HR Službeni list Europske unije 156

32004L0018



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 31.03.2004.

DIREKTIVA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA 2004/18/EZ

od 31. ožujka 2004.

o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 47. stavak 2., članak 55. i članak 95.,

uzimajući u obzir prijedlog Komisije, (1)

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, (3)

djelujući u skladu s postupkom predviđenim u članku 251. Ugovora (4) u svjetlu zajedničkog teksta kojeg je odobrio Odbor za usklađivanje 9. prosinca 2003.,

budući da:

(1) prilikom donošenja novih izmjena Direktivama Vijeća 92/50/EEZ od 18. lipnja 1992. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim uslugama (5), 93/36/EEZ od 14. lipnja 1993. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnoj nabavi robe (6) i 93/37/EEZ od 14. lipnja 1993. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima (7), koji su potrebni radi udovoljavanja zahtjevima kako javnih naručitelja tako i gospodarskih subjekata za pojednostavljivanjem i modernizacijom koje su naveli u svom odgovoru na Zelenu knjigu koju je usvojila Komisija 27. studenoga 1996., Direktive bi trebale, u interesu jasnoće, biti preinačene. Ova se Direktiva temelji na sudskoj praksi Suda, posebno sudskoj praksi koja se odnosi na kriterije dodjele, koja pojašnjava mogućnosti da javni naručitelji udovolje potrebama javnosti koja je u pitanju, uključujući i ekološko i/ili socijalno područje pod uvjetom da su takvi kriteriji povezani sa sadržajem ugovora, ne daju neograničenu slobodu izbora javnim naručiteljima, izričito su spomenuti i zadovoljavaju temeljna načela spomenuta u uvodnoj izjavi pod 2.

(2) Sklapanje ugovora sklopljenih u državi članici u ime države, regionalnih ili lokalnih vlasti i drugih tijela kojima upravljaju tijela javnog prava, podliježe poštovanju načela Ugovora, a posebno načela slobode kretanja robe, načela slobode poslovnog nastana i načela slobode pružanja usluga i načelima koja iz toga proizlaze, kao što je načelo jednakog tretmana, načelo zabrane diskriminacije, načelo uzajamnog priznavanja, načelo razmjernosti, te načelo transparentnosti. Međutim, za ugovore o javnoj nabavi iznad određene vrijednosti preporučljivo je sastaviti odredbe koordinacije Zajednice nacionalnih postupaka za dodjelu takvih ugovora koji su utemeljeni na ovim načelima kako bi se osigurao njihov učinak i kako bi se jamčilo otvaranje javne nabave natjecanju. Ove bi se koordinirajuće odredbe stoga trebale tumačiti u skladu kako s gore navedenim pravilima i načelima tako i s ostalim pravilima Ugovora.

(3) Takve koordinirajuće odredbe trebale bi koliko god je to moguće zadovoljavati trenutne postupke i praksu u svakoj državi članici.

(4) Države članice trebale bi se pobrinuti da sudjelovanje tijela kojim upravlja javno pravo kao ponuditelja u postupku sklapanja ugovora o javnoj nabavi ne uzrokuje narušavanje tržišnog natjecanja u odnosu na privatne ponuditelje.

(5) Na temelju članka 6. Ugovora, zahtjevi za zaštitom okoliša moraju se integrirati u definiciju i provedbu politike i aktivnosti Zajednice navedene u članku 3. tog Ugovora, posebno radi promicanja održivog razvoja. Ova direktiva, prema tome, pojašnjava kako javni naručitelji mogu doprinijeti zaštiti okoliša i promicanju održivog razvoja, ujedno osiguravajući mogućnost dobivanja najbolje vrijednosti za novac za svoje ugovore.

(6) Ništa u ovoj Direktivi ne bi trebalo spriječiti nametanje ili provedbu mjera nužnih za zaštitu javne politike, javnog morala, javne sigurnosti, zdravlja, ljudskog života i životinjskog svijeta ili očuvanje biljnog svijeta, posebno kako bi se osigurao održivi razvoj, pod uvjetom da su te mjere u skladu s Ugovorom.

(7) Odluka Vijeća 94/800/EZ od 22. prosinca 1994. o zaključivanju u ime Europske zajednice, s obzirom na pitanja iz njezine nadležnosti, sporazuma postignutih u Urugvajskoj rundi multilateralnih pregovora (1986. – 1994.) (8) odobrila je posebno WTO Sporazum o javnoj nabavi, (u daljnjem tekstu: Sporazum), cilj kojeg je uspostaviti višestrani okvir uravnoteženih prava i obaveza koja se tiču ugovora o javnoj nabavi s ciljem postizanja liberalizacije i širenja svjetske trgovine. S obzirom na međunarodna prava i obaveze koje prelaze na Zajednicu kao rezultat prihvaćanja Sporazuma, rješenja koja će se primijeniti na ponuditelje i proizvode iz trećih zemalja potpisnica definirana su Sporazumom. Ovaj Sporazum nema neposredan učinak. Javni naručitelji obuhvaćeni Sporazumom koji zadovoljavaju ovu Direktivu i koji je primjenjuju na gospodarske subjekte trećih zemalja koje su potpisnice Sporazuma trebali bi prema tome biti u skladu sa Sporazumom. Također je primjereno da bi te koordinirajuće odredbe trebale jamčiti gospodarskim subjektima Zajednice uvjete za sudjelovanje u javnoj nabavi koji su isto tako povoljni kao oni namijenjeni gospodarskim subjektima trećih zemalja koje su potpisnice Sporazuma.

(8) Prije započinjanja postupka za sklapanje ugovora, javni naručitelji mogu, koristeći tehnički dijalog, tražiti ili prihvatiti savjet koji se može iskoristiti u pripremi predviđenih specifikacija, međutim, takav savjet ne smije imati učinak sprječavanja tržišnog natjecanja.

(9) S obzirom na raznolikost ugovora za javne radove, javni naručitelji bi trebali biti u mogućnosti predvidjeti odredbu da se ugovori za projektiranje i izvođenje radova sklapaju ili odvojeno ili zajedno. Namjera ove Direktive nije da propiše bilo zajedničko ili odvojeno sklapanje ugovora. Odluku da se ugovori sklapaju odvojeno ili zajedno moraju određivati kvalitativni i gospodarski kriteriji, koji mogu biti definirani nacionalnim zakonom.

(10) Ugovor se smatra ugovorom o javnim radovima samo ako njegov sadržaj izričito obuhvaća obavljanje djelatnosti navedenih u prilogu I, čak i ako ugovor obuhvaća pružanje drugih usluga nužnih za obavljanje gore spomenutih aktivnosti. Ugovori o javnim uslugama, poglavito u sferi usluga upravljanja imovinom mogu, u određenim okolnostima, uključivati radove. Međutim, ako su takvi radovi sporedni glavnom sadržaju ugovora i njegova su moguća posljedica ili dopuna, činjenica da su takvi radovi uključeni u ugovor ne opravdava kvalifikaciju ugovora kao ugovora o javnim radovima.

(11) Trebalo bi predvidjeti definiciju Zajednice koja se odnosi na okvirne sporazume, zajedno s točno određenim pravilima o okvirnim sporazumima sklopljenim za ugovore koji su obuhvaćeni ovom Direktivom. Prema tim pravilima, kada javni naručitelji sklope okvirni sporazum u skladu s odredbama ove Direktive koje se odnose posebno na oglašavanje, vremenske rokove i uvjete za podnošenja ponuda u javnom nadmetanju, oni mogu sklopiti ugovore temeljene na takvom okvirnom sporazumu za vrijeme trajanja njegove pravovaljanosti tako da primjenjuju uvjete navedene u okvirnom sporazumu ili, ako svi uvjeti nisu unaprijed utvrđeni u okvirnom sporazumu, tako da se ponovno otvori nadmetanje između stranaka okvirnog sporazuma u vezi s tim uvjetima. Ponovno otvaranje nadmetanja trebalo bi zadovoljavati određena pravila čiji je cilj jamčiti potrebnu fleksibilnost i jamčiti poštovanje općih načela, poglavito načela jednakog tretmana. Iz istih razloga, trajanje okvirnih sporazuma ne bi trebalo biti dulje od četiri godine, osim u slučajevima koje javni naručitelji valjano opravdaju.

(12) Određene nove elektroničke tehnike nabave stalno se razvijaju. Takve tehnike pomažu rastu tržišnog natjecanja i pojednostavljuju javno kupovanje, poglavito u obliku uštede vremena i novca koju njihova uporaba omogućuje. Javni naručitelji mogu se služiti elektroničkim tehnikama nabave, pod uvjetom da takvo služenje zadovoljava pravila sadržana u ovoj Direktivi i načela jednakog tretmana, zabrane diskriminacije te načela transparentnosti. Tako, ponuda koju podnosi ponuditelj, posebno ako je nadmetanje ponovno otvoreno sukladno okvirnom sporazumu ili ako se koristi dinamički sustav nabave, može imati oblik elektroničkog kataloga tog ponuditelja ako on koristi sredstva komunikacije koja su odabrali javni naručitelji u skladu s člankom 42.

(13) S obzirom na brzo širenje elektroničkih sustava nabave, sada bi trebalo uvesti odgovarajuća pravila kako bi se javnim naručiteljima omogućilo da u potpunosti iskoriste mogućnosti koje pružaju ovi sustavi. Imajući ovo u vidu, nužno je definirati potpuno elektronički dinamični sustav nabave za najčešće korištene nabave i utvrditi točno određena pravila za osnivanje i upravljanje takvim sustavom kako bi se osigurao pravedni tretman svih gospodarskih subjekata koji žele sudjelovati u njemu. Svim gospodarskim subjektima koji podnesu indikativnu ponudu u skladu sa specifikacijama i udovolje uvjetima sposobnosti trebalo bi biti omogućeno da se uključe u takav sustav. Ova tehnika nabave javnim naručiteljima omogućuje, izradom liste već odabranih ponuditelja i mogućnosti sudjelovanja za nove ponuditelje, posebno širok krug ponuditelja kao rezultat raspoloživih elektroničkih uređaja i stoga pomoću širokog nadmetanja osigurava optimalno korištenje javnih sredstava.

(14) S obzirom da će uporaba tehnike elektroničkih dražbi vjerojatno rasti, takve bi dražbe Zajednica trebala definirati te bi se one trebale ravnati prema određenim pravilima kako bi se osiguralo da se odvijaju u punom skladu s načelima jednakog tretmana, zabrane diskriminacije te načela transparentnosti. U tu svrhu trebalo bi predvidjeti odredbe prema kojima bi takve elektroničke dražbe obuhvaćale samo ugovore za radove, robu ili usluge za koje se specifikacije mogu precizno utvrditi. Takav može posebno biti slučaj ugovora za robu, radove i usluge koji se ponavljaju. S istim ciljem mora također biti moguće utvrditi odgovarajući poredak ponuditelja u bilo kojem stadiju elektroničke dražbe. Pribjegavanje elektroničkim dražbama omogućuje javnim naručiteljima da traže od ponuditelja da prilože nove cijene, izmijenjene naniže, a kada se ugovor sklapa prema kriteriju ekonomski najpovoljnije ponude također im omogućuje da traže od ponuditelja da poboljša i druge elemente ponude osim cijena. Kako bi se zajamčilo poštovanje načela transparentnosti, samo oni elementi koji su pogodni za automatsku procjenu elektroničkim putem, bez bilo kakve intervencije i/ili procjene od strane javnog naručitelja, mogu biti predmetom elektroničkih dražbi, tj., samo elementi koji se mogu kvantitativno odrediti tako da ih se može izraziti u brojevima ili u postocima. S druge strane, oni aspekti ponuda koji podrazumijevaju procjenu elemenata koji se ne mogu kvantitativno odrediti ne bi trebali biti predmetom elektroničkih dražbi. Prema tome, određeni ugovori o radovima i određeni ugovori o uslugama čiji je predmet intelektualni rad, kao što je projektiranje, ne bi trebali biti predmetom elektroničkih dražbi.

(15) U državama članicama razvijene su određene centralizirane tehnike nabave. Nekoliko javnih naručitelja odgovorno je za stjecanje ili sklapanje ugovora o javnoj nabavi/okvirnih sporazuma za druge javne naručitelje. S obzirom na velike nabavljene količine, te tehnike pomažu rastu tržišnog natjecanja i pojednostavljuju javnu nabavu. Prema tomu trebalo bi predvidjeti odredbe za definiciju Zajednice koja se tiče središnjih tijela za javnu nabavu dodijeljenih javnim naručiteljima. Trebalo bi također definirati uvjete prema kojima bi se, u skladu s načelom zabrane diskriminacije i načelom jednakog tretmana, za javne naručitelje koji nabavljaju radove, robu i/ili usluge putem središnjeg tijela za javnu nabavu moglo smatrati da zadovoljavaju ovu Direktivu.

(16) Kako bi se uzele u obzir različite okolnosti koje su na snazi u državama članicama, državama članicama trebalo bi omogućiti da izaberu mogu li javni naručitelji koristiti okvirne sporazume, središnja tijela za javnu nabavu, dinamičke sustave nabave, elektroničke dražbe ili postupak natjecateljskog dijaloga, kako su definirani i uređeni ovom Direktivom.

(17) Umnožavanje broja pragova za primjenu koordinirajućih odredbi komplicira stvari za javne naručitelje. Nadalje, u kontekstu monetarne unije pragovi bi trebali biti doneseni u eurima. Prema tomu, pragovi bi trebali biti utvrđeni u eurima, tako da pojednostave primjenu takvih odredbi, istodobno osiguravajući poštovanje pragova predviđenih Sporazumom, koje su izražene u specijalnim pravima vučenja (SDR). U ovom kontekstu, trebalo bi također predvidjeti odredbe za periodične korekcije pragova izraženih u eurima kako bi ih se, ako je to potrebno, uskladilo s mogućim varijacijama u vrijednosti eura u odnosu prema specijalnom pravu vučenja.

(18) Područje usluga najbolje je prikazano, za potrebe primjene proceduralnih pravila ove Direktive i za potrebe nadziranja, kroz daljnju podjelu u kategorije koje odgovaraju konkretnim naslovima zajedničke klasifikacije i kroz objedinjavanje u dva priloga, II. A i II. B, prema režimu kojem podliježu. Što se tiče usluga iz priloga II. B, relevantne odredbe ove Direktive ne bi trebale dovoditi u pitanje primjenu pravila Zajednice vezano uz te usluge.

(19) Što se tiče ugovora o javnim uslugama, trebalo bi, u prijelaznom periodu, ograničiti punu primjenu ove Direktive na ugovore ako će njezine odredbe dopustiti da se realizira puni potencijal za pojačanu prekograničnu trgovinu. Ugovore o drugim uslugama treba nadzirati tijekom ovog prijelaznog perioda prije nego što se donese odluka o punoj primjeni ove Direktive. S tim u vezi potrebno je definirati mehanizme za takvo nadziranje. Ovaj bi mehanizam trebao istodobno zainteresiranim strankama omogućavati pristup relevantnim informacijama.

(20) Ugovori o javnoj nabavi koje sklapaju javni naručitelji koji posluju u sektorima vodoopskrbe, energetike te prijevoznih i poštanskih usluga i koji su obuhvaćeni tim djelatnostima obuhvaćeni su Direktivom 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (9). Međutim, ugovori koje sklapaju javni naručitelji u kontekstu njihovih uslužnih djelatnosti za pomorski, obalni ili riječni prijevoz moraju biti obuhvaćeni ovom Direktivom.

(21) S obzirom na situaciju učinkovitog tržišnog natjecanja u telekomunikacijskom sektoru nakon provedbe pravila Zajednice koja su imala za cilj liberalizaciju tog sektora, ugovori o javnoj nabavi u tom području trebali bi biti izuzeti iz opsega ove Direktive u onoj mjeri u kojoj su primarno predviđeni kako bi omogućili javnim naručiteljima da obavljaju određene djelatnosti u telekomunikacijskom sektoru. Te aktivnosti definirane su u skladu s definicijama korištenim u člancima 1., 2., i 8. Direktive Vijeća 93/38/EEZ od 14. lipnja 1993. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom, prometnom i telekomunikacijskom sektoru (10), tako da se ova Direktiva ne primjenjuje na ugovore koji su izuzeti iz opsega Direktive 93/38/EEZ sukladno njezinom članku 8.

(22) Trebaju se predvidjeti odredbe za slučajeve u kojima je moguće uzdržati se od primjene mjera za koordinaciju postupaka iz razloga vezanih uz nacionalnu sigurnost ili čuvanje tajne države, ili zato što se primjenjuju specifična pravila o dodjeli ugovora koja proizlaze iz međunarodnih sporazuma vezanih uz stacioniranje trupa ili koja su usko vezana uz međunarodne organizacije.

(23) Na temelju članka 163. Ugovora, poticanje istraživanja i tehnološkog razvoja sredstvo je jačanja znanstvene i tehnološke baze industrije Zajednice, a otvaranje ugovora o javnim uslugama doprinosi tom cilju. Ova Direktiva ne bi trebala obuhvatiti kofinanciranje istraživačkih i razvojnih programa: ugovori koji se tiču istraživanja i razvoja, osim onih u kojima korist ima isključivo javni naručitelj za njegovu uporabu u obavljanju svojih poslova, pod uvjetom da javni naručitelj u potpunosti plati pruženu uslugu, stoga nisu obuhvaćeni ovom Direktivom.

(24) U kontekstu usluga, ugovori za stjecanje ili najam nepokretne imovine ili prava na takvu imovinu imaju određena svojstva koja primjenu pravila o javnoj nabavi čine neprikladnom.

(25) Sklapanje ugovora o javnoj nabavi za određene audiovizualne usluge u polju emitiranja trebala bi dopustiti uzimanje u obzir aspekata kulturnog ili socijalnog značaja koji čine primjenu pravila o nabavama neprikladnom. Iz tih razloga, mora se napraviti iznimka za ugovore o javnim uslugama za stjecanje, razvoj, produkciju i koprodukciju programa iz redovite proizvodnje i drugih pripremnih usluga poput onih koji se odnose na scenarije i umjetničke izvedbe nužne za produkciju programa i za ugovore koji se tiču vremena emitiranja. Međutim, ova se iznimka ne bi trebala primjenjivati na opskrbu tehničkom opremom nužnom za produkciju, koprodukciju i emitiranje takvih programa. Emitiranje bi trebalo biti definirano kao prijenos i distribucija korištenjem bilo kojeg oblika elektroničke mreže.

(26) Usluge arbitraže i mirenja obično pružaju tijela ili pojedinci koji su imenovani ili odabrani na način koji ne može biti reguliran pravilima o nabavama.

(27) U skladu sa Sporazumom, financijske usluge obuhvaćene ovom Direktivom ne uključuju instrumente monetarne politike, devizni tečaj, javni dug, upravljanje rezervama ili druge politike koje uključuju transakcije vrijednosnim papirima ili druge financijske instrumente, posebno, transakcije javnih naručitelja koje imaju za cilj prikupljanje novca ili kapitala. Prema tomu, ugovori koji se odnose na izdavanje, kupnju, prodaju ili prijenos vrijednosnih papira također su izuzeti. Usluge središnje banke također su isključene.

(28) Zaposlenje i zanimanje ključni su elementi u jamčenju jednakih mogućnosti za sve i doprinose integraciji u društvo. U tom kontekstu, zaštitne radionice i zaštićeni programi zapošljavanja učinkovito doprinose integraciji i reintegraciji osoba s invaliditetom u tržište rada. Međutim, takvim radionicama možda neće biti moguće dobiti ugovore u normalnim uvjetima tržišnog natjecanja. Zato je primjereno predvidjeti da države članice mogu takvim radionicama rezervirati pravo da sudjeluju u postupcima sklapanja ugovora o javnoj nabavi ili da mogu rezervirati izvršenje ugovora u kontekstu zaštićenih programa zapošljavanja.

(29) Tehničke specifikacije koje sastavljaju javni kupci trebaju omogućiti otvorenost javne nabave za tržišno natjecanje. Radi toga mora biti moguće predati ponude koje odražavaju raznolikost tehničkih rješenja. Prema tomu mora biti moguće sastaviti tehničke specifikacije pomoću funkcionalne izvedbe i zahtjeva i ako se daje uputa na europske norme ili, ako takve norme ne postoje, na nacionalne norme, javni naručitelji moraju razmotriti ponude temeljene na usklađenim rješenjima. Ponuditeljima bi trebalo biti dopušteno da se služe svim oblicima dokaza kako bi dokazali usklađenost. Javni naručitelji moraju biti u mogućnosti podastrijeti razlog za odluku da usklađenost u danom slučaju ne postoji. Javni naručitelji koji žele definirati zahtjeve zaštite okoliša za tehničke specifikacije danog ugovora mogu navesti karakteristike koje se odnose na zaštitu okoliša, poput zadane metode proizvodnje i/ili određene učinke na okoliš grupe proizvoda ili usluga. Oni mogu, ali nisu obavezni, koristiti odgovarajuće specifikacije koje su definirane u ekološkim oznakama, poput Znaka zaštite okoliša EU-a, (multi)nacionalne ekološke oznake ili bilo koje druge ekološke oznake pod uvjetom da su zahtjevi za oznaku sastavljeni i usvojeni na temelju znanstvenih informacija koristeći postupke u kojima mogu sudjelovati interesne grupe poput vladinih tijela, potrošača, proizvođača, distributera i organizacija zaštite okoliša, i pod uvjetom da je oznaka dostupna i raspoloživa svim zainteresiranim stranama. Javni naručitelji bi trebali, gdje je god to moguće utvrditi tehničke specifikacije tako da uzmu u obzir rješenja za pristup osoba s invaliditetom ili rješenja za sve korisnike. Tehničke specifikacije trebale bi biti jasno navedene tako da svi ponuditelji znaju što obuhvaćaju zahtjevi koje su postavili javni naručitelji.

(30) Dodatne informacije koje se tiču ugovora moraju, kao što je običaj u državama članicama, biti navedene u ugovornim dokumentima za svaki ugovor ili u ekvivalentnom dokumentu.

(31) Javni naručitelji koji rade na posebno složenim projektima mogu, a da to ne bude njihova greška, naći objektivno nemogućim definirati sredstva zadovoljenja svojih potreba ili ocjenjivanja što tržište može ponuditi u smislu tehničkih rješenja i/ili financijskih/pravnih rješenja. Ovakva situacija može nastati posebno pri provedbi važnih projekata integrirane prometne infrastrukture, velikih računalnih mreža ili projekata koji uključuju složeno i strukturirano financiranje čije se financijsko i pravno ustrojstvo ne može unaprijed definirati. Do mjere u kojoj uporaba otvorenih i ograničenih postupaka ne dopušta sklapanje takvih ugovora, trebalo bi predvidjeti fleksibilne postupke koji čuvaju ne samo tržišno natjecanje među gospodarskim subjektima, nego i potrebu da javni naručitelji razmotre sve aspekte ugovora sa svakim pojedinim natjecateljem. Međutim ovim se postupkom ne smije služiti tako da on ograniči ili naruši tržišno natjecanje, posebno mijenjanjem bilo kojeg temeljnog aspekta ponude ili nametanjem bitnih novih zahtjeva uspješnom ponuditelju ili uključivanjem bilo kojeg ponuditelja osim onog koji je odabran kao ekonomski najpovoljniji.

(32) Kako bi se potaklo uključivanje malog i srednjeg poduzetništva u tržište ugovora o javnoj nabavi, preporučljivo je uključiti odredbe o podugovaranju.

(33) Uvjeti izvršenja ugovora sukladni su s ovom Direktivom pod uvjetom da nisu izravno ili neizravno diskriminirajući i da su navedeni u pozivu na nadmetanje ili u ugovornim dokumentima. Oni mogu posebno biti namijenjeni da daju prednost strukovnoj izobrazbi na radnom mjestu, zapošljavanju ljudi koji imaju osobitih teškoća u postizanju integracije, borbi protiv nezaposlenosti ili zaštiti okoliša. Npr. mogu se, među ostalim, spomenuti zahtjevi – primjenjivi tijekom izvršenja ugovora – da se zaposle dugoročni tražitelji zaposlenja ili da se provedu mjere izobrazbe za nezaposlene ili mlade osobe, da se u biti zadovolje odredbe osnovnih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), pod pretpostavkom da takve odredbe nisu sadržane u nacionalnom zakonu, i da se zaposli više osoba s invaliditetom nego što se traži u nacionalnom zakonodavstvu.

(34) Zakoni, propisi i kolektivni ugovori, kako na nacionalnoj, tako i na razini Zajednice, koji su na snazi u područjima uvjeta zapošljavanja i zaštite na radu vrijede tijekom izvršenja ugovora o javnoj nabavi, pod uvjetom da su ta pravila i njihova primjena u skladu s propisima Zajednice. U prekograničnim situacijama, ako radnici iz jedne države članice pružaju usluge u drugoj državi članici radi izvršenja ugovora o javnoj nabavi, Direktiva 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (11) utvrđuje minimalne uvjete koje zemlja domaćin mora zadovoljiti u smislu takvih radnika poslanih na rad u inozemstvo. Ako nacionalni zakon sadrži odredbe u tom smislu, nepoštovanje takvih obaveza može se smatrati teškim propustom ili prekršajem u smislu profesionalnog vladanja dotičnih gospodarskih subjekata, koji bi mogli dovesti do isključenja toga gospodarskog subjekta iz postupka sklapanja ugovora o javnoj nabavi.

(35) S obzirom na nova kretanja u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama i pojednostavljenje koje one mogu donijeti u smislu objavljivanja ugovora i učinkovitosti i transparentnosti procesa nabave, elektronička bi se sredstva trebala izjednačiti s tradicionalnim sredstvima komunikacije i razmjene informacija. Koliko god je to moguće, odabrana sredstva i tehnologije trebali bi biti usklađeni s tehnologijama kojima se služe druge zemlje članice.

(36) Kako bi se osigurao razvoj učinkovitog tržišnog natjecanja na polju ugovora o javnoj nabavi, nužno je da pozivi na nadmetanje koje sastavljaju javni naručitelji država članica budu oglašeni u čitavoj Zajednici. Informacije sadržane u ovim pozivima moraju omogućiti gospodarskim subjektima u Zajednici da odrede jesu li predloženi ugovori za njih zanimljivi. U tu svrhu, prikladno je dati im adekvatne informacije o predmetu ugovora i uvjetima koji su mu priključeni. Stoga bi trebalo osigurati poboljšanu vidljivost za javne objave pomoću odgovarajućih sredstava kao što su standardni pozivi na nadmetanje i Jedinstveni rječnik javne nabave (CPV) predviđeni u Uredbi (EZ) br. 2195/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (12) kao referentna nomenklatura za ugovore o javnoj nabavi. U ograničenim postupcima oglašavanje je, posebno, namijenjeno kako bi omogućilo izvoditeljima iz država članica da izraze svoj interes za ugovore traženjem od javnih naručitelja poziva na dostavu ponuda prema traženim uvjetima.

(37) Direktiva 1999/93/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 1999. o okviru Zajednice za elektroničke potpise (13) i Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o nekim pravnim vidovima usluga informacijskog društva, osobito elektroničkog poslovanja na unutarnjem tržištu („Direktiva o elektroničkom poslovanju”) (14) trebale bi se, u kontekstu ove Direktive, odnositi na prijenos informacija elektroničkim sredstvima. Postupci javne nabave i pravila primjenjiva na nadmetanja o uslugama zahtijevaju razinu sigurnosti i povjerljivosti koja je viša nego ona koju zahtijevaju ove direktive. Stoga bi uređaji za elektroničko zaprimanje ponuda, zahtjeva za sudjelovanjem te planova i projekata trebali zadovoljavati posebne dodatne zahtjeve. Radi toga trebalo bi poticati uporabu elektroničkih potpisa, posebno naprednih elektroničkih potpisa u onoj mjeri u kojoj je to moguće. Povrh toga, postojanje dobrovoljnih programa akreditacije moglo bi činiti povoljan okvir za povišenje razine pružanja usluga ovjere za ove uređaje.

(38) Uporaba elektroničkih sredstava osigurava uštedu vremena. Kao rezultat toga, trebalo bi predvidjeti smanjenje minimalnog vremenskog perioda ako se koriste elektronička sredstva, međutim pod uvjetom da su usklađena s određenim načinom slanja predviđenim na razini Zajednice.

(39) Provjera prikladnosti ponuditelja, u otvorenim postupcima, i natjecatelja u ograničenim i pregovaračkim postupcima s objavom poziva na nadmetanje i u natjecateljskom dijalogu, i njihov odabir trebali bi biti provedeni u transparentnim uvjetima. U tu bi svrhu trebali biti navedeni nediskriminirajući kriteriji kojima bi se javni naručitelji mogli koristiti pri odabiru natjecatelja i sredstava kojima bi se mogli koristiti gospodarski subjekti kako bi dokazali da su zadovoljili te kriterije. U istom duhu transparentnosti, od javnog naručitelja bi se trebalo zahtijevati da, čim je ugovor otvoren za nadmetanje, naznači kriterije odabira kojima će se služiti i razinu određenih sposobnosti koje može ili ne mora zahtijevati od gospodarskih subjekata prije nego ih primi u postupak nabave.

(40) Javni naručitelj može ograničiti broj natjecatelja u ograničenim i pregovaračkim postupcima s prethodnom objavom i u natjecateljskom dijalogu. Takvo smanjenje broja natjecatelja trebalo bi se odvijati na temelju objektivnih kriterija navedenih u pozivu na nadmetanje. Ovi objektivni kriteriji ne impliciraju nužno značaj. Za kriterije koji se odnose na osobnu situaciju gospodarskog subjekta može biti dovoljna opća uputa, u pozivu na nadmetanje, na situacije navedene u članku 45.

(41) U natjecateljskom dijalogu i pregovaračkim postupcima s objavom poziva na nadmetanje, s obzirom na fleksibilnost koja se može zahtijevati i visoku razinu troškova vezanu uz takve metode nabave, javni naručitelji bi trebali imati pravo predvidjeti odredbe prema kojima bi se postupci provodili u fazama, kako bi postupno smanjivali, na temelju prethodno navedenih kriterija za dodjelu ugovora, broj ponuda koje će razmatrati i o kojima će pregovarati. Ovo smanjenje broja natjecatelja trebalo bi jamčiti postojanje pravog tržišnog natjecanja ako broj prikladnih rješenja ili natjecatelja to dopušta.

(42) Kada se traži dokaz o određenoj kvalifikaciji za sudjelovanje u postupku nabave ili u natječaju primjenjuju se relevantna pravila Zajednice o uzajamnom priznavanju diploma, svjedodžbi ili drugih dokaza formalnih kvalifikacija.

(43) Trebalo bi izbjegavati sklapanje ugovora o javnoj nabavi s gospodarskim subjektima koji su sudjelovali u kriminalnim organizacijama ili koji su bili proglašeni krivim za korupciju ili prijevaru na štetu financijskih interesa Europskih zajednica, ili za pranje novca. Po potrebi, javni naručitelji trebali bi tražiti od natjecatelja ili ponuditelja da prilože relevantne dokumente i, ako sumnjaju u osobnu situaciju natjecatelja ili ponuditelja, mogu zatražiti suradnju nadležnih vlasti dotičnih država članica. Isključenje takvih gospodarskih subjekata trebalo bi uslijediti čim javni naručitelji saznaju za presude koje se tiču takvih prekršaja donesenih u skladu s nacionalnim zakonom i koje imaju snagu pravomoćne sudske odluke (res iudicata). Ako nacionalni zakon sadrži odredbe u tom smislu, nepoštovanje okolišnog zakonodavstva ili zakonodavstva koje se tiče nezakonitih sporazuma u ugovorima o javnoj nabavi koje su bile predmetom pravomoćnih presuda ili odluke koja ima istovjetan učinak može se smatrati prekršajem u vezi s obavljanjem profesionalne djelatnosti dotičnoga gospodarskog subjekta ili teškim propustom. Nepoštovanje nacionalnih odredbi koje provode Direktive Vijeća 2000/78/EZ (15) i 76/207/EEZ (16) u vezi s jednakim tretmanom radnika, koje je bilo predmetom pravomoćne presude ili odluke koja ima istovjetan učinak može se smatrati prekršajem u vezi s obavljanjem profesionalne djelatnosti dotičnoga gospodarskog subjekta ili teškim propustom.

(44) U odgovarajućim slučajevima, u kojima priroda radova i/ili usluga opravdava primjenu mjera ili sustav upravljanja okolišem tijekom izvršenja ugovora o javnoj nabavi, može se zahtijevati primjena takvih mjera ili sustava. Programi upravljanja okolišem, bilo da su registrirani ili ne u sklopu instrumenata Zajednice poput Uredbe (EZ) br. 761/2001 (17) (EMAS), mogu pokazati da gospodarski subjekt ima tehničke sposobnosti za izvršenje ugovora. Povrh toga, opis mjera koje provodi gospodarski subjekt kako bi osigurao istu razinu zaštite okoliša trebao bi biti prihvaćen, u smislu dokaza, kao alternativa sustavima registracije upravljanja okolišem.

(45) Ova Direktiva omogućava državama članicama da sastave službene liste izvoditelja, dobavljača ili pružatelja usluga, ili sustav potvrđivanja od strane javnih ili privatnih tijela i predviđa odredbe za učinke takve registracije ili takvih potvrđivanja u postupcima dodjele ugovora u drugoj državi članici. Što se tiče službenih lista ovlaštenih gospodarskih subjekata važno je uzeti u obzir sudsku praksu Suda u slučajevima gdje gospodarski subjekt, član skupine, traži priznavanje ekonomske, financijske ili tehničke sposobnosti drugih društava u zajednici kao potporu svojoj prijavi za registraciju. U ovom slučaju, na gospodarskom je subjektu da dokaže kako će mu ti resursi biti stvarno na raspolaganju tijekom trajanja razdoblja valjanosti registracije. Za potrebe registracije država članica može odrediti razinu zahtjeva koji se trebaju ispuniti i posebno, npr. ako gospodarski subjekt polaže pravo na financijsku sposobnost nekog drugog društva u zajednici, može tražiti da se to društvo smatra odgovornim, ako je potrebno zajedno ili pojedinačno.

(46) Ugovore bi trebalo sklapati na temelju objektivnih kriterija koji osiguravaju poštovanje načela transparentnosti, zabrane diskriminacije, i načela jednakog tretmana i koja jamče da su ponude ocijenjene u uvjetima učinkovitog tržišnog natjecanja. Kao rezultat, prikladno je dopustiti primjenu samo dva kriterija: „najniža cijena” i „ekonomski najpovoljnija ponuda”. Kako bi se osiguralo poštovanje načela jednakog tretmana pri sklapanju ugovora, prikladno je predvidjeti obvezu – koju je uspostavila sudska praksa – da se osigura nužna transparentnost kako bi se omogućilo da svi ponuditelji budu razumno informirani o kriterijima i postupcima koji će se primjenjivati u pronalaženju ekonomski najpovoljnije ponude. Stoga je odgovornost javnog naručitelja da pravovremeno navede kriterije za odabir ponude i relativni značaj koji se pripisuje svakom od tih kriterija, kako bi ih ponuditelji bili svjesni pri pripremanju svojih ponuda. Javni naručitelji mogu odstupiti od navođenja značaja koji pripisuju kriterijima za odabir u uredno opravdanim slučajevima za koje moraju biti u mogućnosti navesti razloge, ako pripisivanje značaja ne može biti utvrđeno unaprijed, posebno zbog složenosti ugovora. U takvim slučajevima, moraju navesti poredak kriterija prema njihovoj važnosti od najvažnijeg prema najmanje važnom. Ako javni naručitelji odaberu sklopiti ugovor prema ekonomski najpovoljnijoj ponudi, ocijenit će ponude kako bi odredili koja nudi najbolju vrijednost za novac. Kako bi ovo učinili, određuju ekonomske i kvalitativne kriterije koji, kao cjelina, moraju omogućiti pronalaženje ekonomski najpovoljnije ponude za javnog naručitelja. Određivanje tih kriterija ovisi o predmetu ugovora s obzirom da oni moraju omogućiti procjenu razine izvedbe koju je ponudio svaki ponuditelj u svjetlu predmeta ugovora, kako je definirano u tehničkim specifikacijama, te omogućiti mjerenje vrijednosti za novac svake ponude. Kako bi se jamčio jednak tretman, kriteriji za odabir ponude trebali bi omogućiti objektivno uspoređivanje i ocjenjivanje ponuda. Ako su ovi uvjeti ispunjeni, ekonomski i kvalitativni kriteriji za odabir ponude, kao što su udovoljavanje okolišnim zahtjevima, mogu omogućiti da javni naručitelji zadovolje potrebe dotične javnosti, kako je iskazano u specifikacijama ugovora. Pod istim uvjetima, javni naručitelj može se služiti kriterijima s ciljem udovoljavanja socijalnih zahtjeva, posebno kao odgovor na potrebe – definirane u specifikacijama ugovora – ljudi iz socijalnih skupina u nepovoljnom položaju u koje spadaju oni koji primaju/koriste radove, robu ili usluge koje su predmet ugovora.

(47) U slučaju ugovora o javnim uslugama, kriteriji odabira ne smiju utjecati na primjenu nacionalnih odredaba o novčanoj naknadi za određene usluge kao npr. za usluge koje obavljaju arhitekti, inženjeri ili odvjetnici i, ako su u pitanju ugovori o javnoj nabavi robe, na primjenu nacionalnih odredbi koje utvrđuju fiksne cijene za školske udžbenike.

(48) Određene tehničke uvjete, a posebno one koji se tiču objava i statističkih izvješća, kao i korištene nomenklature i uvjeta uputa na te nomenklature, trebat će usvojiti i izmijeniti u svjetlu promjenjivih tehničkih zahtjeva. Liste javnih naručitelja u prilozima također će trebati ažurirati. Stoga je u tu svrhu primjereno predvidjeti fleksibilan i brz postupak usvajanja.

(49) Mjere nužne za provedbu ove Direktive trebale bi biti usvojene u skladu s Odlukom Vijeća 1994/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za korištenje ovlasti za provedbu koje su prenesene na Komisiju. (18)

(50) Prikladno je da bi se Uredba Vijeća (EEZ, Euratom) br. 1182/71 od 3. lipnja 1971. o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na razdoblja, datume i rokove (19) trebala primjenjivati na izračun rokova sadržanih u ovoj Direktivi.

(51) Ova Direktiva ne bi trebala dovoditi u pitanje rokove navedene u Prilogu XI., u okviru kojih se od država članica traži da prenesu i primjene Direktive 92/50/EEZ, 93/36/EEZ i 93/37/EEZ,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

SADRŽAJ

GLAVA I.

DEFINICIJE I OPĆA NAČELA

Članak 1. — Definicije

Članak 2. — Načela sklapanja ugovora

Članak 3. — Dodjela posebnih ili isključivih prava: klauzula o zabrani diskriminacije

GLAVA II.

PRAVILA KOJA SE TIČU UGOVORA O JAVNOJ NABAVI

POGLAVLJE I.

Opće odredbe

Članak 4. — Gospodarski subjekti

Članak 5. — Uvjeti koji se odnose na sporazume sklopljene u okviru Svjetske trgovinske organizacije

Članak 6. — Tajnost

POGLAVLJE II.

Područje primjene

Odjeljak 1. — Pragovi

Članak 7. — Pragovi za ugovore o javnoj nabavi

Članak 8. — Ugovori koje subvencioniraju javni naručitelji s više od 50 %

Članak 9. — Načini izračunavanja procijenjene vrijednosti ugovora o javnoj nabavi, okvirnih sporazuma i dinamičkih sustava nabave

Odjeljak 2. — Posebne situacije

Članak 10. — Nabava za potrebe obrane

Članak 11. — Ugovori o javnoj nabavi i okvirni sporazumi koje sklapaju središnja tijela nabave

Odjeljak 3. — Izuzeti ugovori

Članak 12. — Ugovori u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga

Članak 13. — Posebna izuzeća u području telekomunikacija

Članak 14. — Tajni ugovori i ugovori koji zahtijevaju posebne sigurnosne mjere

Članak 15. — Ugovori sklopljeni u skladu s međunarodnim pravilima

Članak 16. — Posebna izuzeća

Članak 17. — Koncesije za usluge

Članak 18. — Ugovori za usluge sklopljeni na temelju isključivog prava

Odjeljak 4. — Posebno rješenje

Članak 19. — Rezervirani ugovori

POGLAVLJE III.

Rješenja za ugovore o javnim uslugama

Članak 20. — Ugovori o uslugama navedenima u Prilogu II. A

Članak 21. — Ugovori o uslugama navedenima u Prilogu II. B

Članak 22. — Mješoviti ugovori koji se sastoje od usluga navedenih u Prilogu II. A i usluga navedenih u Prilogu II. B

POGLAVLJE IV.

Posebna pravila kojima se uređuju specifikacije i ugovorni dokumenti

Članak 23. — Tehničke specifikacije

Članak 24. — Varijante

Članak 25. — Podizvođenje

Članak 26. — Uvjeti za izvršenje ugovora

Članak 27. — Obaveze koje se odnose na poreze, zaštitu okoliša, odredbe o zaštiti radnog mjesta i radne uvjete

POGLAVLJE V.

Postupci

Članak 28. — Korištenje otvorenih, ograničenih i pregovaračkih postupaka i natjecateljskog dijaloga

Članak 29. — Natjecateljski dijalog

Članak 30. — Slučajevi koji opravdavaju uporabu pregovaračkog postupka s prethodnom objavom poziva na nadmetanje

Članak 31. — Slučajevi koji opravdavaju uporabu pregovaračkog postupka bez objave poziva na nadmetanje

Članak 32. — Okvirni sporazumi

Članak 33. — Dinamički sustavi nabave

Članak 34. — Ugovori o javnim radovima: posebna pravila o subvencioniranim programima stanogradnje

POGLAVLJE VI.

Pravila o objavljivanju i transparentnosti

Odjeljak 1. — Objava obavijesti

Članak 35. — Obavijesti

Članak 36. — Oblik i način objave obavijesti

Članak 37. — Neobavezno objavljivanje

Odjeljak 2. — Rokovi

Članak 38. — Rokovi za zaprimanje zahtjeva za sudjelovanje i zaprimanje ponuda

Članak 39. — Otvoreni postupci: specifikacije, dodatni dokumenti i podaci

Odjeljak 3. — Sadržaj informacija i sredstva prijenosa

Članak 40. — Pozivi na dostavu ponude, na sudjelovanje u dijalogu ili na pregovaranje

Članak 41. — Obavještavanje natjecatelja i ponuditelja

Odjeljak 4. — Komunikacija

Članak 42. — Pravila primjenjiva na komunikaciju

Odjeljak 5. — Izvješća

Članak 43. — Sadržaj izvješća

POGLAVLJE VII.

Vođenje postupka

Odjeljak1. — Opće odredbe

Članak 44. — Provjera sposobnosti, izbor sudionika i sklapanje ugovora

Odjeljak 2. — Kriteriji za kvalitativni odabir

Članak 45. — Osobna situacija natjecatelja ili ponuditelja

Članak 46. — Sposobnost za obavljanje profesionalne djelatnosti

Članak 47. — Ekonomska i financijska sposobnost

Članak 48. — Tehnička i/ili stručna sposobnost

Članak 49. — Norme osiguranja kvalitete

Članak 50. — Norme za upravljanje okolišem

Članak 51. — Dodatna dokumentacija i informacije

Članak 52. — Službene liste odobrenih gospodarskih subjekata i potvrđivanje od tijela osnovanih sukladno javnom ili privatnom pravu

Odjeljak 3. — Sklapanje ugovora

Članak 53. — Kriteriji za odabir ponude

Članak 54. — Korištenje elektroničkih dražbi

Članak 55. — Izuzetno niske ponude

GLAVA III.

PRAVILA O KONCESIJAMA ZA JAVNE RADOVE

POGLAVLJE I.

Pravila koja uređuju koncesije za javne radove

Članak 56. — Područje primjene

Članak 57. — Izuzeća od područja primjene

Članak 58. — Objava obavijesti za koncesije za javne radove

Članak 59. — Rok

Članak 60. — Podizvođenje

Članak 61. — Dodjeljivanje dodatnih radova koncesionarima

POGLAVLJE II.

Pravila primjenjiva na ugovore koje sklapaju koncesionari koji su javni naručitelji

Članak 62. — Primjenjiva pravila

POGLAVLJE III.

Pravila primjenjiva na ugovore koje sklapaju koncesionari koji nisu javni naručitelji

Članak 63. — Pravila oglašavanja: pragovi i izuzeća

Članak 64. — Objava obavijesti

Članak 65. — Rok za zaprimanje zahtjeva za sudjelovanje i za zaprimanje ponuda

GLAVA IV

PRAVILA KOJIMA SE UREĐUJU NATJEČAJI

Članak 66. — Opće odredbe

Članak 67. — Područje primjene

Članak 68. — Izuzeća od područja primjene

Članak 69. — Obavijesti

Članak 70. — Oblik i način objave obavijesti o natječaju

Članak 71. — Sredstva komunikacije

Članak 72. — Odabir natjecatelja

Članak 73. — Sastav ocjenjivačkog suda

Članak 74. — Odluke ocjenjivačkog suda

GLAVA V

STATISTIČKE OBAVEZE, IZVRŠNE OVLASTI I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 75. — Statističke obaveze

Članak 76. — Sadržaj statističkih izvješća

Članak 77. — Savjetodavni odbor

Članak 78. — Revizija pragova

Članak 79. — Izmjene

Članak 80. — Provedba

Članak 81. — Mehanizmi nadzora

Članak 82. — Opozivi

Članak 83. — Stupanje na snagu

Članak 84. — Primatelji

PRILOZI

Prilog I. — Lista djelatnosti kako su navedene u članku 1. stavku 2. točki (b)

Prilog II. — Usluge kako su navedene u članku 1. stavku 2. točki (d)

Prilog II. A

Prilog II. B

Prilog III. — Lista tijela i kategorija tijela kojima se upravlja na temelju javnog prava kako je navedeno u drugom podstavku članka 1. stavka 9.

Prilog IV. — Tijela središnje državne upravE

Prilog V. — Popis proizvoda navedenih u članku 7. vezano uz ugovore koje sklapaju nadležna tijela u području obrane

Prilog VI. — Definicija određenih tehničkih specifikacija

Prilog VII. — Podaci koje treba uključiti u objave

Prilog VII. A — Podaci koji moraju biti uključeni u poziv na nadmetanje

Prilog VII. B — Podaci koji moraju stajati u obavijestima o namjeri davanja koncesije za javne radove

Prilog VII. C — Podaci koji moraju stajati u obavijestima o namjeri sklapanja ugovora o radovima koncesionara koji nisu javni naručitelji

Prilog VII. D — Podaci koji moraju stajati u pozivu na natječaj

Prilog VIII. — Obilježja objaljivanja

Prilog IX. — Registri

Prilog IX. A — Ugovori o javnim radovima

Prilog IX. B — Ugovori o javnoj nabavi robe

Prilog IX. C — Ugovori o javnim uslugama

Prilog X. — Zahtjevi vezani uz uređaje za elektroničko zaprimanje ponuda, zahtjeva za sudjelovanje te planova I projekata u natječajima

Prilog XI. — Rokovi za prenošenje I primjenu (Članak 80.)

Prilog XII. — Tablica međusobnih odnosa

GLAVA I.

DEFINICIJE I OPĆA NAČELA

Članak 1.

Definicije

1. U svrhu ove Direktive vrijede definicije navedene u stavcima 2. do 15.

2. (a) „Ugovori o javnoj nabavi” su naplatni ugovori sklopljeni u pisanom obliku između jednog ili više gospodarskih subjekata i jednog ili više javnih naručitelja i čiji je predmet izvođenje radova, isporuka robe ili pružanje usluga u smislu ove Direktive. (b) „Ugovori o javnim radovima” su ugovori o javnoj nabavi čiji je predmet izvođenje, ili oboje, i dizajn i izvođenje radova vezanih uz jednu od djelatnosti u smislu Priloga I. ili posao ili realizacija, bilo kojim sredstvima, posla koji odgovara zahtjevima koje je naveo javni naručitelj. „Posao” je rezultat gradnje ili građevinskih radova uzetih u cjelini koji je sam po sebi dovoljan da ispuni gospodarsku ili tehničku funkciju. (c) „Ugovori o javnoj nabavi robe” su ugovori o javnoj nabavi koji nisu oni navedeni pod (b), a čiji je predmet kupnja, najam, zakup ili najam s pravom kupnje, sa ili bez opcije kupnje, proizvoda. Ugovori čiji je predmet isporuka proizvoda, koji kao sporednu stvar obuhvaćaju i poslove postavljanja i instalacije smatraju se „ugovorima o javnoj nabavi robe”. (d) „Ugovori o javnim uslugama” su ugovori o javnoj nabavi koji nisu ugovori o javnim radovima ni ugovori o javnoj nabavi robe i čiji je predmet pružanje usluga navedenih u Prilogu II. Ugovor o javnoj nabavi čiji su predmet i proizvodi i usluge u smislu Priloga II. smatra se „ugovorom o javnim uslugama” ako vrijednost tih usluga prelazi vrijednosti proizvoda obuhvaćenih ugovorom. Ugovor o javnoj nabavi čiji su predmet usluge u smislu Priloga II. i koji uključuje djelatnosti u smislu Priloga I. koje su sporedne uz glavni predmet ugovora smatra se ugovorom o javnim uslugama.

3. „Koncesija za javne radove” je ugovor istoga tipa kao i ugovor o javnim radovima, a razlikuje se samo u činjenici da se naknada na radove koji će se izvesti sastoji ili samo od prava na iskorištavanje radova, ili od tog prava zajedno s plaćanjem.

4. „Koncesija za usluge” je ugovor istoga tipa kao i ugovor o javnim uslugama, a razlikuje se samo u činjenici da se naknada za pružanje usluga sastoji ili samo od prava na iskorištavanje usluga, ili od tog prava zajedno s plaćanjem.

5. „Okvirni sporazum” je sporazum između jednog ili više javnih naručitelja i jednog ili više gospodarskih subjekata, a čija je svrha utvrđivanje uvjeta pod kojima se sklapaju ugovori tijekom određenog razdoblja, posebno u pogledu cijene i, po potrebi, predviđenih količina.

6. „Dinamički sustav nabave” je potpuno elektronički proces za uobičajene nabave, svojstva kojih, s obzirom da su općenito dostupne na tržištu, ispunjavaju zahtjeve javnog naručitelja, a koji je ograničen u trajanju i otvoren tijekom čitavog razdoblja njegove valjanosti svakom gospodarskom subjektu koji zadovolji uvjete sposobnosti i koji je dostavio indikativnu ponudu koja je u skladu sa specifikacijom.

7. „Elektronička dražba” je proces koji se ponavlja i koji uključuje elektronički uređaj za predstavljanje novih cijena, izmijenjenih naniže, i/ili novih vrijednosti koje se odnose na određene elemente ponude, a koji se odvija nakon početne potpune procjene ponuda i omogućava njihovo rangiranje pomoću automatskih metoda procjene.

Prema tomu, određeni ugovori o uslugama i određeni ugovori o radovima čiji je predmet intelektualni rad, poput projektiranja radova, ne mogu biti predmetom elektroničkih dražbi.

8. Izraz „izvoditelj radova”, „dobavljač” i „pružatelj usluga” znači bilo koja ili fizička ili pravna osoba ili javno tijelo ili zajednice tih osoba i/ili tijela koja na tržištu nude izvođenje radova i/ili posla, isporuku robe ili pružanje usluga.

Izraz „gospodarski subjekt” obuhvaća u jednakoj mjeri pojmove izvoditelja radova, dobavljača i pružatelja usluga. On se koristi samo zbog pojednostavljenja.

Gospodarski subjekt koji dostavlja ponudu određuje se kao „ponuditelj”. Onaj koji traži poziv za sudjelovanjem u ograničenom ili pregovaračkom postupku ili natjecateljskom dijalogu određuje se kao „natjecatelj”.

9. „Javni naručitelj” je država, regionalne ili lokalne vlasti, tijela kojima se upravlja na temelju javnog prava, zajednice koje su osnovale jedno ili nekoliko takvih vlasti, ili jedno ili nekoliko takvih tijela kojima se upravlja na temelju javnog prava.

„Tijelo kojim se upravlja na temelju javnog prava” znači svako tijelo koje:

(a) je osnovano za određenu svrhu radi zadovoljavanja potreba u općem interesu, koje nema industrijski ili trgovački karakter;

(b) ima pravnu osobnost; i

(c) financira, većim dijelom, država, regionalne ili lokalne vlasti ili druga tijela kojima se upravlja na temelju javnog prava; ili koje je podložno nadzoru nad poslovanjem od strane tih tijela; ili koje ima upravni, upraviteljski ili nadzorni odbor čijih je više od polovice članova imenovala država, regionalne ili lokalne vlasti ili druga tijela kojima se upravlja na temelju javnog prava.

Nepotpuna lista tijela i kategorija tijela kojima se upravlja na temelju javnog prava koja ispunjavaju kriterije navedene u drugom podstavku točkama (a), (b) i (c) navedena je u Prilogu III. Države članice periodično obavještavaju Komisiju o bilo kakvim promjenama u njihovim listama tijela i kategorija tijela.

10. „Središnje tijelo za nabavu” je javni naručitelj koji:

— stječe robu i/ili usluge namijenjene javnim naručiteljima, ili

— sklapa ugovore o javnoj nabavi ili okvirne sporazume za radove, robu ili usluge namijenjene javnim naručiteljima.

11. (a) „Otvoreni postupci” su oni postupci pri kojima bilo koji zainteresirani gospodarski subjekt može podnijeti ponudu. (b) „Ograničeni postupci” su oni postupci u kojima bilo koji gospodarski subjekt može zatražiti da sudjeluje, pri čemu samo oni gospodarski subjekti koje javni naručitelj pozove mogu podnijeti ponudu. (c) „Natjecateljski dijalog” je postupak u kojem bilo koji gospodarski subjekt može zatražiti da sudjeluje, pri čemu javni naručitelj vodi dijalog s natjecateljima primljenima u taj postupak, s ciljem razvijanja jednog ili više prikladnih rješenja koja mogu udovoljiti njegovim zahtjevima, i na temelju kojeg su izabrani natjecatelji pozvani da podnesu ponude. U svrhu pribjegavanja postupku spomenutom u prvom podstavku, ugovor o javnoj nabavi smatra se „posebno složenim” ako javni naručitelji: — nisu objektivno u mogućnosti odrediti tehnička sredstva u skladu s člankom 23. stavkom 3. točkama (b), (c) ili (d), koja su sposobna udovoljiti njihovim potrebama ili ciljevima, i/ili — nisu objektivno u mogućnosti odrediti pravne i/ili financijske uvjete projekta. (d) „Pregovarački postupci” su oni postupci u kojima javni naručitelj konzultira gospodarske subjekte po svom izboru i pregovara o uvjetima ugovora s jednim ili više njih. (e) „Natječaji” su oni postupci koji omogućavaju javnim naručiteljima stjecanje, uglavnom u području prostornog planiranja, arhitekture, inženjerstva ili obrade podataka, plana ili projekta koji je odabrao ocjenjivački sud nakon provedenog natjecanja sa ili bez dodjele nagrada.

12. „Pisan” ili „u pisanom obliku” znači svaki iskaz koji se sastoji od riječi ili brojeva koji se mogu čitati, umnožavati i naknadno slati. Može uključivati podatke koji se prenose i pohranjuju elektroničkih sredstvima.

13. „Elektronička sredstva” znači korištenje elektroničke opreme za obradu (uključujući digitalnu kompresiju) i pohranu podataka koji se šalju, prenose i zaprimaju žičanom vezom, radiovezom, optičkim ili drugim elektromagnetskim sredstvima.

14. „Jedinstveni rječnik javne nabave” (CPV)“ označuje referentnu nomenklaturu koja se primjenjuje na ugovore o javnoj nabavi kako je donesena Uredbom (EZ) br. 2195/2002, uz istodobno osiguranje istovjetnosti s ostalim postojećim nomenklaturama.

U slučaju različitih tumačenja područja primjene ove Direktive, zbog mogućih razlika između CPV-a i NACE nomenklatura navedenih u Prilogu I., ili između CPV-a i CPC-a (privremena verzija) nomenklatura navedenih u Prilogu II., NACE odnosno CPC nomenklatura ima prvenstvo.

15. Za potrebe članka 13., članka 57. točke (a) i članka 68. točke (b), sljedeće fraze imaju sljedeća značenja:

(a) „javna telekomunikacijska mreža” je javna telekomunikacijska infrastruktura koja omogućava prijenos signala između definiranih zaključnih točaka mreže putem žice, mikrovalova, optičkih sredstava ili drugih elektromagnetskih sredstava;

(b) „zaključne točke mreže” su sve fizičke veze i njihove tehničke specifikacije pristupa koje čine dio javne telekomunikacijske mreže i koje su nužne za pristup toj javnoj mreži i učinkovito komuniciranje putem te javne mreže;

(c) „javne telekomunikacijske usluge” su telekomunikacijske usluge, pružanje kojih je država članica izričito dodijelila, posebno, jednom ili više telekomunikacijskih subjekata;

(d) „telekomunikacijske usluge” su usluge, pružanje kojih se sastoji u potpunosti ili dijelom od prijenosa i povezivanja signala u javnoj telekomunikacijskoj mreži pomoću telekomunikacijskih procesa, izuzimajući emitiranje i televiziju.

Članak 2.

Načela sklapanja ugovora

Javni naručitelji se prema gospodarskim subjektima ponašaju jednako i nediskriminirajuće i djeluju na transparentan način.

Članak 3.

Dodjela posebnih ili isključivih prava: klauzula o zabrani diskriminacije

Ako javni naručitelj dodijeli posebna ili isključiva prava za obavljanje djelatnosti javne usluge subjektu koji nije takav javni naručitelj, u aktu kojim se to pravo dodjeljuje mora biti određeno da u smislu ugovora o nabavi robe koje sklapa s trećim stranama kao dio svojih djelatnosti taj subjekt mora poštovati načelo zabrane diskriminacije na temelju državljanstva.

GLAVA II.

PRAVILA KOJA SE TIČU UGOVORA O JAVNOJ NABAVI

POGLAVLJE I.

Opće odredbe

Članak 4.

Gospodarski subjekti

1. Natjecatelji ili ponuditelji koji, sukladno zakonu države članice u kojoj imaju poslovni nastan, imaju pravo na pružanje odgovarajuće usluge, ne smiju se odbijati iz razloga što bi, sukladno zakonu države članice u kojoj se ugovor sklapa, morali biti ili fizičke ili pravne osobe.

Međutim, u slučaju ugovora o javnim uslugama i o javnim radovima, kao i ugovora o javnoj nabavi robe koji dodatno obuhvaćaju usluge i/ili poslove postavljanja i instalacije, od pravnih osoba može se tražiti da u ponudi ili zahtjevu za sudjelovanje naznače imena i odgovarajuću stručnu kvalifikacije osoba koje bi trebale biti odgovorne za izvršenje tog ugovora.

2. Skupine gospodarskih subjekata mogu podnijeti ponude ili nastupiti kao natjecatelji. Javni naručitelji ne mogu tražiti od ovih skupina da preuzmu određeni pravni oblik za podnošenje ponude ili zahtjeva za sudjelovanjem, međutim, od odabrane se skupine može tražiti da to učini kada se sklopi ugovor do mjere u kojoj je ta promjena nužna za zadovoljavajuće izvršenje ugovora.

Članak 5.

Uvjeti koji se odnose na sporazume sklopljene u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO)

Za svrhe sklapanja ugovora od strane javnih naručitelja države članice primjenjuju u svojim odnosima uvjete jednako povoljne kao oni koje jamče gospodarskim subjektima trećih zemalja pri provedbi Sporazuma o javnoj nabavi (u daljnjem tekstu: Sporazum), koji je sklopljen u okviru Urugvajske runde multilateralnih pregovora. Države članice u tu svrhu traže savjet jedna od druge o mjerama koje treba poduzeti sukladno Sporazumu unutar Savjetodavnog odbora za ugovore o javnoj nabavi, spomenutog u članku 77.

Članak 6.

Tajnost

Ne dovodeći u pitanje odredbe ove Direktive, posebno one koje se odnose na obaveze glede oglašavanja sklopljenih ugovora i na informacije natjecateljima i ponuditeljima navedene u članku 35. stavku 4. i članku 41., a u skladu s nacionalnim zakonom kojem javni naručitelj podliježe, javni naručitelj neće otkrivati informacije koje su mu proslijedili gospodarski subjekti koje su označili tajnima; takve informacije uključuju, posebno tehničke ili poslovne tajne i povjerljive aspekte ponuda.

POGLAVLJE II.

Područje primjene

Odjeljak 1.

Pragovi

Članak 7.

Pragovi za ugovore o javnoj nabavi

Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o javnoj nabavi koji nisu izuzeti u skladu s iznimkama navedenim u člancima 10. i 11. i člancima 12. do 18. i koji imaju vrijednost bez poreza na dodanu vrijednost (PDV) za koju je procijenjeno da je jednaka ili veća od sljedećih pragova:

(a) 162 000 eura za ugovore o javnoj nabavi robe i javnim uslugama osim onih koji su obuhvaćeni točkom (b) trećom alinejom, koje su sklopili javni naručitelji navedeni kao tijela središnje državne uprave u Prilogu IV.; u slučaju ugovora o javnoj nabavi robe koje su sklopili javni naručitelji koji djeluju na području obrane, ovo se primjenjuje samo na ugovore koji se odnose na proizvode obuhvaćene Prilogom V.;

(b) 249 000 eura — za ugovore o javnoj nabavi robe i javnim uslugama koje sklapaju javni naručitelji osim onih navedenih u Prilogu IV., — za ugovore o javnoj nabavi robe koje sklapaju javni naručitelji koji su navedeni u Prilogu IV. i djeluju na području obrane ako ti ugovori uključuju proizvode koji nisu obuhvaćeni Prilogom V., — za ugovore o javnim uslugama koje sklapaju bilo koji javni naručitelji u vezi s uslugama navedenim u kategoriji 8. Priloga II. A, te telekomunikacijskim uslugama iz kategorije 5. položaj kojih je u CPV nomenklaturi ekvivalentan CPC referentnim brojevima 7524, 7525 i 7526 i/ili uslugama navedenima u Prilogu II. B;

(c) 6 242 000 za ugovore o javnim radovima.

Članak 8.

Ugovori koje subvencioniraju javni naručitelji s više od 50 %

Ova se Direktiva primjenjuje na dodjelu:

(a) ugovora koje izravno subvencioniraju javni naručitelji s više od 50 % i čija je procijenjena vrijednost, bez PDV-a) jednaka ili veća od 6 242 000 eura, — ako ti ugovori uključuju djelatnosti u graditeljstvu u smislu Priloga I., — ako ti ugovori uključuju građevinske radove za bolnice, objekte namijenjene za sport, rekreaciju i odmor, školske i sveučilišne zgrade i zgrade koje se koriste u administrativne svrhe;

(b) ugovore o uslugama koje javni naručitelji izravno subvencioniraju s više od 50 % i čija je procijenjena vrijednost bez PDV-a jednaka ili veća od 249 000 eura i koji su u vezi s ugovorima o radovima u smislu točke (a).

Države članice poduzimaju nužne mjere kako bi osigurale da javni naručitelji koji dodjeljuju takve subvencije osiguraju poštovanje ove Direktive ako taj ugovor sklapa jedan ili više drugih subjekata ili da poštuju ovu Direktivu ako oni sami sklapaju taj ugovor za i u ime tih drugih subjekata.

Članak 9.

Načini izračunavanja procijenjene vrijednosti ugovora o javnoj nabavi, okvirnih sporazuma i dinamičkih sustava nabave

1. Izračun procijenjene vrijednosti ugovora o javnoj nabavi temelji se na ukupnom plativom iznosu, bez PDV-a, kojega procijeni javni naručitelj. Ovaj izračun uzima u obzir ukupni procijenjeni iznos, uključujući sve opcije i moguća obnavljanja ugovora.

Kada javni naručitelj predviđa nagrade ili isplate natjecateljima ili ponuditeljima, mora ih uzeti u obzir prilikom izračuna procijenjene vrijednosti ugovora.

2. Ova procjena mora biti valjano određena u trenutku u kojem je poslan poziv na nadmetanje, kako je predviđeno u članku 35. stavku 2., ili, u slučajevima gdje se takav poziv ne traži, u trenutku u kojem javni naručitelj započinje postupak za sklapanje ugovora.

3. Nijedna vrijednost radova ili predložena nabava određene količine robe i/ili usluga ne može se dijeliti kako bi se izbjeglo njezino podlijeganje ovoj Direktivi.

4. S obzirom na ugovore o javnim radovima, izračun procijenjene vrijednosti uzima u obzir i troškove radova i ukupnu procijenjenu vrijednost robe nužnih za izvođenje radova, a koje javni naručitelj stavlja na raspolaganje izvođaču radova.

5. (a) Kada predloženi radovi ili nabava usluga mogu rezultirati istodobnim sklapanje ugovora u obliku odvojenih grupa, u obzir se uzima ukupna procijenjena vrijednost svih takvih grupa. Ako je zbrojena vrijednost grupa jednaka ili veća od praga utvrđenog u članku 7., ova Direktiva primjenjuje se na sklapanje ugovora za svaku grupu. Međutim, javni naručitelji mogu se odreći takve primjene u odnosu na grupe čija je procijenjena vrijednost bez PDV-a manja od 80 000 eura za usluge ili 1 milijun eura za radove, pod uvjetom da zbrojena vrijednost tih grupa ne prelazi 20 % zbrojene vrijednosti grupa kao cjeline. (b) Ako prijedlog za stjecanje sličnih roba može rezultirati istovremenim sklapanjem ugovora u obliku odvojenih grupa, treba se uzeti u obzir ukupna procijenjena vrijednost svih tih grupa kada se primjenjuje članak 7. točke (a) i (b). Ako je ukupna vrijednost grupa jednaka ili prelazi prag utvrđen člankom 7., ova Direktiva primjenjuje se na sklapanje ugovora za svaku grupu. Međutim, javni naručitelji mogu se odreći takve primjene u odnosu na grupe čija je procijenjena vrijednost bez PDV-a manja od 80 000 eura za usluge, pod uvjetom da zbrojena vrijednost tih grupa ne prelazi 20 % zbrojene vrijednosti grupa kao cjeline.

6. Što se tiče ugovora o javnoj nabavi robe vezanih uz leasing, zakup, najam ili najam s pravom kupnje proizvoda, vrijednost koja se uzima kao temelj za izračun procijenjene vrijednosti ugovora je sljedeća:

(a) u slučaju ugovora o javnoj nabavi na određeno vrijeme, ako je to vrijeme manje ili jednako 12 mjeseci, ukupna procijenjena vrijednost za vrijeme trajanja ugovora ili, ako je vrijeme trajanja ugovora duže od 12 mjeseci, ukupna vrijednost uključujući procijenjenu preostalu vrijednost;

(b) u slučaju ugovora o javnoj nabavi koji nemaju određeno trajanje ili se njihovo trajanje ne može odrediti, mjesečna vrijednost pomnožena s 48.

7. U slučaju ugovora o javnoj nabavi roba ili javnim uslugama koji su uobičajeni po vrsti ili koji se planiraju obnoviti u određenom razdoblju, izračun procijenjene vrijednosti ugovora temelji se na sljedećem:

(a) ili na ukupnoj stvarnoj vrijednosti uzastopnih ugovora istoga tipa koji su sklopljeni tijekom prethodnih 12 mjeseci ili financijske godine, usklađenoj, ako je moguće, uzimajući izmjene u količini ili vrijednosti koje bi nastale tijekom 12 mjeseci nakon početnog ugovora;

(b) ili na ukupnoj procijenjenoj vrijednosti uzastopnih ugovora sklopljenih tijekom 12 mjeseci nakon prve isporuke, ili tijekom financijske godine ako je to duže od 12 mjeseci.

Način izračuna procijenjene vrijednosti ugovora o javnoj nabavi ne može biti primijenjen s namjerom da se izuzme iz područja primjene ove Direktive.

8. S obzirom na ugovore o javnim uslugama, vrijednost koja se uzima kao temelj za izračun procijenjene vrijednosti ugovora je, gdje je to prikladno, sljedeća:

(a) za sljedeće tipove usluga: i. usluge osiguranja: plative premije i drugi oblici naknada; ii. bankarske i druge financijske usluge: naknade, provizije, kamate i druge vrste naknada; iii. projektantski ugovori: naknade, plative provizije i drugi oblici naknada;

(b) za ugovore o uslugama u kojima nije navedena ukupna cijena: i. u slučaju ugovora na određeno vrijeme, ako je to vrijeme manje ili jednako 48 mjeseci: ukupna vrijednost za njihovo puno trajanje; ii. u slučaju ugovora koji nemaju određeno trajanje ili s trajanjem dužim od 48 mjeseci: mjesečna vrijednost pomnožena s 48.

9. Što se tiče okvirnih sporazuma i dinamičkih sustava nabave, vrijednost koja se uzima u obzir je maksimalna procijenjena vrijednost bez PDV-a svih ugovora predviđenih tijekom ukupnog trajanja okvirnog sporazuma ili dinamičkog sustava nabave.

Odjeljak 2.

Posebne situacije

Članak 10.

Nabava za potrebe obrane

Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o javnoj nabavi koje sklapaju javni naručitelji u području obrane, koji podliježu članku 296. Ugovora.

Članak 11.

Ugovori o javnoj nabavi i okvirni sporazumi koje sklapaju središnja tijela nabave

1. Države članice mogu odrediti da javni naručitelji mogu nabavljati radove, robu i/ili usluge od ili putem središnjeg tijela za nabavu.

2. Smatra se da javni naručitelji koji nabavlja radove, robu i/ili usluge od ili putem središnjeg tijela za nabavu u slučajevima navedenim u članku 1. stavku 10. poštuju ovu Direktivu u onoj mjeri u kojoj je poštuju središnja tijela za nabavu.

Odjeljak 3.

Izuzeti ugovori

Članak 12.

Ugovori u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskim i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga

Ova Direktiva ne primjenjuje se na ugovore o javnoj nabavi koje, sukladno Direktivi 2004/17/EZ, sklapaju javni naručitelji koji obavljaju jednu ili više djelatnosti navedenih u člancima 3. do 7. te Direktive i koji su sklopljeni za obavljanje tih djelatnosti, ili na ugovore o javnoj nabavi izuzete iz opsega te Direktive sukladno njezinom članku 5. stavku 2. i člancima 19., 26.. i 30.

Međutim, ova se Direktiva i dalje primjenjuje na ugovore o javnoj nabavi koje sklapaju javni naručitelji koji obavljaju jednu ili više djelatnosti navedenih u članku 6. Direktive 2004/17/EZ koji su sklopljeni za te djelatnosti, u onoj mjeri u kojoj se dotična država članica služi opcijom navedenom u njezinom drugom podstavku članka 71. kako bi odgodila njezinu primjenu.

Članak 13.

Posebna izuzeća u području telekomunikacija

Ova Direktiva ne se primjenjuje na ugovore o javnoj nabavi s glavnom svrhom da se javnim naručiteljima omogući pružanje ili iskorištavanje javne telekomunikacijske mreže ili pružanje javnosti jedne ili više telekomunikacijskih usluga.

Članak 14.

Tajni ugovori i ugovori koji zahtijevaju posebne sigurnosne mjere

Ova Direktiva ne primjenjuje se na ugovore o javnoj nabavi kada su oni proglašeni tajnima, kada njihovo izvršavanje mora biti popraćeno posebnim sigurnosnim mjerama u skladu sa zakonima, drugim propisima ili upravnim odredbama koje su na snazi u dotičnoj državi članici, ili kada to zahtijeva zaštita bitnih interesa te države članice.

Članak 15.

Ugovori sklopljeni u skladu s međunarodnim pravilima

Ova Direktiva ne primjenjuje se na ugovore o javnoj nabavi na koje se primjenjuju drugačija postupovna pravila i koji su sklopljeni:

(a) u skladu s međunarodnim sporazumom sklopljenim u skladu s Ugovorom između države članice i jedne ili više trećih zemalja koji obuhvaća robu ili radove namijenjene zajedničkoj provedbi ili korištenju radova od strane država potpisnica ili usluge namijenjene zajedničkoj provedbi ili korištenju projekta od strane država potpisnica; Komisiju, koja može tražiti savjet od Savjetodavnog odbora za ugovore u javnoj nabavi spomenutog u članku 77., obavješćuje se o svim sporazumima;

(b) sukladno sklopljenom međunarodnom sporazumu koji se odnosi na razmještaj postrojbi i tiče se pothvata države članice ili treće zemlje;

(c) sukladno posebnim postupcima međunarodne organizacije.

Članak 16.

Posebna izuzeća

Ova Direktiva ne primjenjuje se na ugovore o javnoj nabavi za:

(a) stjecanje ili zakup, bilo kakvim financijskim sredstvima, zemljišta, postojećih zgrada ili druge nepokretne imovine ili prava koja se njih tiču; međutim, ugovori o financijskim uslugama sklopljeni istodobno, prije ili nakon ugovora o stjecanju ili zakupu, u bilo kojem obliku, podliježu ovoj Direktivi;

(b) stjecanje, razvoj, produkcija ili koprodukcija programskog materijala namijenjenog radiotelevizijskom emitiranju od strane radiotelevizijskih subjekata i ugovori za termine radiotelevizijskog emitiranja;

(c) usluge arbitraže i mirenja

(d) financijske usluge u vezi s izdavanjem, prodajom, kupnjom ili prijenosom vrijednosnih papira ili drugih financijskih instrumenata, posebno transakcija od strane javnih naručitelja s ciljem prikupljanja novca ili kapitala, i usluge središnje banke;

(e) ugovori o radu;

(f) usluge istraživanja i razvoja osim onih od kojih koristi ima isključivo javni naručitelj za svoju uporabu u obavljanju svojih poslova, pod uvjetom da javni naručitelj plaća punu naknadu za pruženu uslugu.

Članak 17.

Koncesije za usluge

Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 3., ova Direktiva ne primjenjuje se na koncesije za usluge kako su definirane člankom 1. stavkom 4.

Članak 18.

Ugovori za usluge sklopljeni na temelju isključivog prava

Ova Direktiva ne primjenjuje se na ugovore o javnim uslugama koje javni naručitelji sklapaju s drugim javnim naručiteljem ili udruženjem javnih naručitelja na temelju isključivog prava koje im je dodijeljeno na temelju objavljenog zakona, propisa ili upravnog akta koji je u skladu s Ugovorom.

Odjeljak 4.

Posebno rješenje

Članak 19.

Rezervirani ugovori

Države članice mogu rezervirati pravo na sudjelovanje u postupcima nabave zaštitnim radionicama ili omogućiti da se takvi ugovori izvršavaju u kontekstu zaštićenih programa zapošljavanja ako su većina zaposlenih osobe s invaliditetom koje zbog prirode ozbiljnosti svojeg invaliditeta ne mogu obavljati zanimanja u redovitim uvjetima.

Poziv na nadmetanje mora sadržavati uputu na ovu odredbu.

POGLAVLJE III.

Rješenja za ugovore o javnim uslugama

Članak 20.

Ugovori o uslugama navedenima u Prilogu II. A

Ugovori čiji su predmet usluge navedene u Prilogu II. A sklapaju se u skladu s člancima 23. do 55.

Članak 21.

Ugovori o uslugama navedenima u Prilogu II. B

Ugovori čiji su predmet usluge navedene u Prilogu II. B podložni su samo članku 23. i članku 35. stavku 4.

Članak 22.

Mješoviti ugovori koji se sastoje od usluga navedenih u Prilogu II. A i usluga navedenih u Prilogu II. B

Ugovori čiji su predmet usluge koje su navedene i u Prilogu II. A i u Prilogu II. B sklapaju se u skladu s člancima od 23. do 55. ako je vrijednost usluga navedenih u Prilogu II. A veća od vrijednosti usluga navedenih u Prilogu II. B. U ostalim slučajevima, ugovori se sklapaju u skladu s člankom 23. i člankom 35. stavkom 4.

POGLAVLJE IV.

Posebna pravila kojima se uređuju specifikacije i ugovorni dokumenti

Članak 23.

Tehničke specifikacije

1. Tehničke specifikacije kako su definirane u točki 1. Priloga VI. navode se u ugovornoj dokumentaciji, kao što su pozivi na nadmetanje, ugovorni dokumenti ili dodatni dokumenti. Kad god je moguće te bi tehničke specifikacije trebale biti definirane tako da se uzmu u obzir kriterij dostupnosti osobama s invaliditetom ili rješenja za sve korisnike.

2. Tehničke specifikacije moraju omogućiti jednaki pristup za ponuditelje i ne smiju imati učinak stvaranja neopravdanih prepreka otvaranju javne nabave nadmetanju.

3. Ne dovodeći u pitanje pravno obvezujuća nacionalna tehnička pravila, u onoj mjeri u kojoj su usklađena s pravom Zajednice, tehničke specifikacije formuliraju se:

(a) ili upućivanjem na tehničke specifikacije definirane u Prilogu VI. i, prema redoslijedu prioriteta, na nacionalne norme kojima su prihvaćene europske norme, europska tehnička odobrenja, zajedničke tehničke specifikacije, međunarodne norme, druge tehničke referentne sustave koje su utvrdila europska normizacijska tijela ili – ako oni ne postoje – na nacionalne norme, nacionalna tehnička odobrenja ili nacionalne tehničke specifikacije koje se odnose na projektiranje, izračun i izvođenje radova i uporabu proizvoda. U svaku uputu treba navesti riječi „ili jednakovrijedan”;

(b) ili u obliku izvedbenih ili funkcionalnih zahtjeva; ovi posljednji mogu uključivati karakteristike koje se odnose na okoliš. Međutim, takvi parametri moraju biti dovoljno precizni kako bi ponuditelji mogli odrediti predmet ugovora, a javni naručitelji mogli sklopiti ugovor;

(c) ili u obliku izvedbenih ili funkcionalnih zahtjeva kako su navedeni u točki (b), s uputom na specifikacije navedene u točki (a) kao sredstvom pretpostavke sukladnosti s takvim izvedbenim ili funkcionalnim zahtjevima;

(d) ili upućivanjem na specifikacije spomenute u točki (a) za određene karakteristike, i upućivanjem na izvedbene ili funkcionalne zahtjeve spomenute u točki (b) za druge karakteristike.

4. Kada javni naručitelj koristi opciju upućivanja na specifikacije spomenute u stavku 3. točki (a), ne smije odbiti ponudu zbog toga što ponuđeni proizvod i usluge nisu u skladu sa specifikacijama na koje je uputio, ako ponuditelj u svojoj ponudi na zadovoljavajući način javnom naručitelju dokaže, bilo kojim prikladnim sredstvom, da rješenja koja predlaže na jednakovrijedan način zadovoljavaju zahtjeve definirane tehničkim specifikacijama.

Prikladno sredstvo može biti tehnički dosje proizvođača ili ispitni izvještaj priznatog tijela.

5. Kada javni naručitelj koristi opciju određivanja izvedbenih ili funkcionalnih zahtjeva navedenih u stavku 3, ne smije odbiti ponudu za radove, proizvode ili usluge koji odgovaraju nacionalnoj normi kojom se prihvaća europska norma, europskom tehničkom odobrenju, zajedničkoj tehničkoj specifikaciji, međunarodnom standardu ili tehničkom referentnom sustavu koje je utvrdilo europsko normizacijsko tijelo, ako se te specifikacije odnose na izvedbene ili funkcionalne zahtjeve koje je on propisao.

Ponuditelj u svojoj ponudi mora javnom naručitelju, na način koji je istom prihvatljiv, bilo kojim prikladnim sredstvom pružiti dokaz da rad, proizvod ili usluga koji odgovaraju normi udovoljavaju izvedbenim ili funkcionalnim zahtjevima javnog naručitelja.

Prikladno sredstvo može biti tehnički dosje proizvođača ili ispitni izvještaj priznatog tijela.

6. Kada javni naručitelj utvrdi karakteristike koje se odnose na okoliš u obliku izvedbenih ili funkcionalnih zahtjeva kako su navedeni u stavku 3. točki (b) može se služiti detaljnim specifikacijama, ili, ako je potrebno, njihovim dijelovima, kako je definirano europskim ili (više)nacionalnim ekološkim oznakama ili pomoću bilo koje druge ekološke oznake pod uvjetom da:

— su te specifikacije prikladne za definiranje značajki robe ili usluga koje su predmet ugovora,

— su zahtjevi za oznaku sastavljeni na temelju znanstvenih podataka,

— su ekološke oznake donesene u postupku u kojem mogu sudjelovati sve zainteresirane strane kao što su državna tijela, potrošači, proizvođači, distributeri i organizacije za zaštitu okoliša, i

— da su dostupne svim zainteresiranim stranama.

Javni naručitelji mogu navesti da će se za proizvode i usluge koje nose ekološku oznaku pretpostavljati da udovoljavaju tehničkim specifikacijama određenima u ugovornim dokumentima; oni moraju prihvatiti bilo koje drugo prikladno sredstvo dokazivanja poput tehničkog dosjea proizvođača ili ispitnog izvještaja priznatog tijela.

7. „Priznata tijela”, u smislu ovog članka, su ispitni i mjerni laboratoriji te potvrdbena i inspekcijska tijela koja zadovoljavaju primjenjive europske norme.

Javni naručitelji moraju prihvatiti potvrde priznatih tijela osnovanih u drugim državama članicama.

8. Osim ako je to opravdano predmetom ugovora, tehničke specifikacije ne smiju upućivati na određenu marku ili izvor, ili određeni proces, zaštitne znakove, patente, tipove ili određeno podrijetlo ili proizvodnju ako bi to imalo učinak pogodovanja ili isključivanja određenih poduzeća ili određenih proizvoda. Takva je uputa dopuštena samo u iznimnim slučajevima, kada nije moguć dovoljno precizan i razumljiv opis predmeta ugovora sukladno stavcima 3. i 4.; uz takvu uputu treba navesti riječi „ili jednakovrijedan”.

Članak 24.

Varijante

1. Ako je kriterij za odabir ponude ekonomski najpovoljnija ponuda, javni naručitelji mogu dopustiti ponuditeljima da dostave varijante.

2. Javni naručitelji moraju navesti u pozivu na nadmetanje dopuštaju li ili ne varijante: varijante nisu dopuštene bez ovog navoda.

3. Javni naručitelji koji dopuštaju varijante navode u ugovornim dokumentima minimalne zahtjeve koje varijante trebaju ispunjavati te bilo koje posebne zahtjeve za njihovo podnošenje.

4. Razmatraju se samo one varijante koje ispunjavaju minimalne zahtjeve koje su utvrdili dotični javni naručitelji.

U postupcima javne nabave za robu ili usluge, javni naručitelji koji su dopustili varijante ne mogu isključiti varijantu samo iz razloga što bi, bude li uspješna, došlo do ugovora o uslugama, a ne do ugovora o javnoj nabavi robe ili ugovora o javnoj nabavi robe umjesto ugovora o javnim uslugama.

Članak 25.

Podizvođenje

U ugovornim dokumentima javni naručitelj može zahtijevati, ili država članica može od njega tražiti da zahtijeva, da ponuditelj u svojoj ponudi navede dio ugovora koji namjerava dati u podugovor trećim stranama i sve predložene podizvoditelje.

Ovaj navod ne utječe na pitanje odgovornosti glavnoga gospodarskog subjekta.

Članak 26.

Uvjeti za izvršenje ugovora

Javni naručitelji mogu odrediti posebne uvjete vezane za izvršenje ugovora, pod uvjetom da su oni sukladni s pravom Zajednice i da su navedeni u pozivu na nadmetanje ili u specifikacijama. Uvjeti kojima se uređuje izvršenje ugovora mogu se, posebno, odnositi na socijalne i okolišne aspekte.

Članak 27.

Obaveze koje se odnose na poreze, zaštitu okoliša, odredbe o zaštiti radnog mjesta i radne uvjete

1. Javni naručitelj može navesti u ugovornim dokumentima, ili država članica može od njega tražiti da navede, tijelo ili tijela od kojih natjecatelj ili ponuditelj može dobiti odgovarajuću informaciju o obvezama vezanim uz poreze, zaštitu okoliša, odredbe o zaštiti radnog mjesta i radne uvjete koje su na snazi u državi članici, regiji ili mjestu u kojemu će se izvoditi radovi ili pružati usluge i koje će biti primjenjive na radove koji se izvode na gradilištu ili na usluge koje se pružaju tijekom izvršenja ugovora.

2. Javni naručitelj koji dostavlja informacije navedene u stavku 1. mora tražiti od ponuditelja ili natjecatelja u postupku nabave da naznače da su pri sastavljanju ponude uzeli u obzir obaveze koje se odnose na odredbe o zaštiti radnog mjesta i radne uvjete koji su na snazi u mjestu u kojemu će se izvoditi radovi ili na kojem će se pružati usluge.

Prvi podstavak ne dovodi u pitanje primjenu odredbi članka 55. koje se tiču razmatranja izuzetno niskih ponuda.

POGLAVLJE V.

Postupci

Članak 28.

Korištenje otvorenih, ograničenih i pregovaračkih postupaka i natjecateljskog dijaloga

Prilikom sklapanja njihovih ugovora o javnoj nabavi javni naručitelji primjenjuju nacionalne postupke prilagođene za potrebe ove Direktive.

Oni sklapaju ove ugovore o javnoj nabavi primjenjujući otvoreni ili ograničeni postupak. U posebnim okolnostima, izričito predviđenima člankom 29., javni naručitelji mogu sklapati svoje ugovore o javnoj nabavi putem natjecateljskog dijaloga. U posebnim slučajevima i okolnostima izričito navedenima u člancima 30. i 31. mogu primijeniti pregovarački postupak, sa ili bez objave poziva na nadmetanje.

Članak 29.

Natjecateljski dijalog

1. U slučaju posebno složenih ugovora, države članice mogu predvidjeti da se, ako smatraju da im korištenje otvorenih ili ograničenih postupaka neće omogućiti sklapanje ugovora, javni naručitelji mogu se koristiti natjecateljskim dijalogom u skladu s ovim člankom.

Ugovor o javnoj nabavi sklapa se isključivo na temelju kriterija ekonomski najpovoljnije ponude.

2. Javni naručitelji moraju objaviti poziv na nadmetanje navodeći svoje potrebe i zahtjeve, koje definiraju u tom pozivu i/ili u opisnoj dokumentaciji.

3. Javni naručitelji započinju, s natjecateljima odabranima u skladu s relevantnim odredbama članaka 44. do 52., dijalog s ciljem pronalaženja i definiranja sredstva koja najbolje udovoljavaju njihovim potrebama. Tijekom tog dijaloga mogu razmotriti sve aspekte ugovora s odabranim natjecateljima.

Tijekom dijaloga javni naručitelji moraju osigurati jednak tretman svim ponuditeljima. Posebice ne smiju davati podatke na diskriminirajući način kojim bi se moglo pogodovati određenim ponuditeljima.

Javni naručitelji ne smiju drugim sudionicima otkriti ponuđena rješenja ili druge povjerljive informacije koje im je priopćio natjecatelj koji sudjeluje u dijalogu bez njegovog odobrenja.

4. Javni naručitelji mogu predvidjeti da se postupak odvija u više faza kako bi se smanjio broj rješenja o kojima se raspravlja tijekom dijaloga koristeći kriterije za odabir navedene u pozivu na nadmetanje ili opisnoj dokumentaciji. Poziv na nadmetanje ili opisna dokumentacija moraju sadržavati navod da se može pribjeći ovoj opciji.

5. Javni naručitelj nastavlja takav dijalog sve dok ne prepozna rješenje ili rješenja, ako je potrebno nakon što ih je usporedio, koja mogu zadovoljiti njegove potrebe.

6. Nakon što objave da je dijalog završen i nakon što o tome obavijeste sudionike, javni naručitelji moraju od njih tražiti da dostave svoje konačne ponude na temelju jednog ili više rješenja predstavljenih ili pobliže objašnjenih tijekom dijaloga. Ove ponude sadržavaju sve zahtijevane elemente nužne za izvršenje projekta.

Ove ponude mogu, na zahtjev javnog naručitelja, biti razjašnjene, specificirane i podešene. Međutim, takvo razjašnjenje, specifikacija, podešavanje ili dodatna informacija ne mogu uključivati promjene osnovnih odredbi ponude ili poziva na nadmetanje, varijacije kojih bi vjerojatno mogle dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja ili imati diskriminirajući učinak.

7. Javni naručitelji ocjenjuju zaprimljene ponude na temelju kriterija za odabir navedenih u pozivu na nadmetanje ili opisnoj dokumentaciji i odabiru ekonomski najpovoljniju ponudu u skladu s člankom 53.

Na zahtjev javnog naručitelja, od ponuditelja koji je predao ekonomski najpovoljniju ponudu, može biti zatraženo da pojasni aspekte ponude ili potvrdi obaveze sadržane u ponudi pod uvjetom da to nema učinak mijenjanja bitnih aspekata ponude ili poziva na nadmetanje i ne izlaže javnog naručitelja riziku narušavanja tržišnog natjecanja ili uzrokovanja diskriminacije.

8. Javni naručitelji mogu predvidjeti nagrade ili isplate za sudionike u dijalogu.

Članak 30.

Slučajevi koji opravdavaju uporabu pregovaračkog postupka s prethodnom objavom poziva na nadmetanje

1. Javni naručitelji mogu sklopiti svoje ugovore o javnoj nabavi u pregovaračkom postupku, nakon objave poziva na nadmetanje, u sljedećim slučajevima:

(a) u slučaju nepravilnih ponuda ili dostave ponuda koje su neprihvatljive sukladno nacionalnim odredbama koje su u skladu s člancima 4., 24., 25., 27. i poglavljem VII., kao odgovor na otvoreni ili ograničeni postupak ili natjecateljski dijalog ako se izvorni uvjeti ugovora bitno ne mijenjaju. Javni naručitelji ne moraju objaviti poziv na nadmetanje ako u pregovarački postupak uključuju sve, i samo, ponuditelje koji zadovoljavaju kriterije članaka 45. do 52. i koji su, tijekom prethodnog otvorenog ili ograničenog postupka ili natjecateljskog dijaloga dostavili ponude u skladu s formalnim zahtjevima postupka nabave;

(b) u iznimnim slučajevima kada priroda radova, robe ili usluga ili rizika koji su uz njih vezani ne omogućuju prethodno cjelovito određivanje cijene;

(c) u slučaju usluga, inter alia, usluga koje spadaju u kategoriju 6. Priloga II. A, i intelektualnih usluga poput usluga koje uključuju projektiranje radova, pod uvjetom da je priroda tih usluga takva da se specifikacije ugovora ne mogu utvrditi s dovoljnom preciznošću da omoguće sklapanje ugovora odabirom najpovoljnije ponude u skladu s uvjetima otvorenih ili ograničenih postupaka;

(d) u vezi s ugovorima o javnim radovima, za radove koji se izvršavaju isključivo za potrebe istraživanja, ispitivanja, razvoja i ne s ciljem stjecanja profita ili povrata troškova istraživanja i razvoja.

2. U slučajevima navedenim u stavku 1., javni naručitelji pregovaraju s ponuditeljima o ponudama koje su ovi dostavili kako bi ih prilagodili zahtjevima navedenima u pozivu na nadmetanje, specifikacijama i dodatnoj dokumentaciji, ako postoje, i kako bi našli najpovoljniju ponudu u skladu s člankom 53. stavkom 1.

3. Za vrijeme pregovora, javni naručitelji moraju osigurati jednak tretman svim ponuditeljima. Posebice ne smiju davati informacije na diskriminirajući način kojim bi se moglo pogodovati pojedinim ponuditeljima u odnosu na druge.

4. Javni naručitelji mogu predvidjeti da se pregovarački postupak odvija u fazama kako bi se smanjio broj ponuda o kojima treba pregovarati primjenjujući kriterije odabira navedene u pozivu na nadmetanje ili specifikacijama. Poziv na nadmetanje ili specifikacije moraju sadržavati navod je li se pribjeglo ovoj opciji.

Članak 31.

Slučajevi koji opravdavaju uporabu pregovaračkog postupka bez objave poziva na nadmetanje

Javni naručitelji mogu sklopiti ugovore o javnoj nabavi bez prethodne objave poziva na nadmetanje u sljedećim slučajevima:

(1) za ugovore o javnim radovima, ugovore o javnoj nabavi robe i ugovore o javnim uslugama: (a) kada nije podnesena nijedna ponuda ili nijedna prikladna ponuda ili nijedan zahtjev za sudjelovanje u provedenom otvorenom ili ograničenom postupku, pod uvjetom da se početni uvjeti ugovora bitno ne mijenjaju i pod uvjetom da je Komisiji, ako to ona zatraži, poslano izvješće; (b) kada se, iz tehničkih ili umjetničkih razloga, ili iz razloga povezanih sa zaštitom isključivih prava, ugovor može sklopiti samo s određenim gospodarskim subjektima; (c) kada je nužno potrebno ako se, zbog razloga iznimne žurnosti izazvane događajima koje dotični javni naručitelji nisu mogli predvidjeti, rok za otvorene, ograničene ili pregovaračke postupke s objavom poziva na nadmetanje kako je navedeno članku 30. ne može primijeniti. Okolnosti na koje se poziva za opravdanje iznimne žurnosti ne smiju ni u kojem slučaju biti dovedene u vezu s javnim naručiteljem;

(2) za ugovore o javnoj nabavi robe: (a) kada su predmetni proizvodi proizvedeni isključivo u svrhu istraživanja, eksperimentiranja, proučavanja ili razvoja; ova odredba ne obuhvaća veličinu proizvodnje kojom bi se ostvarila tržišna isplativost ili pokriće troškova istraživanja i razvoja; (b) za dodatne isporuke od strane izvornih dobavljača koje su namijenjene ili kao djelomična zamjena uobičajene robe ili instalacija ili kao proširenje postojeće robe ili instalacija, ako bi promjena dobavljača obvezala javnog naručitelja da nabavi robu koja ima drugačije tehničke značajke što bi rezultiralo nesukladnošću ili nerazmjernim tehničkim poteškoćama u radu i održavanju; trajanje takvih ugovora kao i ugovora koji se ponavljaju ne smije, kao opće pravilo, biti duže od tri godine; (c) za robu koja kotira i nabavlja se na burzi robe; (d) za kupnju robe po posebno povoljnim uvjetima, od dobavljača koji je trajno obustavio poslovne djelatnosti, ili od stečajnog povjerenika ili likvidatora, u okviru nagodbe s vjerovnicima, ili drugog sličnog postupka prema nacionalnim zakonima ili propisima;

(3) za ugovore o javnim uslugama, kada predmetni ugovor slijedi nakon natječaja i mora, sukladno odgovarajućim pravilima, biti sklopljen s uspješnim natjecateljem ili jednim od uspješnih natjecatelja, u potonjem slučaju, svi uspješni natjecatelji moraju biti pozvani na pregovaranje;

(4) za ugovore o javnim radovima i ugovore o javnim uslugama: (a) za dodatne radove ili usluge koje nisu uključene u početni projekt ili u početni ugovor, ali su, zbog nepredviđenih okolnosti, postale nužne za izvođenje radova ili pružanje usluga opisanih u njima, pod uvjetom da se ugovor sklopi s gospodarskim subjektom koji izvodi takve radove ili pruža takve usluge: — kada takve dodatne radove ili usluge nije moguće tehnički ili ekonomski odvojiti od osnovnog ugovora, a da javnim naručiteljima ne uzrokuju znatne poteškoće; ili — kada su takvi radovi ili usluge, iako odvojivi od izvršenja osnovnog ugovora, nužno potrebni za njegov dovršetak. Međutim, ukupna vrijednost ugovora koji su sklopljeni za dodatne radove ili usluge ne smije prijeći 50 % vrijednosti osnovnog ugovora; (b) za nove radove ili usluge koje se sastoje od ponavljanja sličnih radova i usluga koji se dodjeljuju gospodarskom subjektu s kojim su isti javni naručitelji sklopili osnovni ugovor, pod uvjetom da su takvi radovi ili usluge u skladu s osnovnim projektom za koji je bio sklopljen osnovni ugovor u otvorenom ili ograničenom postupku. Čim je započeo nadmetanje za početni projekt, javni naručitelj mora objaviti mogućost primjene ovog postupka te uzeti u obzir ukupni procijenjeni trošak novih radova ili usluga kada primjenjuje odredbe članka 7. Ovaj postupak može se odvijati samo unutar tri godine nakon sklapanja osnovnog ugovora.

Članak 32.

Okvirni sporazumi

1. Države članice mogu predvidjeti da javni naručitelji mogu sklapati okvirne sporazume.

2. Za potrebe sklapanja okvirnog sporazuma, javni naručitelj slijedi postupovna pravila navedena u ovoj Direktivi za sve faze do sklapanja ugovora na temelju tog okvirnog sporazuma. Strane okvirnog sporazuma odabiru se primjenom kriterija za odabir utvrđenih u skladu s člankom 53.

Ugovori na temelju okvirnog sporazuma sklapaju se u skladu s postupcima navedenima u stavcima 3. i 4. Ti se postupci mogu primjenjivati samo između javnih naručitelja i gospodarskih subjekata koji su izvorno strane okvirnog sporazuma.

Pri sklapanju ugovora koji se temelje na okvirnom sporazumu, strane ne smiju ni pod kojim uvjetima mijenjati bitne uvjete okvirnog sporazuma, posebno u slučaju navedenom u stavku 3.

Trajanje okvirnog sporazuma ne može biti dulje od četiri godine, osim u iznimnim valjano opravdanim slučajevima posebno vezanima uz predmet okvirnog sporazuma.

Javni naručitelji ne smiju okvirni sporazum primjenjivati nepravilno ili na način kojim bi sprečavali, ograničavali ili narušavali tržišno natjecanje.

3. Ako je okvirni sporazum sklopljen s jednim gospodarskim subjektom, ugovori na temelju tog sporazuma sklapaju se u granicama uvjeta utvrđenih u okvirnom sporazumu.

Za sklapanje tih ugovora javni naručitelj može se obratiti gospodarskom subjektu, strani okvirnog sporazuma, pisanim putem, tražeći od njega da dopuni svoju ponudu ako je to nužno.

4. Ako je okvirni sporazum sklopljen s više gospodarskih subjekata, potonjih mora biti najmanje troje, ako ima dovoljan broj gospodarskih subjekata koji zadovoljavaju uvjete sposobnosti i/ili valjanih ponuda koje zadovoljavaju kriterije za odabir.

Ugovori na temelju okvirnih sporazuma sklopljenih s više gospodarskih subjekata mogu biti sklopljeni ili:

— primjenom uvjeta određenih u okvirnom sporazumu bez ponovnog natjecanja, ili

— ako svi uvjeti nisu određeni u okvirnom sporazum, kada su strane ponovno u natjecanju na temelju istih i, ako je to nužno, preciznije definiranih uvjeta, i, ako je prikladno, drugih uvjeta navedenih u specifikacijama okvirnog sporazuma, u skladu sa sljedećim postupkom: (a) za svaki ugovor koji će se sklopiti, javni naručitelji pisanim putem pozivaju gospodarske subjekte koji su sposobni izvršiti ugovor; (b) javni naručitelji određuju rok koji je dovoljno dug da omogući dostavu ponuda za svaki pojedini ugovor, uzimajući u obzir čimbenike poput složenosti predmeta ugovora i vremena potrebnog za dostavu ponuda; (c) ponude se dostavljaju pisanim putem, a njihov sadržaj ostaje tajan sve dok ne istekne predviđeni rok za odgovor; (d) javni naručitelji sklapaju svaki ugovor s ponuditeljem koji je dostavio najpovoljniju ponudu na temelju kriterija za odabir navedenih u specifikacijama okvirnog sporazuma.

Članak 33.

Dinamički sustavi nabave

1. Države članice mogu predvidjeti da javni naručitelji mogu koristiti dinamičke sustave nabave.

2. Kako bi uspostavili dinamički sustav nabave, javni naručitelji moraju se pridržavati pravila otvorenog postupka u svim njegovim fazama do sklapanja ugovora u okviru toga sustava. Svi ponuditelji koji zadovolje uvjete sposobnosti i koji su dostavili indikativnu ponudu koja je u skladu sa specifikacijom i svim mogućim dodatnim dokumentima bit će prihvaćeni u sustav; indikativne ponude mogu se u svakom trenutku poboljšati, pod uvjetom da su i dalje u skladu sa specifikacijom. S ciljem postavljanja sustava i sklapanja ugovora u okviru tog sustava, javni naručitelji koriste isključivo elektronička sredstva u skladu s člankom 42. stavcima 2. do 5.

3. U svrhu uspostavljanja dinamičkog sustava nabave, javni naručitelji će:

(a) objaviti poziv na nadmetanje u kojem mora biti jasno navedeno da se radi o dinamičkom sustavu nabave;

(b) navesti u specifikaciji, među ostalim, prirodu predviđenih nabava u okviru tog sustava, kao i sve potrebne podatke u vezi sa sustavom nabave, elektroničkom opremom koja se koristi te tehničkim priključcima i specifikacijama;

(c) pružati, putem elektroničkih sredstava, nakon objave poziva do isteka valjanosti sustava, neograničen, izravan i potpun pristup specifikaciji i svim dodatnim dokumentima, te će u pozivu navesti internetsku adresu na kojoj se oni mogu potražiti.

4. Javni naručitelji tijekom čitavog razdoblja dinamičkog sustava nabave svakom gospodarskom subjektu moraju dati mogućnost dostave indikativne ponude i prihvaćanja u sustav prema uvjetima iz stavka 2. Oni moraju izvršiti procjenu u roku od najviše 15 dana od dana dostave indikativne ponude. Međutim, oni mogu produžiti razdoblje procjene pod uvjetom da u međuvremenu nije izdan poziv na dostavu ponuda.

Javni naručitelj obavještava ponuditelja navedenog u prvom podstavku čim to najranije bude moguće o njegovom prihvaćanju u dinamički sustav nabave ili o odbijanju njegove indikativne ponude.

5. Za svaki ugovor posredno se izdaje poziv na dostavu ponuda. Prije izdavanja poziva na dostavu ponuda, javni naručitelji objavljuju pojednostavljeni poziv na nadmetanje kojim se pozivaju svi zainteresirani gospodarski subjekti da dostave indikativnu ponudu, u skladu sa stavkom 4., u roku koji ne može biti kraći od 15 dana od dana slanja pojednostavljenog poziva. Javni naručitelji ne smiju započeti nadmetanje dok nisu izvršili procjenu svih indikativnih ponuda zaprimljenih u tom roku.

6. Javni naručitelji pozivaju sve ponuditelje koji su prihvaćeni u sustav da dostave ponudu za svaki posebni ugovor koji će se sklopiti u okviru tog sustava. S tim ciljem oni određuju rok za dostavu ponuda.

Oni sklapaju ugovor s ponuditeljem koji je dostavio najbolju ponudu na temelju kriterija odabira ponude koji su navedeni u pozivu na nadmetanje za uspostavljanje dinamičkog sustava nabave. Ti se kriteriji po potrebi mogu preciznije utvrditi u pozivu navedenom u prvom podstavku.

7. Dinamički sustav nabave ne može trajati dulje od četiri godine, osim iznimno u valjano opravdanim slučajevima.

Javni naručitelji ne smiju koristiti ovaj sustav s ciljem sprečavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja.

Nikakvi troškovi ne smiju se zaračunavati zainteresiranim gospodarskim subjektima ili strankama sustava.

Članak 34.

Ugovori o javnim radovima: posebna pravila o subvencioniranim programima stanogradnje

U slučaju ugovora o javnoj nabavi koji se odnose na projektiranje i izgradnju subvencioniranih programa stanogradnje, veličina i složenost kojih, te procijenjeno trajanje potrebnih radova zahtijeva da se planiranje od samog početka temelji na bliskoj suradnji unutar tima koji se sastoji od predstavnika javnog naručitelja, stručnjaka i odgovornog izvođača radova, može se usvojiti poseban postupak nabave za odabir izvođača radova najprikladnijeg za uklapanje u tim.

Posebice, javni naručitelj uključuje u poziv na nadmetanje što je moguće točniji opis radova koji će se izvoditi kako bi omogućio zainteresiranim izvoditeljima radova da stvore valjanu sliku projekta. Nadalje, javni naručitelji, u skladu s kvalitativnim uvjetima sposobnosti navedenima u člancima 45. do 52., navode u tom pozivu na nadmetanje osobne, tehničke, ekonomske i financijske uvjete koje natjecatelj treba zadovoljiti.

Ako je takav postupak usvojen, javni naručitelji primjenjuju članke 2., 35., 36., 38., 39., 41., 42., 43. i 45. do 52.

POGLAVLJE VI.

Pravila o objavljivanju i transparentnosti

Odjeljak 1.

Objava obavijesti

Članak 35.

Obavijesti

1. Javni naručitelji objavljuju, putem prethodne (informacijske) obavijesti koju objavljuje Komisija ili oni sami na svom „profilu kupca”, kako je opisano u točki 2.(b) Priloga VIII.:

(a) kada je u pitanju roba, procijenjenu ukupnu vrijednost ugovora ili okvirnih sporazuma po grupama proizvoda koje namjeravaju sklopiti u idućih 12 mjeseci, ako je ukupna procijenjena vrijednost, uzimajući u obzir članke 7. i 9., jednaka ili veća od 750 000 eura. Grupe proizvoda javni naručitelj utvrđuje uputom na CPV nomenklaturu;

(b) kada su u pitanju usluge, procijenjenu ukupnu vrijednost ugovora ili okvirnih sporazuma u svakoj od kategorija usluga navedenih u Prilogu II. A koje namjeravaju sklopiti tijekom idućih 12 mjeseci, ako je takva procijenjena ukupna vrijednost, uzimajući u obzir odredbe članaka 7. i 9., jednaka ili veća od 750 000 eura;

(c) kada su u pitanju radovi, bitna obilježja ugovora ili okvirnih sporazuma koje namjeravaju sklopiti, a čija je procijenjena vrijednost jednaka ili veća od praga navedenog u članku 7., uzimajući u obzir članak 9.

Obavijesti navedene u točkama (a) i (b) šalju se Komisiji ili objavljuju na profilu kupca u najkraćem mogućem roku nakon početka proračunske godine.

Obavijest navedena u točki (c) šalje se Komisiji ili se objavljuje na profilu u najkraćem mogućem roku nakon odluke kojom se odobrava planiranje ugovora o radovima ili okvirnih sporazuma koje javni naručitelji namjeravaju sklopiti.

Javni naručitelji koji objave prethodnu (informacijsku) obavijest na svom profilu kupca elektroničkim putem šalju Komisiji obavijest o objavi prethodne (informacijske) obavijesti na profilu kupca u skladu s formatom i detaljnim postupcima za slanje obavijesti navedenima u točki 3. Priloga VIII.

Objava obavijesti navedenih u točkama (a), (b) i (c) obavezna je samo kada javni naručitelj koriste opciju skraćivanja rokova za dostavu ponuda koja je predviđena člankom 38. stavkom 4.

Ovaj stavak ne primjenjuje se na pregovaračke postupke bez prethodne objave poziva na nadmetanje.

2. Javni naručitelji koji žele sklopiti ugovor o javnoj nabavi ili okvirni sporazum u otvorenom, ograničenom ili, na temelju uvjeta utvrđenih člankom 30., pregovaračkom postupku s objavom poziva na nadmetanje ili, na temelju uvjeta utvrđenih člankom 29., putem natjecateljskog dijaloga, obznanjuju svoju namjeru pozivom na nadmetanje.

3. Javni naručitelji koji žele uspostaviti dinamički sustav nabave obznanjuju svoju namjeru pozivom na nadmetanje.

Javni naručitelji koji žele sklopiti ugovor u okviru dinamičkog sustava nabave obznanjuju svoju namjeru pojednostavljenim pozivom na nadmetanje.

4. Javni naručitelji koji su sklopili ugovor o javnoj nabavi ili okvirni sporazum šalju obavijest o rezultatima postupka nabave u roku od 48 dana od sklapanja ugovora ili okvirnog sporazuma.

U slučaju okvirnih sporazuma sklopljenih u skladu s člankom 32. javni naručitelji nisu obavezni poslati obavijest o rezultatima postupka nabave za svaki ugovor temeljen na tom sporazumu.

Javni naručitelji šalju obavijesti o rezultatima postupka nabave u okviru dinamičkog sustava nabave u roku 48 dana od sklapanja svakog ugovora. Mogu, međutim, raspodijeliti takve obavijesti po kvartalima. U tom slučaju šalju grupirane obavijesti u roku 48 dana od završetka svakog kvartala.

U slučaju ugovora o javnim uslugama navedenima u Prilogu II. B, javni naručitelji navode u obavijesti slažu li se s njezinim objavljivanjem. Za takve ugovore o uslugama Komisija sastavlja pravila za izrađivanje statističkih izvješća na temelju takvih obavijesti i za objavu takvih izvješća u skladu s postupkom utvrđenim u članku 77. stavku 2.

Određeni podaci o sklapanju ugovora ili okvirnog sporazuma mogu se ne objaviti ako bi objava takvih podataka ometala provedbu zakona ili na drugi način bila protivna javnom interesu, štetila opravdanim poslovnim interesima gospodarskih subjekata, javnih ili privatnih, ili bi mogla štetiti poštenom tržišnom natjecanju između njih.

Članak 36.

Oblik i način objave obavijesti

1. Obavijesti sadrže podatke spomenute u Prilogu VII. A i, po potrebi, sve ostale podatke koje javni naručitelj smatra korisnima u formatu standardnih obrazaca koje je donijela Komisija u skladu s postupkom navedenim u članku 77. stavku 2.

2. Obavijesti koje javni naručitelji šalju Komisiji šalju se ili elektroničkim sredstvima u skladu s formatom i postupcima za prijenos navedenima u Prilogu VIII. stavku 3., ili drugim sredstvima. U slučaju pribjegavanja postupcima zbog žurnosti utvrđenima u članku 38. stavku 8., obavijesti se moraju poslati ili telefaksom ili elektroničkim sredstvima u skladu s formatom i postupcima za prijenos navedenima u točki 3. Priloga VIII.

Obavijesti se objavljuju u skladu s tehničkim obilježjima za objavljivanje navedenima u točkama 1(a) i (b) Priloga VIII.

3. Obavijesti sastavljene i poslane elektroničkim sredstvom u skladu s formatom i postupcima za prijenos navedenima u točki 3. Priloga VIII. objavljuju se najkasnije pet dana od slanja.

Obavijesti koje se ne prenose elektroničkim sredstvom u skladu s formatom i postupcima za prijenos navedenima u točki 3. Priloga VIII. objavljuju se najkasnije 12 dana od slanja, ili u slučaju žurnosti navedene u članku 38. stavku 8. najkasnije pet dana od slanja.

4. Pozivi na nadmetanje objavljuju se u potpunosti na službenom jeziku Zajednice koji odabere javni naručitelj, s tim da je ta verzija na izvornom jeziku jedini vjerodostojan tekst. Sažetak važnih elemenata svakog poziva objavljuje se na ostalim službenim jezicima.

Troškove objave takvih poziva od strane Komisije snosi Zajednica.

5. Obavijesti i njihov sadržaj ne smiju se objavljivati na nacionalnoj razini prije datuma njihova slanja Komisiji.

Obavijesti objavljene na nacionalnoj razini sadržavat će samo podatke sadržane u obavijestima poslanima Komisiji ili objavljenima na profilu kupca u skladu s člankom 35. stavkom 1. prvim podstavkom, a u njima se obavezno navodi datum slanja obavijes