PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/210

оd 12. veljače 2018.

o donošenju Višegodišnjeg programa rada za program LIFE za razdoblje 2018.–2020.

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 (1), a posebno njezin članak 24. stavak 1.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (2), a posebno njezin članak 84. stavak 2.,

nakon savjetovanja s Odborom za okoliš i klimatske aktivnosti u okviru programa LIFE,

budući da:

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Višegodišnji program rada

Donosi se Višegodišnji program rada za program LIFE za razdoblje 2018.–2020., kako je utvrđeno u Prilogu.

Članak 2.

Doprinos Unije Višegodišnjem programu rada

Najveći doprinos Višegodišnjem programu rada za program LIFE za razdoblje 2018.–2020. iznosi 1 657 063 000 EUR i koristi se za financiranje relevantnih potprograma i prioritetnih područja na sljedeći način:

Članak 3.

Financijski instrumenti

1. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1293/2013 doprinose prima sljedeći financijski instrument, kako je opisano u Prilogu:

2. Provedba doprinosa instrumentu za privatno financiranje energetske učinkovitosti te instrumentu za financiranje prirodnog kapitala povjerena je Europskoj investicijskoj banci.

Članak 4.

Ova Odluka primjenjuje se od 1. siječnja 2018.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 185.

(2) SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

PRILOG

1. UVOD

U skladu s člankom 3. Uredbe (EU) br. 1293/2013 (dalje u tekstu „Uredba o programu LIFE”), programom LIFE nastoje se ostvariti sljedeći opći ciljevi:

— pridonijeti prelasku na gospodarstvo koje upotrebljava učinkovite resurse, ima nisku razinu emisije CO2 i otporno je na klimatske promjene, doprinijeti zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša te zaustavljanju i smanjenju gubitka bioraznolikosti, uključujući davanje podrške mreži Natura 2000 i borbu protiv narušavanja ekosustava;

— poboljšati razvoj, provedbu i primjenu okolišne i klimatske politike i zakonodavstva Unije te djelovati kao katalizator i promicati integraciju i uključivanje okolišnih i klimatskih ciljeva u druge politike Unije te u praksu iz javnog i privatnog sektora također povećavajući kapacitet javnog i privatnog sektora;

— podupirati bolje upravljanje u području okoliša i upravljanje u području klime na svim razinama, uključivši bolje sudjelovanje civilnog društva, nevladinih organizacija i lokalnih aktera; te

— podržati provedbu Sedmog akcijskog programa za okoliš.

Ovim, drugim Višegodišnjim programom rada za program LIFE uzima se u obzir iskustvo stečeno u razdoblju od 2014. do 2017. te posebno preporuke donesene tijekom ocjene u sredini provedbenog razdoblja (1) koje se posebno odnose na sljedeće:

1. pojednostavnjenje postupaka primjene i izvješćivanja;

2. ponavljanje rezultata projekta;

3. poboljšanje komunikacijske strategije.

Mjere pojednostavnjenja povezane s postupkom primjene sastavni su dio sadržaja ovog Višegodišnjeg programa rada za program LIFE (vidjeti odjeljak 5.1.1.1. u nastavku). Potreba za nastavkom, ponavljanjem i/ili prijenosom rezultata projekta istaknutija je u fazi dodjele (vidjeti odjeljak 5.1.1.2. u nastavku) i više će se poduprijeti u okviru nabave. Pojednostavnjenje izvješćivanja nastojat će se ostvariti postupcima upravljanja projektom i tako što će se korisnicima omogućiti pristup internetskoj bazi podataka kojom se olakšava prikupljanje podataka povezanih s ključnim pokazateljima projekta. Poboljšanje komunikacijske strategije postiže se nabavom. Te mjere stoga nisu podrobno opisane u ovom Višegodišnjem programu rada za program LIFE.

Ovaj Višegodišnji program rada za program LIFE uključuje i novosti u politici EU-a, kao što su Akcijski plan za kružno gospodarstvo (2) i Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo (3), i služi kao most prema budućem financiranju „održivosti” kako je opisano u Dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a (4). Uključene su sljedeće promjene:

u pogledu Potprograma za okoliš:

— smanjenje broja projektnih tema (s 87 na 42) i veća usredotočenost na bolje usmjeravanje podnositelja zahtjeva na prioritete politike EU-a i istodobno povećanje prilika za projekte u određenim potpodručjima kao što su bioraznolikost i kružno gospodarstvo, ali i za projekte sa snažnim i neposrednim učinkom na zdravlje većine europskih građana;

— preusmjeravanje projektnih tema o upravljanju i informiranju kako bi se više usredotočilo na posebna pitanja podizanja razine svijesti i pitanja povezana s upravljanjem;

u pogledu oba potprograma:

— dodatno jačanje usmjerenosti na rezultate uvođenjem zahtjeva za proizvodnju mjerljivih učinaka na okoliš ili klimatske promjene u svim prioritetnim područjima;

— poticanje daljnjeg sudjelovanja privatnih subjekata isticanjem prednosti pristupa blizine tržišta kao alata za osiguravanje održivosti rezultata projekta. Podupiranje aktivnosti kojima se pomaže u razvoju gospodarski i okolišno održivih projekata koji su spremni za ulaganja te kojima se mobiliziraju dodatna privatna i javna financijska sredstva za povećanje i ponavljanje rezultata;

— pojednostavnjenje postupaka upravljanja bespovratnim sredstvima, posebno ispitivanjem postupka podnošenja zahtjeva u dvije faze za pilot-projekte, demonstracijske projekte, projekte najbolje prakse i projekte informiranja, projekte podizanja svijesti i širenja informacija, kako se predlaže u ocjeni u sredini provedbenog razdoblja programa LIFE.

Ocjena u sredini provedbenog razdoblja programa LIFE i Europski parlament (u pogledu potrošnje EU-a) (5) potvrdili su nužnost i važnost mjerljivih učinaka projekata na terenu. Program LIFE sadržava pokazatelje uspješnosti, a višegodišnji programi rada sadržavaju kvantitativne (tj. rezultate) i kvalitativne pokazatelje ishoda koji su u skladu s njima. Da bi mogli izvješćivati o tim pokazateljima na razini projekta, korisnici moraju predviđati i mjeriti okolišne i klimatske učinke te učinke upravljanja i informiranja, odnosno društvene učinke na razini projekta u odnosu na posebne pokazatelje rezultata i ishoda (6). Kako bi se osiguralo da su ti učinci dugotrajni, odnosno održivi tijekom vremena, moraju uspostaviti i otporne mehanizme kako bi se osiguralo da projekti ostvaruju učinke i izvan izvornog projektnog područja proširivanjem i ponavljanjem. Jasno i dosljedno objašnjenje o tome kako će se osigurati nastavak, ponavljanje i/ili prijenos aktivnosti i učinaka projekta stoga postaje još važniji kriterij za dodjelu u postupku ocjenjivanja prijedloga projekata. Uspješno dokazana tržišna rješenja problema povezanih s okolišem i klimatskim promjenama imaju zbog svoje prirode posebno visoku vjerojatnost nastavka, ponavljanja i/ili prijenosa. Projekti kojima se vjerodostojno i dosljedno prikazuje strategija za postizanje utrživosti do kraja projekta ostvarit će velik broj bodova u okviru tog kriterija.

Tijekom ocjene u sredini provedbenog razdoblja provedena je analiza u skladu s člankom 25. Uredbe o programu LIFE i potvrđena je sposobnost programa LIFE za promicanje sinergija u okviru programa. U dokumentima za razmatranje o budućnosti financija EU-a (7) ističe se važnost socijalne dimenzije europskih politika. Za program LIFE time bi se trebao osigurati poticaj za traženje još više sinergija među okolišnom, gospodarskom i socijalnom dimenzijom održivog razvoja. Stoga će dodatne bodove dobiti dobro osmišljeni pristupi za ostvarivanje višestrukih ciljeva kojima se, povrh primarnih ciljeva okolišnih ili klimatskih aktivnosti, ostvaruju primjerice ciljevi socijalne integracije ili gospodarskog rasta (8). Na primjer, aktivnostima zaštite prirode i bioraznolikosti i aktivnostima usmjerenima na jačanje kružnog gospodarstva moglo bi se pridonijeti izgradnji zajedništva i socijalnoj integraciji. Moglo bi biti teško dokazati gospodarsku održivost kružnog gospodarstva iw u mnogim je slučajevima važno uzeti u obzir socijalnu dimenziju (na primjer, za integraciju osoba u nepovoljnom položaju na tržište rada).

U programu LIFE dopušteni su „ostali projekti” i „ostale aktivnosti”. Ta se fleksibilnost može iskoristiti za eksperimentiranje s novim pristupima, novim vrstama projekata i uslugama potpore za postojeće projekte i/ili dionike koje ne privlače tradicionalni formati projekata. Na primjer, jaz između uspješne primjene rješenja za okolišne ili klimatske aktivnosti u okviru projekata program LIFE i njihova stvarnog pristupa tržištu često bi se mogao prevladati kad bi projekti programa LIFE koji najviše obećavaju dobili posebnu potporu za pristup tržištima i mogućim ulagačima. To bi se moglo sastojati od komplementarnog projekta usmjerenog na potporu za pristup tržištu, osposobljavanje za poslovno upravljanje specifično za projekte i stjecanje sredstava, potporu za izgradnju i/ili suradnju u okviru klastera kružnog gospodarstva ili na godišnje nagrade za projekte s posebno velikom dodanom vrijednosti EU-a. Ako bi se novom Financijskom uredbom omogućila veća fleksibilnost u pogledu dodjele paušalnih iznosa za posebne ishode, to bi se moglo iskoristiti i za jačanje kapaciteta za osiguravanje „profitabilnosti” investicijskih projekata i pristup tržištu.

Programom LIFE upravljaju službe Komisije i Izvršna agencija, na koju je ta zadaća prenesena u okviru izravnog upravljanja. Izvršna agencija djeluje u okviru granica prenesenih ovlasti u skladu s Odlukom Komisije C(2013) 9414 ili bilo kojom odlukom Komisije kojom se ta odluka zamjenjuje te pod nadzorom službi Komisije. Opću odgovornost za provedbu programa zadržava Komisija. Može se zatražiti pomoć vanjskih stručnjaka da pruže potporu službama Komisije i/ili Izvršnoj agenciji u njihovu radu.

U okviru primjene načela komplementarnosti s drugim europskim programima financiranja kako je navedeno u uvodnim izjavama 5., 11. i 13. i članku 8. Uredbe o programu LIFE, provedbom Višegodišnjeg programa rada osigurat će se dosljednost i sinergije i u što većoj će se mjeri izbjeći preklapanje s drugim politikama i financijskim instrumentima Unije, a posebno će se nastojati postići komplementarnost s programom Obzor 2020. (9), programom Unije za istraživanje i inovacije za razdoblje 2014.–2020., i s njegovim programima rada (10). To će se uglavnom postići putem kriterija prihvatljivosti za različite vrste projekata i smjernicama za prijavu, priloženima pozivima na podnošenje ponuda, (11) kojima se nastoji postići komplementarnost s programom Obzor 2020. Dvostruko financiranje izbjeći će se unakrsnim provjerama u fazi odabira i putem naknadnih provjera. Iz financiranja u okviru programa LIFE isključeni su projekti usmjereni na istraživanje ili izgradnju velike infrastrukture, koji su obuhvaćeni drugim programima EU-a.

Struktura Višegodišnjeg programa rada slijedi strukturu iz članka 24. stavka 2. Uredbe o programu LIFE i, prema potrebi, zasebno se obrađuju samo potprogrami za okoliš i za klimatske aktivnosti.

Programom je obuhvaćeno razdoblje od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020.

1.1. Potprogram za okoliš

Potprogram za okoliš obuhvaća prioritetna područja okoliša i učinkovitog korištenja resursa, prirode i bioraznolikosti te okolišnog upravljanja i informacija (članci od 9. do 12. Uredbe o programu LIFE). Svako od prioritetnih područja uključuje nekoliko tematskih prioriteta, koji su navedeni u Prilogu III. Uredbi o programu LIFE.

U ovom Višegodišnjem programu rada za razdoblje 2018.–2020. definirane su teme projekata u okviru kojih se provode tematski prioriteti.

1.2. Potprogram za klimatske aktivnosti

Potprogramom za klimatske aktivnosti obuhvaćena su prioritetna područja: ublažavanje klimatskih promjena, prilagođavanje klimatskim promjenama te upravljanje i informacije (članci od 13. do 16. Uredbe o programu LIFE). Svako prioritetno područje sadržava niz područja politika utvrđenih u odjeljku 4. u nastavku, koja se smatraju posebno zanimljivima u razdoblju obuhvaćenom ovim Višegodišnjim programom rada.

2. DODJELA SREDSTAVA PREMA PRIORITETNIM PODRUČJIMA I PREMA RAZLIČITIM VRSTAMA FINANCIRANJA – ČLANAK 24. STAVAK 2., TOČKA (A)

U skladu s člankom 4. Uredbe o programu LIFE, ukupna financijska omotnica za provedbu programa LIFE za razdoblje od 2014. do 2020. iznosi 3 456 655 000 EUR, od čega se 75 % dodjeljuje potprogramu za okoliš (2 592 491 250 EUR) i 25 % potprogramu za klimatske aktivnosti (864 163 750 EUR).

U razdoblju od 2014. do 2017. dodijeljeno je 1 349 milijardi EUR potprogramu za okoliš i 446 milijuna EUR potprogramu za klimatske aktivnosti. Za razdoblje od 2018. do 2020. raspoloživo je još 1 657 milijardi EUR.

Uredbom o programu LIFE utvrđuje se i najmanji postotak ukupnih proračunskih sredstava namijenjenih za projekte (81 %, članak 17. stavak 4. Uredbe o programu LIFE) i najveći postotak proračunskih sredstava dodijeljenih projektima koji se podupiru bespovratnim sredstvima za aktivnosti koja se mogu dodijeliti integriranim projektima (30 %, članak 17. stavak 5. Uredbe o programu LIFE).

U tijeku je revizija članka 4. Uredbe o programu LIFE kako bi se uključio doprinos od 4 500 000 EUR Europskim snagama solidarnosti za projekte u područjima zaštite okoliša i klimatskih aktivnosti u kojima sudjeluju mladi volonteri diljem EU-a (12).

Projekti u okviru programa LIFE financiraju se bespovratnim sredstvima za aktivnosti ili, prema potrebi, financijskim instrumentima (članak 17. stavak 4. Uredbe o programu LIFE).

U skladu s člankom 24. stavkom 2. točkom (a) Uredbe o programu LIFE, u ovom Višegodišnjem programu rada navode se iznosi koje treba dodijeliti prema prioritetnom području i vrsti financiranja.

Ukupna dodijeljena sredstva prema vrsti financiranja za oba potprograma

Proračun za 2018.–2020. u milijunima EUR Projekti i operativna bespovratna sredstva Bespovratna sredstva za aktivnosti 1 263,44 Operativna bespovratna sredstva 36,00 Financijski instrumenti 75,00 Javna nabava 252,70 Izdaci za potporu 29,92 Ukupno 1 657,06





Ukupna dodijeljena sredstva prema prioritetnom području za razdoblje 2018.–2020.

Prioritetna područja Okoliš i učinkovito korištenje resursa Priroda i bioraznolikost Okolišno upravljanje i informacije Europske snage solidarnosti Ublažavanje klimatskih promjena Prilagođavanje klimatskim promjenama Upravljanje i informacije na području klime Ukupno prema području (u milijunima EUR) 444,81 632,55 143,38 4,50 230,50 123,85 47,55 Međuzbroj 1 627,14 Izdaci za potporu (tehnička i administrativna pomoć) 29,92 Ukupno 1 657,06

Dodijeljena sredstva prema prioritetnom području i vrsti financiranja su indikativna. Konačan iznos dodijeljenih sredstava za bespovratna sredstva za aktivnosti ovisit će o stvarnom broju prijedloga projekata koji se mogu financirati u okviru svakog prioritetnog područja. Proračunska sredstva za financijske instrumente i između njih mogu se prilagoditi za vrijeme trajanja programa LIFE s obzirom na stvarno korištenje. U skladu s Financijskom uredbom (13), u okviru pragova utvrđenih Uredbom o programu LIFE, preraspodjele sredstava između prioritetnih područja ne smiju prekoračiti 5 % ukupnog iznosa dodijeljenih sredstava za predmetna prioritetna područja.

2.1. Potprogram za okoliš

U okviru ovog Višegodišnjeg programa rada, potprogramu za okoliš dodijeljena su financijska sredstva u iznosu od 1 243,81 milijun EUR (14).

Posebni postotak proračunskih sredstava dodijeljenih projektima koji se podupiru bespovratnim sredstvima u okviru potprograma za okoliš dodjeljuje se projektima kojima se podržava očuvanje prirode i bioraznolikosti, uključujući povezane projekte informiranja i upravljanja, tehničke pomoći i pripremne projekte (članak 9. stavak 3. Uredbe o programu LIFE) (15). Ostatak financijskih sredstava koja se dodjeljuju projektima dodijelit će se projektima u okviru prioritetnih područja okoliš i učinkovito korištenje resursa te okolišno upravljanje i informacije.

Okvirna dodijeljena sredstva prema vrsti financiranja u okviru potprograma za okoliš

Proračun za 2018.–2020. u milijunima EUR Bespovratna sredstva za aktivnosti (*1) — projekti izgradnje kapaciteta 7,75 — projekti tehničke pomoći 2,95 — ostala bespovratna sredstva za aktivnosti 992,37 Financijski instrument (*2) Instrument za financiranje prirodnog kapitala (NCFF) p.m. Operativna bespovratna sredstva 27,00 Javna nabava 193,67 Izdaci za potporu (*3) 20,07 Ukupno 1 243,81

Dodijeljena sredstva prema prioritetnom području i prema vrsti financiranja okvirne su prirode.

Proračunska sredstva za financijske instrumente i između njih mogu se prilagoditi za vrijeme trajanja programa LIFE s obzirom na stvarno korištenje. U okviru pragova utvrđenih Uredbom o programu LIFE, preraspodjele sredstava između prioritetnih područja ne smiju prekoračivati 5 % ukupnog iznosa dodijeljenih sredstava za predmetna prioritetna područja.

2.2. Potprogram za klimatske aktivnosti

Financijska sredstva predviđena u okviru ovog Višegodišnjeg programa rada za potprogram za klimatske aktivnosti iznose 413,25 milijuna EUR. Sredstva dodijeljena prioritetnim područjima okvirne su prirode i ovise o stvarnom broju prijedloga za bespovratna sredstva za aktivnosti za svako prioritetno područje te o povezanoj obuhvaćenosti tržišta u okviru instrumenta za privatno financiranje energetske učinkovitosti (jedinstven za ovaj potprogram) i instrumenta za financiranje prirodnog kapitala.

Okvirna dodijeljena sredstva prema vrsti financiranja u okviru potprograma za klimatske aktivnosti

Proračun za 2018.–2020. u milijunima EUR Bespovratna sredstva za aktivnosti (*4) Projekti izgradnje kapaciteta 3,00 Projekti tehničke pomoći 0,78 Ostala bespovratna sredstva za aktivnosti 256,59 Financijski instrumenti (*5) Privatno financiranje energetske učinkovitosti (PF4EE) 75,0 Instrument za financiranje prirodnog kapitala (NCFF) p.m. Operativna bespovratna sredstva 9,00 Javna nabava 59,03 Izdaci za potporu (*6) 9,85 Ukupno 413,25

3. TEME PROJEKATA KOJIMA SE PROVODE TEMATSKI PRIORITETI IZ PRILOGA III. ZA POTPROGRAM ZA OKOLIŠ (ČLANAK 24. STAVAK 2. TOČKA (B) UREDBE O PROGRAMU LIFE)

U skladu s uvodnom izjavom 36. i člankom 24. Uredbe o programu LIFE, Višegodišnji program rada sadržava neiscrpan popis tema projekata kojima se provode tematski prioriteti pri čemu se djelovanje usmjerava na konkretne prioritete politike za upravljanje okolišem i povezano upravljanje i informacije i područja djelovanja u okviru potprograma za okoliš. U skladu s uvodnom izjavom 22. Uredbe o programu LIFE, pri ocjenjivanju dodane vrijednosti Unije projekata u okviru potprograma za okoliš Komisija bi trebala obratiti posebnu pozornost na doprinos projekata tematskim prioritetima koji se provode u okviru tematskih područja. Prema tome, projektne teme alat su kojim se projektima koji se odnose na strateški važna područja politika osiguravaju dodatni bodovi, a da pritom ostaju otvoreni za razumne prijedloge u drugim područjima i uključivanje novih ideja kao odgovora na nove izazove.

Poseban postotak sredstava dodijeljenih projektima koji se podupiru bespovratnim sredstvima za aktivnosti namijenit se za projekte kojima se podupire očuvanje prirode i biološke raznolikosti (16). Tim povećanjem namjenskih sredstava u usporedbi s Uredbom o programu LIFE+ ograničavaju se proračunska sredstva dostupna za projekte u okviru drugih tematskih prioriteta iz potprograma za okoliš i to je, stoga, dodatan razlog da se bolje usmjeri korištenje sredstava u tom području.

Treba napomenuti da nije isključeno financiranje projekata koji se odnose na teme koje nisu uključene na taj popis. Visokokvalitetnim projektima koji ispunjavaju primjenjive kriterije za prihvatljivost i odabir projekata svejedno se mogu dodijeliti sredstva. Stoga se sastavljanjem tog popisa za Višegodišnji program rada osigurava nužna fleksibilnost za ostvarivanje ciljeva programa LIFE i nužna stabilnost za moguće podnositelje zahtjeva da planiraju, pripremaju i dostavljaju prijedloge.

3.1. Prioritetno područje „Okoliš i učinkovito korištenje resursa”

U skladu s člankom 10. točkom (a) Uredbe o programu LIFE, temama projekta koje odgovaraju tom prioritetnom području i povezanim tematskim prioritetima navedenima u Prilogu III. Uredbi o programu LIFE nastoji se ostvariti poseban cilj: „razviti, testirati i demonstrirati pristupe politikama i upravljanju, najbolje prakse i rješenja izazova u vezi s okolišem, uključujući i razvoj i predstavljanje inovativnih tehnologija, koji su prikladni za umnožavanje, prijenos ili integriranje, između ostalog u odnosu na vezu između okoliša i zdravlja te kao potpora politikama i zakonodavstvu u vezi s učinkovitom uporabom resursa, uključujući Plan za Europu učinkovitih resursa”. Pristupi inovativnom upravljanju uključuju, posebno, zajedničko eksperimentiranje javnih i privatnih dionika te dionika civilnog društva duž vrijednosnih lanaca za koje se očekuje da će imati izravne i mjerljive pozitivne učinke na okoliš. Svi projekti u okviru tog prioritetnog područja stoga su pilot-projekti ili demonstracijski projekti u smislu članka 18. točaka (a) i (b) Uredbe o programu LIFE, ali nisu usmjereni na istraživanje. Ograničeno primijenjeno istraživanje dopušteno je kao dio pripremnih aktivnosti i/ili aktivnosti praćenja. U pogledu demonstracijskih projekata iz tog prioritetnog područja koji su obuhvaćeni jednom od tema projekata navedenima u nastavku, prednost se daje projektima kojima se u praksi izvode, testiraju, ocjenjuju i šire mjere, metodologije ili pristupi koji su novi ili nepoznati diljem Unije.

Uspješnost programa LIFE u pogledu njegovih ciljeva u tom prioritetnom području povezanih s pilot-projektima i demonstracijskim projektima te posebno njegov doprinos prelasku na gospodarstvo s učinkovitim korištenjem resursa te na zaštitu i poboljšanje kvalitete okoliša mjeri se u odnosu na poboljšanja u okolišu koja se mogu pripisati projektima u okviru programa LIFE. Stoga svi projekti u okviru programa LIFE u tom prioritetnom području uključuju aktivnosti koje uzrokuju izravne i mjerljive učinke na okoliš tijekom trajanja projekta.

Prilog III. Uredbi o programu LIFE (a) Tematski prioriteti za vodu, uključujući morski okoliš : aktivnosti za provedbu posebnih ciljeva za vodu određenih u Planu za Europu učinkovitih resursa i Sedmom akcijskom programu za okoliš, posebice: i. integrirani pristupi za provedbu Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17); ii. aktivnosti za provedbu Direktive 2007/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18); iii. aktivnosti za provedbu programa mjera Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (19) s ciljem postizanja dobrog okolišnog stanja morskih voda; iv. aktivnosti za osiguravanje sigurne i učinkovite uporabe vodnih resursa, poboljšavajući kvantitativno upravljanje vodom, čuvajući visoku razinu kvalitete vode i izbjegavajući zlouporabu i propadanje vodnih resursa.

Rješavanje pitanja kvalitete vode te upravljanja poplavama i sušama na troškovno učinkovit način ozbiljan je izazov u EU-u. Rješavanje problema i iskorištavanje mogućnosti u sektoru voda zahtijevaju holistički pristup koji uključuje niz dionika. U skladu s provedbom Okvirne direktive o vodama, Direktive o poplavama i prioriteta Europskog inovacijskog partnerstva za vode projekti bi trebali biti usmjereni na razvoj te posebno na provedbu aktivnosti kojima se državama članicama može pomoći da prijeđu na stvarno integrirano upravljanje vodnim resursima, promičući, prema potrebi, pristupe utemeljene na ekosustavu. U kontekstu aktivnosti usmjerenih na provedbu Okvirne direktive o pomorskoj strategiji posebno se treba usredotočiti na pritiske i učinke u nastajanju te na poticanje integriranijeg upravljanja obalnim područjem i pomorskog prostornog planiranja. U području vodne industrije sazrijevaju tehnologije i postupci koji se upotrebljavaju za osiguravanje pružanja vodnih usluga (proizvodnja vode za piće ili pročišćavanje otpadnih voda). U skladu s prioritetnim područjima Europskog inovacijskog partnerstva za vode, trenutačno postoji dvostruki izazov: i. osigurati ispravnu provedbu tako da se ostvare troškovno učinkoviti, resursno učinkoviti i pravno usklađeni rezultati te ii. osigurati mogućnost rješavanja novih problema u tom području.

Prednost se stoga daje sljedećim temama projekata:

Voda, poplave i suša – Prilog III. odjeljak A točka (a) podtočke od i. do ii.

1. Provedba aktivnosti upravljanja rizicima od poplava i/ili suše primjenom barem jednog od navedenog: — prirodnih rješenja koja se sastoje od mjera za prirodno zadržavanje vode kojima se povećava infiltracija i skladištenje vode i uklanjaju onečišćujuće tvari prirodnim procesima ili procesima koji su slični prirodnim procesima, uključujući ponovnu naturalizaciju riječne, jezerske, estuarijske i obalne morfologije i/ili ponovno stvaranje povezanih staništa, uključujući poplavne i močvarne nizine, — alata za prevenciju i zaštitu te tehnika za podupiranje politike, planiranje uporabe zemljišta, smanjenje rizika, otpornost nakon događaja i upravljanje u hitnim situacijama i/ili — integriranih pristupa procjeni rizika i upravljanju njime kojima se uzimaju u obzir društvena ranjivost i koji su usmjereni na poboljšanje otpornosti i istodobno osiguravanje društvene prihvaćenosti.

2. Projekti kojima se rješavaju pitanja hidromorfoloških pritisaka utvrđena u planovima za upravljanje riječnim slivovima i koja nastaju uporabom zemljišta ili vode u cilju postizanja dobrog statusa vode ili potencijala, kako je propisano u ciljevima Okvirne direktive o vodama.

3. Integrirano upravljanje hranjivim tvarima i organskim onečišćujućim tvarima ljudskog i/ili poljoprivrednog podrijetla izravnim uklanjanjem onečišćenja. Predviđene aktivnosti trebalo bi utvrditi sveobuhvatnom analizom nedostataka (20) definiranjem mjera koje su potrebne na razini riječnih slivova ili sljevova kako bi se omogućilo ostvarivanje zahtjeva Okvirne direktive o vodama i Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, uzimajući u obzir ono što je ostvareno primjenom Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (21), Direktive o nitratima (22), Direktive o vodi za kupanje (23) i Direktive o podzemnim vodama (24).

4. Smanjenje pritisaka zbog kemijskih onečišćujućih tvari u vodnom okolišu smanjenjem emisija prioritetnih tvari i drugih kemikalija koje su određene kao posebne onečišćujuće tvari riječnih slivova, na izvoru, primjenom odgovarajućih supstituta (25) ili alternativnih tehnologija.

5. Provođenje mjera za uštedu vode u cilju smanjenja kvantitativnih i kvalitativnih pritisaka na vodna tijela u slivovima s nedostatkom vode kako je utvrđeno u relevantnom Planu upravljanja riječnim slivom.

Upravljanje pomorskim i obalnim područjem – Prilog III. odjeljak A točka (a) podtočka iii.

1. Primjena alata, tehnologija ili praksi za osiguranje održivosti ljudskih djelatnosti povezanih s morskim okolišem, uključujući smanjenjem pritiska ljudskih djelatnosti na morski okoliš i rješavanjem barem jedne od sljedećih tema koje uzrokuju veliku zabrinutost: — podvodna buka, — fizičko uznemiravanje morskog dna, — dubinsko bušenje, — ribolov, — akvakultura i/ili — plovidba.

2. Projekti čiji je cilj spriječiti ili smanjiti ispuštanje otpada ili onečišćujućih tvari u more, njihovim uklanjanjem na izvoru na kopnu i/ili u moru.

Vodna industrija – Prilog III. odjeljak A. točka (a) podtočka iv.

1. Primjena tehnologija za pitku vodu i sustava za pročišćavanje komunalnih voda, uporabom postupaka kojima se učinkovito iskorištavaju resursi za pružanje vodnih usluga (26) te postupaka na licu mjesta i/ili kontrolnih postupaka u cilju smanjenja ili zaustavljanja ispuštanja onečišćujućih tvari i/ili patogena kao dijelova otpadnih efluenata.

2. Primjena alata kojima se osigurava pružanje vodnih usluga kojima se učinkovito iskorištavaju resursi, u skladu s Direktivom o pitkoj vodi i Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, stanovništvu u ruralnim područjima (27).

3. Povećanje učinkovitosti i djelotvornosti rješenja i/ili mogućnosti pročišćavanja povezanih s recikliranom/pročišćenom vodom provođenjem jednog ili više od navedenog: — koncepata za (alternativnu) opskrbu vodom, pročišćavanje otpadnih voda, ponovnu uporabu, obnovu resursa i recikliranje resursa (28), — metoda kontrole izvora i troškovno učinkovitih tehnologija, na samoj lokaciji, za ispuštanje onečišćujućih tvari i patogena u sustave za pročišćavanje otpadnih voda, — inovacijskih središta za pročišćavanje voda u regijama u kojima trenutačno nedostaju prikladni kanalizacijski sustavi te postrojenja za pročišćavanje i sanitarna infrastruktura, primjenom pametnih tehnologija i decentraliziranih sustava s naglaskom na alternativne izvore vode, — sustavnih pristupa za izbjegavanje gubitka vode, energije i resursa u industrijskoj proizvodnji i/ili infrastrukturi za obradu vode i otpadnih voda.

Prilog III. Uredbi o programu LIFE (b) Tematski prioriteti za otpad : aktivnosti za provedbu posebnih ciljeva za otpad određenih u Planu za Europu učinkovitih resursa i Sedmom akcijskom programu za okoliš, posebice: i. integrirani pristupi za provedbu planova i programa za otpad; ii. aktivnosti za provedbu i razvoj zakonodavstva Unije o otpadu, s posebnim naglaskom na prvim koracima hijerarhije na području gospodarenja otpadom Unije (sprječavanje, ponovna uporaba i recikliranje); iii. aktivnosti za učinkovito korištenje resursa i učinak životnog ciklusa proizvoda, obrasce potrošnje i dematerijalizaciju gospodarstva.

U području otpada, Planom za Europu učinkovitih resursa i Sedmim akcijskim programom za okoliš nastoje se ostvariti sljedeći opći ciljevi do 2020.:

— smanjenje stvaranja otpada,

— maksimalno recikliranje i ponovna uporaba,

— ograničavanje spaljivanja na materijale koji se ne mogu reciklirati i

— ograničavanje odlagališta na otpad koji se ne može reciklirati ni obnoviti.

Prednost se stoga daje sljedećim temama projekata:

Provedba zakonodavstva o otpadu – Prilog III. odjeljak A točka (b) podtočke i.–ii.

1. Provedba metoda za gospodarenje (odvojeno prikupljanje, sortiranje i recikliranje) otpadom u najudaljenijim regijama EU-a (29) ili na otocima (30) na kojima živi manje od 250 000 stanovnika (31).

2. Provedba inovativnih rješenja s jednim od sljedećih ciljeva: — odvojeno prikupljanje i recikliranje otpadne električne i elektroničke opreme (OEEO) i/ili baterija i akumulatora ili recikliranje OEEO-a i/ili baterija i akumulatora, — rastavljanje i recikliranje otpadnih vozila, — selektivno rušenje građevinskih radova ili zgrada kojim se dobivaju reciklirani (32) materijali ili proizvodi s dodanom vrijednošću, — razvrstavanje i recikliranje plastike (33) s dodanom vrijednošću, — odvojeno prikupljanje i recikliranje biološkog otpada i/ili — recikliranje kompozitnih materijala radi dobivanja ključnih sirovina. Pojašnjenje: Tijekom i nakon provedbe projekta trebalo bi nastojati postići komplementarnost ostalih relevantnih operacija gospodarenja otpadom s tim inovativnim rješenjima i projektom LIFE u skladu s hijerarhijom otpada.

3. Utvrđivanje (34) i izdvajanje opasnih tvari sadržanih u otpadu kako bi se omogućilo recikliranje tretiranog otpada s dodanom vrijednošću (35) i sigurno odlaganje opasnih tvari u okviru projekta.

Otpad i učinkovito korištenje resursa – Prilog III. odjeljak A točka (b) podtočka iii.

1. Provedba novih poslovnih i/ili potrošačkih modela i/ili pristupa za podupiranje učinkovitog korištenja resursa u prioritetnim industrijskim sektorima koji su navedeni u Planu za Europu učinkovitih resursa (36) i u Akcijskom planu EU-a za kružno gospodarstvo (37) s naglaskom na trajnost proizvoda, ponovnu uporabu, popravak i recikliranje te alternativne postupke do prodaje proizvoda. Već tijekom trajanja projekta provedbom novih poslovnih modela i pristupa trebala bi se — smanjiti uporaba resursa (tj. uporaba materijala, energije i/ili vode, ovisno o glavnim učincima) i — podupirati preobrazba u malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima) (38) i/ili — integrirati socijalna dimenzija u poslovni model. Pojašnjenje: Alternativni postupci uključuju, ali nisu ograničeni na, razmjenu ili iznajmljivanje, ponovnu proizvodnju, industrijsku simbiozu, optimizaciju prehrambenih lanaca, prijevoz i mobilnost, održive zgrade i izgradnju/rušenje.

Prilog III. Uredbi o programu LIFE (c) Tematski prioriteti za učinkovito iskorištavanje resursa, uključujući tlo i šume te zeleno i kružno gospodarstvo : aktivnosti za provedbu Plana za Europu učinkovitih resursa i Sedmog akcijskog programa za okoliš koje nisu obuhvaćene drugim tematskim prioritetima iz ovog Priloga, posebice: i. aktivnosti industrijske simbioze i prijenosa znanja te razvoj novih modela za pomak prema kružnom i zelenom gospodarstvu; ii. aktivnosti tematske strategije za tlo (Komunikacija Komisije od 22. rujna 2006. naslovljena „Tematska strategija za zaštitu tla”) s posebnim naglaskom na ublažavanje i nadoknadu prekrivanja zemljišta, te poboljšano iskorištavanje zemlje; iii. aktivnosti praćenja šuma i informacijskih sustava te sprječavanja šumskih požara.

Projekti u okviru tematskih prioriteta za učinkovito iskorištavanje resursa, uključujući tlo i šume te zeleno i kružno gospodarstvo, bit će usmjereni na provedbu Plana za Europu učinkovitih resursa, Akcijskog plana EU-a za kružno gospodarstvo (39), Tematske strategije za zaštitu tla (40) i Strategije EU-a za šume iz 2013. (41)

U pogledu industrijske simbioze, prijenosa znanja i prelaska na kružno i zeleno gospodarstvo, posebnu pozornost treba posvetiti kružnom ekološkom poslovanju kojim se učinkovito iskorištavaju resursi, potrošačkoj politici, novim poslovnim i potrošačkim modelima i vrijednosnim lancima. Javna potpora kružnom gospodarstvu bila je dosad sklonija „recikliranju”, a projekti za ponovnu uporabu, popravak i ponovnu proizvodnju nisu dovoljno zastupljeni. (42) Provođenjem kružnog gospodarstva duž (lokalnih) vrijednosnih lanaca mogu se ostvariti veliki pozitivni učinci na društvo u pogledu integracije osoba u nepovoljnom položaju na tržište rada i formalizacije aktivnosti sivog gospodarstva. Projekti usmjereni na kružno gospodarstvo trebali bi uzeti u obzir te aspekte zajedno s izravno mjerljivim učinkom na okoliš. Ti vrijednosni lanci bit će usmjereni na prioritetne sektore i tako će promicati i provedbu buduće „Strategije o plastici u kružnom gospodarstvu” (43).

U području zaštite tla potrebno je unaprijediti upravljanje tlom te, posebno, ograničiti i umanjiti prekrivanje tla. Podatke povezane s tlom prikupljene provedbom projekta trebalo bi dostavljati u relevantne regionalne i nacionalne baze podataka i/ili baze podataka EU-a.

Očekuje se da će se projektima usmjerenima na šume pridonijeti nadzoru šuma dostavljanjem relevantnih prikupljenih podataka u postojeće ili buduće europske informacijske sustave o šumama. S druge strane, trebalo bi pronaći troškovno učinkovite pristupe prirodnom uzgoju šuma ili slične alternativne silvikulturne pristupe posađenoj vegetaciji jednake starosti i jedne vrste u cilju daljnjeg poticanja bioraznolikosti i otpornosti. Posebno bi se trebalo zalagati za sprečavanje izbijanja šumskih požara, ublažavanje uvjeta za njihovo širenje i povećanje opće otpornosti šuma, posebno u zaštićenim područjima kao što su područja Natura 2000. u kojima se nalazi velik udio šuma i koja su okosnica djelovanja EU-a usmjerenih na zaštitu prirode.

Prednost se stoga daje sljedećim temama projekata:

Učinkovito iskorištavanje resursa, zeleno i kružno gospodarstvo – Prilog III. odjeljak A točka (c) podtočka i.

Provedba pojma kružnog gospodarstva koji je usmjeren na barem jedan od prioritetnih sektora Akcijskog plana EU-a za kružno gospodarstvo (44) i osiguravanje uporabe visokokvalitetnih sekundarnih resursa, otpadnih materijala i/ili otpada u vrijednosnim lancu ili različitim vrijednosnim lancima. Već tijekom trajanja projekta provedbom kružnog gospodarstva trebala bi se

— podupirati preobrazba u malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima) i/ili

— integrirati socijalna dimenzija u vrijednosne lance.

Tlo – Prilog III. odjeljak A. točka (c) podtočka ii.

1. Provedba aktivnosti u skladu sa Smjernicama o prekrivanju tla (45) s većom učinkovitošću u usporedbi s tržišnim rješenjima radi postizanja regionalnog ili nacionalnog prostornog razvoja bez daljnjeg oduzimanja zemljišta ili prekrivanja tla. Takve aktivnosti uključuju barem jedno od navedenog: — ograničavanje i/ili druge aktivnosti popravljanja usmjerene na onečišćena mjesta, — ublažavanje prekrivanja tla i/ili — nadoknadu za prekrivanje tla.

2. Provedba integriranih održivih praksi upravljanja tlom u skladu s Dobrovoljnim smjernicama za održivo upravljanje tlom (46) s pomoću regionalnih, nacionalnih ili transnacionalnih mreža ili organizacija.

Šume – Prilog III. odjeljak A. točka (c) podtočka iii.

Osim podataka o pokazateljima povezanih sa šumskim staništima i ekosustavima te njihovim uslugama, projektima programa LIFE usmjerenima na šume trebali bi se dostaviti i podaci o relevantnim pokazateljima iz kriterija 1., 2. 4. i 5. Ažuriranih paneuropskih pokazatelja za održivo upravljanje šumama. (47)

1. Djelotvorna i učinkovita primjena alata, metodologija, tehnika, tehnologija i opreme za provedbu pristupa upravljanja šumama koji su bliski prirodi i sličnih silvikulturnih alternativa (48) intenzivnijem (49) upravljanju šumama i/ili pristupa upravljanju utemeljenih na posađenoj vegetaciji jednake starosti i jedne vrste, čija se troškovna učinkovitost može usporediti s troškovnom učinkovitošću operacija srednjih i velikih razmjera koje se upotrebljavaju u jednakom kontekstu s intenzivnijim upravljanjem šumama i/ili upravljanjem šumama jednake starosti i s jednom vrstom (50). Pojašnjenje: Upravljanje šumama koje je blisko prirodi (ponekad se naziva i „ekološko šumarstvo” ili „šumarstvo trajne pokrivenosti”) obilježavaju prakse kojima se pokušavaju oponašati prirodni procesi i kojima se nastoji kombinirati gospodarska uporaba šuma s očuvanjem prirode. Tako nastaju višeslojne i bogate miješane šume kojima se aktivno upravlja i koje su relativno blizu prirodnim šumama. Pojam uključuje aktivno upravljanje šumama sa sječom drvne građe i stoga se ne treba miješati s pristupima čija je isključiva svrha očuvati prirodne procese, na primjer u divljini. Prakse koje se obično upotrebljavaju mogu se razlikovati među zemljama, ali očekuje se da uključuju sljedeće elemente: uporabu domaćih ili prilagođenih vrsta drveća, prirodnu regeneraciju, ograničeni rad strojeva, uključivanje mjera za očuvanje prirode, isključivanje uporabe gnojiva ili pesticida, dugotrajne rotacije te sječu pojedinih stabala ili skupine drveća (51).

2. Metode testiranja i provedbe (52) za pretvaranje postojećih šuma koje su vrlo sklone požarima u otporniju vegetaciju s manjim taloženjem gorivog materijala i rizikom od širenja požara, oslanjajući se na silvikulturne prakse i prakse upravljanja zemljištem koje pogoduju polu-prirodnim miješanim šumama ili šumama širokolisnog drveća, isključuju prekomjerno iskorištavanje povezanih vodnih tijela i/ili osiguravaju održivu uporabu zemljišta kojom se smanjuje rizik od požara i/ili jačina požara.

Prilog III. Uredbi o programu LIFE (d) Tematski prioriteti za okoliš i zdravlje, uključujući kemikalije i buku: aktivnosti podrške za provedbu posebnih ciljeva za okoliš i zdravlje iz Sedmog akcijskog programa za okoliš, posebice: i. aktivnosti podrške za provedbu Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (53) (REACH) i Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (54) (Uredba o biocidnim proizvodima) kako bi se osigurala sigurnija, održivija ili gospodarski isplativija uporaba kemikalija (uključujući i nanomaterijale); ii. aktivnosti podrške za olakšavanje provedbe Direktive 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (55) (Direktive o upravljanju bukom) kako bi se postigle razine buke koje ne povećavaju značajne negativne učinke na i rizike za ljudsko zdravlje; iii. aktivnosti podrške za izbjegavanje velikih nesreća te posebice za olakšavanje provedbe Direktive 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća (56) (Direktiva Seveso III).

U odnosu na okoliš i zdravlje potrebno je istražiti nove metode za smanjivanje učinka kemikalija, buke i industrijskih nesreća na okoliš i ljudsko zdravlje.

Prednost se stoga daje sljedećim temama projekata:

Kemikalije – Prilog III. odjeljak A točka (d) podtočka i.

Smanjenje učinka na okoliš ili ljudsko zdravlje, barem jednog od navedenog:

— tvari za koje je utvrđeno da su štetne za ljudsko zdravlje ili za okoliš u skladu s Uredbom o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa (CLP) (57),

— kombinacije učinaka kemikalija, uključujući endokrine disruptore,

— nanomaterijala,

— biocidnih proizvoda i/ili pesticida.

To se postiže na jedan ili više sljedećih načina:

— sigurnijom ili održivijom uporabom,

— smanjivanjem izloženosti toksičnim kemikalijama u proizvodima ili u okolišu i/ili

— zamjenjivanjem sa sigurnijim tvarima ili s nekemijskim rješenjima.

Buka – Prilog III. odjeljak A točka (d) podtočka ii.

U okviru ovog naslova prednost će se dati projektima u urbanim područjima kako bi se popravila situacija za najveći mogući broj ljudi.

Smanjenje buke s cesta u gusto naseljenim urbanim područjima uporabom površina s niskom emisijom buke i/ili guma s troškovima životnog ciklusa koji se mogu usporediti sa standardnim površinama i/ili gumama, ali se njima postiže znatno smanjenje buke.

Industrijske nesreće – Prilog III. odjeljak A točka (e) podtočka iii.

Olakšavanje provedbe Direktive Seveso III (Direktiva 2012/18/EU) o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari primjenom posebno troškovno učinkovitih metodoloških alata za provedbu mapiranja rizika za ljudsko zdravlje i okoliš i za sprječavanje domino učinaka. Projektima se predviđa demonstracijska primjena tih alata od strane različitih nadležnih tijela i provedba mjera za sprječavanje ili smanjenje rizika.

Prilog III. Uredbi o programu LIFE (e) Tematski prioriteti za kvalitetu zraka i emisije, uključujući urbanu okolinu : aktivnosti podrške za provedbu posebnih ciljeva za zrak i emisije iz Plana za Europu učinkovitih resursa i Sedmog akcijskog programa za okoliš, posebice: i. integrirani pristupi provedbi zakonodavstva o kvaliteti zraka; ii. aktivnosti podrške za olakšavanje poštovanja važećih standarda Unije za kvalitetu zraka i povezanih zračnih emisija, uključujući Direktivu 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (58) (Direktiva o nacionalnim gornjim graničnim vrijednostima emisija); iii. aktivnosti podrške za pojačanu provedbu Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (59) (Direktiva o industrijskim emisijama) s posebnim naglaskom na poboljšanje definiranja i provođenja najboljih dostupnih praksi, osiguravajući jednostavan javni pristup informacijama i pojačavajući doprinos Direktive o industrijskim emisijama inovaciji.

Tematski prioritet „kvaliteta zraka i emisija, uključujući urbanu okolinu” usmjeren je na provedbu zakonodavstva o kvaliteti zraka i sveobuhvatnog pristupa urbanim ekološkim problemima. U Europi je onečišćenje zraka i dalje najveći problem za zdravlje koji je povezan s okolišem, sa stopom smrtnosti više nego deset puta većom od stope smrtnosti zbog prometnih nesreća i znatnim učinkom na ekosustave (npr. u 70 % mjesta Natura 2000 postoji problem eutrofikacije zbog onečišćenja zraka). On bi se trebao rješavati u skladu s novom Strategijom EU-a za kvalitetu zraka za razdoblje do 2030. Projekti bi se trebali odnositi na lebdeće čestice i/ili NO2, a ne na CO2. Ako je glavni cilj smanjenje emisija CO2, projekt bi trebalo podnijeti u okviru potprograma za klimatske aktivnosti.

Direktiva o industrijskim emisijama ključni je instrument za sprječavanje onečišćenja i za kontrolu onečišćenja iz velikih točkastih izvora. Iskustvo u provedbi Direktive o industrijskim emisijama (i njezine prethodnice Direktive o integriranom sprječavanju i kontroli onečišćenja) omogućilo je utvrđivanje dodatnih potreba u smislu javnog informiranja i uvođenja tehnika u nastanku.

Prednost se stoga daje sljedećim temama projekata:

Zakonodavstvo o kvaliteti zraka i Direktiva o nacionalnim gornjim graničnim vrijednostima emisija – Prilog III. odjeljak A točka (e) podtočke i.–ii.

Ako nije izričito navedeno drugačije, projekti u vezi s kvalitetom zraka trebali bi općenito biti usmjereni na gradska područja kako bi obuhvatili što veći broj ljudi.

1. Poboljšanje kvalitete zraka i smanjenje emisija lebdećih čestica (PM) u područjima s viskom stopom korištenja krutog goriva kao što su biomasa, ugljen i treset za grijanje u kućanstvima. Takvim projektima provodi se jedno ili više navedenog: — tehnička rješenja (60), — upravljanje, — regulatorna rješenja i/ili — rješenja utemeljena na poticajima (61).

2. Održiva mobilnost cestovnog prometa usmjerena na emisije tvari koje onečišćuju zrak čije je smanjenje od presudne važnosti za zadovoljavanje standarda kvalitete zraka i koja je usmjerena na jedno ili više navedenog: — čišću vožnju u stvarnom životu, — uporabu čišćih ili električnih vozila na dva ili tri kotača i/ili analizu povezanih infrastrukturnih potreba i njihove pokusne primjene, — uporabu električnih vozila ili vozila s vrlo niskim emisijama (62), — uporabu alternativnih goriva, — inovativne programe prilagodbe vozila (63), — alternativne tehnologije prijenosnih sustava (64), — izrazito učinkovite sustave za pristup prometu (kao što su zone s niskim emisijama i program cestarina) putem naprednih kriterija pristupa i/ili oznaka i/ili — uporabu inovativnih logističkih platformi (65).

3. Održivo zrakoplovstvo i mobilnost necestovnih pokretnih strojeva (NRMM) u cilju smanjenja emisija, posebno iz postojećih NRMM-ova koji (još) nisu obuhvaćeni Uredbom (EU) 2016/1628 (66).

4. Smanjenje emisija amonijaka, metana i lebdećih čestica iz poljoprivrede kao podrška provedbi nadograđenog Kodeksa dobre prakse UNECE-a za smanjenje emisija iz poljoprivrede (67).

Direktiva o industrijskim emisijama – Prilog III. odjeljak A točka (e) podtočka iii.

Primjena tehnika za sprječavanje i smanjivanje onečišćenja koje se u Direktivi o industrijskim emisijama nazivaju novim tehnikama.

Urbana okolina – Prilog III. odjeljak A točka (e)

Provedba integriranih urbanih politika i regulatornih pristupa za održivo planiranje i projektiranje i/ili za podupiranje inovativnih tehničkih rješenja kako bi se poboljšao barem jedan od sljedećih aspekata:

— javni gradski prijevoz i mobilnost,

— energetska učinkovitost ili učinkovita uporaba resursa ili obnovljive energije bez emisija ili s niskim emisijama (68) ili rješenja povezanih s materijalima (69),

— lokalna proizvodnja hrane i/ili

— stanje urbanih ekosustava i njihovih usluga (70).

3.2. Prioritetno područje „Priroda i bioraznolikost”

U skladu s člankom 11. točkom (a) Uredbe o programu LIFE, temama projekata koje odgovaraju prioritetnom području i povezanim tematskim prioritetima iz Priloga III. Uredbi o programu LIFE ostvaruje se poseban cilj: „doprinijeti razvoju i provedbi politike i zakonodavstva Unije na području prirode i bioraznolikosti, uključujući strategiju Unije za biološku raznolikost do 2020. i Direktive Vijeća 92/43/EEZ (71) i Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (72), posebice primjenom, razvijanjem, testiranjem i demonstriranjem pristupa, najboljih praksi i rješenja”.

Program LIFE bio je ključni alat u podupiranju provedbe direktiva o pticama i staništima u posljednjih 25 godina te je bio važan i u određenim je slučajevima bio od ključne važnosti za uspostavu mreže Natura 2000. U Provjeri prikladnosti direktiva o prirodi (73) i Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (74) ističe se potreba za povećanjem financiranja za ovo prioritetno područje, što se osigurava Delegiranom uredbom o izmjeni članka 9. stavka 4. Uredbe o programu LIFE. U okviru prioritetnog područja Priroda i bioraznolikost programa LIFE financijska sredstva i dalje će se usmjeravati na područja Natura 2000 kako bi se osiguralo potpuno ispunjenje obveza iz cilja 1. Strategije za bioraznolikost i, istodobno, promicanje projekata kojima se ostvaruju ciljevi 2., 3., 4. i 5. Strategije za bioraznolikost do 2020.

Projekti u području prirode i bioraznolikosti okviru programa LIFE trebali bi se uzajamno dopunjavati i, prema potrebi, dopunjavati druge tematske prioritete povezane s prirodom i bioraznolikošću, na primjer projekt koji je usmjeren na područja mreže Natura 2000, prema potrebi, trebao bi biti usmjeren i na invazivne strane vrste. Stoga se načela koja se primjenjuju u okviru jednog od tematskih prioriteta primjenjuju i na komplementarni prioritet, kako bi se izbjegle nedosljednosti. Ako se projekti kojima se provode ciljevi 2., 3., 4. i/ili 5. Strategije za bioraznolikost do 2020. provode (pa i samo djelomično) u područjima mreže Natura 2000, predložene mjere moraju biti u skladu s ciljevima očuvanja tog područja, planom upravljanja područjem ili jednakovrijednim instrumentima i/ili aktom o određivanju posebnih područja očuvanja. Nadalje, projektima programa LIFE koji su usmjereni na šume trebali bi se osigurati i podaci o relevantnim pokazateljima iz kriterija 1., 2. 4. i 5. Ažuriranih paneuropskih pokazatelja za održivo upravljanje šumama (75).

Prilog III. Uredbi o programu LIFE (a) Tematski prioriteti za prirodu : aktivnosti za provedbu direktiva 92/43/EEZ i 2009/147/EZ, posebice: i. aktivnosti usmjerene na poboljšanje statusa očuvanja staništa i vrsta, uključujući morska staništa i vrste te vrste ptica, koji su od interesa Uniji; ii. aktivnosti u pružanju podrške biogeografskim seminarima mreže Natura 2000; iii. integrirani pristupi za provedbu prioritetnih akcijskih okvira.

Prednost imaju sljedeće teme projekata kojima se pridonosi cilju 1. Strategije za bioraznolikost do 2020. radi potpune provedbe direktiva o pticama i staništima:

1. Poboljšanje statusa očuvanja vrsta staništa ili vrsta od interesa za Zajednicu (76) u skladu s direktivama EU-a o pticama i staništima, usmjereno na područja mreže Natura 2000 koja su predložena ili određena za te vrste staništa ili vrsta (77).

2. Projekti usmjereni na poboljšanje statusa vrsta staništa ili vrsta od interesa za Zajednicu pod uvjetom da njihov status nije „povoljan/siguran i nije u opadanju” ili „nepoznat” prema najnovijim ukupnim procjenama koje su države članice dostavile na mjerodavnoj geografskoj razini u skladu s člankom 17. Direktive o staništima ili prema najnovijim procjenama u skladu s člankom 12. Direktive o pticama i procjenama ptica na razini EU-a.

3. Provedba pomorske komponente Direktive o staništima i Direktive o pticama i povezanih odredbi u okviru deskriptora 1. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, posebno kada su takvi projekti usmjereni na jednu ili više sljedećih aktivnosti: — popunjavanje i dovršavanje nacionalnih inventara za uspostavu off-shore pomorskih mjesta mreže Natura 2000, — obnovu pomorskih područja mreže Natura 2000 i upravljanje njima, uključujući pripremu i provedbu planova za upravljanje mjestima, — aktivnosti usmjerene na sukobe, povezane s vrstama, staništima ili mjestima, između očuvanja mora i ribara ili drugih „korisnika mora”, kao i aktivnosti u okviru kojih se kombiniraju mjere očuvanja s održivim korištenjem mjesta Natura 2000 i/ili — demonstracijske ili inovativne pristupe za ocjenjivanje ili praćenje učinka ljudskih aktivnosti na važna morska staništa i vrste i njihovu primjenu kao alata za usmjeravanje aktivnih mjera za očuvanje okoliša.

Prilog III. Uredbi o programu LIFE (b) Tematski prioriteti za bioraznolikost : aktivnosti za provedbu Strategije Unije za bioraznolikost do 2020., posebice: i. aktivnosti usmjerene na doprinos ostvarenju cilja broj 2; ii. aktivnosti usmjerene na doprinos ostvarenju ciljeva broj 3, 4 i 5.

Sljedeće su teme projekta usmjerene na provedbu ciljeva 2, 3, 4 i 5 Strategije za bioraznolikost do 2020., ako su oni poglavito usmjereni na opće i posebne ciljeve u skladu s člancima od 3. do 11. Uredbe o programu LIFE i stoga se mogu financirati u okviru programa LIFE.

Prednost se daje temama projekta navedenima u nastavku:

1. Razvoj i provedba planova za zelenu infrastrukturu (78) i aktivnosti kojima se poboljšava stanje ekosustava i usluga koje pružaju (79) i/ili povezanosti između područja mreže Natura 2000 i/ili drugih zaštićenih područja. Razvoj i primjena metoda i/ili tehnika koje se mogu ponoviti i povezane su sa zelenom infrastrukturom u cilju učinkovitog upravljanja negativnim učincima energetske ili prometne infrastrukture na bioraznolikost jačanjem povezivosti. Takve tehnike i/ili metode trebale bi biti ekonomičnije od kvalitativno jednakovrijednih rješenja koja se već nude na tržištu i, prema potrebi, dovesti do zajedničkih rješenja ili razvoja tehničkih standarda.

2. Razvoj i primjena alata usmjerenih na integraciju bioraznolikosti u financijske i poslovne odluke kako bi se izbjegli, s pomoću očuvanja i obnove bioraznolikosti tijekom projekta, neto gubici bioraznolikosti i/ili pojačane usluge ekosustava kojima se povećavaju prihodi (80).

3. Usmjeravanje na ugrožene vrste ili staništa koja nisu uključena u priloge Direktive o staništima, ali imaju status „ugroženih” vrsta ili još lošiji status na europskim crvenim popisima vrsta (81) ili staništa (82) ili, za vrste koje nisu obuhvaćene europskim crvenim popisima, na crvenom popisu IUCN-a (83).

4. Rješavanje problema invazivnih stranih vrsta (84) testiranjem i provedbom sljedeća tri koraka u odgovarajućem prostornom opsegu unutar sveobuhvatnog okvira: — sprječavanje uvođenja invazivnih stranih vrsta, posebno uklanjanjem prioritetnih putova za njihovo uvođenje, — uspostava sustava ranog otkrivanja i brzog iskorjenjivanja, te — iskorjenjivanje, kontrola ili ograničavanje uvedenih invazivnih stranih vrsta. Trebalo bi uspostaviti projekte za poboljšanje postojećih, ili uvođenje novih, tehničkih, administrativnih i/ili pravnih okvira na odgovarajućoj razini, posebno u pogledu vrsta, ali ne ograničavajući se na njih, koje su obuhvaćene popisom invazivnih stranih vrsta koje izazivaju zabrinutost u Uniji u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (85). Pojašnjenje: Ako je određeni korak već pokriven neovisno o projektu ili ne može biti pokriven u kontekstu projekta, aktivnosti povezane s projektom moraju barem biti jasno smještene u širem okviru kojim se povezuju sva tri koraka.

3.3. Prioritetno područje „Okolišno upravljanje i informacije”

U skladu s člankom 12. točkom (a) Uredbe o programu LIFE, temama projekata koje odgovaraju tom prioritetnim području i povezanim tematskim prioritetima navedenim u Prilogu III. Uredbi o programu LIFE, ostvaruje se poseban cilj: „promicati podizanje svijesti o pitanjima okoliša, uključujući stvaranje javne potpore i potpore dionika za razvoj politika Unije na području okoliša te promicati spoznaje o održivom razvoju i nove modele za održivu potrošnju.”

Prilog III. Uredbi o programu LIFE Prioritetno područje „Okolišno upravljanje i informacije” (a) informacije, komunikacija i kampanje za podizanje razine svijesti u skladu s prioritetima Sedmog akcijskog programa za okoliš; (b) aktivnosti pružanja podrške učinkovitom postupku kontrole kao i poštovanju mjera promicanja u vezi s zakonodavstvom Unije o okolišu, i pružanja podrške informacijskim sustavima i informacijskim alatima pri provedbi zakonodavstva Unije o okolišu.

Informacije, komunikacija i kampanje podizanja svijesti – Prilog III. odjeljak C točka (a)

Prilikom ocjenjivanja europske dodane vrijednosti predloženih projekata uzima se u obzir geografsko područje primjene informacija, komunikacija i kampanja za podizanje svijesti.

Podizanje razine svijesti o okolišnim problemima, politikama zaštite okoliša EU-a, alatima i/ili zakonodavstvu među relevantnom ciljnom publikom čime se nastoji promijeniti njihova percepcija i poticati prihvaćanje ekološkog ponašanja i praksi i/ili izravno sudjelovanje građana. Podnositelji zahtjeva moraju dostaviti znatne dokaze da je promjena razine svijesti (86) u područjima obuhvaćenim projektom ključni čimbenik za podupiranje ispravne provedbe i/ili budućeg razvoja alata i/ili zakonodavstva politika zaštite okoliša EU-a. Aktivnosti podizanja razine svijesti trebale bi imati najveću pokrivenost relevantnu za određeno pitanje (87). Ekološki problemi, politike zaštite okoliša EU-a, alati i/ili zakonodavstvo trebali bi biti izravno povezani s jednom ili više tema koje su navedene ispod sljedeća tri prioriteta (88):

Zeleni rast: — održiva potrošnja usmjerena na sprječavanje otpada, posebno plastičnog otpada, otpada od hrane i otpada u moru; — prelazak na kružno gospodarstvo, posebno na provedbu održivih poslovnih modela, održive proizvodnje, proizvoda i usluga (89);

Povezivanje s građanima: — mreža Natura 2000 i koristi provedbe europskog zakonodavstva o prirodi, u skladu s Akcijskim planom za prirodu, ljude i gospodarstvo (90); — invazivne strane vrste; — sigurna uporaba kemikalija; — koristi za prirodu uključujući zelenu infrastrukturu i povezane usluge ekosustava;

Ostvarivanje plana: — kvaliteta zraka u urbanim područjima i njezini učinci na zdravlje i/ili — koristi provedbe zakonodavstva o vodi.

Aktivnosti pružanja podrške učinkovitom postupku kontrole kao i mjerama promicanja usklađenosti – Prilog III. odjeljak C točka (b)

Informacijski sustavi, kvaliteta javne uprave i dobrovoljni pristupi

1. Poboljšanje okolišnih informacijskih sustava kojima upravljaju javna tijela za elektroničko prikupljanje, obradu, pohranu i razmjenu informacija o okolišu, razvojem i osiguravanjem novih ili, prema potrebi, jačanjem postojećih sustava. Projektima bi se trebala poboljšati provedba politike zaštite okoliša EU-a i oni bi trebali biti u skladu s obvezama obavješćivanja EU-a. Pojašnjenje: Poboljšanja mogu uključivati smanjenje administrativnog opterećenja, bolju razmjenu informacija unutar tijela i između njih, pojačanu krajnju uporabu okolišnih informacija, uključujući izvješćivanje i bolje pružanje usluga krajnjim korisnicima, uključujući javnost. Kada je riječ o podacima dobivenima praćenjem kemikalija, projektima bi se trebala poboljšati dostupnost podataka i raspoloživost podataka dobivenih praćenjem kemikalija za regulatorne postupke uporabom Informacijske platforme za praćenje kemikalija (IPCHEM) povezivanjem podataka dobivenih praćenjem kemikalija s podacima o zdravlju povezanom s ljudima i okolišem i uspostavom odnosa među tim podacima.

2. Poboljšanje kapaciteta i kvalitete javne uprave u pogledu planova, programa, analiza, revizija i procjena i/ili dozvola, odstupanja i ostalih odluka o određenim aktivnostima, prema potrebi u partnerstvu s privatnim subjektima, u cilju smanjenja administrativnog opterećenja uz ostvarivanje najboljih mogućih rezultata za okoliš i integracije, prema potrebi, očuvanja prirode. Cilj je jedna stvar ili više njih u nastavku: Planovi, programi, analize, preispitivanja i ocjene — planovi za kvalitetu zraka (91); — nacionalni programi kontrole onečišćenja zraka (92); — planovi upravljanja riječnim slivovima (93) i povezani programi mjera, analize i preispitivanja; — pomorski prostorni planovi i povezani programi mjera i pomorske strategije u cilju osiguravanja sinergija s mrežom Natura 2000 i planovima upravljanja riječnim slivovima; — planovi upravljanja rizicima od poplava (94); — akcijski planovi za nitrate (95); — planovi za gospodarenje otpadom (96); — planovi upravljanja mrežom Natura 2000 (97); — planovi za upravljanje šumama koji su potrebni u skladu s Uredbom o ruralnom razvoju, u cilju stvaranja šuma veće bioraznolikosti; — planovi korištenja zemljišta i ostali planovi za koje su potrebne strateške procjene okoliša (98) kako bi se mogli bolje uzeti u obzir ekosustavi (99) i njihove usluge (100); — ocjene usluga ekosustava i povezanih aktivnosti (101) i/ili Odluke o: — industrijskim emisijama; — gospodarenju otpadom; — onečišćenju voda i zahvaćanju vode (102); — zaštiti prirode (103). Pojašnjenje: Za ciljane planove, programe ili druge mjere poboljšanje sposobnosti i kvalitete javne uprave može se odnositi na jednu ili više navedenih stavki: uključivanje i podupiranje dionika; savjetovanje s javnošću; optimizaciju sadržaja dokumenata; praćenje provedbe i poštovanja ciljane mjere; širenje najboljih praksi; primjenu djelotvornih metode za pripremu i preispitivanje ciljanih mjera te procjenu njihova utjecaja na okoliš. Povećanim kapacitetom za praćenje s pomoću vrlo raširenih tehnika praćenja u stvarnom vremenu koje su dosljedno uspostavljene na više mjesta povećavaju se prilike i informacijska osnova za ocjenjivanje planova i za izradu novih, dinamičnih planova. Kada je riječ o planovima upravljanja mrežom Natura 2000 i povezanim odlukama o zaštiti okoliša, trebalo bi uzeti u obzir preporuke iz biogeografskih seminara mreže Natura 2000. Kada je riječ o odlukama povezanima sa zaštitom okoliša, to se odnosi na zahtjeve o dopuštanju u skladu s člankom 6. stavcima 3. i 4. Direktive o staništima i pravilima o zaštiti vrsta u skladu s člancima 12. i 16. Direktive o staništima i člancima 5. i 9. Direktive o pticama. Ocjena uključuje mjerenje i izradu modela te uspostavu i/ili poboljšanje inventara emisija. Odluke su odluke nadležnih tijela kojima se osigurava poštovanje relevantnog zakonodavstva EU-a o zaštiti okoliša.

3. Razvoj, promicanje, provedba i/ili usklađivanje jednog ili više sljedećih dobrovoljnih pristupa i njihove uporabe koje provode tijela u cilju smanjenja učinka njihovih aktivnosti, proizvoda i usluga na okoliš: — provjera uspješnosti inovativnih tehnologija koju obavlja treća strana kad su one spremne za tržište, kao što je Provjera tehnologije zaštite okoliša (ETV) (104); — pravila o kategoriji ekološkog otiska (PEFCR) i/ili organizacija sektorskih pravila o ekološkom otisku (OEFSR) na europskoj razini za projekte i sektore koji još nisu obuhvaćeni postojećim PEFCR-om/OEFSR-om i povezanim visokokvalitetnim bazama podataka, na temelju Metodologije europskog ekološkog otiska (105) i najnovijih dostupnih smjernica (106). — aktivnosti, usluge, mreže i novi poslovni modeli za poticanje uporabe ponovno proizvedenih, popravljenih, obnovljenih i/ili ponovno korištenih proizvoda, što je povezano i s otpornošću i planiranom zastarjelošću proizvoda i/ili za poticanje uporabe službeno priznatih ekoloških oznaka, kao što je znak za okoliš EU-a, — zajedničke natječajne specifikacije i/ili alati za praćenje upotrebe za javna tijela sa sličnim potrebama za nabavom u cilju poticanja upotrebe zelene i kružne javne nabave, — povezivanje regulatornih i financijskih poticaja i poticaja povezanih s ugledom s utjecajem na okoliš primjenom EMAS-a, — procjena ekološke prihvatljivosti zgrada uporabom okvira za gradnju s ključnim pokazateljima (107).

Usklađenost s pravilima o zaštiti okoliša i pristup pravosuđu

1. Podupiranje usklađenosti s pravilima o zaštiti okoliša razvijanjem i provedbom ili provedbom postojećih prekograničnih, nacionalnih ili regionalnih strategija utemeljenih na riziku za promicanje, provjeru i osiguranje usklađenosti uporabom mješavine upravnog prava, kaznenog prava i odgovornosti za okoliš u pogledu jedne ili više navedenih stavka: — kaznena djela i prekršaji povezani s otpadom, — trgovanje divljim životinjama, — kaznena djela i prekršaji povezani s divljim životinjama i prirodom, uključujući nezakonitu sječu, — difuzno onečišćenje vode i/ili onečišćenje iz točkastih izvora i/ili nezakonito zahvaćanje vode, — točkasti i mobilni izvori onečišćenja zraka. Objašnjenje: „Utemeljenost na riziku” odnosi se prvo na procjenu toga koliko je vjerojatno da će određene kategorije osoba počiniti kaznena djela i, drugo, koliko će ozbiljan biti njihov učinak na okoliš i ljudsko zdravlje. Što je veća vjerojatnost počinjenja kaznenog djela i što je veći očekivani učinak, to je veća potreba za intervencijom. Odabir intervencije trebao bi ovisiti o prirodi rizika i biti usmjeren na njihovo što veće ublažavanje.

2. Podupiranje usklađenosti s pravilima o zaštiti okoliša uspostavljanjem novih ili, ako su već uspostavljeni, jačanjem postojećih prekograničnih, nacionalnih ili regionalnih mreža praktičara ili stručnjaka za osiguranje usklađenosti s pravilima o zaštiti okoliša i/ili uspostava ili, ako postoje, poboljšanje stručnih kvalifikacija i osposobljavanja (108) u cilju poboljšanja usklađenosti s obvezujućim instrumentima EU-a u području okoliša promicanjem, provjerom i osiguravanjem usklađenosti uporabom mješavine upravnog i kaznenog prava i odgovornosti za okoliš. Pojašnjenje: Praktičari za osiguravanje usklađenosti s pravilima o zaštiti okoliša mogu uključivati one koji rade za nadležna tijela i tijela odgovorna za osiguravanje usklađenosti, kao što su lokalna, regionalna, policijska i carinska tijela, agencije za zaštitu okoliša i inspektorati, najviša državna revizijska tijela i sudstvo. To mogu biti i nevladine organizacije te sveučilišni djelatnici i istraživači specijalizirani za jedan ili više aspekata osiguravanja usklađenosti. Kada je riječ o stručnim kvalifikacijama i osposobljavanju, projektima bi se trebale osigurati akademske potvrde o kvalifikacijama i osposobljavanju i povećati potencijal informacijske tehnologije uporabom internetskih seminara i otvorenih internetskih tečajeva (MOOC) kako bi se učenjem na daljinu što ekonomičnije moglo obuhvatiti što više praktičara.

3. Razvoj i uporaba inovativnih alata i aktivnosti za promicanje, nadzor i osiguravanje usklađenosti uspostavom i uporabom novih ili, ako već postoje, jačanjem postojećih alata i aktivnosti iz jedne od sljedećih kategorija ili više njih: — sustavi i tehnike za promicanje usklađenosti utemeljeni na riziku; — sustavi i tehnike utemeljeni na riziku za učinkoviti nadzor usklađenosti s obvezujućim instrumentima EU-a za zaštitu okoliša i za prikupljanje dokaza o problemima usklađenosti i analizu tih problema na čemu se može pouzdano temeljiti daljnje djelovanje; — sustavi i tehnike utemeljeni na riziku za učinkovit nadzor i provedbu kao odgovor na neusklađenost s obvezujućim instrumentima EU-a u području zaštite okoliša ili s tim povezane odgovornosti i kojima je pokrivena uporaba upravnog prava, kaznenog prava i odgovornosti za okoliš. Pojašnjenje Sustavima i tehnikama utemeljenima na riziku nastoji se razumjeti koliko dobro vlasnici zemljišta, industrija, MSP-ovi, komunalna tijela ili ostali („nositelji dužnosti”) poštuju svoje obveze u skladu s obvezujućim instrumentima EU-a u području zaštite okoliša i kako će neusklađenost utjecati na okoliš i ljudsko zdravlje. Na temelju tog shvaćanja, takvim se sustavima i tehnikama nastoji poticati usklađenost i odvraćati od neusklađenosti promidžbom, nadzorom i provedbom. Promidžbeni sustavi i tehnike mogli bi uključivati uporabu smjernica, savjetodavnih usluga, kampanja podizanja svijesti, sporazuma o partnerstvu ili sustava samonadzora koji pomažu nositeljima dužnosti u usklađivanju. Sustavi i tehnike nadzora mogli bi se odnositi na inspekcije na licu mjesta, nadzor (uključujući uporabom satelita i dronova), provjere lokacija, prikupljanje obavještajnih informacija, industrijsku analizu, policijske istrage, analizu podataka i ekološke revizije. Tehnike praćenja i provedbe mogu imati sličnu široku pokrivenost.

4. Poboljšanje rješavanja pritužbi u području okoliša i podnesaka javnosti u javnim tijelima, prema potrebi u partnerstvu s privatnim subjektima, razvojem i pružanjem novih ili, ako je dostupno, jačanjem postojećih sustava i tehnika za upravljanje pritužbama i podnescima javnosti kako bi se poboljšala pouzdanost dostavljenih informacija, olakšala interakcija između nadležnih tijela i javnosti, smanjilo administrativno opterećenje te kako bi se pridonijelo uspješnoj provedbi obvezujućih instrumenata EU-a u području zaštite okoliša. Pojašnjenje: Sustavi i tehnike za upravljanje pritužbama i podnescima mogu uključivati elektroničke sustave za rješavanje pritužbi, telefonske linije za pomoć, promatračnice građana i ostale građanske znanstvene platforme. Građanskim znanstvenim platformama može se, među ostalim, omogućiti nadležnim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima da uključe građane u praćenje stanja okoliša i ostale vrste praćenja i istodobno stvaraju usklađenije i upotrebljivije podatke.

5. Promicanje pristupa pravosuđu u pitanjima zaštite okoliša i/ili posredovanju između javnosti, nevladinih organizacija, odvjetnika, sudstva, javnih uprava ili drugih dionika u cilju poboljšanja znanja, razumijevanja i primjene tih načina rješavanja okolišnih sporova, s posebnim naglaskom na sljedeće: — zaštitu zdravlja i dobrobiti ljudi s pomoću zahtjeva iz instrumenata EU-a u području zraka, vode i otpada koji su obuhvaćeni tematskim prioritetima programa LIFE, — zaštitu prirode, bioraznolikosti i kvalitete vode s pomoću instrumenata za prirodu, bioraznolikost i vode koji su obuhvaćeni tematskim prioritetima programa LIFE, — učinkovitu primjenu Direktive o odgovornosti za okoliš (109). Projekti bi se trebali temeljiti na postojećim modulima i znanju u području osposobljavanja o pravu zaštite okoliša koje je razvila Komisija. (110)

4. POVEZIVANJE OPĆIH CILJEVA S BESPOVRATNIM SREDSTVIMA ZA AKTIVNOSTI U SKLADU S POTPROGRAMOM ZA KLIMATSKE AKTIVNOSTI

U skladu s općim ciljevima Uredbe o programu LIFE i kako bi se osigurala potrebna dodana vrijednost EU-a, provedba bespovratnih sredstava za aktivnosti bit će povezana s tri prioritetna područja u području klimatskih aktivnosti navedena u članku 13. Uredbe o programu LIFE: ublažavanje klimatskih promjena, prilagođavanje klimatskim promjenama i upravljanje i informacije u području klime te s posebnim ciljevima utvrđenima u člancima 14., 15. i 16. Uredbe o programu LIFE. Tematski prioriteti i teme projekta nisu predviđeni za bespovratna sredstva za aktivnosti koje se provode u okviru potprograma za klimatske aktivnosti, ali relevantna područja politike klimatskih aktivnosti navedena su u nastavku, a godišnji pozivi na podnošenje prijedloga sadržavaju detaljnija područja djelovanja u vezi s područjima politika u nastavku.

Programom LIFE pridonijet će se preobrazbi Unije u društvo s niskim emisijama ugljika koje je klimatski otpornije podupiranjem provedbe klimatske politike EU-a i pripremanjem EU-a za izazove u području klimatskih djelovanja tijekom sljedećih godina i desetljeća. U tom pogledu prioriteti su sljedeći: provedba klimatskog i energetskog okvira do 2030. i ciljeva energetske politike do 2050. te Pariškog sporazuma i politike prilagodbe. Nove tehnologije za ublažavanje klimatskih promjena poticat će se najboljom praksom, demonstracijskim i pilot-projektima u cilju uzastopnog financiranja u odgovarajućim slučajevima. Klimatska politika EU-a bit će usko povezana s lokalnom najboljom praksom i inicijativama i predstavljenim primjerima novih i boljih pristupa za provođenje prelaska na društvo s niskim emisijama ugljika koje je klimatski otpornije. Kako bi uspjele, postojeće tehnologije/rješenja s niskim emisijama ugljika trebale bi se preispitivati i u odnosu na netehnološke prepreke koje onemogućuju ulazak na tržište. Programom LIFE podržat će se i provedba strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama u cilju razvoja klimatski otpornije Unije. (111)

U području ublažavanja klimatskih promjena projektima bi trebalo pokazati provedbu strategija s niskim emisijama ugljika ili planova za upravljanje korištenjem zemljišta na nacionalnoj, regionalnog ili podregionalnoj razini. Oni bi uključivali uvođenje mjera za smanjivanje emisija i učinkovito korištenje resursa u razne sektore i promicanje alata za poticanje promjena u ponašanju. Podržat će se i primjena novih pristupa (modeli gradova i regija), prema potrebi s pomoću Globalnog pakta gradonačelnika za klimu i energiju (112), za proizvodnju, potrošnju i upravljanje s preobražavajućim učinkom.

U pogledu prioritetnog područja prilagodbe, trebalo bi pružiti potporu za provedbu strategija prilagodbe s naglaskom na niz ključnih područja s dodanom vrijednošću EU-a, uključujući projekte na regionalnoj ili prekograničnoj razini i, prema potrebi, prilagodbom utemeljenom na ekosustavu. Projekti će imati demonstracijski potencijal i mogućnost prenosivosti i trebali bi se odnositi na promicanje inovativnih rješenja za prilagodbe, posebno mobiliziranjem privatnog sektora i, prema potrebi, na temelju Globalnog pakta gradonačelnika. Projektima bi se trebale promicati i sinergije između prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja te politika smanjenja rizika od katastrofe.

Trenutačna i buduća klimatska politika EU-a mogle bi se poduprijeti primjenama u sljedećim područjima klimatske politike:

(a) Ublažavanje klimatskih promjena — nastojanja država članica i regionalnih/lokalnih tijela da smanje emisije stakleničkih plinova u sektorima koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijskim jedinicama EU-a („ETS EU-a”, Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (113)) i Odlukom o zajedničkim naporima (Odluka 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (114)): promet i goriva, poljoprivreda, graditeljstvo (npr. energetska učinkovitost u zgradama), korištenje zemljišta, promjena korištenja zemljišta i šumarstvo, — razvoj i provedba obračuna emisija i ublažavanja klimatskih promjena u sektoru korištenja zemljišta, — razvoj praksi upravljanja zemljištem kojima se utječe na emisije i uklanjanje emisija, na primjer kao dodatnih mjera uz mjere koje se podupiru u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF); Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (115), — aktivnosti kojima se poboljšava funkcioniranje sustava trgovanja emisijama i koje utječu na energetski intenzivnu industrijsku proizvodnju i industrijsku proizvodnju s velikim emisijama stakleničkih plinova, — fluorirani staklenički plinovi i tvari koje osiromašuju ozon, posebno projekti kojima se pridonosi provedbi Montrealskog protokola i njegove izmjene iz Kigalija i Uredbe EU-a o fluoriranim stakleničkim plinovima i/ili — praćenje emisija stakleničkih plinova i izvješćivanje tijela;

(b) Prilagođavanje klimatskim promjenama — urbane prilagodbe i planiranje korištenja zemljišta koje ograničava učinke klimatskih promjena, — otpornost infrastrukture, uključujući primjenu plavo-zelene infrastrukture i pristupa prilagodbi utemeljenih na ekosustavu, — održivo upravljanje vodom u područjima koja su sklona suši, upravljanje poplavom i obalnim područjima, — otpornost sektora poljoprivrede, šumarstva i turizma, uključujući na otočnim i u planinskim područjima i/ili — potpora najudaljenijim regijama EU-a: pripravnost na ekstremne vremenske događaje, posebno u obalnim područjima;

(c) Upravljanje i informacije na području klime — razvoj i provedba nacionalnih strategija za klimu i energiju do 2030. i/ili strategija do sredine stoljeća, — poticanje promjena u ponašanju, uvođenje aktivnosti za smanjenje emisija i učinkovito korištenje resursa u sve sektore, — ocjena funkcioniranja ETS-a EU-a koju provode nadležna tijela, — izgradnja kapaciteta, podizanje razine svijesti među krajnjim korisnicima i lanac za distribuciju opreme flouriniranih plinova, — praćenje, ocjenjivanje i naknadna evaluacija klimatske politike i/ili — najbolja praksa i aktivnosti podizanja razine svijesti o potrebama za prilagodbom.

5. TEHNIČKA METODOLOGIJA ZA POSTUPAK ODABIRA PROJEKATA I KRITERIJI ODABIRA I DODJELJIVANJA BESPOVRATNIH SREDSTAVA (ČLANAK 24. STAVAK 2. TOČKA (D) UREDBE O PROGRAMU LIFE)

U nastavku je opisana tehnička metodologija za postupak odabira projekata i glavni posebni kriteriji prihvatljivosti (116) i dodjele za bespovratna sredstva u skladu s člancima 2. i 19. Uredbe o programu LIFE. Budući da su metodologija i kriteriji u osnovi isti za iste vrste projekata za oba potprograma, samo u slučaju razlika izričito se upućuje na jedan od potprograma.

Za sve vrste bespovratnih sredstava u okviru kriterija dodjele „dodana vrijednost EU-a: sinergije” ocjenjuju se i uzimaju u obzir komplementarnost i optimalno korištenje sredstava EU-a, uključujući financiranje za komplementarne aktivnosti iz drugih financijskih instrumenata Unije, kako je navedeno u članku 8. Uredbe o programu LIFE. Kako bi se izbjegla nepoželjna preklapanja, podnositelji zahtjeva moraju obrazložiti zašto su se odlučili prijaviti za financiranje iz programa LIFE umjesto za financiranje iz drugih programa Unije ako se njima podupiru slični projekti ili aktivnosti.

Projektima koji se financiraju u jednom prioritetnom području izbjegavat će se ugrožavanje okolišnih ili klimatskih ciljeva u drugom prioritetnom području, osim ako je taj učinak jasno objašnjen i opravdan u prijedlogu i ako su, prema potrebi, ispravno planirane moguće alternative i mjere ublažavanja i prilagodbe.

Ostali podaci navode se u zahtjevu i smjernicama za ocjenjivanje, koje se objavljuju zajedno s povezanim pozivom na podnošenje ponuda. U okviru ovog Višegodišnjeg programa rada i Uredbe o programu LIFE odabir projekata može biti podložan prilagodbi i usklađivanju u svakom godišnjem pozivu na podnošenje prijedloga.

5.1. Bespovratna sredstva za aktivnosti

Prijedlozi podnositelja zahtjeva koji moraju biti isključeni ili ne ispunjavaju opće kriterije prihvatljivosti u skladu s člankom 131. Financijske uredbe neće se uzeti u obzir.

Nadalje, prijedlozi moraju ispunjavati kriterije za podnošenje (npr. za neke prijedloge zahtjevi se dostavljaju samo digitalnim putem) i kriterije prihvatljivosti (npr. usklađenost sa Smjernicama o prihvatljivosti izraelskih tijela i njihovih aktivnosti na državnim područjima pod izraelskom okupacijom od lipnja 1967. za bespovratna sredstva, nagrade i financijske instrumente koje EU financira od 2014. nadalje (117)) koji se primjenjuju na sva bespovratna sredstva za aktivnosti programa LIFE, što će biti izričito navedeno u povezanim smjernicama za zahtjeve.

Kriteriji prihvatljivosti koji se primjenjuju na različite vrste projekata navedeni su pod odgovarajućim naslovom. Kriteriji koji se na isti način primjenjuju na različite projekte navedeni su u odjeljku 5.1.1. (Projekti u skladu s člankom 18. točkama (a), (b), (c) i (h) Uredbe o programu LIFE).

U skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe o programu LIFE, pravne osobe sa sjedištem izvan Unije mogu sudjelovati u projektima navedenima u članku 18. Uredbe o programu LIFE pod uvjetom da korisnik koji koordinira projekt ima sjedište u Uniji te da aktivnost koja se treba provoditi izvan Unije zadovoljava uvjete iz članka 6. stavka 1. Uredbe o programu LIFE. Stoga te aktivnosti moraju biti nužne za postizanje okolišnih i klimatskih ciljeva Unije i za osiguravanje učinkovitosti aktivnosti projekta („intervencije”) koji se provode na državnim područjima država članica na koje se primjenjuju Ugovori.

U skladu s člankom 7. Uredbe o programu LIFE, tijekom provedbe programa LIFE suradnja s relevantnim međunarodnim organizacijama i s njihovim institucijama i tijelima moguća je kada je potrebna za postizanje općih ciljeva iz članka 3. te Uredbe.

Osim toga, prijedlozi će biti odabrani ako, na temelju posebne popratne dokumentacije u vezi s poslovnim rezultatima podnositelja zahtjeva tijekom prethodnih godina, oni mogu dokazati

— operativnu sposobnost – podnositelj zahtjeva mora posjedovati stručnu sposobnost i kvalifikacije potrebne za dovršetak projekta i

— financijsku sposobnost – podnositelj zahtjeva mora imati stabilne i dostatne izvore financiranja za održavanje svoje aktivnosti za vrijeme trajanja projekta i za sudjelovanje u financiranju projekta.

Članak 131. Financijske uredbe primjenjuje se na odabir javnih tijela i međunarodnih organizacija u odnosu na njihovu financijsku sposobnost.

5.1.1. Projekti u skladu s člankom 18. točkama (a), (b), (c) i (h) Uredbe o programu LIFE

Odabir pilot-projekata, demonstracijskih projekata, projekata najbolje prakse i projekata informiranja, podizanja svijesti i širenja informacija u smislu članka 18. točaka (a), (b), (c) i (h) Uredbe o programu LIFE temelji se na istoj tehničkoj metodologiji za odabir projekata i na njih se primjenjuju slični kriteriji prihvatljivosti i dodjele, kako je navedeno u nastavku.

5.1.1.1. Tehnička metodologija za postupak podnošenja i odabira

Na temelju prijedloga iz ocjene u sredini provedbenog razdoblja i pozitivnog iskustva s pristupima u dvije faze u provedbi nekih drugih programa EU-a, ovim Višegodišnjim programom rada za program LIFE uvodi se pristup u dvije faze u onim prioritetnim područjima u kojima je dosad moguće podnositelje zahtjeva čije projektne ideje imaju visoku dodanu vrijednost EU-a i koji nemaju iskustva s programom LIFE čini se obeshrabrivala količina podataka koji su potrebni za ocjenjivanje konačnog prijedloga projekta zbog relativno male vjerojatnosti uspjeha. U okviru pristupa u dvije faze konačni prijedlog morat će podnijeti samo podnositelji za čije prijedloge postoji velika vjerojatnost da će biti odabrani (vidjeti 5.1.1.2. (b)).

Stoga su u okviru trenutačnog programa LIFE predviđena dva postupka:

— pristup u dvije faze koji se temelji na opisu projekta nakon kojeg slijedi konačni prijedlog,

— pristup od jedne faze utemeljen samo na konačnom prijedlogu.

Pristup će odabrati Izvršna agencija u dogovoru s Komisijom (Glavnom upravom za okoliš i Glavnom upravom za klimatsku politiku) vodeći računa o organizacijskim i operativnim ograničenjima svakog poziva na podnošenje prijedloga.

Za poziv za 2018. za potprogram za okoliš upotrijebit će se pristup u dvije faze. Na temelju povratnih informacija korisnika pristup se tijekom sljedećih godina može proširiti na potprogram za klimatske aktivnosti.

Ocjenjivanje konačnih prijedloga u pristupu od jedne faze opisano je u odjeljcima 5.1.1.2. i 5.1.1.3.

Pristup u dvije faze organizira se kako slijedi:

(a) Pristup u dvije faze

Prva faza:

— Poziv na podnošenje prijedloga

— Podnošenje opisa projekta Podnositelj podnosi opis projekta od najviše 10 stranica koji sadržava sljedeće: — administrativne obrasce o korisnicima koji sudjeluju u projektu, — pregled sadržaja projekta, uključujući opis glavnog predmeta ekološkog projekta, predviđenog partnerstva, ograničenja koja bi mogla nastati i plan za nepredviđene situacije i njihovo uklanjanje te odabranu strategiju za osiguravanje održivosti rezultata projekta nakon završetka njegove provedbe i — proračun projekta na razini kategorija troškova;

— Ocjenjivanje i rangiranje opisa projekta Kriteriji prihvatljivosti opisa projekta Na temelju opisa projekta Izvršna agencija utvrđuje prijedloge koji zadovoljavaju kriterije prihvatljivosti (vidjeti odjeljak 5.1.1.2. (a)). Kriteriji za dodjelu u pogledu opisa projekta Prijedlozi se rangiraju prema vrijednosti, odnosno bodovima dobivenima na temelju kriterija za dodjelu „Ukupna kvaliteta prijedloga” i „Ukupna dodana vrijednost EU-a”. Prijedlozi koji ne ostvare minimalni broj bodova za jedan ili oba kriterija isključuju se. U slučaju prijedloga s jednakim brojem bodova za kriterij za dodjelu „Ukupna kvaliteta prijedloga” prednost se daje onima koji imaju više bodova za kriterij „Ukupna dodana vrijednost EU-a”. U slučaju prijedloga s jednakim brojem bodova za oba kriterija o konačnom rangiranju odlučuje odbor za ocjenjivanje.

— Popis projekata koji se uzimaju u obzir Na dugačkom popisu opisa projekata za koje se traži podnošenje konačnog prijedloga nalazit će se najbolje ocijenjeni prijedlozi za koje zbroj traženih doprinosa EU-a čini 2 do 2,5 puta raspoloživih sredstava. Izvršna agencija utvrdit će faktor na temelju rezultata postupka rangiranja uzimajući u obzir veličinu prijedloga i stečeno iskustvo u provedbi pristupa u dvije faze. Dugačak popis uključivat će zasebne popise za svako prioritetno područje. Ako potražnja u okviru jednog prioritetnog područja nije dovoljna, mogu se proširiti popisi za druga prioritetna područja.

Druga faza:

— Podnošenje konačnog prijedloga: Od podnositelja prihvatljivih opisa projekata koji su rangirani kao prijedlozi koji bi se mogli razmatrati za financiranje traži se da podnesu konačni prijedlog. Dopuštena je ograničena fleksibilnost između opisa projekta i konačnog prijedloga u pogledu aktivnosti, partnerstva i proračuna. Međutim, ta fleksibilnost ne može dovesti do promjene prirode prijedloga opisa projekta. Proračun može odstupati od proračuna u opisu projekta za najviše 10 %.

— Ocjenjivanje i rangiranje konačnog prijedloga Prijedlozi se ocjenjuju i rangiraju na temelju kriterija prihvatljivosti i dodjele kako je opisano u odjeljku 5.1.1.2.

— Priprema konačnog popisa projekata koji će se financirati i rezervnog popisa Nakon faze preispitivanja uspješni se projekti predlažu za financiranje u okviru dostupnih proračunskih sredstava. Rezervni popis sastavlja se od najbolje rangiranih projekata koji se ne mogu financirati zbog dostupnih proračunskih sredstava. Rezervni popis obuhvaća dodatnih 20 % dostupnih proračunskih sredstava za program LIFE.

— Potpisivanje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava

(b) Pristup od jedne faze

— Poziv na podnošenje prijedloga

— Podnošenje konačnog prijedloga Podnositelji prijedloga podnose konačni prijedlog.

— Ocjenjivanje i rangiranje konačnog prijedloga Prijedlozi se ocjenjuju na temelju kriterija prihvatljivosti i dodjele kako je opisano u odjeljku 5.1.1.2.

— Priprema konačnog popisa projekata koji će se financirati i rezervnog popisa Nakon faze preispitivanja predlažu se uspješni projekti za financiranje u okviru dostupnih proračunskih sredstava. Rezervni popis sastavlja se od najbolje rangiranih projekata koji se ne mogu financirati zbog dostupnih proračunskih sredstava. Rezervni popis obuhvaća dodatnih 20 % dostupnih proračunskih sredstava za program LIFE.

— Potpisivanje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava

5.1.1.2. Kriteriji prihvatljivosti i dodjele

U slučaju pristupa u dvije faze kriteriji prihvatljivosti (a) primjenjuju se na opis projekta, a kada je riječ o pristupu od jedne faze, primjenjuju se na konačni prijedlog.

Kriteriji za dodjelu (b) primjenjuju se kako je opisano u prethodnom odjeljku 5.1.1.1.:

(a) Kriteriji prihvatljivosti

Vrijednost opisa i prijedloga projekta u smislu članka 18. točaka (a), (b), (c), ili (h) Uredbe o programu LIFE ne ocjenjuje se ako se prijedlogom projekta ne može pokazati da projekt:

— pridonosi ostvarenju jednog ili nekoliko općih ciljeva iz članka 3. Uredbe o programu LIFE i prihvatljivih posebnih ciljeva iz članaka 10., 11., 12. i 14., 15. i 16. Uredbe o programu LIFE,

— nalazi se u okviru opsega prioritetnog područja potprograma programa LIFE kako je navedeno u člancima 9. i 13. Uredbe o programu LIFE u okviru koje je dostavljen prijedlog projekta i

— odgovara jednoj od sljedećih vrsta projekata u skladu s definicijom iz članka 2. točaka (a), (b), (c) i (h) Uredbe o programu LIFE: — „Pilot-projekti” znači projekti u kojima se primjenjuju tehnike ili metode koje se nisu primjenjivale ni testirale prije toga niti negdje drugdje, koje pružaju potencijalne prednosti za okoliš ili klimu u usporedbi s trenutnom najboljom praksom i koje se naknadno i u većem razmjeru mogu primijeniti u sličnim situacijama. — „Demonstracijski projekti” znači projekti kojima se u praski izvode, testiraju, ocjenjuju i šire mjere, metodologije ili pristupi koji su novi ili nepoznati u kontekstu specifičnom za projekt, npr. geografskom, okolišnom ili socioekonomskom kontekstu te koji bi se mogli primjenjivati drugdje u sličnim okolnostima. — „Projekti najbolje prakse” znači projekti u kojima se primjenjuju odgovarajuće, isplative i tehnički najmodernije tehnike, metode i pristupi uzimajući u obzir poseban kontekst projekta. — „Projekti informiranja, podizanja svijesti i širenja informacija” znači projekti kojima je cilj podržati komunikaciju, širenje informacija i podizanje svijesti na područjima potprograma za okoliš i klimatske aktivnosti. — Pilot-projekti i demonstracijski projekti u okviru prioritetnog područja Okoliš i učinkovito korištenje resursa i pilot-projekti, demonstracijski projekti i projekti najbolje prakse u okviru prioritetnih područja Ublažavanje klimatskih promjena i Prilagođavanje klimatskih promjena moraju sadržavati aktivnosti kojima se ostvaruju znatni i mjerljivi izravni učinci na ciljane probleme okoliša i/ili klimatskih aktivnosti. — U okviru pilot-projekata, demonstracijskih projekata i projekata najbolje prakse unutar prioritetnog područja Priroda i bioraznolikost najmanje 25 % prihvatljivog proračuna mora se izdvojiti za konkretne aktivnosti očuvanja (mogući su ograničeni izuzeci s obzirom na posebne potrebe politike i oni će biti izričito navedeni u smjernicama za podnošenje prijedloga). Konkretne aktivnosti očuvanja su aktivnosti koje imaju znatne i mjerljive izravne učinke na ciljana okolišna i klimatska pitanja, što dovodi do poboljšanja ili usporavanja/zaustavljanja/prekida pogoršanja stanja očuvanosti ili ekološkog stanja ciljanih vrsta, staništa, ekosustava i usluga ekosustava (više pojedinosti dostupno je u smjernicama za podnošenje prijedloga). — Pilot-projekti, demonstracijski projekti, projekti najbolje prakse te projekti informiranja, podizanja svijesti i širenja informacija okviru prioritetnih područja Okolišno upravljanje ili Upravljanje klimatskim aktivnostima i informacije moraju sadržavati aktivnosti kojima se ostvaruju znatni i mjerljivi izravni ili neizravni učinci na ciljana okolišna pitanja i/ili pitanja klimatskih aktivnosti uzrokovanjem znatnih i mjerljivih izravnih učinaka na ciljana pitanja okolišnog upravljanja i/ili upravljanja povezanog s klimatskim aktivnostima, informacija i/ili podizanja svijesti i širenja informacija.

Ciljani učinci na okoliš, klimatske aktivnosti i/ili povezano upravljanje i informacije trebali bi već biti mjerljivi i trebali bi se mjeriti ili oblikovati na temelju mjerenja tijekom trajanja projekta.

Kako bi se izbjeglo preklapanje s drugim programima EU-a (118), projekti usmjereni na istraživanje (119) ili namijenjeni za izgradnju velike infrastrukture nisu obuhvaćeni programom LIFE i stoga nisu prihvatljivi.

Projekti LIFE nisu namijenjeni financiranju kompenzacijskih mjera koje proizlaze iz obveza na temelju nacionalnog prava ili prava EU-a.

(b) Kriteriji dodjele

Kriteriji dodjele primjenjuju se na sva prioritetna područja, osim ako nije navedeno drugačije. Projekti se međusobno natječu samo u okviru istog prioritetnog područja.

Posebni kriteriji dodjele za opise projekta

Da bi bili uključeni u rangiranje, svi opisi projekta iz prve faze pristupa u dvije faze moraju dobiti barem prolaznu ocjenu za sljedeće kriterije za dodjelu:

1. ukupna kvaliteta prijedloga: ovaj kriterij bit će usmjeren na jasnoću prijedloga (uključujući opis predoperativnog konteksta), njegovu izvedivost i okvirni odnos cijene i kvalitete. Najviše bodova 20 (najniža prolazna ocjena je 5 bodova);

2. ukupna dodana vrijednost EU-a: ovaj kriterij bit će usmjeren na doprinos projekta prioritetima programa LIFE, njegov očekivani učinak i održivost rezultata projekta. Najviše bodova 30 (najniža prolazna ocjena je 10 bodova).

Kriteriji dodjele za konačne prijedloge

U slučaju oba pristupa, pristupa od jedne i pristupa u dvije faze, vrijednost konačnih prijedloga ocjenjivat će se i bodovati u skladu sa sljedećim kriterijima dodjele i sustavom bodovanja:

— Tehnička usklađenost i kvaliteta

Tehnička usklađenost znači da bi aktivnosti projekta trebale biti prikladne i izvedive mjere za postizanje predviđenih rezultata i ishoda projekta. Aktivnosti i predviđeni rezultati i ishodi ne bi trebali biti u suprotnosti s ciljevima programa LIFE. Tehnička kvaliteta znači da bi aktivnosti projekta trebale biti usmjerene na povećanje njihove djelotvornosti i učinkovitosti u odnosu na željene rezultate i ishode. Aktivnosti projekta trebale bi biti dobro isplanirane i jasno opisane.

— Financijska usklađenost i kvaliteta

U okviru ovog kriterija ocjenjuju se financijski doprinosi korisnika i pružatelja sufinanciranja, predloženi proračun i njegova usklađenost s predloženim aktivnostima i s primjenjivim pravilima, ekonomičnost te odnos cijene i kvalitete predloženog pristupa u odnosu na očekivane ishode aktivnosti za koje se smatra da su dostatno tehnički usklađene i da su prihvatljive tehničke kvalitete. Proračun mora biti transparentan, odnosno stavke troškova trebale bi biti dostatno opisane.

— Dodana vrijednost EU-a: opseg i kvaliteta doprinosa ostvarenju posebnih ciljeva prioritetnih područja dvaju potprograma programa LIFE

Ocjenjuje se stupanj do kojeg se očekuje da će svaki prijedlog, ako se smatra tehnički i financijski dostatno usklađenim i prihvatljive kvalitete, pridonijeti ostvarenju jednog ili više posebnih ciljeva prioritetnog područja dvaju potprograma programa LIFE kako je navedeno u člancima 10., 11. i 12. Uredbe o programu LIFE (za potprogram za okoliš programa LIFE) i člancima 14., 15. i 16. (za potprogram za klimatske aktivnosti programa LIFE) te se ocjenjuje kvaliteta tog doprinosa. Ocjenjivanje u okviru ovog kriterija posebno obuhvaća opseg i kvalitetu doprinosa ostvarenju posebnih ciljeva (učinak); važnost očekivanih učinaka projektnih aktivnosti na okoliš i/ili klimu na kraju provedbe projekta u odnosu na procijenjeno ili izmjereno stanje na početku njegove provedbe. Uzimat će se u obzir i relevantnost teritorijalnog, socijalnog i političkog konteksta (120) na koje se očekuje da će aktivnosti projekta utjecati.

Očekivane učinke trebalo bi navesti imajući na umu primjenjive pokazatelje na razini projekta i mjerne jedinice koje će projekti morati dostavljati u bazu podataka ključnih pokazatelja projekta programa LIFE (KPI) koja je uspostavljena u tu svrhu (121). Stoga će se, na primjer prijedlozi programa LIFE koji se odnose na prirodu i bioraznolikost ocjenjivati na temelju njihovih očekivanih učinaka na strukture i funkcije staništa i status vrsta i/ili na ekološki status ekosustava i stanje njihovih usluga. Ovim ocjenjivanjem uzimaju se u obzir samo aktivnosti koje se smatraju izvedivima na temelju ocjene tehničke i financijske usklađenosti.

— Dodana vrijednost EU-a: održivost (nastavak, ponavljanje, prenosivost)

Održivost projektnih rezultata srednjoročno i dugoročno podrazumijeva mogućnost njihova održavanja nakon provedbe projekta u smislu nastavka, ponavljanja ili prijenosa.

Nastavak znači da se rješenja provedena tijekom provedbe projekta, ograničena na subjekte uključene u projekt, primjenjuju i nakon isteka njegove provedbe, ali uz mogućnost daljnjeg geografskog širenja. Nastavak i održavanje projektnih rezultata dostatni su za prolaznu ocjenu, a daljnje geografsko širenje procjenjivat će se na temelju njegova očekivanog opsega zbog čega se može usporediti s ponavljanjem ili prijenosom.

Ponavljanje znači da drugi subjekti/sektori ponovno upotrebljavaju rješenja primijenjena u projektu na isti način i u iste svrhe tijekom provedbe projekta ili po isteku njegove provedbe.

Prijenos znači da isti ili drugi subjekti/sektori upotrebljavaju rješenja primijenjena u projektu na drugačiji način ili u drugačiju svrhu u području okoliša, klimatskih aktivnosti ili povezanog upravljanja i informiranja tijekom provedbe projekta ili po isteku njegove provedbe.

Podnositelji prijedloga trebali bi pokazati u svojim prijedlozima da se rješenja (tj. tehnike, metode, metodologije, pristupi i/ili aktivnosti ili aktivnosti potpore za komunikaciju, širenje informacija i podizanje razine svijesti) kojima se žele ostvariti izravni i/ili neizravni pozitivni učinci u pogledu povezanih ciljeva Uredbe o programu LIFE mogu nastaviti, ponoviti i/ili prenijeti.

Za uspješni nastavak, ponavljanje i/ili prijenos potrebna je strategija koja uključuje zadaće umnožavanja učinaka rješenja projekta i mobilizaciju šire upotrebe, koja će postići kritičnu masu za vrijeme projekta i/ili kratkoročno ili srednjoročno po završetku provedbe projekta LIFE. To se ne odnosi samo na prijenos znanja i umrežavanje i uključuje primjenu razvijenih i/ili primijenjenih rješenja u projektu nakon provedbe projekta u praksi, na drugim mjestima ili u drugu svrhu.

Podnositelji prijedloga moraju dati jasan i uvjerljivi opis predviđene strategije i mjera kojima će se to osigurati, uključujući objašnjenje o sljedećem:

— kako se može očekivati održavanje rješenja na razini projekta nakon prestanka njegove provedbe, uključujući povezane dugoročne društvene i gospodarske učinke,

— u kojoj mjeri bi bila potrebna ili korisna daljnja javna potpora, primjerice u obliku zajmova u okviru inovativnih financijskih instrumenata, za jačanje, ponavljanje ili prijenos rješenja i

— posebno za projekte s komercijalnim dionicima i dionicima duž vrijednosnih lanaca, u kojoj se mjeri očekuje ostvarenje ili održavanje „financijske zrelosti” (spremnosti za ulaganja/isplativosti) tih rješenja tijekom provedbe projekta.

— Dodana vrijednost EU-a: sinergije i transnacionalnost

— sinergije (uključujući ostvarivanje višestrukih ciljeva, integraciju/komplementarnost, zelenu javnu nabavu, znak za okoliš i upotrebu rezultata istraživanja koja financira EU):

Sinergije se mogu postići pristupima za ostvarivanje višestrukih ciljeva i integracijom s drugim politikama i mehanizmima financiranja EU-a i komplementarnošću s njima. Prijedlozima će se dodijeliti dodatni bodovi za sinergije, ovisno o opsegu i kvaliteti tih sinergija.

Mehanizam kojim se ostvaruju višestruki ciljevi znači da se prijedlogom ne planiraju ostvariti samo posebni glavni okolišni ciljevi i/ili ciljevi klimatskih aktivnosti, već se istodobno žele ostvariti druge svrhe (npr. poboljšano gospodarenje otpadom i socijalna integracija). Povrh dimenzije održivosti u području okoliša i/ili klimatskih aktivnosti tim su pojmom obuhvaćene i strategije za postizanje društvene i gospodarske održivosti (npr. u kružnom gospodarstvu, različiti dionici duž vrijednosnog lanca ostvaruju produljenje proizvodnih ciklusa i integriraju dugoročno nezaposlene na tržište rada).

Povoljno će se ocijeniti prijedlozi projekata kojima se, iako su usmjereni na posebna okolišna pitanja ili pitanja klimatskih aktivnosti, poboljšava integracija posebnih okolišnih ciljeva ili ciljeva klimatskih aktivnosti u druga područja politike i/ili postiže komplementarnost s tim ciljevima, čime se stvaraju sinergije s ciljevima drugih politika Unije. Za mehanizam kojim se ostvaruju višestruki ciljevi, integracija ili komplementarnost ili njihova kombinacija može se dodijeliti do osam dodatnih bodova.

Sinergije se mogu postići zelenom javnom nabavom i uporabom sustava znaka za okoliš u pogledu integracije ciljeva zelene proizvodnje i pružanja usluga i upotrebe rezultata istraživanja u okviru programa Obzor 2020. ili programa koji su mu prethodili. Stoga se za obvezu primjene zelene javne nabave (122) i/ili za davanje prednosti proizvodima i/ili uslugama iz službeno priznatih sustava oznaka za okoliš, kao što je znak za okoliš EU-a (123) s pomoću jasnog mehanizma provedbe dodjeljuje po jedan dodatni bod.

Dodatni bod dobit će projekti kojima se predviđa upotreba rezultata projekata istraživanja i inovacija u području okoliša i klime koji se financiraju u okviru programa Obzor 2020. ili prethodnih okvirnih programa, ako postoje dovoljni dokazi da projekt zbog te uporabe ima dodanu vrijednost.

— Transnacionalnost

Prijedlozima se daje prednost ako je transnacionalna suradnja među državama članicama od ključne važnosti za jamčenje ostvarivanja ciljeva projekta. Na temelju tog kriterija prijedlog može dobiti do četiri dodatna boda ako postoje dostatni dokazi o dodanoj vrijednosti transnacionalnog pristupa (124).

— Posebni kriteriji i sustav bodovanja za projekte u okviru potprograma za okoliš

Posebnim kriterijima i sustavom bodovanja u okviru potprograma za okoliš odražava se