32010O0020  
9.2.2011.  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  L 35/31  
SMJERNICA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE  
od 11. studenoga 2010.  
o pravnom okviru za ra čunovodstvo i financijsko izvještavanje u Europskom sustavu središnjih 
banaka  
(preina čeno)  
(ESB/2010/20)  
(2011/68/EU)  
UPRAVNO VIJE ĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,  
uzimaju ći u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i 
Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”), a 
posebno njegov članak 12. stavak 1., članak 14. stavak 3. i 
članak 26. stavak 4.,  
uzimaju ći u obzir doprinos Op ćeg vije ća Europske središnje 
banke (ESB-a), u skladu s člankom 46. stavkom 2. drugom i 
tre ćom alinejom Statuta ESSB-a,  
budu ći da:  
(1) Smjernica ESB/2006/16 od 10. studenoga 2006. o 
pravnom okviru za ra čunovodstvo i financijsko izvješta ­
vanje u Europskom sustavu središnjih banaka (  1 ) ve ć je 
nekoliko puta bila znatno izmijenjena. Budu ći da treba 
biti dodatno izmijenjena, posebno u vezi sa zaštitom od 
kamatnog rizika i revalorizacijom udjela u posebnim 
pravima vu čenja (SDR), trebalo bi je radi jasno će prei ­
na čiti. 
(2) Za Europski sustav središnjih banaka (ESSB) vrijede 
zahtjevi za izvještavanje u skladu s člankom 15. Statuta 
ESSB-a.  
(3) U skladu s člankom 26. stavkom 3. Statuta ESSB-a, 
Izvršni odbor sastavlja konsolidiranu bilancu ESSB-a u 
analiti čke i upravlja čke svrhe.  
(4) U skladu s člankom 26. stavkom 4. Statuta ESSB-a 
Upravno vije će uspostavlja, radi primjene članka 26., 
pravila potrebna za standardiziranje ra čunovodstva i 
financijskog izvještavanja o poslovanju nacionalnih 
središnjih banaka.  (5) Objavu koja se odnosi na euro nov čanice u optjecaju, 
naknadu na neto potraživanja/obveze unutar Eurosustava, 
koji proizlaze iz raspodjele euro nov čanica unutar Euro ­
sustava, i monetarni prihod, trebalo bi uskladiti u objav ­
ljenim godišnjim financijskim izvještajima nacionalnih 
središnjih banaka,  
DONIJELO JE OVU SMJERNICU:  
POGLAVLJE I.  
OP ĆE ODREDBE  
Članak 1.  
Definicije  
1. Za potrebe ove Smjernice:  
(a) „NSB” zna či nacionalna središnja banka države članice čija je 
valuta euro;  
(b) „ra čunovodstvene svrhe i svrhe financijskog izvještavanja u 
Eurosustavu” zna či svrhe za koje ESB sastavlja financijske 
izvještaje navedene u Prilogu I., u skladu s člancima 15. i 
26. Statuta ESSB-a;  
(c) „izvještajni subjekt” zna či ESB ili NSB;  
(d) „datum tromjese čne revalorizacije” zna či datum posljednjega 
kalendarskog dana u tromjese čju; 
(e) „konsolidacija” zna či ra čunovodstveni proces kojim se 
financijski podaci razli čitih pravnih subjekata ujedinjuju 
kao da se radi o jednom subjektu;  
(f) „godina prelaska na gotovinu eura” zna či 12-mjese čno 
razdoblje od datuma na koji euro nov čanice i euro kovanice 
steknu status zakonskog sredstva pla ćanja u državi članici 
čija je valuta euro;HR 232 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15  
( 1 ) SL L 348, 11.12.2006., str. 1.
 (g) „klju č za raspodjelu nov čanica” zna či postotci koji proizlaze 
iz uzimanja u obzir udjela ESB-a u ukupnom izdanju euro 
nov čanica i iz primjene klju ča upisanog kapitala na udio 
nacionalnih središnjih banaka u tom ukupnom iznosu, u 
skladu s Odlukom ESB/2010/29 od 13. prosinca 2010. o 
izdavanju euro nov čanica (  1 ); 
(h) „kreditna institucija” zna či (a) kreditna institucija u smislu 
članka 2. i članka 4. stavka 1. to čke (a) Direktive 
2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 14. lipnja 
2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institu ­
cija (  2 ), kako je provedena u nacionalnom pravu, koja podli ­
ježe nadzoru nadležnog tijela ili (b) druga kreditna institucija 
u smislu članka 123. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije koja podliježe kontroli prema standardu 
usporedivom s nadzorom nadležnog tijela.  
2. Definicije ostalih stru čnih termina koji se upotrebljavaju u 
ovoj Smjernici nalaze se u Prilogu II.  
Članak 2.  
Podru čje primjene  
1. Ova se Smjernica primjenjuje na ESB i na nacionalne 
središnje banke u ra čunovodstvene svrhe i svrhe financijskog 
izvještavanja u Eurosustavu.  
2. Podru čje primjene ove Smjernice ograni čava se na ra ču­
novodstveni režim i režim financijskog izvještavanja u Eurosu ­
stavu, koji je utvr đen Statutom ESSB-a. Zbog toga se ne primje ­
njuje na nacionalne izvještaje i financijske izvještaje nacionalnih 
središnjih banaka. Kako bi se postigla dosljednost i usporedivost 
izme đu Eurosustava i nacionalnih režima, preporu čuje se da 
nacionalne središnje banke, u najve ćoj mogu ćoj mjeri, poštuju 
pravila navedena u ovoj Smjernici za svoje nacionalne izvještaje 
i financijske izvještaje.  
Članak 3.  
Osnovne ra čunovodstvene pretpostavke  
Primjenjuju se sljede će osnovne ra čunovodstvene pretpostavke:  
(a) ekonomska stvarnost i transparentnost: ra čunovodstvene 
metode i financijsko izvještavanje odražavaju ekonomsku 
stvarnost, transparentni su i poštuju kvalitativna obilježja 
razumljivosti, relevantnosti, pouzdanosti i usporedivosti. 
Transakcije se evidentiraju i prikazuju u skladu sa svojim 
sadržajem i ekonomskom stvarnoš ću, a ne samo u skladu sa 
svojim pravnim oblikom;  
(b) opreznost: vrednovanje imovine i obveza i priznavanje 
prihoda provode se na razborit na čin. U smislu ove Smjer ­
nice, to zna či da se nerealizirani dobici ne priznaju kao 
prihod u ra čunu dobiti i gubitka, ve ć se evidentiraju 
izravno na ra čunu revalorizacije, te da se nerealizirani 
gubici knjiže na kraju godine u ra čunu dobiti i gubitka, ako premašuju prethodne revalorizacijske prihode evidenti ­
rane na odgovaraju ćem ra čunu revalorizacije. Skrivene 
pri čuve ili namjerno pogrešno iskazivanje stavki u bilanci 
i u ra čunu dobiti i gubitka nisu u skladu s pretpostavkom 
opreznosti;  
(c) doga đaji nakon datuma bilance: imovina i obveze uskla đuju 
se za doga đaje koji su se zbili izme đu datuma godišnje 
bilance i datuma na koji relevantna tijela odobravaju 
financijske izvještaje, ako oni utje ču na stanje imovine ili 
obveza na datum bilance. Ne provodi se uskla đivanje 
imovine i obveza, ve ć se objavljuju oni doga đaji koji se 
zbivaju nakon datuma bilance, ako ne utje ču na stanje 
imovine i obveza na datum bilance, no od takvog su 
zna čaja da bi njihovo neobjavljivanje utjecalo na sposobnost 
korisnika financijskih izvještaja da donesu ispravne ocjene i 
odluke;  
(d) materijalnost: odstupanja od ra čunovodstvenih pravila, 
uklju čuju ći ona koja utje ču na izra čun ra čuna dobiti i 
gubitka pojedinih nacionalnih središnjih banaka i ESB-a, 
dopuštena su samo ako se opravdano mogu smatrati 
bezna čajnima u ukupnom kontekstu i prikazu financijskih 
izvještaja izvještajnog subjekta;  
(e) na čelo trajnosti poslovanja: izvještaji se sastavljaju prema 
na čelu trajnosti poslovanja;  
(f) na čelo nastanka doga đaja: prihodi i rashodi priznaju se u 
obra čunskom razdoblju u kojem su zara đeni ili nastali, a ne 
u razdoblju u kojom su primljeni ili pla ćeni; 
(g) dosljednost i usporedivost: kriteriji za vrednovanje bilance i 
priznavanje prihoda primjenjuju se dosljedno, u smislu 
jedinstvenosti i trajnosti pristupa unutar Eurosustava, kako 
bi se osigurala usporedivost podataka u financijskim izvje ­ 
štajima.  
Članak 4.  
Priznavanje imovine i obveza  
Financijska ili druga imovina/obveza priznaju se u bilanci izvje ­ 
štajnog subjekta jedino ako su zadovoljeni svi sljede ći uvjeti:  
(a) vjerojatno je da će svaka budu ća ekonomska korist pove ­
zana sa stavkom imovine ili obveza pritjecati izvještajnom 
subjektu ili od njega otjecati;  
(b) svi rizici i nagrade povezani s imovinom ili obvezama, u 
zna čajnom dijelu, prenose se na izvještajni subjekt;  
(c) trošak ili vrijednost imovine za izvještajni subjekt ili iznos 
obveza mogu će je pouzdano izmjeriti.HR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 233  
( 1 ) Vidjeti SL L 35, 9.2.2011., str. 26. Odluka ESB/2010/29 donesena 
prije objave Smjernice ESB/2010/20.  
( 2 ) SL L 177, 30.6.2006., str. 1.
 Članak 5.  
Pristup evidentiranja poslovnih doga đaja prema datumu 
sklapanja posla i pristup evidentiranja poslovnih doga đaja 
prema datumu pla ćanja/namire  
1. Pristup evidentiranja poslovnih doga đaja prema datumu 
sklapanja posla primjenjuje se kao osnova za evidentiranje 
deviznih transakcija, financijskih instrumenata nominiranih u 
stranoj valuti i obra čuna povezanih s njima. Razvijene su 
dvije tehnike za provedbu tog pristupa:  
(a) „standardni pristup”, kako je naveden u poglavljima III. i IV. 
i Prilogu III.; i  
(b) „alternativni pristup”, kako je naveden u Prilogu III.  
2. Transakcije s vrijednosnim papirima, uklju čuju ći vlasni čke 
instrumente nominirane u stranoj valuti, mogu se i dalje nasta ­
viti evidentirati u skladu s pristupom evidentiranja poslovnih 
doga đaja na datum pla ćanja/namire. S tim povezane obra čunate 
kamate, uklju čuju ći premije ili diskonte, evidentiraju se na 
dnevnoj osnovi od datuma promptne namire.  
3. Nacionalne središnje banke mogu primjenjivati ili pristup 
evidentiranja poslovnih doga đaja prema datumu sklapanja posla 
ili pristup evidentiranja poslovnih doga đaja prema datumu 
pla ćanja/namire za evidentiranje svih specifi čnih transakcija, 
financijskih instrumenata i povezanih obra čuna, nominiranih u 
eurima.  
4. Izuzevši ra čunovodstvena uskla đenja na kraju tromjese čja i 
na kraju godine i stavke koje se objavljuju pod „Ostala imovina” 
i „Ostale obveze”, iznosi koji se prikazuju kao dio dnevnog 
financijskog izvještavanja u svrhe financijskog izvještavanja u 
Eurosustavu, pokazuju samo nov čane tokove u bilan čnim stav ­
kama.  
POGLAVLJE II.  
SASTAV I PRAVILA VREDNOVANJA BILANCE  
Članak 6.  
Sastav bilance  
Sastav bilance ESB-a i nacionalnih središnjih banaka za potrebe 
financijskog izvještavanja Eurosustava temelji se na strukturi 
navedenoj u Prilogu IV.  
Članak 7.  
Pravila vrednovanja bilance  
1. Za vrednovanje bilance upotrebljavaju se teku ći tržišni 
tečajevi i cijene, osim ako je u Prilogu IV. druk čije navedeno.  
2. Revalorizacija zlata, instrumenata u stranoj valuti, vrijed ­
nosnih papira osim onih koji su razvrstani kao vrijednosni 
papiri koji se drže do dospije ća i neutrživih vrijednosnih papira, kao i financijskih instrumenata, bilan čnih i izvanbilan č­
nih, provodi se na datum tromjese čne revalorizacije po srednjim 
tržišnim te čajevima i cijenama. To ne spre čava izvještajne 
subjekte da češ će revaloriziraju svoje portfelje za interne 
potrebe, ako za vrijeme tromjese čja prikazuju stavke u svojim 
bilancama samo po transakcijskoj vrijednosti.  
3. Za zlato se revalorizacijske razlike zbog promjene cijene i 
tečaja ne tretiraju razli čito, ve ć se evidentira samo jedna razlika 
zbog revalorizacije zlata, koja se temelji na cijeni odre đene 
jedinice težine zlata u eurima, dobivenoj na temelju te čaja 
EUR/USD na datum tromjese čne revalorizacije. Što se ti če 
stranih valuta, uklju čuju ći bilan čne i izvanbilan čne transakcije, 
revalorizacija se provodi za svaku valutu posebno. Za potrebe 
ovog članka udjeli u posebnim pravima vu čenja, uklju čuju ći 
odre đene pojedina čne udjele u stranim valutama, koja su osno ­
vica za košaricu valuta za posebna prava vu čenja, tretiraju se 
kao jedan udjel. Za vrijednosne papire revalorizacija se provodi 
prema pojedinim oznakama, odnosno prema istom broju ISIN/ 
vrsti. Vrijednosni papiri koji se drže za potrebe monetarne 
politike ili koji su uklju čeni u stavke „Ostala financijska 
imovina” ili „Razno” tretiraju se kao zasebni udjeli.  
4. Knjiženje revalorizacije poništava se na kraju sljede ćeg 
tromjese čja, osim za nerealizirane gubitke koji se evidentiraju 
u ra čunu dobiti i gubitka na kraju godine. Tijekom tromjese čja 
transakcije se iskazuju po transakcijskim cijenama i te čajevima.  
5. Vrijednosni papiri koji se razvrstavaju kao oni koji se drže 
do dospije ća, tretiraju se kao zasebni udjeli, koji se vrednuju po 
amortiziranom trošku i podliježu umanjenju. Neutrživi vrijed ­
nosni papiri tretiraju se jednako. Vrijednosni papiri koji su 
razvrstani u one koji se drže do dospije ća, mogu se prodati 
prije njihova dospije ća u svakom od navedenih slu čajeva:  
(a) ako se smatra da prodana koli čina nije zna čajna u usporedbi 
s ukupnim iznosom portfelja vrijednosnih papira koji se 
drže do dospije ća; 
(b) ako se vrijednosni papiri prodaju u mjesecu datuma dospi ­
jeća; 
(c) u iznimnim okolnostima, kao što je zna čajno pogoršanje 
kreditne sposobnosti izdavatelja, ili nakon eksplicitne 
odluke Upravnog vije ća o monetarnoj politici.  
Članak 8.  
Obratne transakcije  
1. Obratna transakcija koja se provodi u sklopu repo 
ugovora evidentira se kao kolateralizirani primljeni depozit na 
strani obveza u bilanci, dok stavka koja čini kolateral ostaje na 
strani imovine u bilanci. Prodane vrijednosne papire, koji se 
ponovno otkupljuju u skladu s repo ugovorima, izvještajni 
subjekt od kojeg se traži da ih ponovno otkupi tretira kao da 
je ta imovina još uvijek dio portfelja iz kojeg je prodana.HR 234 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
2. Obratna transakcija koja se provodi u sklopu obratnog 
repo ugovora evidentira se kao kolateralizirani dani kredit na 
strani imovine u bilanci u visini iznosa kredita. Vrijednosni 
papiri ste čeni u sklopu obratnih repo ugovora ne revaloriziraju 
se, a dobit ili gubitak koji iz njih proizlaze ne iskazuju se u 
ra čunu dobiti ili gubitka izvještajnog subjekta koji pozajmljuje 
sredstva.  
3. U slu čaju transakcija pozajmljivanja vrijednosnih papira, 
vrijednosni papiri ostaju u bilanci prenositelja. Takve transakcije 
evidentiraju se na jednak na čin kao što je onaj propisan za repo 
transakcije. Me đutim, ako se vrijednosni papiri koje je uzajmio 
izvještajni subjekt koji djeluje kao stjecatelj, ne nalaze na 
njegovom skrbni čkom ra čunu na kraju godine, stjecatelj mora 
formirati rezervacije za gubitke ako je tržišna vrijednost odno ­
snih vrijednosnih papira porasla od datuma sklapanja ugovora o 
pozajmljivanju vrijednosnih papira. Stjecatelj mora iskazati 
obvezu za povratni prijenos vrijednosnih papira, ako su u 
me đuvremenu ti vrijednosni papiri prodani.  
4. Kolateralizirane transakcije zlatom tretiraju se kao repo 
ugovori. Tokovi zlata koji se odnose na te kolateralizirane tran ­
sakcije ne evidentiraju se u financijskim izvještajima, a razlika 
izme đu promptne i terminske cijene transakcije tretira se na 
obra čunskoj osnovi (na čelo nastanka doga đaja).  
5. Obratne transakcije, uklju čuju ći transakcije pozajmljivanja 
vrijednosnih papira, koje se provode u sklopu programa auto ­
matiziranog pozajmljivanja vrijednosnih papira, u bilanci se 
evidentiraju samo ako je kolateral ponu đen u obliku gotovine 
na ra čunu odgovaraju ćeg NSB-a ili ESB-a.  
Članak 9.  
Utrživi vlasni čki instrumenti  
1. Ovaj se članak primjenjuje na utržive vlasni čke instru ­
mente, odnosno dionice ili dioni čke fondove, bez obzira na 
to provodi li transakcije izravno izvještajni subjekt ili njegov 
zastupnik, izuzevši djelatnosti koje se provode za mirovinske 
fondove, sudjeluju će udjele, ulaganja u podre đena društva i 
zna čajne udjele.  
2. Vlasni čki instrumenti nominirani u stranoj valuti i objav ­
ljeni pod „Ostala imovina” ne čine dio ukupne valutne pozicije, 
ve ć su dio zasebnog valutnog udjela. Izra čun povezanih pozi ­
tivnih i negativnih te čajnih razlika provodi se ili pomo ću 
metode neto prosje čnog troška ili pomo ću metode prosje čnog 
troška.  
3. Revalorizacija vlasni čkih portfelja provodi se u skladu s 
člankom 7. stavkom 2. Revalorizacija se provodi po pojedi ­
na čnim stavkama. Za dioni čke fondove revalorizacija cijene 
provodi se na neto osnovi, a ne po pojedina čnim dionicama. 
Izme đu razli čitih dionica ili izme đu razli čitih dioni čkih fondova 
nema netiranja.  
4. Transakcije se evidentiraju u bilanci po transakcijskoj 
cijeni.  5. Brokerska provizija evidentira se ili kao transakcijski 
trošak koji se uklju čuje u trošak imovine ili kao rashod u 
ra čunu dobiti i gubitka.  
6. Iznos kupljene dividende uklju čuje se u trošak vlasni čkog 
instrumenta. Na datum prvog dana trgovanja bez dividende, 
iznos kupljene dividende može se tretirati kao zasebna stavka 
sve dok nije primljena uplata za dividendu.  
7. Obra čun dividendi ne knjiži se na koncu godine, budu ći 
da se one ve ć odražavaju u tržišnoj cijeni vlasni čkih instrume ­
nata, izuzevši vlasni čke vrijednosne papire u čiju cijenu nije 
uklju čeno pravo na isplatu dividende.  
8. Izdavanja prava na dionice tretiraju se kao zasebna 
imovina pri izdanju. Trošak stjecanja izra čunava se na temelju 
postoje ćeg prosje čnog troška tog vlasni čkog vrijednosnog 
papira, nove izvršne cijene stjecanja te omjera postoje ćih i 
novih vlasni čkih vrijednosnih papira. Isto tako, cijena prava 
može se temeljiti na vrijednosti prava na tržištu, postoje ćem 
prosje čnom trošku tog vlasni čkog vrijednosnog papira i tržišnoj 
cijeni vlasni čkog vrijednosnog papira prije izdavanja prava.  
Članak 10.  
Zaštita od kamatnog rizika kod vrijednosnih papira s 
izvedenicama  
1. Zaštita od kamatnog rizika kod vrijednosnog papira s 
izvedenicama zna či odre đivanje izvedenice tako da promjena 
u njezinoj fer vrijednosti kompenzira o čekivanu promjenu fer 
vrijednosti zašti ćenog vrijednosnog papira koja proizlazi iz 
kretanja kamatnih stopa.  
2. Zašti ćeni instrument i instrument za zaštitu od rizika priz ­
naju se i tretiraju u skladu s op ćim odredbama, pravilima vred ­
novanja, zahtjevima za priznavanje prihoda i posebnim zahtje ­
vima za odre đeni takav instrument, navedenima u ovoj Smjer ­
nici.  
3. Odstupaju ći od članka 3. to čke (b), članka 7. stavka 3., 
članka 13. stavaka 1. i 2., članka 14. stavka 1. to čke (b), članka 
14. stavka 2. to čke (d) i članka 15. stavka 2., mogu će je primi ­
jeniti sljede ći alternativni tretman na vrednovanje zašti ćenog 
vrijednosnog papira i izvedenice za zaštitu od rizika:  
(a) Vrijednosni papir i izvedenica revaloriziraju se i prikazuju u 
bilanci po njihovim tržišnim vrijednostima na kraju svakog 
tromjese čja. Sljede ći pristup asimetri čnog vrednovanja 
primjenjuje se na neto iznos nerealiziranog dobitka/gubitka 
po zašti ćenim instrumentima i instrumentima za zaštitu od 
rizika:  
i. neto nerealizirani gubitak iskazuje se u ra čunu dobiti i 
gubitka na kraju godine, te se preporu čuje da se amorti ­
zira tijekom preostalog razdoblja do dospije ća zašti ćenog 
instrumenta; i  
ii. neto nerealizirani dobitak knjiži se na ra čunu revaloriza ­
cije i poništava na sljede ći datum revalorizacije;HR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 235
 
(b) Zaštita za vrijednosni papir koji je ve ć u vlasništvu: ako je 
prosje čni trošak zašti ćenog vrijednosnog papira druga čiji od 
tržišne cijene vrijednosnog papira na po četku zaštite od 
rizika, primjenjuje se sljede ći tretman:  
i. nerealizirani dobici po vrijednosnom papiru na taj datum 
knjiže se na ra čunu revalorizacije, dok se nerealizirani 
gubici iskazuju u ra čunu dobiti i gubitka; i  
ii. odredbe to čke (a) primjenjuju se na promjene u tržišnoj 
vrijednosti nakon datuma po četka odnosa zaštite od 
rizika;  
(c) Preporu čuje se da se saldo neamortiziranih premija i 
diskonta na dan uspostave zaštite od rizika amortizira 
tijekom preostalog razdoblja do dospije ća zašti ćenog instru ­
menta.  
4. Kada se prekida ra čunovodstvo zaštite od rizika, vrijed ­
nosni papir i izvedenica koji su ostali u knjigama izvještajnog 
subjekta vrednuju se kao samostalni instrumenti nakon datuma 
prekida zaštite, u skladu s op ćim pravilima navedenima u ovoj 
Smjernici.  
5. Alternativni pristup naveden u stavku 3. može se primje ­
njivati samo ako su zadovoljeni svi sljede ći uvjeti:  
(a) na po četku zaštite od rizika postoji formalna dokumentacija 
o odnosu zaštite od rizika i o ciljevima upravljanja rizikom i 
strategiji provo đenja zaštite od rizika. Ta dokumentacija 
obuhva ća sve sljede će elemente: i. utvr đivanje izvedenice 
koja se rabi kao instrument zaštite od rizika; ii. utvr đivanje 
s njom povezanog zašti ćenog vrijednosnog papira; i iii. 
ocjenu u činkovitosti izvedenice u prebijanju izloženosti 
promjenama fer vrijednosti vrijednosnog papira, koje proi ­
zlaze iz kamatnog rizika;  
(b) od zaštite od rizika o čekuje se da bude vrlo u činkovita i da 
je u činkovitost zaštite od rizika mogu će pouzdano izmjeriti. 
Potrebno je ocijeniti prospektivnu i retrospektivnu u činko ­
vitost. Preporu čuje se sljede će: 
i. prospektivna u činkovitost mjeri se usporedbom prošlih 
promjena fer vrijednosti zašti ćene stavke s prošlim 
promjenama fer vrijednosti instrumenta za zaštitu od 
rizika ili dokazivanjem visoke statisti čke korelacije 
izme đu fer vrijednosti zašti ćene stavke i fer vrijednosti 
instrumenta za zaštitu od rizika; i  
ii. retrospektivna u činkovitost dokazana je ako je omjer 
izme đu stvarnog dobitka/gubitka po zašti ćenoj stavki i 
stvarnoga gubitka/dobitka po instrumentu za zaštitu od 
rizika unutar raspona 80 % – 125 %.  6. Sljede će se primjenjuje na zaštitu od rizika za grupu 
vrijednosnih papira: vrijednosni papiri sa sli čnim kamatnim 
stopama mogu se agregirati i zaštititi od rizika kao grupa 
samo ako su zadovoljeni svi sljede ći uvjeti:  
(a) vrijednosni papiri imaju sli čno trajanje;  
(b) grupa vrijednosnih papira zadovoljila je na testu u činkovi ­
tosti i prospektivno i retrospektivno;  
(c) za promjenu fer vrijednosti koja se može pripisati zaštiti od 
rizika za svaki vrijednosni papir u grupi, o čekuje se da će 
biti približno razmjerna ukupnoj promjeni fer vrijednosti 
koja se može pripisati zaštiti od rizika za tu grupu vrijedno ­
snih papira.  
Članak 11.  
Sintetski instrumenti  
1. Instrumenti kombinirani tako da čine sintetski instrument 
priznaju se i tretiraju zasebno od ostalih instrumenata, u skladu 
s op ćim odredbama, pravilima vrednovanja, zahtjevima za priz ­
navanje prihoda i posebnim zahtjevima za odre đeni takav 
instrument, navedenima u ovoj Smjernici.  
2. Odstupaju ći od članka 3. to čke (b), članka 7. stavka 3., 
članka 13. stavka 1. i članka 15. stavka 2., na vrednovanje 
sintetskih instrumenata mogu će je primijeniti sljede ći alter ­
nativni tretman:  
(a) nerealizirani dobici i gubici po instrumentima kombinira ­
nima tako da tvore sintetski instrument netiraju se na 
kraju godine. U tom slu čaju neto nerealizirani dobici 
knjiže se na ra čunu revalorizacije. Neto nerealizirani gubici 
iskazuju se u ra čunu dobiti i gubitka, ako premašuju pret ­
hodne neto revalorizacijske prihode evidentirane na odgo ­
varaju ćem ra čunu revalorizacije;  
(b) vrijednosni papiri koji se drže kao dio sintetskog instru ­
menta ne čine dio ukupnog udjela tih vrijednosnih papira, 
ve ć su dio zasebnog udjela;  
(c) nerealizirani gubici koji se iskazuju u ra čunu dobiti i gubitka 
na kraju godine i odgovaraju ći nerealizirani dobici zasebno 
se amortiziraju u sljede ćim godinama.  
3. Ako jedan od kombiniranih instrumenata istekne, bude 
prodan, ukinut ili izvršen, izvještajni subjekt prekida, s prospek ­
tivnim u činkom, alternativni tretman naveden u stavku 2., a svi 
neamortizirani prihodi od vrednovanja, knjiženi u korist ra čuna 
dobiti i gubitka u prethodnim godinama, odmah se poništavaju.HR 236 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
4. Alternativni pristup iz stavka 2. mogu će je primijeniti 
samo ako su ispunjeni svi sljede ći uvjeti:  
(a) pojedinim instrumentima se upravlja i njihova uspješnost se 
mjeri kao da se radi o jednom kombiniranom instrumentu, 
na temelju strategije upravljanja rizikom ili investicijske stra ­
tegije;  
(b) pri po četnom priznavanju pojedini instrumenti strukturirani 
su i odre đeni kao sintetski instrument;  
(c) primjena alternativnog tretmana eliminira ili zna čajno 
smanjuje nedosljednost vrednovanja (neuskla đenost vredno ­
vanja) koja bi proizlazila iz primjene op ćih pravila nave ­
denih u ovoj Smjernici na razini pojedina čnih instrumenata;  
(d) raspoloživost formalne dokumentacije omogu ćava provjeru 
ispunjavanja uvjeta navedenih u to čkama (a), (b) i (c).  
Članak 12.  
Nov čanice  
1. Za potrebe primjene članka 49. Statuta ESSB-a nov čanice 
drugih država članica čija je valuta euro, a koje drži NSB, ne 
evidentiraju se kao nov čanice u optjecaju, ve ć kao salda unutar 
Eurosustava. Postupak tretiranja nov čanica drugih država članica 
čija je valuta euro jest sljede ći: 
(a) NSB koji prima nov čanice nominirane u jedinicama nacio ­
nalnih valuta europodru čja, koje je izdao drugi NSB, svakog 
dana obavještava NSB izdavatelja o vrijednosti upla ćenih 
nov čanica za zamjenu, osim ako je ta dnevna koli čina 
mala. NSB izdavatelj dozna čuje NSB-u primatelju odgovara ­
jući iznos preko sustava TARGET2; i  
(b) podaci o „nov čanicama u optjecaju” uskla đuju se u poslo ­
vnim knjigama NSB-a izdavatelja nakon primitka navedene 
obavijesti.  
2. Iznos „nov čanica u optjecaju” u bilancama nacionalnih 
središnjih banaka rezultat je sljede ćih triju komponenata:  
(a) neuskla đene vrijednosti euro nov čanica u optjecaju, uklju ču­
jući nov čanice u jedinicama nacionalnih valuta euro 
podru čja u godini prelaska na gotovinu eura za NSB koji 
prihva ća euro, koja se izra čunava prema jednoj od dviju 
metoda:  
metoda A: B = P – D – N – S  
metoda B: B = I – R – N  gdje je:  
B neuskla đena vrijednost „nov čanica u optjecaju”,  
P vrijednost nov čanica proizvedenih ili primljenih od 
tiskare ili drugih nacionalnih središnjih banaka,  
D vrijednost uništenih nov čanica,  
N vrijednost nacionalnih nov čanica NSB-a izdavatelja koje 
drže druge nacionalne središnje banke (dostavljene na 
znanje, no koje joj još nisu repatrirane),  
I vrijednost nov čanica stavljenih u optjecaj,  
R vrijednost primljenih nov čanica,  
S vrijednost nov čanica na zalihama/u trezoru;  
(b) minus iznos potraživanja, za koje se ne obra čunava 
naknada, od banke vezano uz prošireni program za 
pohranu, pri prijenosu vlasništva nad nov čanicama koje su 
povezane s tim programom;  
(c) plus ili minus iznos uskla đivanja koja proizlaze iz primjene 
klju ča za raspodjelu nov čanica.  
POGLAVLJE III.  
PRIZNAVANJE PRIHODA  
Članak 13.  
Priznavanje prihoda  
1. Na priznavanje prihoda primjenjuju se sljede ća pravila:  
(a) realizirani dobici i realizirani gubici iskazuju se u ra čunu 
dobiti i gubitka;  
(b) nerealizirani dobici ne priznaju se kao prihod, ve ć se eviden ­
tiraju izravno na ra čunu revalorizacije;  
(c) na kraju godine nerealizirani gubici se iskazuju u ra čunu 
dobiti i gubitka, ako premašuju prethodne revalorizacijske 
prihode, evidentirane na odgovaraju ćem ra čunu revaloriza ­
cije;  
(d) nerealizirani gubici, iskazani u ra čunu dobiti i gubitka, ne 
poništavaju se u sljede ćim godinama na teret novih nerea ­
liziranih dobitaka;  
(e) nerealizirani gubici po bilo kojem vrijednosnom papiru, 
valuti ili udjelu u zlatu ne smiju se netirati s nerealiziranim 
dobicima u drugim vrijednosnim papirima, valutama ili 
zlatu;HR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 237
 
(f) gubici zbog umanjenja iskazuju se na kraju godine u ra čunu 
dobiti i gubitka i ne smiju se poništavati u sljede ćim godi ­
nama, osim ako se umanjenje smanji, a to smanjenje se 
može povezati s konkretnim doga đajem koji je nastupio 
nakon što je to umanjenje bilo prvi put evidentirano.  
2. Premije ili diskonti koji proizlaze iz izdanih ili kupljenih 
vrijednosnih papira, izra čunavaju se i prikazuju kao kamatni 
prihod te se amortiziraju tijekom preostalog razdoblja do dospi ­
jeća vrijednosnih papira, bilo prema linearnoj metodi bilo 
prema metodi interne stope prinosa. Me đutim, metoda interne 
stope prinosa obvezna je za diskontirane vrijednosne papire koji 
u trenutku stjecanja imaju preostalo dospije će dulje od godinu 
dana.  
3. Obra čuni za financijsku imovinu i obveze, npr. pasivne 
kamate i amortizirane premije/diskonti nominirani u stranoj 
valuti, izra čunavaju se i evidentiraju na ra čunima, na dnevnoj 
osnovi, na temelju posljednjih raspoloživih te čajeva. Obra čuni 
za financijsku imovinu ili obveze nominirane u eurima izra ču­
navaju se i evidentiraju na ra čunima najmanje jednom u tromje ­
se čju. Obra čuni za druge stavke izra čunavaju se i evidentiraju na 
ra čunima barem jednom godišnje.  
4. Bez obzira na u čestalost obra čuna, no uz primjenu 
izuze ća iz članka 5. stavka 4., izvještajni subjekti tijekom 
tromjese čja izvještavaju o podacima po transakcijskoj vrijedno ­
sti. 
5. Obra čuni nominirani u stranoj valuti prera čunavaju se po 
tečaju na datum evidentiranja i utje ču na valutnu poziciju.  
6. Op ćenito, za izra čunavanje obra čuna tijekom godine 
mogu će je primjenjivati lokalnu praksu, odnosno, ona se 
mogu izra čunavati do posljednjeg radnog dana ili do poslje ­
dnjeg kalendarskog dana u tromjese čju. Me đutim, na kraju 
godine obvezni je referentni datum 31. prosinca.  
7. Valutni odljevi koji uklju čuju promjenu u udjelu u odre ­ 
đenoj valuti mogu dovesti do realizirane pozitivne ili negativne 
tečajne razlike.  
Članak 14.  
Trošak transakcija  
1. Sljede ća op ća pravila se primjenjuju na trošak transakcija:  
(a) metoda prosje čnog troška primjenjuje se na dnevnoj osnovi 
za zlato, instrumente i vrijednosne papire u stranoj valuti, 
za izra čun troškova stjecanja prodanih stavki, uzimaju ći u 
obzir utjecaj kretanja te čaja i/ili cijena;  (b) prosje čni trošak cijene/te čaja imovine/obveza smanjuje 
se/pove ćava za nerealizirane gubitke iskazane u ra čunu 
dobiti i gubitka na kraju godine;  
(c) u slu čaju stjecanja kuponskih vrijednosnih papira, iznos 
kupljenoga kuponskog prihoda tretira se kao zasebna 
stavka. U slu čaju vrijednosnih papira nominiranih u 
stranoj valuti, uklju čuje se u udjel u toj valuti, no ne 
utje če ni na trošak nabave, ni na cijenu imovine za 
potrebe odre đivanja prosje čne cijene, ni na trošak nabave 
te valute.  
2. Sljede ća posebna pravila primjenjuju se na vrijednosne 
papire:  
(a) transakcije se evidentiraju po transakcijskoj cijeni i knjiže u 
financijskim izvještajima po čistoj cijeni;  
(b) naknada za skrbništvo i upravljanje, naknada za teku će 
ra čune i ostali neizravni troškovi ne smatraju se transakcij ­
skim troškovima i uklju čuju se u ra čun dobiti i gubitka. Ne 
tretiraju se kao dio prosje čnog troška odre đene imovine;  
(c) prihod se evidentira na bruto osnovi, pri čemu se zasebno 
obra čunavaju povratni porez po odbitku i drugi porezi;  
(d) za potrebe izra čuna prosje čnog troška nabave vrijednosnog 
papira ili se i. sve kupnje tijekom dana dodaju udjelu iz 
prethodnog dana kako bi se dobila nova ponderirana 
prosje čna cijena prije primjene iznosa prodaje za isti dan; 
ili se ii. mogu primijeniti pojedina čne kupnje i prodaje 
vrijednosnih papira redoslijedom kojim su se dogodile 
tijekom dana za potrebe izra čuna revidirane prosje čne 
cijene.  
3. Sljede ća posebna pravila primjenjuju se na zlato i stranu 
valutu:  
(a) transakcije u stranoj valuti koje ne uklju čuju promjenu 
udjela u toj valuti, prera čunavaju se u euro, primjenom 
tečaja na datum sklapanja ugovora ili na datum namire, te 
ne utje ču na trošak stjecanja tog udjela;  
(b) transakcije u stranoj valuti koje uklju čuju promjenu udjela u 
toj valuti, prera čunavaju se u euro, primjenom te čaja na 
datum sklapanja ugovora;  
(c) za namiru iznosa glavnice koja proizlazi iz obratnih tran ­
sakcija vrijednosnim papirima nominiranih u stranoj valuti 
ili zlatom, smatra se da ne uklju čuju promjenu udjela u toj 
valuti ili ulaganja u zlato;  
(d) stvarni gotovinski primici i pla ćanja prera čunavaju se po 
tečaju koji vrijedi na datum namire;HR 238 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
(e) kada postoji duga pozicija, neto priljevi valuta i zlata 
tijekom dana dodaju se stanju udjela prethodnog dana, po 
prosje čnom trošku priljeva tijekom dana za svaku pojedi ­
na čnu valutu i zlato, kako bi se dobio novi ponderirani 
prosje čni te čaj/cijena zlata. U slu čaju neto odljeva izra čun 
realiziranog dobitka ili gubitka temelji se na prosje čnom 
trošku udjela u pojedinoj valuti ili udjela u zlatu za pret ­
hodni dan, tako da prosje čni trošak ostane isti. Razlike u 
prosje čnom te čaju/cijeni zlata izme đu priljeva i odljeva 
izvršenih tijekom dana tako đer dovode do realiziranih dobi ­
taka ili gubitaka. Kada postoji situacija obveze s obzirom na 
poziciju u stranoj valuti ili zlatu, na navedeni pristup 
primjenjuje se obratni postupak. Stoga na prosje čni trošak 
pozicije obveza utje ču neto odljevi, dok neto priljevi 
smanjuju poziciju po postoje ćem ponderiranom prosje čnom 
tečaju/cijeni zlata i rezultiraju realiziranim dobicima ili gubi ­
cima;  
(f) troškovi transakcija u stranim valutama i drugi op ći troškovi 
knjiže se u ra čunu dobiti i gubitka.  
POGLAVLJE IV.  
RA ČUNOVODSTVENA PRAVILA ZA IZVANBILAN ČNE 
INSTRUMENTE  
Članak 15.  
Op ća pravila  
1. Terminske transakcije u stranoj valuti, terminske strane 
valutnih ugovora o razmjeni i drugi valutni instrumenti koji 
uklju čuju razmjenu jedne valute za drugu na odre đeni datum 
u budu ćnosti, uklju čuju se u neto valutne pozicije za izra čun 
prosje čnog troška nabave i pozitivnih i negativnih te čajnih 
razlika.  
2. Kamatni ugovori o razmjeni, ro čnice, terminski ugovori o 
kamatnoj stopi, ostali kamatni instrumenti i opcije evidentiraju 
se i revaloriziraju po pojedina čnim stavkama. Ti se instrumenti 
tretiraju odvojeno od ostalih bilan čnih stavki.  
3. Dobici i gubici koji proizlaze iz izvanbilan čnih instrume ­
nata priznaju se i tretiraju na sli čan na čin kao i kod bilan čnih 
instrumenata.  
Članak 16.  
Terminske transakcije u stranoj valuti  
1. Terminske kupnje i prodaje priznaju se u ra čunima izvan ­
bilan čne evidencije od datuma trgovanja do datuma namire po 
promptnom te čaju terminske transakcije. Realizirani dobici i 
gubici od prodajnih transakcija izra čunavaju se primjenom 
prosje čnog troška valutne pozicije na datum trgovanja, u 
skladu s postupkom dnevnog netiranja za kupnje i prodaje.  2. Razlika izme đu promptnog i terminskog te čaja tretira se 
kao obveza ili potraživanje na temelju kamata na obra čunskom 
na čelu (na čelo nastanka doga đaja).  
3. Na datum namire izvanbilan čna se knjiženja poništavaju.  
4. Na valutnu poziciju utje ču terminske transakcije od 
datuma trgovanja po promptnom te čaju. 
5. Terminske pozicije se vrednuju povezano s promptnom 
pozicijom iste valute, s prebijanjem svih razlika koje mogu 
nastati unutar jedne valutne pozicije. Saldo neto gubitka eviden ­
tira se tere ćenjem ra čuna dobiti i gubitka kada premašuje pret ­
hodne revalorizacijske prihode evidentirane na ra čunu revalori ­
zacije. Saldo neto dobiti knjiži se u korist ra čuna revalorizacije.  
Članak 17.  
Valutni ugovori o razmjeni  
1. Terminske i promptne kupnje i prodaje priznaju se u 
bilan čnim ra čunima na doti čni datum namire.  
2. Terminske i promptne kupnje i prodaje priznaju se u 
ra čunima izvanbilan čne evidencije od datuma trgovanja do 
datuma namire po promptnom te čaju transakcija.  
3. Prodajne transakcije se priznaju po promptnom te čaju 
transakcije. Stoga ne dolazi do dobitka ili gubitka.  
4. Razlika izme đu promptnog i terminskog te čaja tretira se 
kao obveza ili potraživanje na temelju kamata na obra čunskom 
na čelu (na čelo nastanka doga đaja) i za kupnje i za prodaje.  
5. Na datum namire izvanbilan čna se knjiženja poništavaju.  
6. Pozicija u stranoj valuti mijenja se samo zbog obra čunatih 
transakcija nominiranih u stranoj valuti.  
7. Terminska pozicija se vrednuje u vezi s povezanom 
promptnom pozicijom.  
Članak 18.  
Ro čnice  
1. Ro čnice se evidentiraju na datum trgovanja u ra čunima 
izvanbilan čne evidencije.  
2. Po četna marža evidentira se kao zasebna imovina ako je 
položena u gotovini. Ako je položena u obliku vrijednosnih 
papira, ostaje nepromijenjena u bilanci.HR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 239
 
3. Dnevne promjene varijacijske marže evidentiraju se u 
ra čunu dobiti i gubitka i utje ču na valutnu poziciju. Jednaki 
postupak primjenjuje se na zaklju čni dan otvorene pozicije, 
bez obzira na to ho će li do ći do isporuke. Ako do đe do ispo ­
ruke, knjiženje kupnje ili prodaje provodi se po tržišnoj cijeni.  
4. Naknade se iskazuju u ra čunu dobiti i gubitka.  
Članak 19.  
Kamatni ugovor o razmjeni  
1. Kamatni ugovori o razmjeni evidentiraju se na datum 
trgovanja u ra čunima izvanbilan čne evidencije.  
2. Teku ća kamatna pla ćanja, primljena ili pla ćena, evidenti ­
raju se na obra čunskom na čelu (na čelo nastanka doga đaja). 
Pla ćanja mogu biti namirena na neto osnovi za svaki kamatni 
ugovor o razmjeni posebno, no prihodi i rashodi od obra ču­
natih kamata evidentiraju se na bruto osnovi.  
3. Svaki kamatni ugovor o razmjeni revalorizira se pojedi ­
na čno i, ako je to potrebno, prera čunava u euro po promptnom 
deviznom te čaju. Preporu čuje se da se nerealizirani gubici, iska ­
zani u ra čunu dobiti i gubitka na kraju godine, amortiziraju 
idu ćih godina, da u slu čaju terminskih kamatnih ugovora o 
razmjeni amortizacija zapo čne od datuma valute transakcije, 
te da amortizacije bude linearna. Nerealizirani revalorizacijski 
prihod knjiži se u korist ra čuna revalorizacije.  
4. Naknade se iskazuju u ra čunu dobiti i gubitka.  
Članak 20.  
Terminski ugovori o kamatnoj stopi  
1. Terminski ugovori o kamatnoj stopi evidentiraju se na 
datum trgovanja u ra čunima izvanbilan čne evidencije.  
2. Iznos nadoknade koju jedna stranka pla ća drugoj stranci 
na datum namire knjiži se na datum namire u ra čunu dobiti i 
gubitka. Pla ćanja se ne evidentiraju na obra čunskoj osnovi 
(na čelo nastanka doga đaja).  
3. Ako se drže terminski ugovori o kamatnoj stopi u stranoj 
valuti, pla ćanja nadoknade utje ču na valutnu poziciju. Pla ćanja 
nadoknade prera čunavaju se u euro po promptnom te čaju na 
datum namire.  
4. Svi terminski ugovori o kamatnoj stopi revaloriziraju se 
pojedina čno i, ako je to potrebno, prera čunavaju u euro po 
promptnom deviznom te čaju. Nerealizirani gubici, iskazani u 
ra čunu dobiti i gubitka na kraju godine, ne poništavaju se u 
idu ćim godinama na teret nerealizirane dobiti, osim ako je 
instrument dospio ili opozvan. Nerealizirani revalorizacijski 
prihod knjiži se u korist ra čuna revalorizacije.  5. Naknade se iskazuju u ra čunu dobiti i gubitka.  
Članak 21.  
Terminske transakcije vrijednosnim papirima  
Terminske transakcije vrijednosnim papirima evidentiraju se u 
skladu s jednom od sljede ćih dviju metoda:  
1. Metoda A:  
(a) terminske transakcije vrijednosnim papirima evidentiraju 
se u ra čunima izvanbilan čne evidencije od datuma trgo ­
vanja do datuma namire, po terminskoj cijeni terminske 
transakcije;  
(b) prosje čni trošak udjela u vrijednosnim papirima kojim se 
trguje ostaje nepromijenjen do namire, u činci transakcija 
terminske prodaje na dobit i gubitak izra čunavaju se na 
datum namire;  
(c) na datum namire ra čuni izvanbilan čne evidencije poni ­ 
štavaju se, a saldo na ra čunu revalorizacije, ako postoji, 
knjiži se u korist ra čuna dobiti i gubitka. Kupljeni vrijed ­
nosni papir evidentira se primjenom promptne cijene na 
dan dospije ća (stvarna tržišna vrijednost), dok se razlika 
u odnosu na prvobitnu terminsku cijenu priznaje kao 
realizirana dobit ili gubitak;  
(d) u slu čaju vrijednosnih papira nominiranih u stranoj 
valuti, prosje čni trošak neto valutne pozicije ne mijenja 
se, ako izvještajni subjekt ve ć ima poziciju u toj valuti. 
Ako je terminski kupljena obveznica nominirana u valu ­
tama u kojima izvještajni subjekt nema pozicije, te je 
zato tu valutu nužno kupiti, primjenjuju se pravila za 
kupnju stranih valuta navedena u članku 14. stavku 3. 
to čki (e);  
(e) terminske transakcije vrednuju se na pojedina čnoj osnovi 
s obzirom na terminsku tržišnu cijenu za preostalo 
vrijeme trajanja transakcije. Revalorizacijski rashod na 
kraju godine knjiži se na teret ra čuna dobiti i gubitka, 
a revalorizacijski prihod se knjiži u korist ra čuna revalo ­
rizacije. Nerealizirani gubici, iskazani u ra čunu dobiti i 
gubitka na kraju godine, u idu ćim se godinama ne poni ­ 
štavaju na teret nerealizirane dobiti, osim ako je instru ­
ment dospio ili opozvan.  
2. Metoda B:  
(a) terminske transakcije vrijednosnim papirima evidentiraju 
se u ra čunima izvanbilan čne evidencije od datuma trgo ­
vanja do datuma namire, po terminskoj cijeni terminske 
transakcije. Na datum namire ra čuni izvanbilan čne 
evidencije poništavaju se;HR 240 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
(b) na kraju tromjese čja provodi se revalorizacija vrijedno ­
snog papira na temelju neto pozicije koja proizlazi iz 
bilance i iz prodaja istog vrijednosnog papira, evidenti ­
ranih u ra čunima izvanbilan čne evidencije. Iznos revalo ­
rizacije jednak je razlici izme đu navedene neto pozicije, 
vrednovane po revalorizacijskoj cijeni i iste pozicije vred ­
novane po prosje čnom trošku nabave bilan čne pozicije. 
Na kraju tromjese čja terminske kupnje se revaloriziraju 
prema postupku opisanome u članku 7. Rezultat revalo ­
rizacije jednak je razlici izme đu promptne cijene i 
prosje čnog troška preuzetih obveza kupnje;  
(c) rezultat terminske prodaje evidentira se u financijskoj 
godini u kojoj je obveza preuzeta. Taj je rezultat 
jednak razlici izme đu po četne terminske cijene i 
prosje čnog troška bilan čne pozicije ili prosje čnog 
troška izvanbilan čnih ugovorenih kupnji, ako je bilan čna 
pozicija nedostatna, u trenutku prodaje.  
Članak 22.  
Opcije  
1. Opcije se priznaju u ra čunima izvanbilan čne evidencije od 
datuma trgovanja do datuma izvršavanja ili datuma isteka prava 
iz opcije, po izvršnoj cijeni odnosnog instrumenta.  
2. Premije nominirane u stranoj valuti prera čunavaju se u 
euro po te čaju koji vrijedi ili na datum sklapanja ugovora ili 
na datum namire. Pla ćena premija priznaje se kao zasebna 
imovina, dok se primljena premija priznaje kao zasebna obveza.  
3. Ako je opcija izvršena, osnovni se instrument evidentira u 
bilanci po izvršnoj cijeni, uve ćanoj ili umanjenoj za prvobitnu 
vrijednost premije. Iznos prvobitne opcijske premije ispravlja se 
na temelju nerealiziranih gubitaka, koji se iskazuju na kraju 
godine u ra čunu dobiti i gubitka.  
4. Ako opcija nije izvršena, iznos opcijske premije, ispravljen 
na temelju nerealiziranih gubitaka na kraju prethodne godine, 
iskazuje se u ra čunu dobiti i gubitka, prera čunat po te čaju koji 
je na raspolaganju na datum isteka prava iz opcije.  
5. Na valutnu poziciju utje ču dnevne varijacijske marže za 
opcije tipa ro čnica, svako umanjenje opcijske premije na kraju 
godine, trgovanje odnosnim instrumentom na datum izvrša ­
vanja ili, na datum isteka, opcijska premija. Dnevne promjene 
varijacijske marže iskazuju se u ra čunu dobiti i gubitka.  
6. Svaki opcijski ugovor revalorizira se pojedina čno. Nereali ­
zirani gubici iskazani u ra čunu dobiti i gubitka ne poništavaju se u idu ćim godinama na teret nerealiziranih dobitaka. Nereali ­
zirani revalorizacijski dobici knjiže se u korist ra čuna revalori ­
zacije. Nerealizirani gubici po jednoj opciji ne smiju se netirati s 
nerealiziranim dobicima po nekoj drugoj opciji.  
7. Za potrebe primjene stavka 6. tržišne vrijednosti jesu one 
kotirane cijene koje nude burza, trgovci, burzovni posrednici ili 
sli čni subjekti. Ako kotirane cijene nisu raspoložive, tržišna 
vrijednost se odre đuje pomo ću tehnike vrednovanja. Ta 
tehnika vrednovanja se primjenjuje dosljedno tijekom vremena, 
te se može dokazati da osigurava pouzdane procjene cijena koje 
bi se dobile u stvarnim tržišnim transakcijama.  
8. Naknade se iskazuju u ra čunu dobiti i gubitka.  
POGLAVLJE V.  
OBVEZE IZVJEŠTAVANJA  
Članak 23.  
Formati izvještavanja  
1. Nacionalne središnje banke izvještavaju ESB o podacima u 
svrhu financijskog izvještavanja Eurosustava u skladu s ovom 
Smjernicom.  
2. Formati izvještavanja Eurosustava obuhva ćaju sve stavke 
koje su odre đene u Prilogu IV. Sadržaji stavki koje su uklju čene 
u razli čite formate bilance tako đer su opisani u Prilogu IV.  
3. Formati razli čitih objavljenih financijskih izvještaja moraju 
biti u skladu sa svim sljede ćim prilozima:  
(a) Prilog V.: objavljeni konsolidirani tjedni financijski izvještaj 
Eurosustava nakon završetka tromjese čja; 
(b) Prilog VI.: objavljeni konsolidirani tjedni financijski izvještaj 
Eurosustava tijekom tromjese čja; 
(c) Prilog VII.: konsolidirana godišnja bilanca Eurosustava.  
POGLAVLJE VI.  
GODIŠNJA OBJAVLJENA BILANCA I RA ČUN DOBITI I 
GUBITKA  
Članak 24.  
Objavljena bilanca i ra čun dobiti i gubitka  
Preporu ča se da nacionalne središnje banke usklade svoje objav ­
ljenje godišnje bilance i ra čune dobiti i gubitka s Prilozima 
VIII. i IX.HR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 241
 
POGLAVLJE VII.  
PRAVILA KONSOLIDACIJE  
Članak 25.  
Op ća pravila konsolidacije  
1. Konsolidirana bilanca Eurosustava obuhva ća sve stavke iz 
bilance ESB-a i nacionalnih središnjih banaka.  
2. Izvještaji u procesu konsolidacije moraju biti me đusobno 
uskla đeni. Svi financijski izvještaji Eurosustava sastavljaju se na 
sli čnoj osnovi, primjenom istih konsolidacijskih tehnika i postu ­
paka.  
3. ESB sastavlja konsolidirane bilance Eurosustava. Te bilance 
poštuju potrebu za jedinstvenim ra čunovodstvenim na čelima i 
tehnikama, jednakim financijskim razdobljima u Eurosustavu i 
konsolidacijskim uskla đenjima koja proizlaze iz transakcija i 
pozicija unutar Eurosustava, te uzimaju u obzir sve promjene 
u sastavu Eurosustava.  
4. Sve pojedina čne bilan čne stavke, osim salda unutar Euro ­
sustava koja pripadaju pojedina čnim nacionalnim središnjim 
bankama i ESB-u, agregiraju se u konsolidacijske svrhe.  
5. Salda nacionalnih središnjih banaka i ESB-a kod tre ćih 
osoba evidentiraju se u bruto iznosu u procesu konsolidacije.  
6. Salda unutar Eurosustava prikazuju se u bilancama ESB-a i 
nacionalnih središnjih banaka u skladu s Prilogom IV.  
POGLAVLJE VIII.  
ZAVRŠNE ODREDBE  
Članak 26.  
Razvoj, primjena i tuma čenje pravila  
1. Odbor ESSB-a za ra čunovodstvo i monetarni prihod 
(AMICO) izvještava preko Izvršnog odbora Upravno vije će o 
razvoju, primjeni i provedbi pravila ESSB-a za ra čunovodstvo 
i financijsko izvještavanje.  
2. U tuma čenju ove Smjernice uzimaju se u obzir pripremni 
rad, ra čunovodstvena na čela uskla đena s pravom Unije i op će­
prihva ćeni Me đunarodni ra čunovodstveni standardi.  Članak 27.  
Prijelazna pravila  
1. Nacionalne središnje banke moraju revalorizirati svu 
financijsku imovinu i obveze na dan kada su postale članice 
Eurosustava. Nerealizirani dobici koji su nastali prije tog 
datuma ili na taj datum, razdvajaju se od svih nerealiziranih 
prihoda od vrednovanja koji mogu nastati nakon tog datuma 
i ostaju kod nacionalnih središnjih banaka. Tržišne cijene i 
tečajevi koje primjenjuju nacionalne središnje banke u po četnoj 
bilanci na po četku sudjelovanja u Eurosustavu, smatraju se 
prosje čnim troškom imovine i obveza tih nacionalnih središnjih 
banaka.  
2. Preporu čuje se da se nerealizirani dobici, koji su nastali 
prije po četka ili na po četku članstva nacionalnih središnjih 
banaka u Eurosustavu, ne smatraju raspodjeljivima u trenutku 
prelaska, te da ih je mogu će realizirati/raspodijeliti samo u 
sklopu transakcija koje nastanu nakon ulaska u Eurosustav.  
3. Dobici i gubici u vezi sa stranom valutom, zlatom i cije ­
nama, koji proizlaze iz prijenosa imovine od nacionalnih središ ­
njih banaka na ESB, smatraju se realiziranima.  
4. Ovaj članak ne dovodi u pitanje bilo koju odluku 
donesenu na temelju članka 30. Statuta ESSB-a.  
Članak 28.  
Stavljanje izvan snage  
Stavlja se izvan snage Smjernica ESB/2006/16. Upu ćivanja na 
Smjernicu stavljenu izvan snage smatraju se upu ćivanjima na 
ovu Smjernicu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u 
Prilogu XI.  
Članak 29.  
Stupanje na snagu  
Ova Smjernica stupa na snagu 31. prosinca 2010.  
Članak 30.  
Adresati  
Ova se Smjernica primjenjuje na sve središnje banke u Eurosu ­
stavu.  
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 11. studenoga 2010.  
Za Upravno vije će ESB-a  
Predsjednik ESB-a  
Jean-Claude TRICHETHR 242 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
PRILOG I.  
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ZA EUROSUSTAV  
Vrsta izvještaja  Interno/objavljuje se  Pravna osnova  Svrha izvještaja  
1. Dnevni financijski izvještaj 
Eurosustava  Interno  Ne postoji  Uglavnom radi upravljanja likvidnoš ću za 
provedbu članka 12. stavka 1. Statuta 
ESSB-a. Dio podataka iz dnevnog 
financijskog izvještaja upotrebljava se za 
izra čun monetarnog prihoda.  
2. Raš članjeni tjedni 
financijski izvještaj  Interno  Ne postoji  Osnova za sastavljanje konsolidiranoga 
tjednog financijskog izvještaja Eurosusta ­
va. 
3. Konsolidirani tjedni 
financijski izvještaj Euro ­
sustava  Objavljuje se  Članak 15. stavak 2. 
Statuta  ESSB-a Konsolidirani financijski izvještaj 
za monetarnu i ekonomsku analizu. 
Konsolidirani tjedni financijski izvještaj 
Eurosustava dobiva se iz dnevnog 
financijskog izvještaja na dan izvještava ­
nja. 
4. Mjese čna i tromjese čna 
financijska informacija 
Eurosustava  Objavljuje se i inter ­
no (  1 ) Uredbe iz podru čja 
statistike u skladu s 
kojima monetarne i 
financijske institucije 
moraju dostavljati 
podatke  Statisti čka analiza.  
5. Konsolidirana godišnja 
bilanca Eurosustava  Objavljuje se  Članak 26. stavak 3. 
Statuta  ESSB-a Konsolidirana bilanca za anali ­
tičke i operativne svrhe.  
( 1 ) Mjese čni podaci uneseni u objavljene agregirane statisti čke podatke koji se zahtijevaju od monetarnih financijskih institucija (MFI) u EU. 
Nadalje, kao i MFI, središnje banke tako đer moraju za svako tromjese čje dostavljati informacije detaljnije od onih koje su navedene u 
mjese čnim podacima.HR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 243
 
PRILOG II.  
POJMOVNIK  
— Amortizacija:  sustavno smanjenje premije/diskonta ili vrijednosti imovine na ra čunima u odre đenom razdoblju.  
— Zapljena:  radnja preuzimanja vlasništva nad vrijednosnim papirima, kreditima ili nekom drugom imovinom koju je 
izvještajni subjekt primio kao kolateral, za potrebe izvršavanja prvobitnog potraživanja.  
— Imovina:  resurs koji kontrolira izvještajni subjekt zbog prošlih doga đaja i od kojeg se o čekuje pritjecanje budu ćih 
ekonomskih koristi za izvještajni subjekt.  
— Program automatiziranog pozajmljivanja vrijednosnih papira (ASLP):  financijska operacija koja udružuje repo i obratne 
repo transakcije kada se posebni kolateral pozajmljuje na temelju op ćeg kolaterala. Zbog tih transakcija pozajm ­
ljivanja i uzajmljivanja ostvaruje se prihod na temelju razli čitih repo stopa tih dviju transakcija, odnosno primljene 
marže. Operacija se može provesti po programu na osnovi principala, odnosno banka koja nudi ovaj program smatra 
se i krajnjom drugom ugovornom strankom, ili po posredni čkom programu, odnosno banka koja nudi ovaj program 
djeluje samo kao posrednik, a krajnja druga ugovorna stranka je institucija s kojom se zapravo provode transakcije 
pozajmljivanja vrijednosnih papira.  
— Prosje čni trošak:  metoda kontinuiranog ili ponderiranog prosjeka, pomo ću koje se trošak svake kupnje dodaje posto ­
jećoj knjigovodstvenoj vrijednosti kako bi se dobio novi ponderirani prosje čni trošak.  
— Pristup evidentiranja poslovnih doga đaja prema datumu pla ćanja/namire:  ra čunovodstveni pristup prema kojemu se 
poslovni doga đaji knjiže na datum namire.  
— Čista cijena:  transakcijska cijena, koja ne uklju čuje popuste/obra čunate kamate, no uklju čuje transakcijske troškove koji 
su dio cijene.  
— Diskont:  razlika izme đu nominalne vrijednosti vrijednosnog papira i njegove cijene, ako je ta cijena niža od nominalne 
vrijednosti.  
— Diskontni vrijednosni papir:  imovina na temelju koje se ne ispla ćuju kuponske kamate, ve ć se prinos od nje ostvaruje 
pove ćanjem vrijednosti kapitala, budu ći da je imovina izdana ili kupljena uz diskont s obzirom na svoju nominalnu 
vrijednost.  
— Namjenski portfelj:  namjensko ulaganje koje se drži na strani imovine u bilanci, kao fond protustavke, koje se sastoji 
od vrijednosnih papira, vlasni čkih instrumenata, oro čenih depozita i teku ćih ra čuna, sudjeluju ćih udjela i/ili ulaganja u 
podre đena društva. On odgovara stavki na strani obveza bilance, koju je mogu će to čno utvrditi, bez obzira na to 
postoje li neka pravna ili druga ograni čenja.  
— Pristup evidentiranja poslovnih doga đaja prema datumu sklapanja posla:  ra čunovodstveni pristup prema kojemu se poslovi 
evidentiraju na datum transakcije.  
— Vlasni čki instrumenti:  vrijednosni papiri na koje se ispla ćuju dividende, odnosno dionice trgova čkih društava, te 
vrijednosni papiri koji potvr đuju ulaganje u dioni čki fond.  
— Te čaj: vrijednost jedne valute za potrebe prera čunavanja u drugu valutu.  
— Europski te čajni mehanizam II (ERM II):  postupci za te čajni mehanizam u tre ćoj fazi Ekonomske i monetarne unije 
(EMU).  
— Prošireni program za pohranu (ECI):  program koji se temelji na depou izvan europodru čja kojim upravlja poslovna 
banka i u kojem su euro nov čanice pohranjene u ime Eurosustava za dostavljanje i primanje euro nov čanica.  
— Financijska imovina:  sva imovina koja je: (a) gotovina; (b) ugovorno pravo na primanje gotovine ili drugog financijskog 
instrumenta od drugog društva; (c) ugovorno pravo na razmjenu financijskog instrumenta s drugim društvom pod 
uvjetima koji su potencijalno povoljni; ili (d) vlasni čki instrument drugog društva.  
— Financijska obveza:  svaka obveza koja je zakonska obveza isporuke gotovine ili drugog financijskog instrumenta 
drugome društvu ili razmjene financijskog instrumenta s drugim društvom pod uvjetima koji su potencijalno nepo ­
voljni.  
— Udio u stranoj valuti:  neto pozicija u odre đenoj valuti. Za potrebe ove definicije posebna prava vu čenja (SDR) se 
smatraju zasebnom valutom. Transakcije kojima se mijenja neto pozicija u posebnim pravima vu čenja jesu ili 
transakcije nominirane u posebnim pravima vu čenja ili transakcije u stranim valutama koje odražavaju sastav košarice 
za posebna prava vu čenja (u skladu s relevantnom definicijom i ponderima za košaricu).HR 244 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
— Terminski ugovor u stranoj valuti:  ugovor kojim se dogovara, na dan 1, izravna kupnja ili prodaja odre đenog iznosa 
nominiranog u stranoj valuti za drugu valutu, obi čno doma ću valutu, a iznos je potrebno isporu čiti na odre đeni 
datum u budu ćnosti, najmanje dva radna dana nakon datuma sklapanja ugovora, po odre đenoj cijeni. Taj terminski 
tečaj sastoji se od tada važe ćeg promptnog te čaja, uve ćanog/umanjenog za dogovorenu premiju/diskont.  
— Valutni ugovor o razmjeni:  istodobna promptna kupnja/prodaja jedne valute za drugu (kratkoro čna operacija) i 
terminska prodaja/kupnja istog iznosa te valute za drugu valutu (dugoro čna operacija).  
— Terminski ugovor o kamatnoj stopi:  ugovor u kojem se dvije stranke dogovaraju o kamatnoj stopi koju treba platiti na 
ugovoreni depozit s odre đenim dospije ćem na odre đeni datum u budu ćnosti. Na datum namire jedna stranka pla ća 
naknadu drugoj, ovisno o razlici izme đu dogovorene kamatne stope i tržišne stope na datum namire.  
— Terminske transakcije s vrijednosnim papirima:  izvanburzovni ugovori u kojima se na datum sklapanja ugovora ugovara 
kupnja ili prodaja kamatnog instrumenta, obi čno obveznice ili mjenice, po odre đenoj cijenu uz isporuku na odre đeni 
datum u budu ćnosti.  
— Opcije tipa ro čnice:  uvrštene opcije kod kojih se varijacijska marža upla ćuje ili prima na dnevnoj osnovi.  
— Vrijednosni papiri koji se drže do dospije ća: vrijednosni papiri s fiksnim ili to čno utvr đenim pla ćanjima i fiksnim rokom 
dospije ća, koje izvještajni subjekt namjerava držati do dospije ća. 
— Umanjenje:  smanjenje nadoknadivog iznosa ispod knjigovodstvene vrijednosti.  
— Kamatna ro čnica:  terminski ugovor kojim se trguje na burzi. Takvim ugovorom, na datum njegova sklapanja, ugovara 
se kupnja ili prodaja kamatnog instrumenta, npr. obveznice, po odre đenoj cijeni uz isporuku na neki datum u 
budu ćnosti. Obi čno ne dolazi do stvarne isporuke, ugovor se obi čno realizira prije dogovorenog dospije ća. 
— Interna stopa prinosa:  diskontna stopa pri kojoj je ra čunovodstvena vrijednost vrijednosnog papira jednaka sadašnjoj 
vrijednosti budu ćeg nov čanog toka.  
— Kamatni ugovor o razmjeni:  ugovor o razmjeni nov čanih tokova, koji predstavljaju tokove periodi čnih kamatnih 
pla ćanja, s drugom ugovornom stranom, ili u jednoj valuti ili‚ u slu čaju me đuvalutnih transakcija, u dvije razli čite 
valute.  
— Me đunarodni ra čunovodstveni standardi:  Me đunarodni ra čunovodstveni standardi (MRS), Me đunarodni standardi financij ­
skog izvještavanja i tuma čenja (tuma čenja SIC-IFRIC), naknadne izmjene tih standarda i tuma čenja, budu ći standardi i 
tuma čenja koje donese Europska unija.  
— Me đunarodni identifikacijski broj vrijednosnih papira (ISIN):  broj koji izdaje odgovaraju će nadležno tijelo za izdavanje.  
— Obveza:  sadašnja obveza društva koja proizlazi iz prošlih doga đaja, za čiju se namiru o čekuje da će dovesti do odljeva 
iz društva resursa koji čine ekonomsku korist.  
— Tržišna cijena:  cijena koja se kotira za instrument na zlato, stranu valutu ili vrijednosne papire, obi čno ne uklju čuje 
ste čene ili umanjene kamate, ili na organiziranom tržištu, npr. burzi ili na neorganiziranom tržištu, npr. izvanbur ­
zovnom tržištu.  
— Datum dospije ća: datum kada dospijeva nominalna vrijednost/glavnica i u cijelosti se može isplatiti imatelju.  
— Srednja tržišna cijena:  aritmeti čka sredina izme đu prodajne i kupovne cijene za vrijednosni papir, koja se temelji na 
kotacijama za transakcije uobi čajenog tržišnog opsega od strane priznatih „odr žavatelja” tržišta ili priznatih burza, te 
koja se upotrebljava u postupku tromjese čne revalorizacije.  
— Srednji tržišni te čajevi:  referentni te čajevi eura koji se uobi čajeno temelje na redovitom postupku usuglašavanja izme đu 
središnjih banaka unutar i izvan ESSB-a, koje se obi čno odvija u 14.15 po srednjoeuropskom vremenu, te koji se 
upotrebljavaju u postupku tromjese čne revalorizacije.  
— Opcija:  ugovor koji imatelju daje pravo, no ne i obvezu, da otkupi ili proda odre đenu koli činu odre đenih dionica, 
robe, valuta, indeksa ili duga, po odre đenoj cijeni u odre đenom razdoblju ili na datum isteka prava iz opcije.  
— Premija:  razlika izme đu nominalne vrijednosti vrijednosnog papira i njegove cijene, ako je ta cijena viša od nominalne 
vrijednosti.  
— Rezervacije:  iznosi koji se izdvajaju prije utvr đivanja dobiti ili gubitka, za osiguranje od neke poznate ili o čekivane 
obveze ili rizika, čiji se trošak ne može to čno odrediti (vidjeti „Pri čuve”). Rezervacije za budu će obveze i troškove ne 
smiju se upotrebljavati za ispravak vrijednosti imovine.  
— Realizirani dobitak/gubitak:  dobitak/gubitak koji proizlazi iz razlike izme đu prodajne cijene bilan čne stavke i njezinog 
ispravljenog troška nabave.HR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 245
 
— Pri čuve: iznos izdvojen iz raspoložive dobiti, koji nije namijenjen podmirenju neke odre đene obveze, nepredvi đenog 
izdatka ili o čekivanog smanjenja vrijednosti imovine za koje je poznato da postoji na datum bilance.  
— Ra čuni revalorizacije:  bilan čni ra čuni za evidentiranje razlike u vrijednosti imovine ili obveza izme đu ispravljenog troška 
njezina stjecanja i njezina vrednovanja po tržišnoj cijeni na kraju razdoblja, kada je druga vrijednost viša od prve 
vrijednosti u slu čaju imovine i kada je druga vrijednost niža od prve u slu čaju obveza. Oni uklju čuju razlike u kotaciji 
cijena i/ili tržišnih te čajeva.  
— Obratni repo ugovor:  ugovor prema kojem je imatelj gotovine suglasan s tim da kupi imovinu i istodobno se slaže s 
tim da je ponovno proda po dogovorenoj cijeni, na zahtjev, nakon odre đenog vremena ili u slu čaju nekog nepred ­
viđenog doga đaja. Katkad se repo transakcija ugovara preko tre će stranke (tripartitni repo).  
— Obratna transakcija:  operacija pomo ću koje izvještajni subjekt kupuje (obratni repo) ili prodaje (repo) imovinu u sklopu 
repo ugovora ili provodi kreditne poslove uz kolateral.  
— Vrijednosni papiri koji su u namjenskom portfelju:  namjenska ulaganja koja se drže kao fondovi protustavke koja se 
sastoje od vrijednosnih papira, vlasni čkih instrumenata, sudjeluju ćih udjela i/ili ulaganja u podre đena društva i 
odgovaraju stavki na strani obveza u bilanci, koju je mogu će to čno utvrditi, bez obzira na to postoje li neka 
pravna, zakonska ili druga ograni čenja, npr. mirovinski fondovi, programi otpremnina, rezervacije, kapital, pri čuve.  
— Namira:  radnja kojom se ispunjavaju obveze s obzirom na prijenos sredstava ili imovine izme đu dviju ili više stranki. 
U sklopu transakcija unutar Eurosustava namira se odnosi na eliminiranje neto salda koja proizlaze iz transakcija 
unutar Eurosustava i zahtijeva prijenos imovine.  
— Datum namire:  datum na koji se evidentira kona čan i neopoziv prijenos vrijednosti u poslovnim knjigama relevantne 
institucije za namiru. Namira može biti trenuta čna (u realnom vremenu), u istom danu (na kraju dana) ili na 
dogovoreni datum nakon datuma na koji je obveza bila preuzeta.  
— Posebno pravo vu čenja (SDR):  me đunarodna pri čuva koja nosi kamate, a koju je 1969. uspostavio MMF, kao dopunu 
drugim me đunarodnim pri čuvama država članica.  
— Promptni te čaj: te čaj po kojem se namiruju transakcije na datum promptne transakcije. S obzirom na transakcije 
terminskog ugovora u stranoj valuti, promptni te čaj je onaj te čaj kojem se dodaju terminski bodovi kako bi se dobio 
terminski te čaj. 
— Datum promptne namire:  datum na koji se namiruje promptna transakcija za financijski instrument u skladu s važe ćim 
tržišnim dogovorima za taj financijski instrument.  
— Linearna deprecijacija/amortizacija:  deprecijacija/amortizacija tijekom odre đenog vremena utvr đuje se tako da se trošak 
nabave imovine, umanjen za njezinu procijenjenu preostalu vrijednost, dijeli s procijenjenim korisnim vijekom 
trajanja imovine na temelju  pro rata temporis . 
— Izvršna cijena:  utvr đena cijena za opcijski ugovor po kojoj se može izvršiti opcija.  
— Sintetski instrument:  financijski instrument koji je nastao umjetno, kombiniranjem dvaju ili više instrumenata s ciljem 
ponavljanja nov čanog toka i uzorka vrednovanja drugog instrumenta. To se obi čno radi preko financijskog posred ­
nika.  
— Sustav TARGET2:  transeuropski automatizirani sustav ekspresnih nov čanih transakcija u realnom vremenu na bruto 
na čelu, u skladu sa Smjernicom ESB/2007/2 od 26. travnja 2007. o transeuropskom automatiziranom sustavu 
ekspresnih nov čanih transakcija u realnom vremenu na bruto na čelu (TARGET2) (  1 ). 
— Transakcijski troškovi:  troškovi koji se mogu utvrditi, a koji su povezani s odre đenom transakcijom.  
— Transakcijska cijena:  cijena o kojoj su se dogovorile stranke pri sklapanju ugovora.  
— Nerealizirani dobitak/gubitak:  dobitak/gubitak koji proizlazi iz revalorizacije imovine u usporedbi s ispravljenim 
troškom stjecanja te imovine.HR 246 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15  
( 1 ) SL L 237, 8.9.2007., str. 1.
 PRILOG III.  
OPIS PRISTUPA EVIDENTIRANJU POSLOVNIH DOGA ĐAJA PREMA DATUMU SKLAPANJA POSLA  
(uklju čuju ći „standardni” i „alternativni” pristup iz članka 5.)  
1. Evidentiranje na datum trgovanja  
1.1. Evidentiranje na datum trgovanja provodi se ili pomo ću „standardnog pristupa” ili pomo ću „alternativnog pristupa”.  
1.2. Članak 5. stavak 1. to čka (a) odnosi se na „standardni pristup”.  
1.2.1. Transakcije se knjiže na ra čunima izvanbilan čne evidencije na datum trgovanja. Na datum namire izvanbilan čna se 
knjiženja poništavaju, a transakcije se knjiže u ra čunima bilan čne evidencije.  
1.2.2. Pozicije u stranoj valuti mijenjaju se na datum trgovanja. Zbog toga realizirani dobitak i gubitak, koji proizlaze iz 
neto prodaje, tako đer se izra čunavaju na datum trgovanja. Neto kupnje strane valute utje ču na prosje čni trošak 
valutnog udjela na datum trgovanja.  
1.3. Članak 5. stavak 1. to čka (b) odnosi se na „alternativni pristup”.  
1.3.1. Za razliku od „standardnog pristupa”, ovdje nema dnevnih izvanbilan čnih knjiženja dogovorenih transakcija koje se 
poslije namiruju. Priznavanje realiziranog prihoda i izra čun novih prosje čnih troškova (u slu čaju kupnje strane 
valute) i prosje čnih cijena (u slu čaju kupnje vrijednosnih papira) provode se na datum namire (  1 ). 
1.3.2. Za transakcije dogovorene u jednoj godini koje dospijevaju u idu ćoj godini, priznavanje prihoda tretira se prema 
„standardnom pristupu”. To zna či da realizirani u činci od prodaje utje ču na ra čun dobiti i gubitka u godini u kojoj 
je transakcija bila dogovorena i da kupnje mijenjaju prosje čni te čaj udjela u godini u kojoj je transakcija bila 
dogovorena.  
1.4. Sljede ća tablica prikazuje glavna obilježja dviju tehnika razvijenih za pojedine instrumente u stranoj valuti i za 
vrijednosne papire.  
EVIDENTIRANJE NA DATUM TRGOVANJA  
„Standardni pristup”  „Alternativni pristup”  
Promptne transakcije u stranoj valuti — tretman tijekom godine  
Kupnja  strane valute knjiži se izvanbilan čno na datum 
trgovanja i utje če na prosje čni trošak valutne pozicije od 
tog datuma. 
Dobici i gubici koji proizlaze iz  prodaje  smatraju se 
realiziranima na datum transakcije/trgovanja. Na datum 
namire izvanbilan čna se knjiženja poništavaju i provode 
se bilan čna knjiženja.  Kupnja  strane valute knjiži se u bilanci na datum 
namire i utje če na prosje čni trošak valutne pozicije od 
tog datuma. 
Dobici i gubici koji proizlaze iz  prodaje  smatraju se 
realiziranima na datum namire. Na datum trgovanja ne 
provodi se bilan čno knjiženje.  
Terminske transakcije u stranoj valuti — tretman tijekom godine  
Tretiraju se na isti na čin kao što je opisano za promptne 
transakcije, a knjiže se po promptnom te čaju transakcije.  Kupnja  strane valute knjiži se izvanbilan čno na datum 
promptne namire transakcije i utje če na prosje čni 
trošak valutne pozicije od tog datuma, te po 
promptnom te čaju transakcije.  
Prodaja  strane valute knjiži se izvanbilan čno na datum 
promptne namire transakcije. Dobici i gubici smatraju 
se realiziranima na datum promptne namire transakcije. 
Na datum namire izvanbilan čna se knjiženja poništa ­
vaju i provode se bilan čna knjiženja. 
Opis tretmana na kraju razdoblja vidjeti dolje.HR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 247  
( 1 ) U slu čaju transakcija terminskog ugovora u stranoj valuti, valutni udjel se mijenja na datum promptne namire (tj. obi čno datum 
trgovanja + 2 dana).
 EVIDENTIRANJE NA DATUM TRGOVANJA  
„Standardni pristup”  „Alternativni pristup”  
Promptne i terminske transakcije u stranoj valuti zapo čete u godini 1 s datumom promptne namire 
transakcije u godini 2  
Nije potreban poseban aranžman jer se transakcije 
knjiže na datum trgovanja, a dobici i gubici priznaju 
se na taj datum.  Potrebno tretirati kao kod „standardnog pristupa” (  1 ): 
— Prodaje  strane valute knjiže se izvanbilan čno u 
godini 1 da bi se iskazali realizirani dobici/gubici 
u stranoj valuti u financijskoj godini u kojoj je 
transakcija bila dogovorena. 
— Kupnje  strane valute knjiže se izvanbilan čno u 
godini 1 i utje ču na prosje čni trošak valutne pozicije 
od tog datuma. 
— Revalorizacija valutnog udjela na kraju godine mora 
uzimati u obzir neto  kupnju/prodaju  s datumom 
promptne namire u sljede ćoj financijskoj godini.  
Transakcije vrijednosnim papirima — tretman tijekom godine  
Kupnje i prodaje priznaju se izvanbilan čno na datum 
trgovanja. Dobici i gubici tako đer se priznaju na taj 
datum. Na datum namire izvanbilan čna se knjiženja 
poništavaju, a provode se bilan čna knjiženja, tj. isti 
tretman kao i kod promptnih transakcija u stranoj valu ­
ti. Sve se transakcije evidentiraju na datum namire, me đu­
tim, vidjeti dolje opis tretmana na kraju razdoblja. Stoga 
se u činak na prosje čni trošak cijene, u slu čaju kupnje , i 
dobitke/gubitke, u slu čaju prodaje , priznaje na datum 
namire.  
Transakcije vrijednosnim papirima zapo čete u godini 1 s datumom promptne namire transakcije u 
godini 2  
Nije potreban poseban tretman jer su transakcije i 
njihove posljedice ve ć knjižene na datum trgovanja.  Realizirani dobici i gubici priznaju se u godini 1 na 
kraju razdoblja, tj. imaju isti tretman kao i promptne 
transakcije u stranoj valuti, a kupnje se uklju čuju u 
postupak revalorizacije na kraju godine. (  2 ) 
( 1 ) Kao i obi čno, na čelo zna čajnosti može se primijeniti ako te transakcije nemaju zna čajan u činak na valutnu poziciju i/ili u 
ra čunu dobiti i gubitka. 
( 2 ) Na čelo zna čajnosti može se primijeniti ako te transakcije nemaju zna čajan u činak na valutnu poziciju i/ili u ra čunu dobiti i 
gubitka.  
2. Dnevno knjiženje obra čunatih kamata, uklju čuju ći premije ili diskonte  
2.1 Kamate, premija ili diskont, obra čunati u vezi s financijskim instrumentima nominiranima u stranoj valuti, izra ču­
navaju se i knjiže na dnevnoj osnovi, neovisno o stvarnom nov čanom toku. To zna či da se valutna pozicija mijenja 
onda kada se knjiže te obra čunate kamate, a ne samo onda kada su kamate primljene ili pla ćene (  1 ). 
2.2. Obra čuni za kuponske kamate i amortizacija premije ili diskonta, provode se i knjiže od datuma namire kupnje 
vrijednosnog papira do datuma namire prodaje, ili do roka dospije ća. 
2.3. Niže navedena tablica prikazuje u činak dnevnog knjiženja obra čuna na valutni udio, npr. obveze na temelju 
kamata i amortizirana premija/diskont:  
Dnevno knjiženje obra čunatih kamata kao dio pristupa evidentiranja poslovnih doga đaja prema datumu 
sklapanja posla  
Obra čuni za instrumente nominirane u stranoj valuti provode se i knjiže na dnevnoj osnovi prema te čaju na 
datum knjiženja.  
Učinak na valutni udjel  
Obra čuni utje ču na valutnu poziciju u trenutku kada se knjiže, te se kasnije ne poništavaju. Obra čun se briše kada 
se novac stvarno primi ili plati. Na datum namire stoga nema u činka na valutnu poziciju, budu ći da je obra čun 
uklju čen u poziciju koja se revalorizira pri povremenoj revalorizaciji.HR 248 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15  
( 1 ) Utvr đena su dva pristupa za priznavanje obra čuna. Prvi je „pristup kalendarskog dana”, prema kojemu se obra čuni evidentiraju svakoga 
kalendarskog dana, neovisno o tome je li to dan vikenda, praznik ili radni dan. Drugi pristup je „pristup radnog dana”, prema k ojemu 
se obra čuni knjiže samo radnim danima. Ne postoji preferirani pristup što se ti če odabira pristupa. Me đutim, ako posljednji dan u 
godini nije radni dan, potrebno ga je uklju čiti u obra čun, bez obzira na pristup.
 PRILOG IV.  
SASTAV I PRAVILA VREDNOVANJA BILANCE  ( 1 ) 
IMOVINA  
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
1. 1.  Zlato i potraživanja 
u zlatu  Fizi čko zlato, tj. poluge, kovanice, plo čice, 
grumeni u pohrani ili „u izradi”. Nefizi čko 
zlato, poput salda u zlatu na ra čunima po 
viđenju (neraspore đeni ra čuni), oro čeni depo ­
ziti i potraživanja u zlatu koja proizlaze iz 
sljede ćih transakcija: (a) više ili niže vredno ­
vane transakcije; i (b) zamjene lokacije zlata 
ili čisto će zlata, ako je razlika izme đu izda ­
vanja i primitka ve ća od jednog radnog dana.  Tržišna vrijednost  Obvezno  
2. 2.  Potraživanja od 
rezidenata izvan 
euro podru čja 
nominirana u 
stranoj valuti  Potraživanja u stranoj valuti od drugih 
ugovornih stranki, koje su rezidenti izvan 
euro podru čja, uklju čuju ći me đunarodne i 
nadnacionalne institucije i središnje banke 
izvan euro podru čja. 
2.1.  2.1.  Potraživanja od 
Me đunarodnog 
monetarnog fonda 
(MMF)  (a) Prava vu čenja u sklopu tranše pri čuve (neto)  
Državna kvota minus stanja u eurima na 
raspolaganju MMF-u. Ra čun br. 2 MMF-a 
(ra čun za administrativne troškove u 
eurima) može biti uklju čen u tu stavku 
ili u stavku „Obveze u eurima prema rezi ­
dentima izvan euro podru čja”. (a) Prava vu čenja u sklopu tranše pri čuve (neto)  
Nominalna vrijednost, prera čunata po 
tržišnom te čaju. Obvezno  
(b) Posebna prava vu čenja 
Udjeli u posebnim pravima vu čenja (bru ­
to). (b) Posebna prava vu čenja 
Nominalna vrijednost, prera čunata po 
tržišnom te čaju. Obvezno  
(c) Ostala potraživanja  
Op ći sporazumi o zaduživanju, krediti iz 
posebnih sporazuma o zaduživanju, 
depoziti u fondovima kojima upravlja 
MMF.  (c) Ostala potraživanja  
Nominalna vrijednost, prera čunata po 
tržišnom te čaju. Obvezno  
2.2.  2.2.  Salda kod banaka i 
ulaganja u vrijed ­
nosne papire, 
inozemni krediti i 
ostala inozemna 
imovina  (a) Salda kod banaka izvan euro podru čja osim 
onih pod stavkom imovine 11.3.  „Ostala 
financijska imovina ” 
Teku ći ra čuni, oro čeni depoziti, preko ­
no ćni depozit, obratne repo transakcije.  (a) Salda kod banaka izvan euro podru čja 
Nominalna vrijednost, prera čunata po 
tržišnom te čaju. ObveznoHR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 249  
( 1 ) Objavljivanje koje se odnosi na euro nov čanice u optjecaju, naknadu na neto potraživanja/obveze unutar Eurosustava koja proizlazi iz raspodjele euro nov čanica unutar 
Eurosustava i monetarni prihod potrebno je uskladiti u objavljenim godišnjim financijskim izvještajima nacionalnih središnjih b anaka. Stavke koje treba uskladiti ozna čene 
su zvjezdicom u prilozima IV., VIII. i IX.
 Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
(b) Ulaganja u vrijednosne papire izvan euro 
podru čja osim onih pod stavkom imovine 
11.3.  „Ostala financijska imovina ” 
Mjenice i obveznice, blagajni čki zapisi, 
obveznice bez kupona, vrijednosni 
papiri nov čanog tržišta, vlasni čki instru ­
menti koji se drže kao dio deviznih 
pri čuva, svi izdani od rezidenata izvan 
euro podru čja. (b) i.  Utrživi vrijednosni papiri, osim onih koji 
se drže do dospije ća 
Tržišna cijena i tržišni te čaj. 
Sve premije ili diskonti se amortizira ­
ju. Obvezno  
ii. Utrživi vrijednosni papiri klasificirani kao 
oni koji se drže do dospije ća 
Trošak nabave koji podliježe 
umanjenju i tržišnom te čaju. 
Sve premije ili diskonti se amortizira ­
ju. Obvezno  
iii. Neutrživi vrijednosni papiri  
Trošak nabave koji podliježe 
umanjenju i tržišnom te čaju. 
Sve premije ili diskonti se amortizira ­
ju. Obvezno  
iv. Utrživi vlasni čki instrumenti  
Tržišna cijena i tržišni te čaj. Obvezno  
(c) Inozemni krediti (depoziti) izvan euro podru čja 
osim onih pod stavkom imovine 11.3.  
„Ostala financijska imovina ” (c) Inozemni krediti  
Depoziti po nominalnoj vrijednosti, 
prera čunati po tržišnom te čaju. Obvezno  
(d) Ostala inozemna imovina  
Nov čanice i kovanice izvan euro podru ­ 
čja. (d) Ostala inozemna imovina  
Nominalna vrijednost prera čunata po 
tržišnom te čaju. Obvezno  
3. 3.  Potraživanja od 
rezidenata euro 
podru čja nomini ­
rana u stranoj valuti  (a) Ulaganja u vrijednosne papire unutar euro 
podru čja osim onih pod stavkom imovine 
11.3.  „Ostala financijska imovina ” 
Mjenice i obveznice, blagajni čki zapisi, 
obveznice bez kupona, vrijednosni 
papiri nov čanog tržišta, vlasni čki instru ­
menti koji se drže kao dio deviznih 
pri čuva, svi izdani od rezidenata euro 
podru čja. (a) i.  Utrživi vrijednosni papiri, osim onih koji 
se drže do dospije ća 
Tržišna cijena i tržišni te čaj. 
Sve premije ili diskonti se amortizira ­
ju. Obvezno  
ii. Utrživi vrijednosni papiri klasificirani kao 
oni koji se drže do dospije ća 
Trošak nabave koji podliježe 
umanjenju i tržišnom te čaju. 
Sve premije ili diskonti se amortizira ­
ju. Obvezno  
iii. Neutrživi vrijednosni papiri  
Trošak nabave koji podliježe 
umanjenju i tržišnom te čaju. 
Sve premije ili diskonti se amortizira ­
ju. ObveznoHR 250 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
iv. Utrživi vlasni čki instrumenti  
Tržišna cijena i tržišni te čaj. Obvezno  
(b) Ostala potraživanja od rezidenata euro 
podru čja osim onih pod stavkom imovine 
11.3.  „Ostala financijska imovina ” 
Krediti, depoziti, obratne repo transakcije, 
ostalo kreditiranje.  (b) Ostala potraživanja  
Depoziti i ostalo kreditiranje po nomi ­
nalnoj vrijednosti, prera čunatoj po trži ­ 
šnom te čaju. Obvezno  
4. 4.  Potraživanja od 
rezidenata izvan 
euro podru čja 
nominirana u 
eurima  
4.1. 4.1.  Salda kod banaka, 
ulaganja u vrijed ­
nosne papire i 
krediti  (a) Salda kod banaka izvan euro podru čja osim 
onih pod stavkom imovine 11.3.  „Ostala 
financijska imovina ” 
Teku ći ra čuni, oro čeni depoziti, preko ­
no ćni depoziti. Obratne repo transakcije 
povezane s upravljanjem vrijednosnim 
papirima nominiranima u eurima.  (a) Salda kod banaka izvan euro podru čja 
Nominalna vrijednost.  Obvezno  
(b) Ulaganja u vrijednosne papire izvan euro 
podru čja osim onih pod stavkom imovine 
11.3.  „Ostala financijska imovina ” 
Vlasni čki vrijednosni papiri, mjenice i 
obveznice, blagajni čki zapisi, obveznice 
bez kupona, vrijednosni papiri nov čanog 
tržišta, svi izdani od rezidenata izvan 
euro podru čja. (b) i.  Utrživi vrijednosni papiri, osim onih koji 
se drže do dospije ća 
Tržišna cijena. 
Sve premije ili diskonti se amortizira ­
ju. Obvezno  
ii. Utrživi vrijednosni papiri klasificirani kao 
oni koji se drže do dospije ća 
Trošak nabave koji podliježe umanje ­
nju. 
Sve premije ili diskonti se amortizira ­
ju. Obvezno  
iii. Neutrživi vrijednosni papiri  
Trošak nabave koji podliježe umanje ­
nju. 
Sve premije ili diskonti se amortizira ­
ju. Obvezno  
iv. Utrživi vlasni čki instrumenti  
Tržišna cijena.  Obvezno  
(c) Krediti izvan euro podru čja osim onih pod 
stavkom imovine 11.3.  „Ostala financijska 
imovina ” (c) Krediti izvan euro podru čja 
Depoziti po nominalnoj vrijednosti.  Obvezno  
(d) Vrijednosni papiri osim onih pod stavkom 
imovine 11.3.  „Ostala financijska imovina ”, 
koje izdaju subjekti izvan euro podru čja 
Vrijednosni papiri koje izdaju nadnacio ­
nalne i me đunarodne organizacije, npr. 
Europska investicijska banka, bez obzira 
na njihovu geografsku lokaciju.  (d) i.  Utrživi vrijednosni papiri osim onih koji 
se drže do dospije ća 
Tržišna cijena. 
Sve premije ili diskonti se amortizira ­
ju. ObveznoHR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 251
 
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
ii. Utrživi vrijednosni papiri klasificirani kao 
oni koji se drže do dospije ća 
Trošak nabave koji podliježe umanje ­
nju. 
Sve premije ili diskonti se amortizira ­
ju. Obvezno  
iii. Neutrživi vrijednosni papiri  
Trošak nabave koji podliježe umanje ­
nju. 
Sve premije ili diskonti se amortizira ­
ju. Obvezno  
4.2.  4.2.  Potraživanja koja 
proizlaze iz kredita 
u sklopu ERM II  Kreditiranje u skladu s uvjetima iz ERM II.  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
5. 5.  Krediti kreditnim 
institucijama iz euro 
podru čja, vezani uz 
operacije monetarne 
politike, nominirani 
u eurima  Stavke 5.1. do 5.5.: transakcije u skladu s 
odgovaraju ćim instrumentima monetarne 
politike, opisane u Prilogu I. Smjernici 
ESB/2000/7 od 31. kolovoza 2000. o instru ­
mentima i postupcima monetarne politike 
Eurosustava. (  3 ) 
5.1 5.1.  Glavne operacije 
refinanciranja  Redovite obratne transakcije kojima se osigu ­
rava likvidnost, s tjednom u čestaloš ću i uobi ­ 
čajenim dospije ćem od tjedan dana.  Nominalna vrijednost ili repo trošak.  Obvezno  
5.2.  5.2.  Operacije dugoro č­
nijeg refinanciranja  Redovite obratne transakcije kojima se osigu ­
rava likvidnost, s mjese čnom u čestaloš ću i 
uobi čajenim dospije ćem od 3 mjeseca.  Nominalna vrijednost ili repo trošak.  Obvezno  
5.3.  5.3.  Obratne operacije 
fine prilagodbe  Obratne transakcije koje se provode kao 
povremene transakcije za potrebe fine prila ­
godbe.  Nominalna vrijednost ili repo trošak.  Obvezno  
5.4.  5.4.  Obratne strukturne 
operacije  Obratne transakcije kojima se strukturna 
pozicija Eurosustava prilago đava u odnosu 
na financijski sektor.  Nominalna vrijednost ili repo trošak.  Obvezno  
5.5.  5.5.  Mogu ćnost grani čne 
posudbe od 
središnje banke  Prekono ćni kredit za likvidnost po unaprijed 
odre đenoj kamatnoj stopi na temelju prihva ­
tljive imovine (stalno raspoloživa mogu ć­
nost).  Nominalna vrijednost ili repo trošak.  Obvezno  
5.6.  5.6.  Krediti vezani uz 
poziv na uplatu 
marže  Dodatni kredit kreditnim institucijama, koji 
proizlazi iz pove ćanja vrijednosti odnosne 
imovine s obzirom na drugi kredit tim 
kreditnim institucijama.  Nominalna vrijednost ili trošak nabave.  ObveznoHR 252 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
6. 6.  Ostala potraživanja 
od kreditnih institu ­
cija iz euro podru ­ 
čja, nominirana u 
eurima  Teku ći ra čuni, oro čeni depoziti, prekono ćni 
depoziti, obratne repo transakcije povezane 
s upravljanjem portfeljima vrijednosnih 
papira pod stavkom imovine 7. „Vrijednosni 
papiri rezidenata euro podru čja nominirani u 
eurima”, uklju čuju ći transakcije koje proizlaze 
iz preoblikovanja nekadašnjih deviznih 
pri čuva euro podru čja i druga potraživanja. 
Korespondentni ra čuni u drugim stranim 
kreditnim institucijama euro podru čja. 
Ostala potraživanja i operacije koje nisu 
povezane s operacijama monetarne politike 
Eurosustava. Sva potraživanja koja proizlaze 
iz operacija monetarne politike koje je 
zapo čeo NSB prije pridruživanja Eurosustavu.  Nominalna vrijednost ili trošak nabave.  Obvezno  
7. 7.  Vrijednosni papiri 
rezidenata euro 
podru čja nominirani 
u eurima  
7.1. 7.1.  Vrijednosni papiri 
koji se drže za 
potrebe monetarne 
politike  Vrijednosni papiri izdani u euro podru čju 
koji se drže za potrebe monetarne politike. 
Dužni čki certifikati ESB-a koji su kupljeni za 
potrebe fine prilagodbe.  (a) Utrživi vrijednosni papiri osim onih koji se 
drže do dospije ća 
Tržišna cijena. 
Sve premije ili diskonti se amortiziraju.  Obvezno  
(b) Utrživi vrijednosni papiri klasificirani kao oni 
koji se drže do dospije ća 
Trošak nabave koji podliježe umanjenju 
(trošak nabave kada se umanjenje 
pokriva rezervacijom Eurosustava pod 
stavkom obveza 13. to čkom (b) „Rezer ­
vacije”). 
Sve premije ili diskonti se amortiziraju  Obvezno  
(c) Neutrživi vrijednosni papiri  
Trošak nabave koji podliježe umanjenju. 
Sve premije ili diskonti se amortiziraju.  Obvezno  
7.2.  7.2.  Ostali vrijednosni 
papiri  Vrijednosni papiri osim onih pod stavkom 
imovine 7.1. „Vrijednosni papiri koji se drže 
za potrebe monetarne politike” i pod 
stavkom imovine 11.3. „Ostala financijska 
imovina”, mjenice i obveznice, blagajni čki 
zapisi, obveznice bez kupona, vrijednosni 
papiri nov čanog tržišta u izravnom vlasni ­ 
štvu, uklju čuju ći državne vrijednosne papire 
koji potje ču još iz vremena prije EMU, nomi ­
nirani u eurima. Vlasni čki vrijednosni papiri.  (a) Utrživi vrijednosni papiri osim onih koji se 
drže do dospije ća 
Tržišna cijena. 
Sve premije ili diskonti se amortiziraju.  Obvezno  
(b) Utrživi vrijednosni papiri klasificirani kao oni 
koji se drže do dospije ća 
Trošak nabave koji podliježe umanjenju. 
Sve premije ili diskonti se amortiziraju.  ObveznoHR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 253
 
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
(c) Neutrživi vrijednosni papiri  
Trošak nabave koji podliježe umanjenju. 
Sve premije ili diskonti se amortiziraju.  Obvezno  
(d) Utrživi vlasni čki instrumenti  
Tržišna cijena.  Obvezno  
8. 8.  Dug op će države 
nominiran u eurima  Potraživanja od države koja proizlaze iz 
vremena prije EMU (neutrživi vrijednosni 
papiri, krediti).  Depoziti/krediti po nominalnoj vrijednosti, 
neutrživi vrijednosni papiri po trošku naba ­
ve. Obvezno  
— 9.  Potraživanja unutar 
Eurosustava  + ) 
— 9.1.  Sudjeluju ći udio u 
ESB-u  + ) Stavka samo u bilanci NSB-a. 
Udio u kapitalu ESB-a svake nacionalne 
središnje banke, u skladu s Ugovorom i rele ­
vantnim klju čem kapitala i doprinosima 
prema članku 48. stavku 2. Statuta ESSB-a.  Trošak nabave.  Obvezno  
— 9.2.  Potraživanja koja 
odgovaraju prije ­
nosu deviznih 
pri čuva  + ) Stavka samo u bilanci NSB-a. 
Potraživanja od ESB-a nominirana u eurima s 
obzirom na po četne i dodatne prijenose 
deviznih pri čuva prema članku 30. Statuta 
ESSB-a.  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
— 9.3.  Potraživanja vezana 
uz izdavanje dužni ­ 
čkih certifikata ESB- 
a + ) Stavka samo u bilanci ESB-a. 
Potraživanja unutar Eurosustava od nacio ­
nalnih središnjih banaka, koja proizlaze iz 
izdavanja dužni čkih certifikata ESB-a.  Trošak nabave.  Obvezno  
— 9.4.  Neto potraživanja 
koja se odnose na 
raspodjelu euro 
nov čanica unutar 
Eurosustava  + ) (*) Za nacionalne središnje banke: neto potraži ­
vanja povezana s primjenom klju ča za raspo ­
djelu nov čanica, tj. uklju čuju ći salda unutar 
Eurosustava, povezana s izdavanjem euro 
nov čanica od ESB-a, kompenzacijskim 
iznosom i njegovim uknjiženjem u svrhu 
uravnoteženja, kao što je odre đeno 
Odlukom ESB/2010/23 od 25. studenoga 
2010. o raspodjeli monetarnog prihoda 
nacionalnih središnjih banaka država članica 
čija je valuta euro. (  4 ) 
Za ESB: potraživanja povezana s izdavanjem 
nov čanica od ESB-a, u skladu s Odlukom 
ESB/2010/29.  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
— 9.5.  Ostala potraživanja 
unutar Eurosustava 
(neto)  + ) Neto pozicija sljede ćih podstavki:  
(a) neto potraživanja koja proizlaze iz salda 
na ra čunima u sustavu TARGET2 nacio ­
nalnih središnjih banaka, tj. neto iznos 
potraživanja i obveza — vidjeti tako đer 
stavku obveza 10.4. „Ostale obveze 
unutar Eurosustava (neto)”;  (a) Nominalna vrijednost.  ObveznoHR 254 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
(b) potraživanja na temelju razlike izme đu 
monetarnog prihoda koji se udružuje i 
preraspore đuje. Relevantno samo za 
razdoblje izme đu knjiženja monetarnog 
prihoda kao dio postupaka na kraju 
godine i njegove namire posljednjeg 
radnog dana u sije čnju svake godine:  (b) Nominalna vrijednost.  Obvezno  
(c) ostala mogu ća potraživanja unutar 
Eurosustava, nominirana u eurima, uklju ­ 
čuju ći privremeno raspore đivanje prihoda 
ESB-a. (*)  (c) Nominalna vrijednost.  Obvezno  
9. 10.  Stavke u postupku 
namire  Salda na ra čunu za namiru (potraživanja), 
uklju čuju ći čekove u optjecaju.  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
9. 11.  Ostala imovina  
9. 11.1.  Kovanice euro 
podru čja Euro kovanice ako NSB nije zakoniti izdava ­
telj. Nominalna vrijednost.  Obvezno  
9. 11.2.  Materijalna i nema ­
terijalna dugotrajna 
imovina  Zemljišta i zgrade, namještaj i oprema uklju ­ 
čuju ći ra čunalnu opremu, softver.  Trošak nabave umanjen za amortizaciju. 
Stopa amortizacije: 
— ra čunala i njihov hardver/softver i 
motorna vozila: 4 godine, 
— oprema, namještaj i postrojenje u zgradi: 
10 godina, 
— zgrade i kapitalizirani glavni troškovi 
obnove: 25 godina. 
Kapitalizacija rashoda: ograni čenog iznosa 
(manje od 10 000 EUR bez PDV-a: bez kapi ­
talizacije).  Preporu čeno 
9. 11.3.  Ostala financijska 
imovina  — Sudjeluju ći udjeli i ulaganja u podre đena 
društva, vlasni čki vrijednosni papiri koji 
se drže iz strateških razloga/razloga poli ­
tike. 
— Vrijednosni papiri, uklju čuju ći vlasni čke 
vrijednosne papire i druge financijske 
instrumente i salda (npr. oro čeni depoziti 
i teku ći ra čuni), koji se drže kao 
namjenski portfelj. 
— Obratne repo transakcije s kreditnim 
institucijama, vezane uz upravljanje port ­
feljima vrijednosnih papira iz ove stavke.  (a) Utrživi vlasni čki instrumenti  
Tržišna cijena.  Preporu čeno 
(b) Sudjeluju ći udjeli i nelikvidne dionice i svi 
ostali vlasni čki instrumenti koji se drže kao 
trajno ulaganje  
Trošak nabave koji podliježe umanjenju.  Preporu čeno 
(c) Ulaganje u podre đena društva ili zna čajni 
udjeli  
Neto vrijednost imovine.  Preporu čeno 
(d) Utrživi vrijednosni papiri osim onih koji se 
drže do dospije ća 
Tržišna cijena. 
Sve premije ili diskonti se amortiziraju.  Preporu čenoHR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 255
 
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
(e) Utrživi vrijednosni papiri klasificirani kao oni 
koji se drže do dospije ća ili kao trajno 
ulaganje  
Trošak nabave koji podliježe umanjenju. 
Sve premije ili diskonti se amortiziraju.  Preporu čeno 
(f) Neutrživi vrijednosni papiri  
Trošak nabave koji podliježe umanjenju. 
Sve premije ili diskonti se amortiziraju.  Preporu čeno 
(g) Salda u bankama i krediti  
Nominalna vrijednost, prera čunata po 
tržišnom te čaju ako su salda ili depoziti 
nominirani u stranim valutama.  Preporu čeno 
9. 11.4.  Revalorizacijske 
razlike za izvanbi ­
lan čne instrumente  Rezultati vrednovanja terminskih ugovora u 
stranoj valuti, valutnih ugovora o razmjeni, 
kamatnih ugovora o razmjeni, terminskih 
ugovora o kamatnoj stopi, terminskih tran ­
sakcija vrijednosnim papirima, promptnih 
transakcija u stranoj valuti od datuma trgo ­
vanja do datuma namire.  Neto pozicija izme đu terminskog i 
promptnog te čaja, po tržišnom te čaju. Obvezno  
9. 11.5.  Obra čunati prihodi i 
unaprijed pla ćeni 
troškovi  Prihod koji nije dospio u izvještajnom 
razdoblju, no može se pripisati izvještajnom 
razdoblju. Unaprijed pla ćeni rashodi i pla ćene 
obra čunate kamate (tj. obra čunate kamate 
kupljene s vrijednosnim papirom).  Nominalna vrijednost, devize prera čunate po 
tržišnom te čaju. Obvezno  
9. 11.6.  Razno  Predujmovi, krediti i druge manje stavke. 
Prolazni ra čuni revalorizacije (bilan čna stavka 
samo tijekom godine: nerealizirani gubici na 
datume revalorizacije tijekom godine, koji 
nisu pokriveni odgovaraju ćim ra čunima reva ­
lorizacije pod stavkom obveza „Ra čuni reva ­
lorizacije”). Zajmovi na povjereni čkoj osnovi. 
Ulaganja povezana s depozitima u zlatu klije ­
nata. Kovanice nominirane u jedinicama 
nacionalnih valuta euro podru čja. Teku ći 
izdaci (neto akumulirani gubitak), gubitak iz 
prethodne godine prije pokri ća. Neto miro ­
vinska sredstva.  Nominalna vrijednost ili trošak nabave.  Preporu čeno 
Prolazni ra čuni revalorizacije  
Revalorizacijska razlika izme đu prosje čnog 
troška i tržišne vrijednosti, devize prera ču­
nate po tržišnom te čaju. Obvezno  
Ulaganja povezana s depozitima u zlatu klijenata  
Tržišna vrijednost.  Obvezno  
Nepodmirena potraživanja koja proizlaze iz 
statusa neispunjavanja obveza drugih 
ugovornih stranki Eurosustava u sklopu 
kreditnih operacija Eurosustava.  Nepodmirena potraživanja (koja proizlaze iz 
statusa neispunjavanja obveza)  
Nominalna/nadoknadiva vrijednost (prije/ 
nakon podmirenja gubitaka).  Obvezno  
Imovina ili potraživanja (od tre ćih stranki) 
prisvojena i/ili ste čena u sklopu realizacije 
kolaterala koji su ponudile druge ugovorne 
strane Eurosustava koje nisu ispunile svoju 
obvezu.  Imovina ili potraživanja (koja proizlaze iz statusa 
neispunjavanja obveza)  
Trošak nabave (prera čunat po tržišnom 
tečaju u vrijeme stjecanja ako je financijska 
imovina nominirana u stranoj valuti).  ObveznoHR 256 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
— 12.  Gubitak teku će 
godine  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
(*) Stavke koje treba uskladiti. Vidjeti uvodnu izjavu 5. iz ove Smjernice. 
( 1 ) Broj u prvom stupcu se odnosi na formate bilance iz Priloga V., VI. i VII. (tjedni financijski izvještaji i konsolidirana god išnja bilanca Eurosustava). Broj u drugom stupcu 
odnosi se na format bilance iz Priloga VIII. (godišnja bilanca središnje banke). Stavke ozna čene s „  + )” konsolidiraju se u tjednim financijskim izvještajima Eurosustava. 
( 2 ) Sastav i pravila vrednovanja navedeni u ovom Prilogu smatraju se obveznima za izvještaje ESB-a i za svu zna čajnu imovinu i obveze u izvještajima nacionalnih središnjih 
banaka za potrebe Eurosustava, odnosno zna čajnu za djelovanje Eurosustava. 
( 3 ) SL L 310, 11.12.2000., str. 1. 
( 4 ) Vidjeti SL L 35, 9.2.2011., str. 17. Odluka ESB/2010/23 donesena prije objavljivanja Smjernice ESB/2010/20.  
OBVEZE  
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
1. 1.  Nov čanice u optje ­
caju  (*) (a) Euronov čanice, plus/minus uskla đenja 
koja se odnose na primjenu klju ča za 
raspodjelu nov čanica u skladu s 
Odlukom ESB/2010/23 i Odlukom ESB/ 
2010/29.  (a) Nominalna vrijednost.  Obvezno  
(b) Nov čanice nominirane u jedinicama 
nacionalne valute euro podru čja u 
godini prelaska na gotovinu eura.  (b) Nominalna vrijednost.  Obvezno  
2. 2.  Obveze prema 
kreditnim instituci ­
jama euro podru čja 
vezane uz operacije 
monetarne politike, 
nominirane u 
eurima  Stavke 2.1., 2.2., 2.3. i 2.5.: depoziti u 
eurima, kao što je opisano u Prilogu I. Smjer ­
nici ESB/2000/7.  
2.1. 2.1.  Teku ći ra čuni (koji 
obuhva ćaju sustav 
obveznih pri čuva)  Ra čuni u eurima kreditnih institucija koji su 
uklju čeni u popis financijskih institucija koje 
podliježu obveznim pri čuvama prema Statutu 
ESSB-a. Ova stavka ponajprije sadrži ra čune 
koji se upotrebljavaju radi držanja obveznih 
pri čuva.  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
2.2.  2.2.  Nov čani depoziti  Prekono ćni depoziti uz unaprijed odre đenu 
kamatnu stopu (stalno raspoloživa mogu ć­
nost).  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
2.3.  2.3.  Oro čeni depoziti  Naplata za potrebe apsorpcije likvidnosti 
zbog operacija fine prilagodbe.  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
2.4.  2.4.  Obratne operacije 
fine prilagodbe  Transakcije povezane s monetarnom poli ­
tikom s ciljem apsorpcije likvidnosti.  Nominalna vrijednost ili repo trošak.  Obvezno  
2.5.  2.5.  Depoziti vezani uz 
poziv na uplatu 
marže  Depoziti kreditnih institucija koji proizlaze iz 
smanjenja vrijednosti odnosne imovine po 
kreditima tim kreditnim institucijama.  Nominalna vrijednost.  ObveznoHR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 257
 
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
3. 3.  Ostale obveze 
prema kreditnim 
institucijama iz euro 
podru čja, nomini ­
rane u eurima  Repo transakcije u vezi s istodobnim 
obratnim repo transakcijama za upravljanje 
portfeljima vrijednosnih papira u sklopu 
stavke imovine pod 7. „Vrijednosni papiri 
rezidenata euro podru čja nominirani u euri ­
ma”. Ostale operacije koje nisu povezane s 
operacijama monetarne politike Eurosustava. 
Bez teku ćih ra čuna kreditnih institucija. 
Sve obveze/depoziti koji proizlaze iz opera ­
cija monetarne politike koje je zapo čela 
središnja banka prije pridruživanja Eurosusta ­
vu. Nominalna vrijednost ili repo trošak.  Obvezno  
4. 4.  Izdani dužni čki 
certifikati  Stavka samo u bilanci ESB-a — za nacio ­
nalne središnje banke prijelazna stavka 
bilance. 
Dužni čki certifikati kao što su opisani u 
Prilogu I. Smjernici ESB/2000/7. Diskontni 
zapis, izdan s ciljem apsorpcije likvidnosti.  Trošak nabave. 
Svi diskonti se amortiziraju.  Obvezno  
5. 5.  Obveze prema 
ostalim rezidentima 
euro podru čja, 
nominirane u 
eurima  
5.1. 5.1.  Op ća država  Teku ći ra čuni, oro čeni depoziti, depoziti koji 
se vra ćaju na zahtjev.  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
5.2.  5.2.  Ostale obveze  Teku ći ra čuni osoblja, trgova čkih društava i 
klijenata, uklju čuju ći financijske institucije na 
popisu institucija izuzetih od obveze držanja 
obveznih pri čuva (vidjeti stavku obveza pod 
2.1. „Teku ći ra čuni”), oro čeni depoziti, depo ­
ziti koji se vra ćaju na zahtjev.  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
6. 6.  Obveze prema rezi ­
dentima izvan euro 
podru čja, nomini ­
rane u eurima  Teku ći ra čuni, oro čeni depoziti, depoziti koji 
se vra ćaju na zahtjev, uklju čuju ći ra čune koji 
se drže za potrebe pla ćanja i ra čuni koji se 
drže za potrebe upravljanja pri čuvama: 
drugih banaka, središnjih banaka, me đu­
narodnih/nadnacionalnih institucija, uklju ču­
jući Europsku komisiju, teku ći ra čuni ostalih 
deponenata. Repo transakcije vezane uz isto ­
dobne obratne repo transakcije za upravljanje 
vrijednosnim papirima nominiranima u 
eurima. 
Salda na ra čunima sustava TARGET2 središ ­
njih banaka država članica čija valuta nije 
euro.  Nominalna vrijednost ili repo trošak.  Obvezno  
7. 7.  Obveze prema rezi ­
dentima euro 
podru čja, nomini ­
rane u stranoj valuti  Teku ći ra čuni, obveze u sklopu repo transak ­
cija, obi čno investicijske transakcije u kojima 
se upotrebljava imovina u stranoj valuti ili 
zlato.  Nominalna vrijednost, prera čunavanje po 
tržišnom te čaju. Obvezno  
8. 8.  Obveze prema rezi ­
dentima izvan euro 
podru čja, nomini ­
rane u stranoj valutiHR 258 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
8.1. 8.1.  Depoziti, salda i 
ostale obveze  Teku ći ra čuni, obveze u sklopu repo transak ­
cija, obi čno investicijske transakcije u kojima 
se upotrebljava imovina u stranoj valuti ili 
zlato.  Nominalna vrijednost, prera čunavanje po 
tržišnom te čaju. Obvezno  
8.2.  8.2.  Obveze koje proi ­
zlaze iz kredita u 
sklopu ERM II  Zaduživanje prema uvjetima ERM II.  Nominalna vrijednost, prera čunavanje po 
tržišnom te čaju. Obvezno  
9. 9.  Protustavka 
posebnim pravima 
vu čenja koja dodje ­
ljuje MMF  Stavka nominirana u posebnim pravima 
vu čenja koja pokazuje iznos posebnih prava 
vu čenja koja je prvobitno dodijelio MMF 
odre đenoj državi/NSB-u.  Nominalna vrijednost, prera čunavanje po 
tržišnom te čaju. Obvezno  
— 10.  Obveze unutar 
Eurosustava  + ) 
— 10.1.  Obveze koje odgo ­
varaju prijenosu 
deviznih pri čuva  + ) Stavka samo u bilanci ESB-a, nominirana u 
eurima.  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
— 10.2.  Obveze povezane s 
izdavanjem dužni ­ 
čkih certifikata ESB- 
a + ) Stavka samo u bilanci NSB-a. 
Obveza unutar Eurosustava prema ESB-u, 
koja proizlazi iz izdavanja dužni čkih certifi ­
kata ESB-a.  Trošak nabave.  Obvezno  
— 10.3.  Neto obveze pove ­
zane s raspodjelom 
euro nov čanica 
unutar Eurosusta ­
va (*) Stavka samo u bilanci NSB-a. 
Za nacionalne središnje banke: neto obveza 
povezana s primjenom klju ča za raspodjelu 
nov čanica, tj. uklju čuju ći salda unutar Euro ­
sustava koja se odnose na izdavanje nov ča­
nica od ESB-a, kompenzacijski iznos i 
njegovo uknjiženje u svrhu uravnoteženja 
kao što je definirano Odlukom ESB/2010/23.  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
— 10.4.  Ostale obveze 
unutar Eurosustava 
(neto)  + ) Neto pozicija sljede ćih podstavki:  
(a) neto obveze koje proizlaze iz salda na 
ra čunima u sustavu TARGET2 i na kore ­
spondentnim ra čunima nacionalnih 
središnjih banaka, tj. neto iznos potraži ­
vanja i obveza — vidjeti tako đer stavku 
imovine 9.5. „Ostala potraživanja unutar 
Eurosustava (neto)”;  (a) Nominalna vrijednost;  Obvezno  
(b) obveze na temelju razlike izme đu 
monetarnog prihoda koji se udružuje i 
preraspore đuje. Relevantno samo za 
razdoblje izme đu knjiženja monetarnog 
prihoda kao dio postupaka na kraju 
godine i njegove namire posljednjeg 
radnog dana u sije čnju svake godine;  (b) Nominalna vrijednost;  Obvezno  
(c) ostale mogu će obveze unutar Eurosu ­
stava, nominirane u eurima, uklju čuju ći 
privremeno raspore đivanje dohotka 
ESB-a (*)  (c) Nominalna vrijednost.  Obvezno  
10. 11.  Stavke u postupku 
namire  Salda na ra čunima za namiru (obveze), uklju ­ 
čuju ći tokove žirodoznaka.  Nominalna vrijednost.  ObveznoHR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 259
 
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
10. 12.  Ostale obveze  
10. 12.1.  Revalorizacijske 
razlike za izvanbi ­
lan čne instrumente  Rezultati vrednovanja terminskih ugovora u 
stranoj valuti, valutnih ugovora o razmjeni, 
kamatnih ugovora o razmjeni, terminskih 
ugovora o kamatnoj stopi, terminskih tran ­
sakcija vrijednosnim papirima, promptnih 
transakcija u stranoj valuti od datuma trgo ­
vanja do datuma namire.  Neto pozicija izme đu terminskog i 
promptnog te čaja, po tržišnom te čaju. Obvezno  
10. 12.2.  Obra čunati rashodi i 
odgo đeni prihodi  Troškovi koji dospijevaju u budu ćem 
vremenskom razdoblju, no odnose se na 
izvještajno razdoblje. 
Prihod primljen u izvještajnom razdoblju, no 
odnosi se na budu će razdoblje.  Nominalna vrijednost, devize prera čunate po 
tržišnom te čaju. Obvezno  
10. 12.3.  Razno  Prolazni porezni ra čuni. Ra čuni za pokri će 
kredita ili garancija u stranoj valuti. Repo 
transakcije s kreditnim institucijama u vezi 
s istovremenim obratnim repo transakcijama 
za upravljanje portfeljima vrijednosnih papira 
pod stavkom imovine 11.3. „Ostala 
financijska imovina”. Obvezni depoziti, osim 
depozita pri čuve. Ostale manje stavke. Teku ći 
prihod (neto akumulirana dobit), dobit iz 
prethodne godine prije raspodjele. Obveze 
na povjereni čkoj osnovi. Depoziti u zlatu 
klijenata. Kovanice u optjecaju u slu čaju da 
je NSB zakoniti izdavatelj. Nov čanice u optje ­
caju, nominirane u jedinicama nacionalne 
valute euro podru čja, koje su prestale biti 
zakonsko sredstvo pla ćanja, ali su još uvijek 
u optjecaju nakon godine prelaska na goto ­
vinu eura, ako ve ć nisu iskazane pod 
stavkom obveza „Rezervacije”. Neto miro ­
vinske obveze.  Nominalna vrijednost ili (repo) trošak.  Preporu čeno 
Depoziti u zlatu klijenata  
Tržišna vrijednost.  Depoziti u 
zlatu klije ­
nata : 
Obvezno  
10. 13.  Rezervacije  (a) Za mirovine, za rizike te čaja, kamatnih 
stopa, kredita i cijene zlata i za ostale 
svrhe, npr. o čekivani budu ći rashodi, 
rezervacije za jedinice nacionalne valute 
euro podru čja, koje su prestale biti 
zakonsko sredstvo pla ćanja, ali su još 
uvijek u optjecaju nakon godine prelaska 
na gotovinu eura, ako ve ć nisu iskazane 
pod stavkom obveza 12.3. „Ostale obve ­
ze/Razno”. 
Doprinosi nacionalnih središnjih banaka 
ESB-u, u skladu s člankom 48. stavkom 
2. Statuta ESSB-a, konsolidiraju se s 
odgovaraju ćim iznosima iz stavke 
imovine 9.1. „Sudjeluju ći udjeli u ESB- 
u” + ); (a) Trošak nabave/nominalna vrijednost;  Preporu čeno 
(b) Za rizik druge ugovorne strane ili kreditni 
rizik koji proizlazi iz operacija monetarne 
politike.  (b) Nominalna vrijednost (razmjerno s 
klju čem upisanog kapitala ESB-a, na 
temelju vrednovanja na kraju godine od 
strane Upravnog vije ća ESB-a).  ObveznoHR 260 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
Bilan čna stavka (  1 ) Kategorizacija sadržaja bilan čnih stavki  Na čelo vrednovanja  Opseg 
primjene (  2 ) 
11. 14.  Ra čuni revaloriza ­
cije Ra čuni revalorizacije koji se odnose na 
kretanje cijena za zlato, za sve vrste vrijedno ­
snih papira nominiranih u eurima, za sve 
vrste vrijednosnih papira nominiranih u 
stranoj valuti, za opcije, razlike u tržišnom 
vrednovanju koje se odnose na izvedenice 
za kamatni rizik, ra čuni revalorizacije koji 
se odnose na kretanje te čaja za svaku neto 
valutnu poziciju, uklju čuju ći valutne ugovore 
o razmjeni/terminske ugovore u stranoj valuti 
i posebna prava vu čenja. 
Doprinosi nacionalnih središnjih banaka ESB- 
u, u skladu s člankom 48. stavkom 2. Statuta 
ESSB-a, konsolidiraju se s odgovaraju ćim 
iznosima iz stavke imovine 9.1. „Sudjeluju ći 
udjeli u ESB-u”  + ). Revalorizacijska razlika izme đu prosje čnog 
troška i tržišne vrijednosti, devize prera ču­
nate po tržišnom te čaju. Obvezno  
12. 15.  Kapital i pri čuve  
12. 15.1.  Kapital  Upla ćeni kapital — kapital ESB-a konsolidira 
se s udjelima u kapitalu nacionalnih središ ­
njih banaka.  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
12. 15.2.  Pri čuve  Zakonske pri čuve i ostale pri čuve. Zadržana 
dobit. 
Doprinosi nacionalnih središnjih banaka ESB- 
u, u skladu s člankom 48. stavkom 2. Statuta 
ESSB-a, konsolidiraju se s odgovaraju ćim 
iznosima iz stavke imovine 9.1. „Sudjeluju ći 
udjeli u ESB-u”  + ). Nominalna vrijednost.  Obvezno  
10. 16.  Dobit teku će godine  Nominalna vrijednost.  Obvezno  
(*) Stavke koje treba uskladiti. Vidjeti uvodnu izjavu 5. iz ove Smjernice. 
( 1 ) Broj u prvom stupcu odnosi se na formate bilance iz priloga V., VI. i VII. (tjedni financijski izvještaji i konsolidirana god išnja bilanca Eurosustava). Broj u drugom stupcu 
odnosi se na format bilance iz Priloga VIII. (godišnja bilanca središnje banke). Stavke ozna čene s „  + )” konsolidiraju se u tjednim financijskim izvještajima Eurosustava. 
( 2 ) Sastav i pravila vrednovanja navedeni u ovom Prilogu smatraju se obveznima za izvještaje ESB-a i za svu zna čajnu imovinu i obveze u izvještajima nacionalnih središnjih 
banaka za potrebe Eurosustava, odnosno zna čajnu za djelovanje Eurosustava.HR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 261
 PRILOG V.  
Konsolidirani tjedni financijski izvještaj Eurosustava: format koji se upotrebljava za objavljivanje nakon završetka tromjese čja 
(u milijunima eura)  
Imovina (1 ) Stanje na 
dan …  Razlika u odnosu na prethodni 
tjedan zbog  
Obveze  Stanje na 
dan …  Razlika u odnosu na prethodni 
tjedan zbog  
transakcija  uskla đivanja 
na kraju 
tromjese čja transakcija  uskla đivanja 
na kraju 
tromjese čja 
1. Zlato i potraživanja u zlatu 
2. Potraživanja od rezidenata izvan euro podru čja nominirana 
u stranoj valuti 
2.1. Potraživanja od Me đunarodnog monetarnog fonda 
(MMF) 
2.2. Salda kod banaka i ulaganja u vrijednosne papire, 
inozemni krediti i ostala inozemna imovina 
3. Potraživanja od rezidenata euro podru čja nominirana u 
stranoj valuti 
4. Potraživanja od rezidenata izvan euro podru čja nominirana 
u eurima 
4.1. Salda kod banaka, ulaganja u vrijednosne papire i 
krediti 
4.2. Potraživanja koja proizlaze iz kredita u sklopu ERM II 
5. Krediti kreditnim institucijama iz euro podru čja, vezani uz 
operacije monetarne politike, nominirani u eurima 
5.1. Glavne operacije refinanciranja 
5.2. Operacije dugoro čnijeg refinanciranja 
5.3. Obratne operacije fine prilagodbe 
5.4. Obratne strukturne operacije 
5.5. Mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke 
5.6. Krediti vezani uz poziv na uplatu marže 
6. Ostala potraživanja od kreditnih institucija iz euro podru ­ 
čja, nominirana u eurima 
7. Vrijednosni papiri rezidenata euro podru čja nominirani u 
eurima 
7.1. Vrijednosni papiri koji se drže za potrebe monetarne 
politike 
7.2. Ostali vrijednosni papiri 
8. Dug op će države nominiran u eurima 
9. Ostala imovina  1. Nov čanice u optjecaju 
2. Obveze prema kreditnim institucijama euro podru čja 
vezane uz operacije monetarne politike, nominirane u 
eurima 
2.1. Teku ći ra čuni (koji obuhva ćaju sustav obveznih 
pri čuva) 
2.2. Nov čani depoziti 
2.3. Oro čeni depoziti 
2.4. Obratne operacije fine prilagodbe 
2.5. Depoziti vezani uz poziv na uplatu marže 
3. Ostale obveze prema kreditnim institucijama iz euro 
podru čja, nominirane u eurima 
4. Izdani dužni čki certifikati 
5. Obveze prema ostalim rezidentima euro podru čja, nomi ­
nirane u eurima 
5.1. Op ća država 
5.2. Ostale obveze 
6. Obveze prema rezidentima izvan euro podru čja, nomini ­
rane u eurima 
7. Obveze prema rezidentima euro podru čja, nominirane u 
stranoj valuti 
8. Obveze prema rezidentima izvan euro podru čja, nomini ­
rane u stranoj valuti 
8.1. Depoziti, salda i ostale obveze 
8.2. Obveze koje proizlaze iz kredita u sklopu ERM II 
9. Protustavka posebnim pravima vu čenja koja dodjeljuje 
MMF 
10. Ostale obveze 
11. Ra čuni revalorizacije 
12. Kapital i pri čuve 
Ukupno imovina  Ukupno obveze  
Može se dogoditi da zbroj/me đuzbroj ne budu to čni zbog zaokruživanja. 
(1 ) Tablica imovine može tako đer biti objavljena iznad tablice obveza.HR 262 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 PRILOG VI.  
Konsolidirani tjedni financijski izvještaj Eurosustava: format koji se upotrebljava za objavljivanje tijekom tromjese čja 
(u milijunima eura)  
Imovina (1 ) Stanje na dan …  Razlika u odnosu 
na prethodni tjedan 
zbog transakcija  Obveze  Stanje na dan …  Razlika u odnosu 
na prethodni tjedan 
zbog transakcija  
1. Zlato i potraživanja u zlatu 
2. Potraživanja od rezidenata izvan euro podru čja nominirana u 
stranoj valuti 
2.1. Potraživanja od Me đunarodnog monetarnog fonda (MMF) 
2.2. Salda kod banaka i ulaganja u vrijednosne papire, 
inozemni krediti i ostala inozemna imovina 
3. Potraživanja od rezidenata euro podru čja nominirana u stranoj 
valuti 
4. Potraživanja od rezidenata izvan euro podru čja nominirana u 
eurima 
4.1. Salda kod banaka, ulaganja u vrijednosne papire i krediti 
4.2. Potraživanja koja proizlaze iz kredita u sklopu ERM II 
5. Krediti kreditnim institucijama iz euro podru čja, vezani uz 
operacije monetarne politike, nominirani u eurima 
5.1. Glavne operacije refinanciranja 
5.2. Operacije dugoro čnijeg refinanciranja 
5.3. Obratne operacije fine prilagodbe 
5.4. Obratne strukturne operacije 
5.5. Mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke 
5.6. Krediti vezani uz poziv na uplatu marže 
6. Ostala potraživanja od kreditnih institucija iz euro podru čja, 
nominirana u eurima 
7. Vrijednosni papiri rezidenata euro podru čja nominirani u 
eurima 
7.1. Vrijednosni papiri koji se drže za potrebe monetarne 
politike 
7.2. Ostali vrijednosni papiri 
8. Dug op će države nominiran u eurima 
9. Ostala imovina  1. Nov čanice u optjecaju 
2. Obveze prema kreditnim institucijama euro podru čja vezane 
uz operacije monetarne politike, nominirane u eurima 
2.1. Teku ći ra čuni (koji obuhva ćaju sustav obveznih pri čuva) 
2.2. Nov čani depoziti 
2.3. Oro čeni depoziti 
2.4. Obratne operacije fine prilagodbe 
2.5. Depoziti vezani uz poziv na uplatu marže 
3. Ostale obveze prema kreditnim institucijama iz euro podru ­ 
čja, nominirane u eurima 
4. Izdani dužni čki certifikati 
5. Obveze prema ostalim rezidentima euro podru čja, nomini ­
rane u eurima 
5.1. Op ća država 
5.2. Ostale obveze 
6. Obveze prema rezidentima izvan euro podru čja, nominirane 
u eurima 
7. Obveze prema rezidentima euro podru čja, nominirane u 
stranoj valuti 
8. Obveze prema rezidentima izvan euro podru čja, nominirane 
u stranoj valuti 
8.1. Depoziti, salda i ostale obveze 
8.2. Obveze koje proizlaze iz kredita u sklopu ERM II 
9. Protustavka posebnim pravima vu čenja koja dodjeljuje MMF 
10. Ostale obveze 
11. Ra čuni revalorizacije 
12. Kapital i pri čuve 
Ukupno imovina  Ukupno obveze  
Može se dogoditi da zbroj/me đuzbroj ne budu to čni zbog zaokruživanja. 
(1 ) Tablica imovine može tako đer biti objavljena iznad tablice obveza.HR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 263
 PRILOG VII.  
Konsolidirana godišnja bilanca Eurosustava  
(u milijunima eura)  
Imovina (1 ) Izvještajna godina  Prethodna godina  Obveze  Izvještajna godina  Prethodna godina  
1. Zlato i potraživanja u zlatu 
2. Potraživanja od rezidenata izvan euro podru čja nominirana u 
stranoj valuti 
2.1. Potraživanja od Me đunarodnog monetarnog fonda (MMF) 
2.2. Salda kod banaka i ulaganja u vrijednosne papire, 
inozemni krediti i ostala inozemna imovina 
3. Potraživanja od rezidenata euro podru čja nominirana u stranoj 
valuti 
4. Potraživanja od rezidenata izvan euro podru čja nominirana u 
eurima 
4.1. Salda kod banaka, ulaganja u vrijednosne papire i krediti 
4.2. Potraživanja koja proizlaze iz kredita u sklopu ERM II 
5. Krediti kreditnim institucijama iz euro podru čja, vezani uz 
operacije monetarne politike, nominirani u eurima 
5.1. Glavne operacije refinanciranja 
5.2. Operacije dugoro čnijeg refinanciranja 
5.3. Obratne operacije fine prilagodbe 
5.4. Obratne strukturne operacije 
5.5. Mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke 
5.6. Krediti vezani uz poziv na uplatu marže 
6. Ostala potraživanja od kreditnih institucija iz euro podru čja, 
nominirana u eurima 
7. Vrijednosni papiri rezidenata euro podru čja nominirani u 
eurima 
7.1. Vrijednosni papiri koji se drže za potrebe monetarne 
politike 
7.2. Ostali vrijednosni papiri 
8. Dug op će države nominiran u eurima 
9. Ostala imovina  1. Nov čanice u optjecaju 
2. Obveze prema kreditnim institucijama euro podru čja vezane 
uz operacije monetarne politike, nominirane u eurima 
2.1. Teku ći ra čuni (koji obuhva ćaju sustav obveznih pri čuva) 
2.2. Nov čani depoziti 
2.3. Oro čeni depoziti 
2.4. Obratne operacije fine prilagodbe 
2.5. Depoziti vezani uz poziv na uplatu marže 
3. Ostale obveze prema kreditnim institucijama iz euro podru ­ 
čja, nominirane u eurima 
4. Izdani dužni čki certifikati 
5. Obveze prema ostalim rezidentima euro podru čja, nomini ­
rane u eurima 
5.1. Op ća država 
5.2. Ostale obveze 
6. Obveze prema rezidentima izvan euro podru čja, nominirane 
u eurima 
7. Obveze prema rezidentima euro podru čja, nominirane u 
stranoj valuti 
8. Obveze prema rezidentima izvan euro podru čja, nominirane 
u stranoj valuti 
8.1. Depoziti, salda i ostale obveze 
8.2. Obveze koje proizlaze iz kredita u sklopu ERM II 
9. Protustavka posebnim pravima vu čenja koja dodjeljuje MMF 
10. Ostale obveze 
11. Ra čuni revalorizacije 
12. Kapital i pri čuve 
Ukupno imovina  Ukupno obveze  
Može se dogoditi da zbroj/me đuzbroj ne budu to čni zbog zaokruživanja. 
(1 ) Tablica imovine može tako đer biti objavljena iznad tablice obveza.HR 264 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 PRILOG VIII.  
Godišnja bilanca središnje banke  (1 ) 
(u milijunima eura) (2 ) 
Imovina (3 ) Izvještajna godina  Prethodna godina  Obveze  Izvještajna godina  Prethodna godina  
1. Zlato i potraživanja u zlatu 
2. Potraživanja od rezidenata izvan euro podru čja nominirana u 
stranoj valuti 
2.1. Potraživanja od Me đunarodnog monetarnog fonda (MMF) 
2.2. Salda kod banaka i ulaganja u vrijednosne papire, 
inozemni krediti i ostala inozemna imovina 
3. Potraživanja od rezidenata euro podru čja nominirana u stranoj 
valuti 
4. Potraživanja od rezidenata izvan euro podru čja nominirana u 
eurima 
4.1. Salda kod banaka, ulaganja u vrijednosne papire i krediti 
4.2. Potraživanja koja proizlaze iz kredita u sklopu ERM II 
5. Krediti kreditnim institucijama iz euro podru čja, vezani uz 
operacije monetarne politike, nominirani u eurima 
5.1. Glavne operacije refinanciranja 
5.2. Operacije dugoro čnijeg refinanciranja 
5.3. Obratne operacije fine prilagodbe 
5.4. Obratne strukturne operacije 
5.5. Mogu ćnost grani čne posudbe od središnje banke 
5.6. Krediti vezani uz poziv na uplatu marže 
6. Ostala potraživanja od kreditnih institucija iz euro podru čja, 
nominirana u eurima 
7. Vrijednosni papiri rezidenata euro podru čja nominirani u 
eurima 
7.1. Vrijednosni papiri koji se drže za potrebe monetarne 
politike 
7.2. Ostali vrijednosni papiri 
8. Dug op će države nominiran u eurima 
9. Potraživanja unutar Eurosustava 
9.1. Sudjeluju ći udio u ESB-u 
9.2. Potraživanja koja odgovaraju prijenosu deviznih pri čuva 1. Nov čanice u optjecaju(*) 
2. Obveze prema kreditnim institucijama euro podru čja vezane 
uz operacije monetarne politike, nominirane u eurima 
2.1. Teku ći ra čuni (koji obuhva ćaju sustav obveznih pri čuva) 
2.2. Nov čani depoziti 
2.3. Oro čeni depoziti 
2.4. Obratne operacije fine prilagodbe 
2.5. Depoziti vezani uz poziv na uplatu marže 
3. Ostale obveze prema kreditnim institucijama iz euro podru ­ 
čja, nominirane u eurima 
4. Izdani dužni čki certifikati 
5. Obveze prema ostalim rezidentima euro podru čja, nomini ­
rane u eurima 
5.1. Op ća država 
5.2. Ostale obveze 
6. Obveze prema rezidentima izvan euro podru čja, nominirane 
u eurima 
7. Obveze prema rezidentima euro podru čja, nominirane u 
stranoj valuti 
8. Obveze prema rezidentima izvan euro podru čja, nominirane 
u stranoj valuti 
8.1. Depoziti, salda i ostale obveze 
8.2. Obveze koje proizlaze iz kredita u sklopu ERM II 
9. Protustavka posebnim pravima vu čenja koja dodjeljuje MMF 
10. Obveze unutar Eurosustava 
10.1. Obveze koje odgovaraju prijenosu deviznih pri čuva 
10.2. Obveze povezane s izdavanjem dužni čkih certifikata 
ESB-aHR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 265
 (u milijunima eura) (2 ) 
Imovina (3 ) Izvještajna godina  Prethodna godina  Obveze  Izvještajna godina  Prethodna godina  
9.3. Potraživanja vezana uz izdavanje dužni čkih certifikata 
ESB-a 
9.4. Neto potraživanja koja se odnose na raspodjelu euro 
nov čanica unutar Eurosustava 
9.5. Ostala potraživanja unutar Eurosustava (neto) 
10. Stavke u postupku namire 
11. Ostala imovina 
11.1. Kovanice euro podru čja 
11.2. Materijalna i nematerijalna dugotrajna imovina 
11.3. Ostala financijska imovina 
11.4. Revalorizacijske razlike za izvanbilan čne instrumente 
11.5. Obra čunati prihod i unaprijed pla ćeni troškovi 
11.6. Razno 
12. Gubitak teku će godine  10.3. Neto obveze povezane s raspodjelom euro nov čanica 
unutar Eurosustava 
10.4. Ostale obveze unutar Eurosustava (neto) 
11. Stavke u postupku namire 
12. Ostale obveze 
12.1. Revalorizacijske razlike za izvanbilan čne instrumente 
12.2. Obra čunati rashodi i odgo đeni prihodi 
12.3. Razno 
13. Rezervacije 
14. Ra čuni revalorizacije 
15. Kapital i pri čuve 
15.1. Kapital 
15.2. Pri čuve 
16. Dobit teku će godine  
Ukupno imovina  Ukupno obveze  
Može se dogoditi da zbroj/me đuzbroj ne budu to čni zbog zaokruživanja. 
(*) Stavke koje treba uskladiti. Vidjeti uvodnu izjavu 5. iz ove Smjernice. 
(1 ) Objavljivanje koje se odnosi na euro nov čanice u optjecaju, naknadu na neto potraživanja/obveza unutar Eurosustava, koja proizlazi iz raspodjele euro nov čanica unutar Eurosustava, te na monetarni prihod, treba uskladiti u objavljenim 
godišnjim financijskim izvještajima nacionalnih središnjih banaka. Stavke koje treba uskladiti ozna čene su zvjezdicom u prilozima IV., VIII. i IX. 
(2 ) Središnje banke mogu alternativno objavljivati to čne iznose u eurima ili iznose zaokružene na druga čiji na čin. 
(3 ) Tablica imovine može tako đer biti objavljena iznad tablice obveza.HR 266 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
PRILOG IX.  
Objavljeni ra čun dobiti i gubitka središnje banke  ( 1 ) ( 2 ) 
(u milijunima eura) (  3 ) 
Ra čun dobiti i gubitka za godinu koja završava 31. prosinca …  Izvještajna godina  Prethodna godina  
1.1.  Kamatni prihodi  (*) 
1.2. Kamatni rashodi  (*) 
1. Neto kamatni prihod  
2.1. Realizirani dobici/gubici od financijskih operacija  
2.2.  Umanjenje vrijednosti financijske imovine i pozicija  
2.3. Prijenos na/iz rezervacija za valutni, kamatni, kreditni rizik i rizik cijene zlata  
2. Neto rezultat financijskih operacija, umanjenja vrijednosti i rezervacija 
za rizike  
3.1. Prihodi od naknada i provizija  
3.2.  Rashodi od naknada i provizija  
3. Neto prihod/rashod od naknada i provizija  
4. Prihod od dionica i sudjeluju ćih udjela (*)  
5. Neto rezultat udruživanja monetarnog prihoda (*)  
6. Ostali prihod  
Ukupni neto prihod  
7. Troškovi osoblja (  4 ) 
8. Administrativni troškovi (  4 ) 
9. Amortizacija materijalne i nematerijalne dugotrajne imovine  
10. Usluge proizvodnje nov čanica (  5 ) 
11. Ostali troškovi  
12. Porez na dohodak i ostala državna optere ćenja dohotka  
(Gubitak)/dobit teku će godine  
(*) Stavke koje treba uskladiti. Vidjeti uvodnu izjavu 5. iz ove Smjernice. 
( 1 ) Ra čun dobiti i gubitka ESB-a ima nešto druk čiji format. Vidjeti Prilog III. Odluci ESB/2010/21. 
( 2 ) Objavljivanje koje se odnosi na euro nov čanice u optjecaju, naknadu na neto potraživanja/obveza unutar Eurosustava, koja proizlazi iz 
raspodjele euro nov čanica unutar Eurosustava, te na monetarni prihod treba uskladiti u objavljenim godišnjim financijskim izvještajima 
nacionalnih središnjih banaka. Stavke koje treba uskladiti ozna čene su zvjezdicom u prilozima IV., VIII. i IX. 
( 3 ) Središnje banke mogu objavljivati to čne iznose u eurima ili iznose zaokružene na druga čiji na čin. 
( 4 ) Uklju čuju ći rezervacije za administrativne troškove. 
( 5 ) Ova se stavka upotrebljava u slu čaju eksternalizirane proizvodnje nov čanica (za troškove usluga koje pružaju vanjska poduze ća 
zadužena za proizvodnju nov čanica u ime središnjih banaka). Preporu čuje se da se troškovi nastali u vezi s izdavanjem nov čanica 
nacionalne valute i euro nov čanica iskazuju u ra čunu dobiti i gubitka onda kada su fakturirani ili kada nastaju na neki drugi na čin.HR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 267
 
PRILOG X.  
Smjernica stavljena izvan snage i njezine uzastopne izmjene  
Smjernica ESB/2006/16  SL L 348, 11.12.2006., str. 1.  
Smjernica ESB/2007/20  SL L 42, 16.2.2008., str. 85.  
Smjernica ESB/2008/21  SL L 36, 5.2.2009., str. 46.  
Smjernica ESB/2009/18  SL L 202, 4.8.2009., str. 65.  
Smjernica ESB/2009/28  SL L 348, 29.12.2009., str. 75.HR 268 Službeni list Europske unije 01/Sv. 15
 
PRILOG XI.  
KORELACIJSKA TABLICA  
Smjernica ESB/2006/16  Ova Smjernica  
— Članak 10.  
Članak 9.a  Članak 11.  
Članak 10.  Članak 12.  
Članak 11.  Članak 13.  
Članak 12.  Članak 14.  
Članak 13.  Članak 15.  
Članak 14.  Članak 16.  
Članak 15.  Članak 17.  
Članak 16.  Članak 18.  
Članak 17.  Članak 19.  
Članak 18.  Članak 20.  
Članak 19.  Članak 21.  
Članak 20.  Članak 22.  
Članak 21.  Članak 23.  
Članak 22.  Članak 24.  
Članak 23.  Članak 25.  
Članak 24.  Članak 26.  
Članak 25.  Članak 27.  
Članak 26.  Članak 28.  
Članak 27.  Članak 29.HR 01/Sv. 15 Službeni list Europske unije 269