjeljku pojašnjavaju akronimi koji se koriste u dokumentu.

Akronimi i kratice Tumačenje BLNI Lokalno nacionalno sučelje za sigurnosno kopiranje (Backup Local National Interface CEP Središnja konačna točka (Central End Point) CNI Središnje nacionalno sučelje (Central National Interface) CS Središnji sustav (Central System) CS-SIS Funkcija tehničke potpore koja sadrži bazu podataka SIS-a II. DNS Poslužitelj za ime domene (Domain Name Server) FCIP Optički kanal preko IP (Fibre Channel over IP) FTP Protokol za prijenos podataka (File Transport Protocol) HTTP Protokol za prijenos hiperteksta (Hyper Text Transfer Protocol) IP Internetski protokol LAN Lokalna mreža (Local Area Network) LNI Lokalno nacionalno sučelje (Local National Interface) Mbps Megabajta na sekundu MDC Glavni razvojnik, izvođač (Main Developer Contractor) N.SIS II. Nacionalni odjel u svakoj državi članici NI-SIS Ujednačeno nacionalno sučelje NTP Mrežni vremenski protokol (Network Time Protocol) SAN Mreža prostora za pohranu (Storage Area Network) SDH Sinkrona digitalna hijerarhija (Synchronous Digital Hierarchy) SIS II. Schengenski informacijski sustav, druga generacija SMTP Jednostavni protokol za prijenos elektroničke pošte (Simple Mail Transport Protocol) SNMP Jednostavni protokol za upravljanje mrežom (Simple Network Management Protocol) s-TESTA Sigurne prekoeuropske telematske službe između uprava, to je mjera programa IDABC-a (interoperabilno osiguravanje sveeuropskih e-vladinih službi javnim upravama, poduzećima i državljanima; Odluka Europskog parlamenta i Vijeća 2004/387/EZ od 21.4.2004.). TCP Protokol za upravljanje prijenosom (Transmission Control Protocol) VIS Vizni informacijski sustav VPN Virtualna privatna mreža (Virtual Private Network) WAN Širokoprostorna mreža (Wide Area Network)

2. Opći pregled

SIS II. se sastoji od:

— središnjeg sustava (dalje u tekstu „Središnji SIS II.”, koji se sastoji od: — funkcije tehničke potpore (dalje u tekstu „CS-SIS”, koja sadrži bazu podataka SIS II. Osnovni CS-SIS vrši tehnički nadzor i upravljanje, a sigurnosna kopija CS-SIS osigurava izvođenje svih funkcija osnovnog CS-SIS u slučaju kvara u tom sustavu, — ujednačenog nacionalnog sučelja (dalje u tekstu „NI-SIS”);

— nacionalnog odjeljka (dalje u tekstu „N.SIS II.”) u svakoj državi članici, koji se sastoji od nacionalnih sustava podataka koji su povezani sa Središnjim SIS-om II. N.SIS II. može sadržavati bazu podataka (dalje u tekstu „nacionalna kopija”), koja sadrži cjelovitu ili djelomičnu kopiju baze podataka SIS-a II,

— komunikacijske infrastrukture između CS-SIS-a i NI-SIS-a (dalje u tekstu „komunikacijska infrastruktura”), koja osigurava šifriranu virtualnu mrežu namijenjenu podacima SIS-a II. i razmjeni podataka među uredima Sirene.

NI-SIS se sastoji od:

— jednog lokalnog nacionalnog sučelja (dalje u tekstu „LNI”) u svakoj državi članici, koji državu članicu fizički povezuje sa sigurnom komunikacijskom mrežom i sadrži uređaje za šifriranje, namijenjene za promet podataka SIS-a II. i SIRENE. LNI se nalazi u državi članici,

— neobaveznog nacionalnog sučelja za sigurnosno kopiranje (dalje u tekstu „BLNI”), koji ima u cijelosti jednak sadržaj i funkciju kao i LNI.

LNI i BLNI se upotrebljavaju samo za sustav SIS II. i za razmjenu podataka SIRENE. Posebna konfiguracija LNI i BLNI bit će detaljno navedena i dogovorena sa svakom pojedinom državom članicom, kako bi se uzeli u obzir sigurnosni zahtjevi, fizička lokacija i uvjeti instalacije, uključujući osiguravanje usluga poslužitelja mreže, što znači da fizička povezanost s-TESTA može sadržavati nekoliko VPN tunela za druge sustave, na primjer VIS i Eurodac,

— Središnjeg nacionalnog sučelja (dalje u tekstu „CNI”), koji je aplikacija za siguran pristup CS-SIS-u. Svaka država članica ima odvojene logičke pristupne točke CNI-u putem središnje protupožarne stjenke.

Komunikacijska infrastruktura između CS-SIS-a i NI-SIS-a sastoji se od:

— mreže za sigurne prekoeuropske telematske službe između uprava (dalje u tekstu „s-TESTA”), koja osigurava šifriranu, virtualnu, privatnu mrežu namijenjenu prometu podataka SIS-a II. i Sirene.

3. Zemljopisna pokrivenost

Komunikacijska infrastruktura mora biti sposobna pokrivati i osiguravati potrebne usluge za sve države članice:

sve države članice EU-a (Belgija, Češka Republika, Danska, Njemačka, Estonija, Irska, Grčka, Španjolska, Francuska, Italija, Cipar, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Malta, Nizozemska, Austrija, Poljska, Portugal, Slovenija, Slovačka, Finska, Švedska, Ujedinjena Kraljevina) i Island, Norveška, Švicarska.

Osim toga, treba osigurati i pokrivenost država pristupnica Rumunjske i Bugarske.

Naposljetku, komunikacijska infrastruktura mora biti sposobna proširiti se na bilo koju drugu državu ili subjekt koji pristupe Središnjem SIS-u II. (npr. Europol, Eurojust).

4. Mrežne usluge

Kad god se spominje protokol ili arhitektura, to treba razumjeti tako, da su prihvatljive i jednakovrijedne buduće tehnologije, protokoli i arhitektura.

4.1. Struktura mreže

Arhitektura SIS-a II. upotrebljava centralizirane usluge dostupne iz različitih država članica. Za potrebe otpornosti, te su centralizirane usluge podvojene na dvije različite lokacije, naime, Strasbourgu u Francuskoj i St. Johann im Pongau u Austriji. Te usluge uključuju CS-SIS, CU i sigurnosne kopije CS-SIS-a, BCU-a.

Središnje jedinice, glavne i sigurnosne kopije moraju biti dostupne iz različitih država članica. Države sudionice mogu imati više pristupnih točaka mreži, LNI i BLNI, da povežu svoje nacionalne sustave sa središnjim službama.

Osim glavne povezanosti sa središnjim službama, komunikacijska infrastruktura mora podupirati dvostranu razmjenu dodatnih podataka među uredima Sirene u različitim državama članicama.

4.2. Vrsta povezanosti između osnovnog CS-SIS-a i sigurnosne kopije CS-SIS-a

Zahtijevana vrsta povezanosti za međusobnu povezanost između osnovnog CS-SIS-a i sigurnosne kopije CS-SIS-a mora biti prsten SDH ili ekvivalent, što znači da mora biti otvorena i za nove buduće arhitekture i tehnologije. Infrastruktura SDH će se upotrebljavati za proširivanje lokalnih mreža obiju središnjih jedinica, da se ostvari jedan bešavan LAN (seamless LAN). Taj će se LAN potom upotrebljavati za neprekidnu sinkronizaciju između CU-a i BCU-a.

4.3. Širina pojasa

Ključni zahtjev za komunikacijsku infrastrukturu je širina pojasa, koja se može dodijeliti različitim međusobno povezanim stranicama, i sposobnost infrastrukture da podupre tu širinu pojasa unutar svoje osne mreže.

Širina pojasa, koja je potrebna za LNI i neobavezan BLNI, bit će različita za svaku državu članicu, a ovisit će uglavnom o izboru uporabe nacionalnih kopija, središnjeg pretraživanja i razmjene biometrijskih podataka.

Stvarne veličine, koje komunikacijska infrastruktura namjerava nuditi, nisu važne, sve dok ispunjavaju minimalnu potrebu svake države članice.

Svaka od gore navedenih vrsta stranica može prenijeti veliku količinu podataka (alfanumeričkih, biometrijskih i cjelovitih dokumenata) u oba smjera. Stoga komunikacijska infrastruktura mora osigurati dovoljnu minimalnu brzinu prijenosa i preuzimanja podataka za svaku povezanost.

Komunikacijska infrastruktura mora nuditi opseg povezanosti od 2 Mbps do 155 Mbps ili veću. Mreža mora osigurati dovoljnu minimalnu zajamčenu brzinu prijenosa i preuzimanja podataka za svaku povezanost i njezin opseg mora biti dovoljan da podupre cjelovitu širinu pojasa pristupnih točaka mreži.

4.4. Vrsta službi

Središnji SIS II. će podupirati mogućnosti razvrstavanja pretraživanja/upozorenja s obzirom na prednost. Odatle proizlazi zahtjev, da će komunikacijska infrastruktura podupirati i mogućnost razvrstavanja prometa podataka s obzirom na prednosti.

Parametre razvrstavanja s obzirom na prednost će, kako se pretpostavlja, odrediti Središnji SIS II. za sve pakete koji će to zahtijevati. Upotrijebit će se mehanizam „Weighted Fair Queuing”. To znači da komunikacijska infrastruktura mora biti sposobna preuzeti razvrstavanje s obzirom na prednost, određeno za pakete na izvornom LAN-u, i odgovarajuće postupati s paketima u okviru svoje osne mreže. Osim toga, komunikacijska infrastruktura mora preko udaljene stranice dostavljati inicijalne pakete, koji sadrže jednako razvrstavanje s obzirom na prednost, kako je to određeno u izvornom LAN-u.

4.5. Potporni protokoli

Središnji SIS II. će upotrebljavati više različitih mrežnih komunikacijskih protokola. Komunikacijska infrastruktura treba podupirati širok skup mrežnih komunikacijskih protokola. Standardni protokoli koje treba podupirati su HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP i DNS.

Osim standardnih protokola, komunikacijska infrastruktura mora biti prilagođena za upravljanje različitim tunelskim protokolima, protokolima za podvajanje SAN i vlasničkih protokola tipa Java-to-Java tehnologije BEA WebLogic. Tunelski protokoli, npr. IPsec u tunelskom načinu rada, upotrebljavat će se za prijenos šifriranog prometa podataka na njegovo odredište.

4.6. Tehničke specifikacije

4.6.1. Dodjeljivanje adresa IP

Komunikacijska infrastruktura mora imati na raspolaganju više pričuvnih IP-adresa, koje se mogu upotrebljavati samo unutar te mreže. U okviru pričuvnog IP raspona, Središnji SIS II. će upotrebljavati određene IP-adrese koje se neće upotrebljavati nigdje drugdje.

4.6.2. Potpora za IPv6

Moguće je pretpostaviti da će protokol koji će se upotrebljavati za lokalne mreže država članica biti protokol TCP/IP. Neke stranice će se, ipak, temeljiti na verziji 4, a druge na verziji 6. Pristupne točke mreže moraju nuditi mogućnost da djeluju kao prijelaz i da rade neovisno o mrežnim protokolima koji se upotrebljavaju u Središnjem SIS-u II. kao i u N.SIS-u II.

4.6.3. Dodavanje statičnih smjerova

CU i BCU mogu upotrebljavati jedinstvenu i jednaku IP-adresu za komuniciranje s državama članicama. Stoga komunikacijska infrastruktura treba podupirati dodavanje statičnih smjerova.

4.6.4. Održavanje brzine protoka

Sve dok povezanost CU-a ili BCU-a ima brzinu preuzimanja nižu od 90 %, dotična država članica mora biti sposobna neprekidno održavati 100 % širine pojasa za tu povezanost.

4.6.5. Druge specifikacije

Za potporu CS-SIS-a, komunikacijska infrastruktura mora ispunjavati barem minimalne tehničke specifikacije:

Kašnjenje u prijenosu mora biti (uključujući u najvećoj mjeri zauzete sate) jednako ili manje od 150 ms u 95 % paketa i manje od 200 ms u 100 % paketa.

Vjerojatnost gubitka paketa mora biti (uključujući u najvećoj mjeri zauzete sate) jednaka ili manja od 10–4 u 95 % paketa i manja od 10–3 u 100 % paketa.

Gore navedene specifikacije treba poštovati za svaku pristupnu točku posebno.

Povezanost između CU-a i BCU-a mora imati povratno kašnjenje jednako ili manje od 60 ms.

4.7. Otpornost

CS-SIS je bio oblikovan uz zahtjev visoke raspoloživosti. Iz tog razloga, sustav ima ugrađenu otpornost koja se osigurava podvajanjem sve opreme u slučaju nepravilnosti u radu pojedinih komponenti.

Komponente komunikacijske infrastrukture moraju biti otporne na slučaj kvara pojedinih komponenti. U odnosu na komunikacijsku infrastrukturu, to znači da moraju biti stabilne sljedeće komponente:

— osna mreža,

— uređaji za usmjeravanje,

— točke prisutnosti,

— povezanosti lokalne petlje (uključujući redundantne kabelske povezanosti),

— sigurnosni uređaji (kripto uređaji, protupožarne stjenke itd.)

— sve generičke usluge (DNS, NTP itd.),

— LNI/BNI.

Mehanizmi za zamjenski način rada za svu mrežnu opremu trebaju djelovati bez ručnog posredovanja.

5. Praćenje

Da se olakša praćenje, alati za praćenje komunikacijske infrastrukture moraju biti takvi da se mogu uključiti u uređaje za nadzor organizacije odgovorne za operativno upravljanje Središnjim SIS-om II.

6. Opće usluge

Osim namjenske mreže i sigurnosnih usluga, komunikacijska infrastruktura mora nuditi i opće usluge.

Namjenske usluge moraju se provoditi unutar obiju središnjih jedinica za potrebe zalihosti.

U komunikacijskoj infrastrukturi moraju biti na raspolaganju sljedeće izborne opće usluge:

Usluga Dodatne informacije DNS Trenutni postupak za zamjenski način rada za prelazak sa CU-a na BCU u slučaju kvara na mreži se temelji na izmjeni IP-adrese unutar općeg poslužitelja DNS. Posredovanje e-pošte Uporaba općeg posredovanja e-pošte bi mogla biti korisna za standardizaciju postavljanja e-adrese za različite države članice i, za razliku od namjenskog poslužitelja, ne koristi mrežne izvore iz CU/BCU-a. E-pošta koja upotrebljava opće posredovanje e-pošte mora i dalje poštovati sigurnosni predložak. NTP Ova usluga se može upotrebljavati za sinkronizaciju satova u mrežnoj opremi.

7. Raspoloživost

CS-SIS i LNI i BLNI moraju omogućiti 99,99 % raspoloživosti u razdoblju od 28 dana neprekidnog djelovanja bez raspoloživosti mreže.

Raspoloživost komunikacijske infrastrukture mora biti 99,99 %.

8. Sigurnosne usluge

8.1. Šifriranje mreže

Središnji SIS II. ne omogućuje prijenos podataka s visokim ili vrlo visokim sigurnosnim zahtjevima izvan LAN-a bez šifriranja. Treba osigurati da pružatelj mreže ni na koji način nema pristup operativnim podacima SIS-a II. kao ni sličnoj razmjeni podataka Sirene.

Da bi održala visoku razinu sigurnosti, komunikacijska infrastruktura mora omogućiti upravljanje certifikatima/ključevima. Mora biti moguće upravljanje na udaljenost i praćenje naprava za šifriranje na udaljenost. Algoritmi šifriranja moraju ispunjavati najmanje sljedeće zahtjeve:

— simetrički algoritmi šifriranja: — 3DES (128 bita) ili bolji, — generiranje ključeva mora ovisiti o nasumičnoj vrijednosti, koja ne dopušta smanjivanje prostora za ključ ako je napadnuta, — ključevi za šifriranje ili informacije koje se mogu upotrijebiti za izvođenje ključeva su uvijek zaštićeni, dok su pohrani 002E;

— asimetrični algoritmi šifriranja: — RSA (1 024 bitni modul) ili bolji, — generiranje ključeva mora ovisiti o nasumičnoj vrijednosti, koja ne dopušta smanjivanje prostora za ključ ako je napadnuta.

Upotrebljava se protokol za osiguravanje sadržaja šifriranjem (ESP, RFC2406). Upotrijebit će se u tunelskom načinu rada. Sadržaj i izvorna IP-glava su šifrirani.

Za razmjenu sesijskih ključeva upotrebljava se protokol za razmjenu sigurnosnog ključa (IKE).

IKE ključevi ne vrijede dulje od jednog dana.

Sesijski ključevi ne vrijede dulje od jednog sata.

8.2. Druga sigurnosna svojstva

Osim zaštite pristupnih točaka SIS-u II., komunikacijska infrastruktura mora zaštititi i izborne opće usluge. Te usluge moraju ispunjavati jednake zaštitne mjere, usporedive s mjerama u CS-SIS-u. Sve opće usluge stoga moraju biti zaštićene barem zaštitnom stjenkom, antivirusnom zaštitom i sustavom za otkrivanje uljeza. Osim toga, uređaji za opće usluge i njihove zaštitne mjere moraju biti pod neprekidnim sigurnosnim nadzorom (bilježenje i praćenje).

Kako bi se održao visok stupanj sigurnosti, organizacija odgovorna za operativno upravljanje Središnjim SIS-om II. mora biti upoznata sa svim sigurnosnim incidentima do kojih može doći u komunikacijskoj infrastrukturi. Stoga komunikacijska infrastruktura mora omogućiti da sigurnosni incidenti bez odlaganja budu prijavljeni organizacijama koje su odgovorne za operativno upravljanje Središnjim SIS-om II. Svi sigurnosni incidenti moraju biti redovito prijavljeni, npr. mjesečna izvješća ili ad hoc izvješća.

9. Struktura službe za pomoć korisnicima

Pružatelj komunikacijske infrastrukture mora osigurati službu za pomoć korisnicima, koja surađuje s organizacijom koja je odgovorna za operativno upravljanje Središnjim SIS-om II.

10. Međudjelovanje s drugim sustavima

Komunikacijska infrastruktura mora osigurati, da informacije ne mogu izlaziti izvan određenih komunikacijskih kanala. Za tehničku provedbu to znači sljedeće:

— strogo je zabranjen svaki neovlašten pristup i/ili pristup bez nadzora drugim mrežama. To uključuje međusobnu povezivost s internetom,

— ne smije doći do propuštanja podataka u druge sustave na mreži; npr. međusobna povezivost s različitim IP virtualnim privatnim mrežama (VPN) nije dopuštena.

Osim gore spomenutih tehničkih ograničenja, koje prouzrokuje, utječe i na službu za pomoć korisnicima informacijske infrastrukture. Služba za pomoć korisnicima ne smije nikomu posredovati nikakve informacije u pogledu Središnjeg SIS-a II., osim organizacije koja je odgovorna za operativno upravljanje Središnjim SIS-om II.