HR Službeni list Europske unije 3

32006D0861



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 28.07.2006.

ODLUKA KOMISIJE

od 28. srpnja 2006.

o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti podsustava „željeznička vozila – teretni vagoni” transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2006) 3345)

(Tekst značajan za EGP)

(2006/861/EZ)

KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,

uzimajući u obzir Direktivu 2001/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o interoperabilnosti transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (1), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

budući da:

(1) Sukladno članku 2. točki (c) Direktive 2001/16/EZ, transeuropski konvencionalni željeznički sustav podijeljen je na strukturne i funkcionalne podsustave.

(2) Sukladno članku 23. stavku 1. Direktive podsustav „željeznička vozila – teretni vagoni” mora se obuhvatiti tehničkom specifikacijom interoperabilnosti (TSI-jem).

(3) Prvi korak u uspostavi TSI-ja je da Europsko udruženje za interoperabilnost željeznice (AEIF) koje je imenovano zajedničkim predstavničkim tijelom izradi nacrt TSI-ja.

(4) AEIF je ovlašten za izradu nacrta TSI-ja za podsustav „željeznička vozila – teretni vagoni” u skladu s člankom 6. stavkom 1. Direktive 2001/16/EZ. Osnovni parametri za nacrt TSI-ja usvojeni su Odlukom Komisije 2004/446/EZ od 29. travnja 2004. o utvrđivanju osnovnih parametara tehničkih specifikacija interoperabilnosti za „buku”, „teretne vagone” i „primjenu telematike” u teretnom prometu, navedenih u Direktivi 2001/16/EZ (2).

(5) Nacrt TSI-ja sastavljen na temelju osnovnih parametara popraćen je uvodnim izvješćem koje sadrži analizu troškova i koristi kao što je predviđeno člankom 6. stavkom 5. Direktive.

(6) Nacrte TSI-ja pregledao je odbor utemeljen Direktivom Vijeća 98/48/EZ od 23. srpnja 1996. o interoperabilnosti transeuropskog sustava željezničkih pruga velikih brzina (3) i spomenut u članku 21. Direktive 2001/16/EZ u svjetlu uvodnog izvješća.

(7) Direktiva 2001/16/EZ i TSI-ji se primjenjuju na obnavljanje, ali ne i na zamjenu radi održavanja. Međutim, države članice se potiču da, ako je moguće i opravdano obzirom na opseg radova održavanja, primijene TSI-je i na zamjenu radi održavanja.

(8) Pri stavljanju novih, obnovljenih ili moderniziranih vagona u promet, potrebno je u potpunosti uzeti u obzir njihov utjecaj na okoliš, a to uključuje i utjecaj buke. Stoga je važno da se provođenje TSI-ja koji je predmet ove Odluke vrši zajedno s TSI-jima o buci u mjeri u kojoj se TSI o buci primjenjuje na teretne vagone.

(9) Postojeća verzija TSI-ja ne bavi se u potpunosti svim aspektima interoperabilnosti; izostavljene stavke klasificirane su kao „Otvorena pitanja” u Prilogu JJ. TSI-ju. Budući da se provjera interoperabilnosti mora provesti upućivanjem na zahtjeve iz TSI-ja u skladu s člankom 16. stavkom 2. Direktive 2001/16/EZ, potrebno je tijekom prijelaznog razdoblja između objave ove Odluke i potpune provedbe priloženog TSI-ja utvrditi uvjete kojima se mora udovoljiti povrh uvjeta koji su izričito navedeni u priloženom TSI-ju.

(10) Pojedine države članice dužne su obavijestiti ostale države članice i Komisiju o odgovarajućim nacionalnim tehničkim propisima koji se koriste za postizanje interoperabilnosti i udovoljavanje temeljnim zahtjevima Direktive 2001/16/EZ, te o tijelima imenovanim za provođenje postupka ocjenjivanja sukladnosti ili prikladnosti za upotrebu i postupka provjere koji se koristi za provjeru interoperabilnosti podsustava u smislu članka 16. stavka 2. Direktive 2001/16/EZ. U tu bi svrhu države članice trebale, u mjeri u kojoj je to moguće, primjenjivati načela i kriterije iz Direktive 2001/16/EZ pri provedbi članka 16. stavka 2. uz pomoć tijela navedenih u članku 20. Direktive 2001/16/EZ. Komisija bi trebala provesti analizu podataka koje su joj proslijedile države članice u obliku nacionalnih propisa, postupaka, tijela nadležnih za provođenje postupaka i trajanja tih postupaka, te ako je moguće, raspraviti s odborom potrebu usvajanja daljnjih mjera.

(11) Dotičnim se TSI-jem ne bi trebala zahtijevati upotreba posebnih tehnologija ili tehničkih rješenja, osim ako to nije u potpunosti nužno za interoperabilnost transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava.

(12) TSI se temelji na najboljim stručnim spoznajama dostupnim u trenutku pripreme odgovarajućeg nacrta. Tehnološki napredak ili operativni, sigurnosni ili društveni zahtjevi mogu uvjetovati izmjene ili dopune ovog TSI-ja. Kada je moguće treba pokrenuti postupak pregleda ili ažuriranja u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive 2001/16/EZ.

(13) Za poticanje inovacija i obuhvaćanje stečenog iskustva, priloženi TSI treba redovito pregledavati.

(14) Ako se predlože inovativna rješenja, proizvođač ili izvoditelj mora navesti odstupanje od dotičnog odjeljka TSI-ja. Europska agencija za željeznice (ERA) će završiti odgovarajuće funkcionalne specifikacije i specifikacije sučelja za rješenja i razviti metode ocjenjivanja.

(15) Teretni vagoni trenutačno voze prema postojećim nacionalnim, bilateralnim, multilateralnim ili međunarodnim sporazumima. Važno je da ti sporazumi ne postanu prepreka sadašnjem i budućem napretku interoperabilnosti. S tim bi ciljem Komisija trebala pregledati te sporazume da utvrdi treba li TSI iz ove Odluke sukladno tome revidirati.

(16) Kako bi se izbjegle bilo kakve zabune, treba reći da se odredbe iz Odluke 2004/446/EZ koje se odnose na osnovne parametre transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava više neće primjenjivati.

(17) Odredbe iz ove Odluke sukladne su s mišljenjem odbora utemeljenog prema članku 21. Direktive 96/48/EZ,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Komisija ovim usvaja tehničku specifikaciju interoperabilnosti (TSI) podsustava „željeznička vozila – teretni vagoni” transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava iz članka 6. stavka 1. Direktive 2001/16/EZ.

TSI je sadržan u Prilogu ovoj Odluci.

TSI se u potpunosti primjenjuje na teretne vagone transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava kao što su definirani u Prilogu I. Direktivi 2001/16/EZ uzimajući u obzir članke 2. i 3. ove Odluke.

Članak 2.

1. U vezi točaka klasificiranih kao „Otvorena pitanja” iz Priloga JJ. TSI-ja, uvjeti koji se moraju ispuniti radi provjere interoperabilnosti sukladno članku 16. stavku 2. Direktive 2001/16/EZ su primjenjivi tehnički propisi koji se koriste u državi članici koja odobrava puštanje u promet podsustava obuhvaćenog ovom Odlukom.

2. Svaka država članica je dužna u roku od šest mjeseci od objave ove Odluke dostaviti ostalim državama članicama i Komisiji:

(a) popis primjenjivih tehničkih propisa iz stavka 1.;

(b) ocjenu sukladnosti i postupke provjere koji će se primjenjivati na primjenu tih propisa;

(c) tijela imenovana za provedbu ocjene sukladnosti i postupaka provjere.

Članak 3.

Države članice obavješćuju Komisiju o sljedećim vrstama sporazuma u roku od šest mjeseci od stupanja priloženog TSI-ja na snagu:

(a) nacionalnim, bilateralnim ili multilateralnim sporazumima između država članica i željezničkih prijevoznika ili upravitelja infrastrukture, sklopljenim na neodređeni ili određeni rok uvjetovanim iznimno posebnom ili lokalnom naravi planiranog prijevoza;

(b) bilateralnim ili multilateralnim sporazumima između željezničkih prijevoznika, upravitelja infrastrukture ili tijela odgovornih za zaštitu koji pružaju znatnu razinu lokalne ili regionalne interoperabilnosti;

(c) međunarodnim sporazumima između jedne ili više država članica i barem jedne treće zemlje, ili između željezničkih prijevoznika ili upravitelja infrastrukture država članica i barem jednog željezničkog prijevoznika ili upravitelja infrastrukture treće zemlje koji pružaju znatnu razinu lokalne ili regionalne interoperabilnosti.

Članak 4.

Odredbe Odluke 2004/446/EZ koje se odnose na osnovne parametre transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava više se ne primjenjuju od datuma primjene ove Odluke.

Članak 5.

Ova se Odluka primjenjuje šest mjeseci od dana njezinog priopćenja.

Članak 6.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. srpnja 2006. Za Komisiju Jacques BARROT Potpredsjednik

(1) SL L 110, 20.4.2001., str. 1. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 164, 30.4.2004., str. 114., kako je ispravljena u SL L 220, 21.6.2004., str. 40.).

(2) SL L 155, 30.4.2004., str. 1., ispravljeno u SL L 193, 1.6.2004., str. 1.

(3) SL L 235, 17.9.1996., str. 6. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ.

PRILOG

Tehnička specifikacija interoperabilnosti za podsustav Željeznička vozila – teretni vagoni

1. Uvod

1.1. TEHNIČKO PODRUČJE PRIMJENE

1.2. GEOGRAFSKO PODRUČJE PRIMJENE

1.3. SADRŽAJ OVOG TSI-ja

2. Definicija podsustava/područje primjene

2.1. DEFINICIJA PODSUSTAVA

2.2. FUNKCIJE PODSUSTAVA

2.3. SUČELJA PODSUSTAVA

3. Temeljni zahtjevi

3.1. OPĆENITO

3.2. TEMELJNI ZAHTJEVI ODNOSE SE NA:

3.3. OPĆI ZAHTJEVI

3.3.1. Sigurnost

3.3.2. Pouzdanost i raspoloživost

3.3.3. Zdravlje

3.3.4. Zaštita okoliša

3.3.5. Tehnička kompatibilnost

3.4. ZAHTJEVI KOJI SU POSEBNI ZA PODSUSTAV ŽELJEZNIČKIH VOZILA

3.4.1. Sigurnost

3.4.2. Pouzdanost i raspoloživost

3.4.3. Tehnička kompatibilnost

3.5. ZAHTJEVI KOJI SU POSEBNI ZA ODRŽAVANJE

3.5.1. Zdravlje i sigurnost

3.5.2. Zaštita okoliša

3.5.3. Tehnička kompatibilnost

3.6. ZAHTJEVI KOJI SU POSEBNI ZA DRUGE PODSUSTAVE A KOJI SE ODNOSE I NA PODSUSTAV ŽELJEZNIČKIH VOZILA

3.6.1. Podsustav infrastrukture

3.6.1.1. Sigurnost

3.6.2. Energetski podsustav

3.6.2.1. Sigurnost

3.6.2.2. Zaštita okoliša

3.6.2.3. Tehnička kompatibilnost

3.6.3. Prometno–upravljački i signalno–sigurnosni podsustav

3.6.3.1. Sigurnost

3.6.3.2. Tehnička kompatibilnost

3.6.4. Odvijanje i upravljanje prometom

3.6.4.1. Sigurnost

3.6.4.2. Pouzdanost i raspoloživost

3.6.4.3. Tehnička kompatibilnost

3.6.5. Telematski uređaji za robu i putnike

3.6.5.1. Tehnička kompatibilnost

3.6.5.2. Pouzdanost i raspoloživost

3.6.5.3. Zdravlje

3.6.5.4. Sigurnost

4. Karakterizacija podsustava

4.1. UVOD

4.2. FUNKCIONALNE I TEHNIČKE SPECIFIKACIJE PODSUSTAVA

4.2.1. Općenito

4.2.2. Konstrukcije i mehanički dijelovi:

4.2.2.1. Sučelja (npr. kvačilo) između vozila, između kompozicije vozila i između vlakova

4.2.2.1.1. Općenito

4.2.2.1.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije

4.2.2.1.2.1. Odbojnici

4.2.2.1.2.2. Vlačni uređaj

4.2.2.1.2.3. Interakcija između vlačnog i odbojnog uređaja

4.2.2.2. Siguran pristup i udaljavanje od željezničkih vozila

4.2.2.3. Čvrstoća osnovne konstrukcije vozila i osiguranje tereta

4.2.2.3.1. Općenito

4.2.2.3.2. Izvanredna opterećenja

4.2.2.3.2.1. Uzdužna projektna opterećenja

4.2.2.3.2.2. Maksimalno vertikalno opterećenje

4.2.2.3.2.3. Kombinacije opterećenja

4.2.2.3.2.4. Podizanje i podizanje regulacijskom dizalicom

4.2.2.3.2.5. Ugradnja opreme (uključujući sanduk/okretno postolje)

4.2.2.3.2.6. Druga izvanredna opterećenja

4.2.2.3.3. Radna opterećenja (opterećenja koja uzrokuju zamor materijala)

4.2.2.3.3.1. Izvori ulaznih opterećenja

4.2.2.3.3.2. Dokazivanje zamorne čvrstoće

4.2.2.3.4. Krutost osnovne konstrukcije vozila

4.2.2.3.4.1. Otkloni

4.2.2.3.4.2. Oblici vibracija

4.2.2.3.4.3. Krutost pri uvijanju

4.2.2.3.4.4. Oprema

4.2.2.3.5. Osiguranje tereta

4.2.2.4. Zatvaranje i zaključavanje vrata

4.2.2.5. Označivanje teretnih vagona

4.2.2.6. Opasne tvari

4.2.2.6.1. Općenito

4.2.2.6.2. Zakoni koji se primjenjuju na željeznička vozila za prijevoz opasnih tvari

4.2.2.6.3. Dodatni zakoni koji se primjenjuju na cisterne

4.2.2.6.4. Propisi za održavanje

4.2.3. Interakcija između vozila i kolosijeka i određivanje profila

4.2.3.1. Kinematički profil

4.2.3.2. Statičko osovinsko opterećenje i linearno opterećenje

4.2.3.3. Parametri željezničkih vozila koji utječu na sustave praćenja vlakova ugrađene u stabilna postrojenja

4.2.3.3.1. Električni otpor

4.2.3.3.2. Otkrivanje pregrijanih ležišta

4.2.3.4. Dinamičko ponašanje vozila

4.2.3.4.1. Općenito

4.2.3.4.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije

4.2.3.4.2.1. Osiguranje od iskliznuća i stabilnost vožnje

4.2.3.4.2.2. Osiguranje od iskliznuća pri vožnji na iskrivljenim kolosijecima

4.2.3.4.2.3. Propisi za održavanje

4.2.3.4.2.4. Ogibljenje

4.2.3.5. Uzdužne tlačne sile

4.2.3.5.1. Općenito

4.2.3.5.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije

4.2.4. Kočenje

4.2.4.1. Radne karakteristike kočenja

4.2.4.1.1. Općenito

4.2.4.1.2. Funkcionalna i tehnička specifikacija

4.2.4.1.2.1. Kontrolna linija vlaka

4.2.4.1.2.2. Elementi radnih karakteristika kočenja

4.2.4.1.2.3. Mehaničke sastavnice

4.2.4.1.2.4. Pohrana energije

4.2.4.1.2.5. Energetska ograničenja

4.2.4.1.2.6. Zaštita od proklizavanja kotača (WSP)

4.2.4.1.2.7. Dovod zraka

4.2.4.1.2.8. Parkirna kočnica

4.2.5. Veze

4.2.5.1. Mogućnosti vozila za prijenos podataka s vozila na vozilo

4.2.5.2. Mogućnost vozila za prijenos podataka između stabilnih postrojenja i vozila

4.2.5.2.1. Općenito

4.2.5.2.2. Funkcionalna i tehnička specifikacija

4.2.5.2.3. Propisi za održavanje

4.2.6. Okolišni uvjeti

4.2.6.1. Okolišni uvjeti

4.2.6.1.1. Općenito

4.2.6.1.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije

4.2.6.1.2.1. Nadmorska visina

4.2.6.1.2.2. Temperatura

4.2.6.1.2.3. Vlažnost zraka

4.2.6.1.2.4. Kretanje zraka

4.2.6.1.2.5. Kiša

4.2.6.1.2.6. Snijeg, led i tuča

4.2.6.1.2.7. Sunčevo zračenje

4.2.6.1.2.8. Otpornost na zagađenje

4.2.6.2. Aerodinamički učinci

4.2.6.3. Bočni vjetrovi

4.2.7. Zaštita sustava

4.2.7.1. Mjere za slučaj opasnosti

4.2.7.2. Protupožarna zaštita

4.2.7.2.1. Općenito

4.2.7.2.2. Funkcionalna i tehnička specifikacija

4.2.7.2.2.1. Definicije

4.2.7.2.2.2. Upućivanje na norme i standarde

4.2.7.2.2.3. Propisi za projektiranje

4.2.7.2.2.4. Zahtjevi za materijale

4.2.7.2.2.5. Održavanje mjera protupožarne zaštite

4.2.7.3. Električna zaštita

4.2.7.3.1. Općenito

4.2.7.3.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije

4.2.7.3.2.1. Povezivanje teretnih vagona

4.2.7.3.2.2. Povezivanje električne opreme teretnih vagona

4.2.7.4. Postavljanje završnih signala

4.2.7.4.1. Općenito

4.2.7.4.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije

4.2.7.4.2.1. Karakteristike

4.2.7.4.2.2. Položaj

4.2.7.5. Odredbe za hidrauličku/pneumatsku opremu teretnih vagona

4.2.7.5.1. Općenito

4.2.7.5.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije

4.2.8. Održavanje: Dokumentacija održavanja

4.2.8.1. Definicija, sadržaji i kriteriji za dokumentaciju održavanja

4.2.8.1.1.1. Dokumentacija održavanja

4.2.8.1.2. Vođenje dokumentacije održavanja

4.3. FUNKCIONALNE I TEHNIČKE SPECIFIKACIJE SUČELJA

4.3.1. Općenito

4.3.2. Prometno–upravljački i signalno–sigurnosni podsustav

4.3.2.1. Statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje (odjeljak 4.2.3.2.)

4.3.2.2. Kotači

4.3.2.3. Parametri željezničkih vozila koji utječu na sustave nadzora ugrađene u stabilna postrojenja

4.3.2.4. Kočenje

4.3.2.4.1. Radne karakteristike kočenja

4.3.3. Podsustav odvijanja i upravljanja prometom

4.3.3.1. Sučelje između vozila, između kompozicija vozila i između vlakova

4.3.3.2. Zatvaranje i zaključavanje vrata

4.3.3.3. Osiguranje tereta

4.3.3.4. Označivanje teretnih vagona

4.3.3.5. Opasne tvari

4.3.3.6. Uzdužne tlačne sile

4.3.3.7. Radne karakteristike kočenja

4.3.3.8. Veze

4.3.3.8.1. Mogućnost vozila za odašiljanje podataka između stabilnih postrojenja i vozila

4.3.3.9. Okolišni uvjeti

4.3.3.10. Aerodinamički učinci

4.3.3.11. Bočni vjetrovi

4.3.3.12. Mjere za slučaj opasnosti

4.3.3.13. Protupožarna zaštita

4.3.4. Telematski uređaji za podsustav robnog prijevoza

4.3.5. Podsustav infrastrukture

4.3.5.1. Sučelje između vozila, između kompozicija vozila i između vlakova

4.3.5.2. Čvrstoća osnovne konstrukcije vozila i osiguranje tereta

4.2.5.3. Kinematički profil

4.3.5.4. Statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje

4.3.5.5. Dinamičko ponašanje vozila

4.3.5.6. Uzdužne tlačne sile

4.3.5.7. Okolišni uvjeti

4.3.5.8. Protupožarna zaštita

4.3.6. Energetski podsustav

4.3.7. Direktiva Vijeća 96/49/EZ i njezin Prilog (RID)

4.3.7.1. Opasne tvari

4.3.8. TSI Buke konvencionalne željeznice

4.4. PROPISI ZA RAD

4.5. PROPISI ZA ODRŽAVANJE

4.6. PROFESIONALNE KVALIFIKACIJE

4.7. ZDRAVSTVENO STANJE I SIGURNOSNI UVJETI

4.8. REGISTRI INFRASTRUKTURE I ŽELJEZNIČKIH VOZILA

4.8.1. Registar infrastrukture

4.8.2. Registar željezničkih vozila

5. Interoperabilni sastavni dijelovi

5.1. DEFINICIJA

5.2. INOVATIVNA RJEŠENJA

5.3. POPIS SASTAVNIH DIJELOVA

5.3.1. Konstrukcijski i mehanički dijelovi

5.3.1.1. Odbojnici

5.3.1.2. Vlačni uređaj

5.3.1.3. Naljepnice za označivanje

5.3.2. Interakcija između vozila i kolosijeka i određivanje profila

5.3.2.1. Okretno postolje i vozno postolje

5.3.2.2. Kolni slogovi

5.3.2.3. Kotači

5.3.2.4. Osovine

5.3.3. Kočenje

5.3.3.1. Razdjelnik

5.3.3.2. Relejni ventil za varijabilno opterećenje/automatski mjenjač sile kočenja

5.3.3.3. Uređaj za zaštitu kotača od proklizavanja

5.3.3.4. Regulator zategnutosti

5.3.3.5. Kočni cilindar/pokretač

5.3.3.6. Pneumatska poluspojka

5.3.3.7. Završni ventil

5.3.3.8. Izolacijski uređaj za razdjelnik

5.3.3.9. Kočni umetak

5.3.3.10. Kočni blokovi

5.3.3.11. Ventil za ubrzanje pražnjenja zračnog voda

5.3.3.12. Automatski detektor opterećenja i automatski mjenjač sile kočenja

5.3.4. Veze

5.3.5. Okolišni uvjeti

5.3.6. Zaštita sustava

5.4. RADNE KARAKTERISTIKE I SPECIFIKACIJE SASTAVNIH DIJELOVA

5.4.1. Konstrukcijski i mehanički dijelovi

5.4.1.1. Odbojnici

5.4.1.2. Vlačni uređaj

5.4.1.3. Naljepnice za označivanje

5.4.2. Interakcija između vozila i kolosijeka i određivanje profila

5.4.2.1. Okretno postolje i vozno postolje

5.4.2.2. Kolni slogovi

5.4.2.3. Kotači

5.4.2.4. Osovine

5.4.3. Kočenje

5.4.3.1. Sastavni dijelovi odobreni u trenutku izdavanja ovog TSI-ja

5.4.3.2. Razdjelnik

5.4.3.3. Relejni ventil za varijabilno opterećenje/automatski mjenjač sile kočenja

5.4.3.4. Uređaj za zaštitu kotača od proklizavanja

5.4.3.5. Regulator zategnutosti

5.4.3.6. Kočni cilindar/pokretač

5.4.3.7. Pneumatska poluspojka

5.4.3.8. Završni ventil

5.4.3.9. Izolacijski uređaj za razdjelnik

5.4.3.10. Kočni umetak

5.4.3.11. Kočni blokovi

5.4.3.12. Ventil za ubrzanje pražnjenja zračnog voda

5.4.3.13. Automatski detektor opterećenja i automatski mjenjač sile kočenja

6. Ocjena sukladnosti i/ili prikladnosti sastavnih dijelova za korištenje i provjera podsustava

6.1. INTEROPERABILNI SASTAVNI DIJELOVI

6.1.1. Postupci ocjenjivanja

6.1.2. Moduli

6.1.2.1. Općenito

6.1.2.2. Postojeća rješenja za interoperabilne sastavne dijelove

6.1.2.3. Inovativna rješenja za interoperabilne sastavne dijelove

6.1.2.4. Ocjena prikladnosti za upotrebu

6.1.3. Specifikacija za ocjenu IC-a

6.1.3.1. Konstrukcijski i mehanički dijelovi

6.1.3.1.1. Odbojnici

6.1.3.1.2. Vlačni uređaj

6.1.3.1.3. Označivanje teretnih vagona

6.1.3.2. Interakcija između vozila i kolosijeka i određivanje profila

6.1.3.2.1. Okretno postolje i vozno postolje

6.1.3.2.2. Kolni slogovi

6.1.3.2.3. Kotači

6.1.3.2.4. Osovina

6.1.3.3. Kočenje

6.2. PODSUSTAV KONVENCIONALNIH ŽELJEZNIČKIH VOZILA TERETNI VAGONI

6.2.1. Postupci ocjenjivanja

6.2.2. Moduli

6.2.2.1. Općenito

6.2.2.2. Inovativna rješenja

6.2.2.3. Ocjenjivanje održavanja

6.2.3. Specifikacije za ocjenu podsustava

6.2.3.1. Konstrukcijski i mehanički dijelovi

6.2.3.1.1. Čvrstoća glavne konstrukcije vozila i osiguranje tereta

6.2.3.2. Interakcija između vozila i kolosijeka i određivanje profila

6.2.3.2.1. Dinamičko ponašanje vozila

6.2.3.2.1.1. Primjena postupaka za djelomično tipsko odobravanje

6.2.3.2.1.2. Izdavanje potvrda za nove vagone

6.2.3.2.1.3. Izuzeća od ispitivanja dinamičkog ponašanja vagona koji se grade ili obnavljaju za vožnju do 100 km/h ili 120 km/h

6.2.3.2.2. Uzdužne tlačne sile za teretne vagone s bočnim odbojnicima

6.2.3.2.3. Mjerenje teretnih vagona

6.2.3.3. Kočenje

6.2.3.3.1. Radne karakteristike kočenja

6.2.3.3.2. Minimalno ispitivanje kočnog sustava

6.2.3.4. Okolišni uvjeti

6.2.3.4.1. Temperatura i drugi okolišni uvjeti

6.2.3.4.1.1. Temperatura

6.2.3.4.1.2. Drugi okolišni uvjeti

6.2.3.4.2. Aerodinamički učinci

6.2.3.4.3. Bočni vjetrovi

7. Provedba

7.1. OPĆENITO

7.2. REVIZIJA TSI-ja

7.3. PRIMJENA OVOG TSI-ja NA NOVA ŽELJEZNIČKA VOZILA

7.4. POSTOJEĆA ŽELJEZNIČKA VOZILA

7.4.1. Primjena ovog TSI-ja na postojeća željeznička vozila

7.4.2. Modernizacija i obnova postojećih teretnih vagona

7.4.3. Dodatni zahtjevi za označivanje vagona

7.5. VAGONI KOJI SU U PROMETU PREMA NACIONALNIM, BILATERALNIM, MULTILATERALNIM ILI MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

7.5.1. Postojeći sporazumi

7.5.2. Budući sporazumi

7.6. PUŠTANJE VAGONA U PROMET

7.7. POSEBNI SLUČAJEVI

7.7.1. Uvod

7.7.2. Popis posebnih slučajeva

7.7.2.1. Konstrukcijski i mehanički dijelovi

7.7.2.1.1. Sučelje (npr. kvačilo) između vozila, između kompozicija vozila i između vlakova

7.7.2.1.1.1. Širina kolosijeka 1 524 mm

7.7.2.1.1.2. Širina kolosijeka 1 520 mm

7.7.2.1.1.3. Širina kolosijeka 1 520 mm/1 524 mm

7.7.2.1.1.4. Širina kolosijeka 1 520 mm

7.7.2.1.1.5. Širina kolosijeka 1 668 mm – udaljenost između središnjica odbojnika

7.7.2.1.1.6. Sučelje između vozila

7.7.2.1.1.7. Opći specifičan slučaj na mreži od 1 000 mm ili manje

7.7.2.1.2. Siguran pristup i napuštanje željezničkih vozila

7.7.2.1.2.1. Siguran pristup i napuštanje željezničkih vozila – Republika Irska i Sjeverna Irska

7.7.2.1.3. Čvrstoća glavne konstrukcije vozila i osiguranje tereta

7.7.2.1.3.1. Pruge širine kolosijeka 1 520 mm

7.7.2.1.3.2. Pruge širine kolosijeka 1 668 mm – podizanje i podizanje regulacijskom dizalicom

7.7.2.2. Interakcija između vozila i kolosijeka i određivanje profila

7.7.2.2.1. Kinematički profil

7.7.2.2.1.1. Kinematički profil – Velika Britanija

7.7.2.2.1.2. Vagoni za širinu kolosijeka 1 520 mm i 1 435 mm

7.7.2.2.1.3. Kinematički profil – Finska

7.7.2.2.1.4. Kinematički profil – Španjolska i Portugal

7.7.2.2.1.5. Kinematički profil – Irska

7.7.2.2.2. Statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje

7.7.2.2.2.1. Statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje – Finska

7.7.2.2.2.2. Statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje – Velika Britanija

7.7.2.2.2.3. Statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje – Litva, Latvija, Estonija

7.7.2.2.2.4. Statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje – Republika Irska i Sjeverna Irska

7.7.2.2.3. Parametri željezničkih vozila koji utječu na sustav nadzora vlakova ugrađen u stabilna postrojenja

7.7.2.2.4. Dinamičko ponašanje vozila

7.7.2.2.4.1. Popis posebnih slučajeva promjera kotača u odnosu na različite širine kolosijeka

7.7.2.2.4.2. Materijali za kotače

7.7.2.2.4.3. Slučajevi posebnih opterećenja

7.7.2.2.4.4. Dinamičko ponašanje vozila – Španjolska i Portugal

7.7.2.2.4.5. Dinamičko ponašanje vozila – Republika Irska i Sjeverna Irska

7.7.2.2.5. Uzdužne tlačne sile

7.7.2.2.5.1. Uzdužne tlačne sile – Poljska i Slovačka na odabranim prugama 1 520 mm, Litva, Latvija i Estonija

7.7.2.2.6. Okretno postolje i vozno postolje

7.7.2.2.6.1. Okretno postolje i vozno postolje – Poljska i Slovačka na odabranim prugama 1 520 mm; Litva, Latvija, Estonija

7.7.2.2.6.2. Okretno postolje i vozno postolje – Španjolska i Portugal

7.7.2.3. Kočenje

7.7.2.3.1. Radne karakteristike kočenja

7.7.2.3.1.1. Radne karakteristike kočenja – Velika Britanija

7.7.2.3.1.2. Radne karakteristike kočenja – Poljska i Slovačka na odabranim prugama 1 520 mm; Litva, Latvija, Estonija

7.7.2.3.1.3. Radne karakteristike kočenja – Finska

7.7.2.3.1.4. Radne karakteristike kočenja – Španjolska i Portugal

7.7.2.3.1.5. Radne karakteristike kočenja – Finska, Švedska, Norveška, Estonija, Latvija i Litva

7.7.2.3.1.6. Radne karakteristike kočenja – Republika Irska i Sjeverna Irska

7.7.2.3.2. Parkirna kočnica

7.7.2.3.2.1. Parkirna kočnica – Velika Britanija

7.7.2.3.2.2. Parkirna kočnica - Republika Irska i Sjeverna Irska

7.7.2.4. Okolišni uvjeti

7.7.2.4.1. Okolišni uvjeti

7.7.2.4.1.1. Okolišni uvjeti – Španjolska i Portugal

7.7.2.4.2. Protupožarna zaštita

7.7.2.4.2.1. Protupožarna zaštita – Španjolska i Portugal

7.7.2.4.3. Električna zaštita

7.7.2.4.3.1. Električna zaštita – Poljska i Slovačka na odabranim prugama 1 520 mm; Litva, Latvija, Estonija

7.7.3. Tablica posebnih slučajeva prema državi članici

Sadržaj: Prilozi

Pozivanje Naslov A. Konstrukcijski i mehanički dijelovi B. Konstrukcijski i mehanički dijelovi – Označivanje teretnih vagona C. Interakcija između vozila i kolosijeka i određivanje profila – Kinematički profil D. Interakcija između vozila i kolosijeka i određivanje profila – Statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje E. Interakcija između vozila i kolosijeka i određivanje profila – Dimenzije kolnih slogova i tolerancije za standardni profil F. Veze – Mogućnost vozila da prenosi podatke između stabilnih postrojenja i vozila G. Okolišni uvjeti – Vlažnost zraka H. Registar infrastrukture i željezničkih vozila – Zahtjevi za registar teretnih vagona I. Kočenje – Sučelja kočnih interoperabilnih sastavnih dijelova J. Međusobno djelovanje vozila i kolosijeka i određivanje profila – Okretno i vozno postolje K. Međusobno djelovanje vozila i kolosijeka i određivanje profila – Kolni slog L. Međusobno djelovanje vozila i kolosijeka određivanje profila – Kotači M. Međusobno djelovanje vozila i kolosijeka i određivanje profila – Osovina N. Konstrukcijski i mehanički dijelovi – Dopustiva naprezanja za metode statičkog ispitivanja O. Okolišni uvjet – Zahtjevi TRIV-a P. Radne karakteristike kočenja – Ocjena interoperabilnih sastavnih dijelova Q. Postupci ocjenjivanja – Interoperabilni sastavni dijelovi R. Međusobno djelovanje vozila i kolosijeka određivanje profila – Uzdužne sile S. Kočenje – Radne karakteristike kočenja T. Posebni slučajevi – Kinematički profil, Velika Britanija U. Posebni slučajevi – Kinematički profil, kolosijek širine 1 520 mm V. Posebni slučajevi – Radne karakteristike kočenja, Velika Britanija W. Posebni slučajevi – Kinematički profil, Finska, statički profil FIN1 X. Posebni slučajevi – Države članice Španjolska i Portugal Y. Sastavni dijelovi – Okretna i vozna postolja Z. Konstrukcijski i mehanički dijelovi – Ispitivanje udarnim (odbojničkim) opterećenjem AA. Postupci ocjenjivanja – Provjera podsustava BB. Konstrukcijski i mehanički dijelovi – Učvršćivanje završnih signala CC. Konstrukcijski i mehanički dijelovi – Izvori opterećenja koji uzrokuju zamor materijala DD. Ocjena organizacije održavanja EE. Konstrukcijski i mehanički dijelovi – Stepenice i rukohvati FF. Kočenje – Popis odobrenih kočnih sastavnica GG. Posebni slučajevi – Irski krcajni profili HH. Posebni slučajevi – Republika Irska i Sjeverna Irska – Sučelja između vozila II. Postupak ocjenjivanja: Ograničenja za preinake teretnih vagona za koje nije potrebno novo odobrenje JJ. Otvorena pitanja KK. Registar infrastrukture i željezničkih vozila – Registar infrastrukture YY. Konstrukcijski i mehanički dijelovi – Zahtjevi čvrstoće za određene tipove sastavnica vagona ZZ. Konstrukcijski i mehanički dijelovi – Dopuštena naprezanja temeljena na kriterijima produljenja

TRANSEUROPSKI KONVENCIONALNI ŽELJEZNIČKI SUSTAV

Tehnička specifikacija interoperabilnosti za podsustav željezničkih vozila s područjem primjene na teretne vagone

1. UVOD

1.1. TEHNIČKO PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj TSI odnosi se na podsustav željezničkih vozila kako je popisan u točki 1. Priloga II. Direktivi 2001/16/EZ.

Daljnji podaci o podsustavu željezničkih vozila navedeni su u odjeljku 2.

Ovaj TSI pokriva isključivo teretne vagone.

1.2. GEOGRAFSKO PODRUČJE PRIMJENE

Geografsko područje primjene ovog TSI-ja je transeuropski konvencionalni željeznički sustav kao što je opisan u Prilogu I. Direktivi 2001/16/EEZ.

1.3. SADRŽAJ OVOG TSI-ja

Sukladno članku 5. stavku 3. Direktivi 2001/16/EZ, ovaj TSI:

(a) navodi svoje namjeravano područje primjene (dio mreže ili željezničkih vozila navedenih u Prilogu I. Direktivi; podsustav ili dio podsustava navedenih u Prilogu II. Direktivi) – odjeljak 2.;

(b) utvrđuje temeljne zahtjeve za svaki dotični podsustav i njegova sučelja s drugim podsustavima – odjeljak 3.;

(c) uspostavlja funkcionalne i tehničke specifikacije koje moraju ispuniti podsustavi i njihova sučelja s drugim podsustavima. U slučaju potrebe, te specifikacije mogu varirati prema korištenju podsustava, na primjer sukladno kategorijama pruga, glavčini i/ili željezničkim vozilima predviđenim u Prilogu I. Direktivi – odjeljak 4.;

(d) utvrđuje interoperabilne sastavne dijelove i sučelja koja pokrivaju europske specifikacije uključujući europske standarde, koji su potrebni za postizanje interoperabilnosti unutar transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava – odjeljak 5.;

(e) navodi, u svakom razmatranom slučaju, postupke ocjenjivanja sukladnosti ili prikladnosti za korištenje. To posebno uključuje module definirane u Odluci 93/465/EEZ ili, ako je moguće, posebne postupke koji će se koristiti za ocjenjivanje sukladnosti ili prikladnosti korištenja interoperabilnih sastavnih dijelova i za EZ provjeru podsustava– odjeljak 6.;

(f) navodi strategiju primjene TSI-ja. Treba poglavito specificirati koje faze treba završiti kako bi se ostvario postepeni prijelaz s postojećeg stanja na krajnje stanje u kojem će usklađenost s TSI-jem predstavljati standard – odjeljak 7.;

(g) navodi, za dotično osoblje, profesionalne kvalifikacije, te zdravstveno stanje i stanje sigurnosti na radu potrebno za rad i održavanje dotičnog podsustava, kao i za primjenu TSI-ja – odjeljak 4.

Nadalje, sukladno članku 5. stavku 5., može se sastaviti odredba za posebne slučajeve za svaki TSI; oni su navedeni u odjeljku 7.

Na kraju, ovaj TSI isto tako obuhvaća, u odjeljku 4., pravila rada i održavanja koja su posebna za područje primjene navedeno u gornjim prethodnim stavcima 1.1. i 1.2.

2. DEFINICIJA PODSUSTAVA/PODRUČJE PRIMJENE

2.1. DEFINICIJA PODSUSTAVA

Željeznička vozila koja su predmet ovog TSI-ja obuhvaćaju teretne vagone koji će vjerojatno putovati na svim ili na dijelu transeuropske mreže konvencionalnih pruga. Teretni vagoni uključuju željeznička vozila projektirana za prijevoz kamiona.

Ovaj TSI primjenjuje se na nove, modernizirane ili obnovljene teretne vagone koji su pušteni u promet nakon stupanja ovog TSI-ja na snagu.

Ovaj TSI ne primjenjuje se na vagone koji su predmet ugovora koji je već potpisan prije datuma stupanja na snagu ovog TSI-ja.

U odjeljcima 7.3., 7.4. i 7.5. opisuje se pod kojim uvjetima i uz koje iznimke će se ispunjavati zahtjevi TSI-ja.

Podsustav željezničkih vozila teretnih vagona uključuje konstrukciju vozila, kočnu opremu, spojne uređaje i vozna postolja (okretna postolja, osovine itd.), ogibljenje, vrata i sustave veza.

Postupci za radove održavanja koji omogućavaju obvezno korektivno i preventivno održavanje radi osiguranja sigurnog obavljanja prometa i tražene radne karakteristike isto su tako uključeni u ovaj TSI. Specificirane su u odjeljku 4.2.8.

Zahtjevi koji se odnose na buku koju proizvode teretni vagoni isključeni su iz ovog TSI-ja, osim pitanja održavanja, budući da postoji zaseban TSI koji se bavi bukom koju proizvode teretni vagoni, lokomotive, višestruke jedinice i putnički vagoni.

2.2. FUNKCIJE PODSUSTAVA

Teretni vagoni će doprinositi sljedećim funkcijama:

„Utovar tereta” – teretni vagoni su sredstvo za sigurno obavljanje prometa i siguran prijevoz tereta.

„Pokretno željezničko vozilo” – teretni se vagoni mogu sigurno kretati na mreži i doprinositi kočenju vlaka.

„Održavanje i pružanje podataka o željezničkom vozilu, infrastrukturi i voznom redu” – Specifikacija dokumentacije održavanja i potvrde koje izdaju organizacije za održavanje omogućavaju kontrolu održavanja teretnog vagona. Podaci koji se odnose na teretne vagone navedeni su u registru željezničkih vozila, te se njima označavaju vagoni, te eventualno uz pomoć uređaja za vezu vozilo – vozilo i vozilo – stabilna postrojenja.

„Vožnja vlaka” – teretni vagon moći će sigurno voziti u svim očekivanim klimatskim uvjetima i u određenim očekivanim situacijama.

„Pružanje usluga robnim klijentima” – podaci koji se odnose na teretni vagon radi podrške uslugama robnog prijevoza za klijente nalaze se u registru željezničkih vozila, označeni su na vagonima i eventualno uz pomoć uređaja za vezu između vozila i stabilnih postrojenja.

2.3. SUČELJA PODSUSTAVA

Podsustav željezničkih vozila teretni vagoni ima sljedeća sučelja s:

Prometno–upravljačkim i signalno–sigurnosnim podsustavom

— parametri željezničkih vozila koji utječu na sustave nadzora nad vlakovima a u stabilnim postrojenjima — uređaji za otkrivanje pregrijanih ležišta — električno otkrivanje kolnih slogova — brojači osovina

— radne karakteristike kočenja

Podsustavom odvijanja i upravljanja prometom

— sučelje između vozila, između kompozicija vozila i između vlakova

— zatvaranje i zaključavanje vrata

— osiguranje tereta

— propisi za utovar

— opasne tvari

— uzdužne tlačne sile

— karakteristike rada kočenja

— aerodinamički učinci

— održavanje

Telematskim uređajima za podsustav robnog prijevoza

— baze podataka željezničkih vozila u svrhu pozivanja

— operativna baza podataka za vagone i intermodalne jedinice

Infrastrukturnim podsustavom

— sučelje između vozila, između kompozicija vozila i između vlakova

— odbojnici

— kinematički profil

— statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje

— dinamičko ponašanje vozila

— karakteristike rada kočenja

— protupožarna zaštita

Energetskim podsustavom

— električna zaštita

Aspektom buke

— održavanje

Direktivom Vijeća 96/49/EZ i njezinim Prilogom (RID).

— opasne tvari.

3. TEMELJNI ZAHTJEVI

3.1. OPĆENITO

Unutar opsega ovog TSI-ja usklađenost sa specifikacijama opisanim:

— u odjeljku 4. za podsustav

— i u odjeljku 5. za interoperabilne sastavne dijelove,

kako je dokazano pozitivnim rezultatima ocjene:

— sukladnosti i/ili prikladnosti korištenja interoperabilnih sastavnih dijelova,

— i provjerom podsustava kao što je opisano u odjeljku 6.

osigurava se ispunjavanje odgovarajućih temeljnih zahtjeva navedenih u odjeljku 3. ovog TSI-ja.

Međutim, ako dio temeljnih zahtijeva pokrivaju nacionalni propisi radi:

— otvorenih i rezerviranih točaka navedenih u TSI-ju,

— odstupanja prema članku 7. Direktive 2001/16/EZ,

— posebnih slučajeva opisanih u odjeljku 7.7. ovog TSI-ja,

odgovarajuća će se ocjena sukladnosti provesti prema postupcima za koje je odgovorna dotična država članica.

Prema članku 4. stavku 1. Direktive 2001/16/EZ, transeuropski konvencionalni željeznički sustav, podsustavi i interoperabilni sastavni dijelovi uključujući sučelja ispunjavat će odgovarajuće temeljne zahtjeve navedene u Prilogu III. Direktivi 2001/16/EZ.

3.2. TEMELJNI ZAHTJEVI ODNOSE SE NA:

— sigurnost

— pouzdanost i raspoloživost

— zdravlje

— zaštitu okoliša

— tehničku kompatibilnost.

Ovi zahtjevi uključuju opće zahtjeve i posebne zahtjeve za svaki podsustav.

3.3. OPĆI ZAHTJEVI

3.3.1. SIGURNOST

Temeljni zahtjev 1.1.1. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Projektiranje, izgradnja ili montaža, održavanje i praćenje sastavnica koje su kritične za sigurnost, te poglavito sastavnica koje sudjeluju u gibanju vlaka mora biti takvo da jamči sigurnost na razini koja se podudara s ciljevima utvrđenim za mrežu, uključujući ciljeve za posebne situacije smanjenih karakteristika kvalitete.

Ovom osnovnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.2.1. (sučelje između vozila)

— 4.2.2.2. (siguran pristup i udaljavanje)

— 4.2.2.3. (čvrstoća osnovne konstrukcije vozila)

— 4.2.2.5. (označivanje teretnih vagona)

— 4.2.3.4. (dinamičko ponašanje vozila)

— 4.2.3.5. (uzdužne tlačne sile)

— 4.2.4. (kočni sustav)

— 4.2.6. (okolišni uvjeti)

— 4.2.7. (zaštita sustava) s izuzetkom 4.2.7.3. (električna zaštita)

— 4.2.8. (održavanje)

Temeljni zahtjev 1.1.2.:

Parametri koji sudjeluju u ostvarivanju kontakta između kotača i tračnice moraju udovoljiti zahtjevima za stabilnošću da bi se zajamčilo sigurno kretanje pri maksimalnoj dopuštenoj brzini.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.3.2. (osovinsko opterećenje i opterećenje kotača)

— 4.2.3.4. (dinamičko ponašanje vozila)

— 4.2.3.5. (uzdužne tlačne sile)

Temeljni zahtjev 1.1.3. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Tijekom svog vijeka trajanja, korištene sastavnice moraju izdržati bilo kakva uobičajena ili izvanredna naprezanja koja su specificirana. Posljedice bilo kakvih slučajnih grešaka koje se odnose na sigurnost moraju se ograničiti odgovarajućim sredstvima.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.2.1. (sučelje između vozila)

— 4.2.2.2. (siguran pristup i udaljavanje od željezničkog vozila)

— 4.2.2.3. (čvrstoća osnovne konstrukcije vozila)

— 4.2.2.4. (zatvaranje vrata)

— 4.2.2.6. (opasne tvari)

— 4.2.3.3.2. (otkrivanje pregrijanih ležišta)

— 4.2.4. (kočni sustav)

— 4.2.6. (okolišni uvjeti)

— 4.2.8. (održavanje)

Temeljni zahtjev 1.1.4. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Projektiranje stabilnih postrojenja i željezničkih vozila te odabir korištenih materijala mora biti usmjeren na ograničavanje nastajanja, širenja i učinaka vatre i dima u slučaju požara.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.7.2. (protupožarna zaštita)

Temeljni zahtjev 1.1.5. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Bilo koji uređaji za koje je predviđeno da njima rukuju korisnici moraju se projektirati na takav način da ne umanjuju siguran rad uređaja niti zdravlje i sigurnost korisnika kada se koriste na način koji nije u skladu s priloženim uputama, a koji se može predvidjeti.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.2.1. (sučelje između vozila)

— 4.2.2.2. (siguran pristup i udaljavanje od željezničkih vozila)

— 4.2.2.4. (zatvaranje vrata)

— 4.2.4. (kočni sustav)

3.3.2. POUZDANOST I RASPOLOŽIVOST

Temeljni zahtjev 1.2. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Praćenje i održavanje nepomičnih ili pokretnih sastavnica koje sudjeluju u kretanju vlaka mora se organizirati, provoditi i vremenski planirati na takav način da se održava njihov rad u predviđenim uvjetima.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.2.1. (sučelje između vozila)

— 4.2.2.2. (siguran pristup i udaljavanje od željezničkih vozila)

— 4.2.2.3. (čvrstoća osnovne konstrukcije vozila)

— 4.2.2.4. (zatvaranje vrata)

— 4.2.2.5. (označivanje vagona)

— 4.2.2.6. (opasne tvari)

— 4.2.4.1. (kočni sustav)

— 4.2.7.2.2.5. (održavanje protupožarnih mjera)

— 4.2.8. (održavanje)

3.3.3. ZDRAVLJE

Temeljni zahtjev 1.3.1. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Materijali koji bi mogli, radi načina na koji se koriste, predstavljati opasnost za zdravlje onih koji imaju pristup tim materijalima ne smiju se koristiti u vlakovima niti na željezničkoj infrastrukturi.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.8. (održavanje)

Temeljni zahtjev 1.3.2. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Ti se materijali moraju odabirati, postavljati i koristiti na način da se ograniči ispuštanje štetnih i opasnih dimova i plinova, posebno u slučaju požara.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.7.2. (protupožarna zaštita)

— 4.2.8. (održavanje)

3.3.4. ZAŠTITA OKOLIŠA

Temeljni zahtjev 1.4.1. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Utjecaj uspostave i obavljanja prometa transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava na okoliš mora se ocijeniti i uzeti u obzir tijekom faze projektiranja sustava u skladu s važećim odredbama zajednice.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za opseg ovog TSI-ja.

Temeljni zahtjev 1.4.2. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Materijali koji se koriste u vlakovima i na infrastrukturi moraju sprečavati ispuštanje dima ili plinova koji su štetni i opasni za okoliš, a posebno u slučaju požara.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.7.2. (protupožarna zaštita)

— 4.2.8. (održavanje)

Temeljni zahtjev 1.4.3. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Sustavi željezničkih vozila i sustavi napajanja moraju se projektirati i proizvoditi na takav način da budu elektromagnetski kompatibilni s instalacijama, opremom i javnim ili privatnim mrežama s kojima mogu doći u doticaj.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.3.3. (veze između vozila i stabilnih postrojenja)

Temeljni zahtjev 1.4.4. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Odvijanje prometa na transeuropskom konvencionalnom željezničkom sustavu mora se pridržavati postojećih propisa o zagađivanju bukom.

Ovom osnovnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.8. (održavanje)

— 4.2.3.4. (dinamičko ponašanje vozila)

Temeljni zahtjev 1.4.5. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Odvijanje prometa na transeuropskom konvencionalnom željezničkom sustavu ne smije uzrokovati nedopuštenu razinu vibracija tla tijekom aktivnosti i na područjima oko infrastrukture, te u uobičajenom stanju održavanja.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.3.2. (statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje)

— 4.2.3.4. (dinamičko ponašanje vozila)

— 4.2.8. (održavanje)

3.3.5. TEHNIČKA KOMPATIBILNOST

Temeljni zahtjev 1.5. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Tehničke karakteristike infrastrukture i stabilnih postrojenja moraju biti kompatibilne međusobno i s karakteristikama vlakova koji će se koristiti na transeuropskom konvencionalnom željezničkom sustavu.

Ako se pokaže da se teško uskladiti s tim karakteristikama na određenim odsjecima mreže, mogu se primijeniti privremena rješenja koja će osigurati kompatibilnost u budućnosti.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.3.1. (kinematički profil)

— 4.2.3.2. (statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje)

— 4.2.3.4. (dinamičko ponašanje vozila)

— 4.2.3.5. (uzdužne tlačne sile)

— 4.2.4. (kočni sustav)

— 4.2.8. (održavanje)

3.4. ZAHTJEVI KOJI SU POSEBNI ZA PODSUSTAV ŽELJEZNIČKIH VOZILA

3.4.1. SIGURNOST

Temeljni zahtjev 2.4.1. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Konstrukcija željezničkih vozila i veza između vozila moraju se projektirati na takav način da se zaštite putnički odjeljci i odjeljci strojovođe u slučaju sudara ili iskliznuća iz tračnica.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

Električna oprema ne smije umanjiti sigurnost i rad prometno–upravljačke i signalno–sigurnosne opreme.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

Tehnike kočenja i primijenjena naprezanja moraju biti kompatibilni s projektom kolosijeka, inženjerskim strukturama i sustavima signalizacije.

Ovom osnovnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.3.5. (uzdužne tlačne sile)

— 4.2.4. (kočni sustav)

Moraju se poduzeti koraci za sprečavanja pristupa sastavnim dijelovima pod naponom kako se ne bi ugrozila sigurnost osoba.

Ovom osnovnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.2.5. (označivanje teretnih vagona)

— 4.2.3.5. (električna zaštita)

— 4.2.8. (održavanje)

U slučaju opasnosti, uređaji moraju omogućiti putnicima da obavijeste strojovođu te osoblju vlaka da dođe u vezu s njim.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

Pristupna vrata moraju obuhvaćati sustav za otvaranje i zatvaranje koji putnicima jamči sigurnost.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

Moraju postojati izlazi u slučaju opasnosti i moraju se označiti.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

Moraju se utvrditi odgovarajuće odredbe kako bi se u obzir uzeli posebni sigurnosni uvjeti u vrlo dugačkim tunelima.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

Sustav rasvjete u slučaju opasnosti dostatne jačine i trajanja obavezan je u vlakovima.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

Vlakovi moraju biti opremljeni sustavom razglasa koji osoblju vlaka i nadzora iz stabilnih postrojenja omogućava komunikaciju s putnicima.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

3.4.2. POUZDANOST I RASPOLOŽIVOST

Temeljni zahtjev 2.4.2. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Projekt osnovne opreme, te opreme za pokretanje, vuču i kočenje, te prometno–upravljačke opreme mora biti takav da omogućava vlaku nastavak njegovog zadatka u posebnoj pogoršanoj situaciji, bez štetnih posljedica za opremu koja i dalje radi.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.4.1.2.6. (zaštita od proklizavanja kotača, vidjeti i točku 5.3.3.3 i Prilog I.)

— 5.4.1.2. (vlačni uređaj)

— 5.4.2.1. (okretno postolje i vozno postolje)

— 5.4.2.2. (kolni slogovi)

— 5.4.3.8. (izolacijski uređaj za razdjelnik)

3.4.3. TEHNIČKA KOMPATIBILNOST

Temeljni zahtjev 2.4.3. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Električna oprema mora biti kompatibilna s radom prometno–upravljačke i signalno-sigurnosne opreme.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

U slučaju električne vuče, karakteristike uređaja za oduzimanje struje moraju biti takve da vlakovima omogućavaju putovanje u sustavima napajanja za transeuropski konvencionalni željeznički sustav.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

Karakteristike željezničkih vozila moraju biti takve da omogućavaju putovanje na bilo kojoj pruzi na kojoj se očekuje da obavljaju promet.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.2.3. (čvrstoća glavne konstrukcije vozila)

— 4.2.3.1. (kinematički profil)

— 4.2.3.2. (statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje)

— 4.2.3.3. (parametri željezničkih vozila koji utječu na sustave praćenja vlakova u utemeljeno u stabilnim postrojenjima)

— 4.2.3.4. (dinamičko ponašanje vozila)

— 4.2.3.5. (uzdužne tlačne sile)

— 4.2.4. (kočni sustav)

— 4.2.6. (okolišni uvjeti)

— 4.2.8. (održavanje)

— 4.8.2. (registar željezničkih vozila)

3.5. ZAHTJEVI KOJI SU POSEBNI ZA ODRŽAVANJE

3.5.1. ZDRAVLJE I SIGURNOST

Temeljni zahtjev 2.5.1. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Tehničke instalacije i postupci koji se koriste u centrima moraju osigurati siguran rad podsustava i ne smiju predstavljati opasnost za zdravlje i sigurnost.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.8. (održavanje)

3.5.2. ZAŠTITA OKOLIŠA

Temeljni zahtjev 2.5.2. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Tehničke instalacije i postupci koji se koriste u centrima za održavanje ne smiju prekoračivati dopuštene razine ometanja koje se odnose na okoliš.

Ovom temeljnom zahtjevu ne udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u opsegu ovog TSI-ja.

3.5.3. TEHNIČKA KOMPATIBILNOST

Temeljni zahtjev 2.5.3. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Instalacije za održavanje konvencionalnih željezničkih vozila moraju biti takve da omoguće sigurne, zdrave i ugodne radove koji se moraju izvesti na svim vozilima za koja su projektirana.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.8. (održavanje)

3.6. ZAHTJEVI KOJI SU POSEBNI ZA DRUGE PODSUSTAVE A KOJI SE ODNOSE I NA PODSUSTAV ŽELJEZNIČKIH VOZILA

3.6.1. PODSUSTAV INFRASTRUKTURE

3.6.1.1. Sigurnost

Temeljni zahtjev 2.1.1. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Moraju se poduzeti odgovarajući koraci za sprečavanje pristupa ili neželjenih uplitanja u instalacije.

Moraju se poduzeti koraci za ograničavanje opasnosti kojima su izloženi ljudi, posebno pri prolasku vlakova kroz kolodvore.

Infrastruktura kojoj javnost ima pristup mora se projektirati i načiniti na takav način da se ograniče bilo kakve opasnosti za sigurnost ljudi (stabilnost, požar, pristup, evakuacija, peroni itd.).

Moraju se utvrditi odgovarajuće odredbe da se u obzir uzmu određeni sigurnosni uvjeti u vrlo dugačkim tunelima.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

3.6.2. ENERGETSKI PODSUSTAV

3.6.2.1. Sigurnost

Temeljni zahtjev 2.2.1. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Rad sustava napajanja energijom ne smije umanjivati sigurnost ni vlakova niti osoba (korisnika, radnog osoblja, stanovnika koji obitavaju u blizini pruga i trećih osoba).

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

3.6.2.2. Zaštita okoliša

Temeljni zahtjev 2.2.2. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Rad sustava napajanja električnom ili toplinskom energijom ne smije utjecati na okoliš preko specificiranih ograničenja.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

3.6.2.3. Tehnička kompatibilnost

Temeljni zahtjev 2.2.3. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Korišteni sustavi napajanja električnom/toplinskom energijom moraju:

— omogućavati da vlakovi dosegnu specificirane razine radih karakteristika;

— u slučaju sustava napajanja električnom energijom, biti kompatibilni s uređajima za oduzimanje energije ugrađenim na vlakove.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

3.6.3. PROMETNO–UPRAVLJAČKI I SIGNALNO–SIGURNOSNI PODSUSTAV

3.6.3.1. Sigurnost

Temeljni zahtjev 2.3.1. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Prometno–upravljački i signalno–sigurnosni uređaji i postupci koji se koriste moraju omogućavati putovanje vlakova s razinom zaštite koja odgovara ciljevima postavljenim za mrežu. Prometno–upravljački i signalno–sigurnosni sustavi trebali bi nastaviti omogućavati siguran prolazak vlakova kojima je dopuštena vožnja u otežanim uvjetima.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za opseg ovog TSI-ja.

3.6.3.2. Tehnička kompatibilnost

Temeljni zahtjev 2.3.2. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Sva nova infrastruktura i sva nova željeznička vozila proizvedena ili razvijena nakon prihvaćanja kompatibilnih prometno–upravljačkih i signalno–sigurnosnih sustava moraju se prilagoditi korištenju tih sustava. Prometno–upravljačka i signalno–sigurnosna oprema koja je ugrađena u upravljačnice mora omogućavati normalan rad, pod određenim uvjetima, na cijelom transeuropskom konvencionalnom željezničkom sustavu.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.3.3.1. (električni otpor)

— 4.2.4. (kočni sustav)

3.6.4. ODVIJANJE I UPRAVLJANJE PROMETOM

3.6.4.1. Sigurnost

Osnovni zahtjev 2.6.1. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Usklađivanje propisa za odvijanje prometa na mreži i kvalifikacija strojovođa i osoblja vlakova, kao i osoblja u centrima za nadzor nad prometom mora biti takvo da osigura sigurno odvijanje prometa, imajući na umu različite zahtjeve inozemnih i domaćih usluga.

Radovi i učestalost održavanja, osposobljavanje i kvalifikacije osoblja uposlenih u centrima za održavanje i nadzor, te sustavi osiguranja kvalitete koje uspostavljaju dotični operatori u centrima za kontrolu i održavanje moraju biti takvi da osiguraju visoku razinu sigurnosti.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.2.5. (označivanje teretnih vagona)

— 4.2.4. (kočni sustav)

— 4.2.8. (održavanje)

3.6.4.2. Pouzdanost i raspoloživost

Temeljni zahtjev 2.6.2. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Radovi i učestalost održavanja, osposobljavanje i kvalifikacije osoblja uposlenih u centrima za održavanje i nadzor, te sustavi osiguranja kvalitete koje uspostavljaju dotični operatori u centrima za nadzor i održavanje moraju biti takvi da osiguravaju visoku razinu pouzdanosti i raspoloživosti sustava.

Ovom temeljnom zahtjevu udovoljavaju funkcionalne i tehničke specifikacije u točkama:

— 4.2.8. (održavanje)

3.6.4.3. Tehnička kompatibilnost

Temeljni zahtjev 2.6.3. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Usklađivanje propisa za obavljanje prometa na mreži i kvalifikacija strojovođa, osoblja vlakova i osoba zaduženih za upravljanje prometom mora biti takvo da osigura učinkovitost obavljanja prometa u transeuropskom konvencionalnom željezničkom sustavu, imajući na umu različite zahtjeve inozemnih i domaćih usluga.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

3.6.5. TELEMATSKI UREĐAJI ZA ROBU I PUTNIKE

3.6.5.1. Tehnička kompatibilnost

Temeljni zahtjev 2.7.1. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Temeljni zahtjevi za telematske uređaje jamče minimalnu kvalitetu usluga za putnike i robne prijevoznike, posebno u smislu tehničke kompatibilnosti.

Moraju se poduzeti koraci kako bi se osiguralo:

— da se baze podataka, programska podrška i protokoli za prijenos podataka razvijaju na način koji omogućava maksimalnu razmjenu podataka između različitih uređaja i operatera, isključujući povjerljive gospodarske podatke,

— lak pristup podacima za korisnike.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

3.6.5.2. Pouzdanost i raspoloživost

Temeljni zahtjev 2.7.2. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Metode korištenja, upravljanja, modernizacije i održavanja ovih baza podataka, programske podrške i protokola za prijenos podataka moraju jamčiti učinkovitost ovih sustava i kvalitetu usluge.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

3.6.5.3. Zdravlje

Temeljni zahtjev 2.7.3:

Sučelja između ovih sustava i korisnika moraju udovoljavati minimalnim ergonomskim pravilima i propisima o zaštiti zdravlja.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

3.6.5.4. Sigurnost

Temeljni zahtjev 2.7.4. Priloga III. Direktivi 2001/16/EZ.

Moraju se pružati odgovarajuće razine cjelovitosti i ovisnosti za pohranu ili prijenos podataka vezanih za sigurnost.

Ovaj temeljni zahtjev nije bitan za područje primjene ovog TSI-ja.

4. KARAKTERIZACIJA PODSUSTAVA

4.1. UVOD

Transeuropski konvencionalni željeznički sustav na koji se primjenjuje Direktiva 2001/16/EZ i čiji su dio podsustav željezničkih vozila teretni vagoni, integrirani je sustav čija se kompatibilnost mora provjeriti. Ta će se kompatibilnost posebno provjeriti u vezi specifikacija sustava, njezinih sučelja sa sustavom u koji je integrirana, kao i propisa za rad i održavanje.

Funkcionalne i tehničke specifikacije podsustava i njegovih sučelja, opisane u točkama 4.2. i 4.3., ne nameću korištenje posebnih tehnologija ili tehničkih rješenja, osim kada je to neophodno potrebno radi interoperabilnosti mreže transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava. Međutim, inovativna rješenja za interoperabilnost mogu zahtijevati nove specifikacije i/ili nove metode ocjenjivanja. Da bi se omogućila tehnološka inovacija, ove specifikacije i metode procjene razvijat će se slijedeći postupak opisan u odjeljcima 6.1.2.3. i 6.2.2.2.

Uzimajući u obzir sve primjenjive temeljne zahtjeve, podsustav željezničkih vozila teretni vagoni okarakteriziran je u ovom odjeljku 4.

4.2. FUNKCIONALNE I TEHNIČKE SPECIFIKACIJE PODSUSTAVA

4.2.1. OPĆENITO

U vezi s temeljnim zahtjevima iz odjeljka 3., funkcionalne i tehničke specifikacije za podsustav željezničkih vozila teretnih vagona raspoređene su kako slijedi:

— Konstrukcijski i mehanički dijelovi

— Međusobno djelovanje vozila i kolosijeka te određivanje profila

— Kočni sustav

— Veze

— Okolišni uvjeti

— Zaštita sustava

— Održavanje

Ovi naslovi obuhvaćaju sljedeće osnovne parametre:

Konstrukcijski i mehanički dijelovi

Sučelje (npr. kvačilo) između vozila, između kompozicija vozila i između vlakova

Siguran pristup i napuštanje željezničkog vozila

Čvrstoća osnovne konstrukcije vozila

Osiguranje tereta

Zatvaranje i zaključavanje vrata

Označivanje teretnih vagona

Opasne tvari

Međusobno djelovanje vozila i kolosijeka, te određivanje profila

Kinematički profil

Statičko osovinsko opterećenje, dinamičko opterećenje kotača i linearno opterećenje

Parametri željezničkih vozila koji utječu na sustave praćenja vlakova u stabilnim postrojenjima

Dinamičko ponašanje vozila

Uzdužne tlačne sile

Kočni sustav

Radne karakteristike kočenja

Veze

Mogućnost vozila da prenosi informacije s vozila na vozilo

Mogućnost vozila da prenosi informacije između stabilnih postrojenja i vozila

Okolišni uvjeti

Okolišni uvjeti

Aerodinamički učinci

Bočni vjetrovi

Zaštita sustava

Mjere za slučaj opasnosti

Protupožarna zaštita

Električna zaštita

Održavanje

Dokumentacija održavanja

Za svaki osnovni parametar općim se stavkom uvode slijedeći stavci.

Ovi sljedeći stavci razrađuju uvjete kojima se mora udovoljiti kako bi se ispunili zahtjevi s kojima nas upoznaje opći stavak.

4.2.2. KONSTRUKCIJE I MEHANIČKI DIJELOVI:

4.2.2.1. Sučelja (npr. kvačilo) između vozila, između kompozicije vozila i između vlakova

4.2.2.1.1. Općenito

Vagoni će imati elastične odbojničke i vlačne uređaje na oba kraja.

Kompozicije vagona koje se u prometu smatraju cjelinom će se u svrhu primjene ovog zahtjeva smatrati jednim vagonom. Sučelja između tih vagona obuhvaćat će sustav elastičnih kvačila koji može podnijeti sile koje nastaju u namjeravanim radnim uvjetima.

Vlakovi koji se u prometu uvijek smatraju cjelinom će se u svrhu primjene ovog zahtjeva smatrati jednim vagonom. Oni će isto tako obuhvaćati gore opisani sustav elastičnih kvačila. Ako nemaju standardno navojno kvačilo i odbojnike imat će mogućnost postavljanja kvačila za slučaj opasnosti na oba kraja.

4.2.2.1.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije

4.2.2.1.2.1. Odbojnici

Kada su vagoni opremljeni odbojnicima, po dva identična odbojnika bit će postavljena na kraj vagona. Ti će odbojnici biti stlačivog tipa. Visina simetrale odbojnog uređaja bit će između 940 mm i 1 065 mm iznad razine tračnice u svim uvjetima opterećenja.

Standardna udaljenost između simetrala odbojnika bit će 1 750 mm nazivno i to simetrično na simetralu teretnog vagona.

Veličina odbojnika bit će određena na takav način da se na horizontalnim lukovima i na obrnutim lukovima odbojnici na vozilu ne mogu zakvačiti. Minimalno prihvatljivo preklapanje bit će 50 mm.

TSI za infrastrukturu navodi minimalni polumjer luka i karakteristike obrnutog luka.

Vagoni opremljeni odbojnicima s hodom većim od 105 mm bit će opremljeni s četiri identična odbojnika (elastični sustavi, hod) koji imaju iste projektirane karakteristike.

Ako se traži mogućnost međusobne zamjene odbojnika ostavit će se slobodan prostor na glavnoj podlozi za podložnu pločicu. Odbojnik će se pričvrstiti na vagonsku podlogu s četiri M24 vijka s osiguračem stupnja kvalitete koji ima granicu tečenja od najmanje 640 N/mm2 (vidjeti Prilog A., sliku A1).

— Karakteristike odbojnika Odbojnici će imati minimalni hod od 105 mm0 -5mm i kapacitet apsorpcije dinamičke energije od najmanje 30 kJ. Glave odbojnika bit će konveksne s polumjerom zavojnice njihove kuglaste radne površine od 2 750 mm ± 50 mm. Minimalna visina glave odbojnika bit će 340 mm jednako postavljena od uzdužne osi odbojnika. Odbojnici će imati identifikacijsku oznaku. Identifikacijska će oznaka sadržavati barem hod odbojnika u „mm” i vrijednost kapaciteta apsorpcije energije odbojnika.

4.2.2.1.2.2. Vlačni uređaj

Standardni vlačni uređaj između vozila bit će prekinut i obuhvaćat će navojno kvačilo trajno pričvršćeno na kuku, vlačnu kuku ili vlačnu polugu s elastičnim sustavom.

Visina simetrale vlačne kuke bit će između 920 mm i 1 045 mm iznad razine tračnice u svim uvjetima opterećenja.

Svaki će kraj vagona imati mogućnost spremanja kvačila kada se ne koristi. Niti jedan dio mehanizma kvačila neće se spuštati ispod 140 mm iznad razine tračnice kada je u najnižem položaju radi trošenja i hoda ogibljenja.

— Karakteristike vlačnog uređaja: Elastični sustav vlačnog uređaja imat će minimalan statički kapacitet apsorpcije 8 kJ. Vlačna kuka i vlačna poluga će izdržati silu od 1 000 kN bez pucanja. Navojno kvačilo izdržat će silu od 850 kN bez pucanja. Čvrstoća navojnog kvačila na lom bit će niža od čvrstoće drugih dijelova vlačnog mehanizma na lom. Navojno će kvačilo biti projektirano na takav način da vlačne sile ne mogu uzrokovati nepoželjno odvijanje spoja. Maksimalna težina navojnog kvačila neće premašiti 36 kg. Dimenzije navojnih kvačila i vlačnih kuki, vidjeti Prilog A. sliku A6, bit će prikazane u Prilogu A., slika A2 i A3. Dužina kvačila mjerena s unutrašnje strane luka kvačila do simetrale zatika vučne poluge bit će: — 986 mm + 10 -5 mm s potpuno odvijenim kvačilom — 750 mm + 10 -5 mm s potpuno zavijenim kvačilom

4.2.2.1.2.3. Interakcija između vlačnog i odbojnog uređaja

Karakteristike odbojnika i vlačnog uređaja projektirat će se da omoguće siguran prijevoz preko kolosijeka u luku polumjera od 150 m.

Vagoni s okretnim postoljima zakvačeni na kolosijeku u pravcu kojima se odbojnici dodiruju neće proizvodit tlačne sile veće od 250 kN u luku polumjera 150 m.

Nema specificiranih zahtjeva za dvoosovinske vagone.

— Karakteristike vlačnog i odbojnog mehanizma Udaljenost između prednjeg ruba otvora vlačne kuke i prednje strane potpuno izvučenih odbojnika bit će 355 mm + 45/– 20 kada su novi kao što je prikazano u Prilogu A. na slici A4.

4.2.2.2. Siguran pristup i udaljavanje od željezničkih vozila

Vozila će se projektirati na takav način da osoblje ne bude izloženo nepotrebnom riziku tijekom zakvačivanja i raskvačivanja. Ako se koriste navojna kvačila i postranični odbojnici, unutar zahtijevane udaljenosti prikazane u Prilogu A., na slici A5, neće biti pričvršćenih dijelova. Spojni kabeli i elastična crijeva mogu prolaziti kroz taj prostor. Ispod odbojnika neće biti uređaja koji bi sprečavali pristup tom mjestu.

Pregled zračnosti iznad vlačne kuke prikazan je u Prilogu A., na slici A7.

Ako je postavljeno kombinirano automatsko i navojno kvačilo, dopušteno je da glava automatskog kvačila ulazi u bernov trokut s lijeve strane (kao što se može vidjeti u Prilogu A. na slici A5) kada je vagon natovaren i kada se koristi navojno kvačilo.

Ispod svakog odbojnika postojat će rukohvat. Rukohvati će podnijeti naprezanja nastala djelovanjem ranžirnog osoblja tijekom ulaska u prostor između odbojnika.

Na krajevima vagona neće biti pričvršćenih dijelova unutar 40 mm vertikalne ravni smještene na kraju potpuno stlačenih odbojnika.

Osim kod vagona koji se koriste isključivo u fiksnim sastavima vlakova, bit će barem jedna stepenica i jedan rukohvat za ranžirno osoblje na svakoj strani vozila. Bit će dovoljno mjesta iznad i oko stepenica kako bi se osigurala sigurnost ranžirnog osoblja. Stepenice i rukohvati će se projektirati da izdrže naprezanja koja nastaju djelovanjem ranžirnog osoblja. Stepenice će biti barem 150 mm od vertikalne ravni na kraju potpuno stlačenih odbojnika (vidjeti Prilog A., sliku A5). Stepenice i prostori koji omogućavaju pristup radi obavljanje radova, utovara i istovara bit će sigurne od proklizavanja. (Vidjeti Prilog EE.).

Na svakom kraju vagona koji može predstavljati kraj vlaka bit će mehanizam za postavljanje završnog signala. Stepenice i rukohvati će se postaviti tamo gdje je to potrebno radi omogućavanja lakog pristupa.

Rukohvati i stepenice će se pregledavati tijekom uobičajenih perioda za održavanje i aktivnosti popravka koje se poduzimaju u slučaju kada se vide znakovi znatnog oštećenja, pucanja ili korozije.

4.2.2.3. Čvrstoća osnovne konstrukcije vozila i osiguranje tereta

4.2.2.3.1. Općenito

Projekt konstrukcije vagona izradit će se sukladno zahtjevima odjeljka 3. EN-a 12663, a konstrukcija će udovoljavati kriterijima definiranim u odredbama 3.4. do 3.6. ovog standarda.

Povrh već određenih kriterija dopušteno je pri odabiru sigurnosnog faktora definiranog u odredbi 3.4.3. EN-a 12663 u obzir uzeti izduženje materijala pri lomu. U Prilogu ZZ. definira se određivanje sigurnosnog faktora i dopuštenog naprezanja.

Pri realizaciji ocjene vijeka trajanja obzirom na zamor važno je osigurati da slučajevi opterećenja predstavljaju namjeravanu primjenu i da se izraze na način koji je sukladan s prihvaćenom šifrom projekta. Slijedit će se sve odgovarajuće smjernice za tumačenje odabrane šifre projekta.

Dopuštena naprezanja za materijale koji se koriste u gradnji vagona odredit će se kako je navedeno u odjeljku 5. EN-a 12663.

Konstrukcija vagona će se ispitivati u uobičajenim periodima održavanja i pri aktivnostima popravaka koje se poduzimaju pri pojavi znakova znatnog oštećenja, pucanja ili hrđanja.

Ova točka definira minimalne konstrukcijske zahtjeve za glavnu (primarnu) noseću konstrukciju vagona i sučelja s opremom i korisnim teretom.

Ti zahtjevi pokrivaju:

— Izvanredna opterećenja: — Uzdužna konstrukcija opterećenja — Maksimalno vertikalno opterećenje — Kombinacije opterećenja — Podizanje i podizanje regulacijskom dizalicom — Montaža opreme (uključujući sanduk/okretno postolje) — Druga izvanredna opterećenja

— Opterećenja koja uzrokuju zamor materijala: — Izvori ulaza opterećenja — Spektar korisnog tereta — Opterećenja uzrokovana kolosijekom — Vuča i kočenje — Aerodinamička opterećenja — Opterećenja koja uzrokuju zamor materijala na sučeljima — Spoj sanduka i okretnog postolja — Montaža opreme — Opterećenja kvačila — Kombinacije opterećenja koja uzrokuju zamor materijala

— Krutost osnovne konstrukcije vozila — Otklon — Oblici vibracija — Krutost pri uvijanju — Oprema

— Osiguranje tereta Poduzet će se mjere kako bi se osiguralo da teret ili dijelovi tereta slučajno ne ispadnu iz teretnog vagona.

Zahtjevi za sustavima pričvršćivanja ili uređaji kao što su slavine ili prsteni za osiguranje nisu obvezni u ovom TSI-ju.

4.2.2.3.2. Izvanredna opterećenja

4.2.2.3.2.1. Uzdužna projektirana opterećenja

Različite će se vrijednosti primjenjivati na različite vrste teretnih vagona kako je poimence određeno u EN-u 12663:

F-I : Vagoni koji se mogu ranžirati bez ograničenja; F-II : Vagoni koji su isključeni iz ranžiranja sa spuštalicom ili slobodnog ranžiranja.

Osnovni zahtjevi projektirane konstrukcije pretpostavljaju da su vagoni iz prethodnih kategorija opremljeni odbojnicima i kvačilima koji odgovaraju odvijanju prometa.

Konstrukcija će udovoljavati zahtjevima odredbe 3.4. EN-a 12663 kada je podložna svim izvanrednim slučajevima opterećenja.

Sanduci vagona udovoljavat će zahtjevima za uzdužnom čvrstoću kao što je specificirano u tabelama 1., 2., 3. i 4. EN-a 12663 prema svakom pojedinom slučaju, kada postoje putovi opterećenja.

NAPOMENA 1 : Sili primijenjenoj na kraju sanduka vagona bit će suprotstavljena protusila na odgovarajućem mjestu na suprotnom kraju. NAPOMENA 2 : Sile će se primjenjivati horizontalno na montirane konstrukcije, raspoređene jednakomjerno na os položaja odbojnika sa svake strane ili na os kvačila. NAPOMENA 3 : Ako se ispitivanje odbojnika (vidjeti Prilog Z.) ne mora provesti, koristit će se proračuni za dokazivanje da konstrukcija vagona može izdržati maksimalna opterećenja obijanja za koja se očekuje da će se pojavljivati u prometu.

4.2.2.3.2.2. Maksimalno vertikalno opterećenje

Sanduk vagona udovoljavat će zahtjevima iz tabele 8. EN-a 12663 izmijenjenog kao što je navedeno u donjoj napomeni 1.

Sanduk vagona isto će se tako projektirati da podnese predviđena maksimalna opterećenja uslijed metode utovara i istovara. Dopušteno je definirati slučajeve opterećenja u smislu sile ili u smislu ubrzanja koja se primjenjuju na masu koja se dodaje i na masu sanduka plus bilo kakav postojeći koristan teret. Projektirani primjeri predstavljat će najnepovoljnije primjere koje bi prijevoznik želio proučiti vezano uz korištenje vagona (uključujući predvidiva kršenja).

NAPOMENA 1 : Faktor 1,3 koristit će se umjesto 1,95 kako je navedeno u tabeli 8 EN-a 12663, a bilješka „a” se neće primjenjivati. NAPOMENA 2 : Opterećenja se mogu jednakomjerno rasporediti po cijeloj površini za prijevoz tereta, na ograničeno područje ili na odijeljena mjesta. Projektirani primjer(i) temeljit će se na najzahtjevnijim primjenama. NAPOMENA 3 : Ako se planira rad vozila na kotačima (uključujući viličare itd.) po podu vagona tada će projekt omogućavati maksimalno lokalno tlačno opterećenje vezano uz takav rad.

4.2.2.3.2.3. Kombinacije opterećenja

Konstrukcija će isto tako udovoljiti zahtjevima odredbe 3.4. EN-a 12663 kada je izložena najnepovoljnijim kombinacijama opterećenja kao što je specificirano u odredbi 4.4. EN-a 12663.

4.2.2.3.2.4. Podizanje i podizanje regulacijskom dizalicom

Sanduk vagona imat će točke za podizanje omogućavajući sigurno podizanje cijelog vagona dizalicom ili regulacijskom dizalicom. Moći će se podignuti i jedan kraj vagona (uključujući vozno postolje), dok će drugi kraj ostati na preostalom voznom postolju.

Slučajevi opterećenja specificirani u odredbi 4.3.2. EN-a 12663 primjenjivat će se za podizanje i podizanje regulacijskom dizalicom tijekom rada u radionici i tijekom obavljanja prometa.

Za slučajeve podizanja vezane isključivo uz spašavanje nakon iskakanja iz tračnica ili u drugim izvanrednim nezgodama, kada su prihvatljive određene trajne deformacije konstrukcije, dopušteno je smanjenje faktora opterećenja iz tabela 9. i 10. s 1,1 na 1,0.

Ako se za ispitivanje pri ocjenjivanju koristi faktor 1,0 izmjerene dužinske deformacije će se ekstrapolirati kako bi se dokazala usklađenost s većim faktorom.

Podizanje dizalicom će se obavljati preko označenih točaka za podizanje. Smještaj točaka za podizanje definirat će se kupčevim zahtjevima za obavljanje prijevoza.

4.2.2.3.2.5. Ugradnja opreme (uključujući sanduk/okretno postolje)

Ugradnja opreme projektirat će se:

— kako bi se prevozili tereti specificirani u tabelama 12., 13. i 14. odjeljka 4.5. EN-a 12663

ili kao alternativa

— da se ocijeni tijekom realizacije ispitivanja odbijanja koje je opisano u Prilogu Z.

4.2.2.3.2.6. Druga izvanredna opterećenja

Zahtjevi koji se odnose na opterećenja konstrukcijskih dijelova sanduka vagona, kao što su konstrukcija bočnih zidova i stražnjeg zida, vrata, prečki i sustavi ukrućenja opterećenja bit će projektirani da podnesu maksimalna opterećenja kojima će biti izloženi tijekom provođenja funkcije za koju su predviđeni. Slučajevi opterećenja određivat će se korištenjem principa za konstrukcijske projekte dane u EN-u 12663.

Prilog YY. navodi odgovarajuće konstrukcijske zahtjeve za zajedničke tipove značajki vagona koji se općenito koriste. Međutim, oni će se koristiti isključivo kada su primjenjivi.

Za nove tipove vagona projektant će odrediti odgovarajuće slučajeve opterećenja kako bi se udovoljilo specifičnim zahtjevima koristeći principe navedene u EN-u 12663.

4.2.2.3.3. Radna opterećenja (opterećenja koja uzrokuju zamor materijala)

4.2.2.3.3.1. Izvori ulaznih opterećenja

Navest će se svi izvori cikličkih opterećenja koja mogu uzrokovati oštećenja uslijed zamora materijala. Sukladno odredbi 4.6. EN-a 12663, proučit će se ulazi pobrojeni u Prilogu N., a način na koji se uvode i kombiniraju bit će sukladan namijenjenom korištenju teretnog vagona. Definicije slučajeva opterećenja isto će tako biti sukladne projektnoj šifri zamora materijala kao što je opisano u odredbi 5.2. i metodi ocjenjivanja iz odredbe 6.3. EN-a 12663. Kada slučajevi opterećenja koja uzrokuju zamor materijala djeluju u kombinaciji uzimat će ih se u obzir na način sukladan karakteristikama opterećenja i analizi oblika projektiranja i šifri projektiranog zamora materijala koja je korištena.

Za najkonvencionalnije projekte vagona, opterećenja definirana u tabeli 16. EN-a 12663 smatrat će se dostatnim za predstavljanje potpuno učinkovite kombinacije ciklusa opterećenja koja uzrokuju zamor materijala.

Kada detaljni podaci nisu raspoloživi koristit će se Prilog CC. za određivanje glavnih izvora opterećenja koji izazivaju zamor materijala.

4.2.2.3.3.2. Dokazivanje zamorne čvrstoće

Sukladno odredbi 5.2. EN-a 12663, ponašanje materijala pri opterećenju koje uzrokuje zamor temeljit će se na važećem europskom standardu ili alternativnim izvorima jednakovrijednog značaja, kad god takvi izvori postoje. Prihvatljive šifre projektiranog zamora materijala su Eurocode 3 i Eurocode 9 kao i metode opisane u Prilogu N.

4.2.2.3.4. Krutost osnovne konstrukcije vozila

4.2.2.3.4.1. Otkloni

Otkloni uslijed opterećenja ili kombinacija opterećenja neće biti takvi da uzrokuju prekoračenje dopuštenih radnih okvira vagona niti korisnog tereta (vidjeti Prilog C. i Prilog T.).

Otkloni isto tako neće smanjiti funkcionalnost vagona kao cjeline kao niti jedne njegove instalirane sastavnice niti sustava.

4.2.2.3.4.2. Oblici vibracija

U postupku projektiranja će se pripaziti da se svi prirodni oblici vibracije sanduka vagona, u svim uvjetima opterećenja uključujući taru, dostatno razdvoje, ili na neki drugi način odvoje od frekvencija ogibljenja tako da se izbjegnu pojave neželjenih odziva pri svim radnim brzinama.

4.2.2.3.4.3. Krutost pri uvijanju

Krutost vagona pri uvijanju bit će sukladna karakteristikama ogibljenja tako da se postigne kriterij iskakanja vagona iz tračnica u svim uvjetima opterećenja uključujući taru.

4.2.2.3.4.4. Oprema

Prirodni oblici vibriranja opreme, na njihovim ležištima, bit će dostatno razdvojeni, ili na neki drugi način odvojeni od frekvencija sanduka vagona ili ogibljenja tako da se izbjegne pojava neželjenih odgovora pri svim radnim brzinama.

4.2.2.3.5. Osiguranje tereta

Prilog YY. pruža odgovarajuće projektne zahtjeve za zajedničke tipove značajki koje se općenito koriste. Međutim, one će se koristiti isključivo kada su primjenjive.

4.2.2.4. Zatvaranje i zaključavanje vrata

Vrata i vratašca teretnih vozila projektirat se na način da se mogu zatvoriti i zaključavati. Ovo ostaje na snazi dok se vozila nalaze u vlaku koji se kreće (osim ako to nije dio postupka istovara korisnog tereta). Stoga će se koristiti mehanizmi za zaključavanje na kojima se može vidjeti njihovo stanje (otvoreno/zatvoreno) i bit će vidljivi operateru izvan vlaka.

Mehanizmi za zaključavanje projektirat će se kako bi se osigurali protiv nenamjernog otvaranja tijekom vožnje. Sustavi za zatvaranje i zaključavanje projektirat će se tako da radno osoblje ne bude izloženo nepotrebnom riziku.

Odgovarajuće i jasne upute za korištenje smjestit će se pokraj mehanizma za zaključavanje i bit će vidljive operateru.

Uređaji za zatvaranje i zaključavanje projektirat će se da izdrže opterećenja uzrokovana korisnim teretom u normalnim, uobičajenim uvjetima i kada se koristan teret pomiče na predvidljivi način.

Uređaji za zatvaranje i zaključavanje projektirat će se da izdrže opterećenja do kojih dolazi dok vozila pretiču druge vlakove u svim uvjetima, uključujući uvjete u tunelima.

Sile koje su potrebne za pokretanje uređaja za zatvaranje i zaključavanje bit će jačine koju može primijeniti operater bez dodatnih alata. Izuzeci su dopustivi kada su dodatni alati posebno dostupni ili kada se koriste sustavi s motornim pogonom.

Sustavi za zatvaranje i zaključavanje ispitivat će se u uobičajenim periodima održavanja, a aktivnosti popravaka će se poduzimati u slučaju pronalaska znakova oštećenja ili neispravnog rada.

4.2.2.5. Označivanje teretnih vagona

Oznake na vagonima zahtijevaju se da bi se:

— označio svaki pojedini vagon njegovim jedinstvenim brojem, kako je specificirano u TSI-ju odvijanje i upravljanja prometom, te kako je zabilježeno u registru,

— pružile informacije koje su potrebne za sastavljanje vlaka, uključujući kočnu masu, dužinu preko odbojnika, tara težinu, tabelu koja prikazuje brzinu u odnosu na opterećenje za različite kategorije pruga,

— označila ograničenja obavljanja prijevoza osoblju, uključujući geografska ograničenja i ranžirna ograničenja,

— pružile pripadajuće sigurnosne informacije osoblju koje radi s vagonima ili je prisutno u slučaju opasnosti, uključujući znakove upozorenja za nadzemne neizolirane vodove i električnu opremu, točke za podizanje dizalicom/regulacijskom dizalicom, sigurnosne upute specifične za vozilo. Ove oznake pobrojene su u Prilogu B., a piktogrami su uključeni u slučaju potrebe. Oznake će se smještati što je više moguće na konstrukciji vagona do visine od 1 600 mm iznad razine tračnice. Znakovi opasnosti smještat će se na takvo mjesto gdje se mogu vidjeti prije stvarnog ulaska u opasno područje. Označivanje vagona koji nemaju vertikalnih stranica +/– 10 stupnjeva, bit će pričvršćene na posebne ploče. Oznake se mogu izraditi bojanjem ili naljepnicama. Zahtjeve za označivanje opasnih tvari pokriva Direktiva 96/49/EZ zajedno s njezinim važećim Prilogom. Kada se vagon izmijeni na takav način da su potrebne i promjene oznaka, takve će izmjene biti sukladne s izmjenama podataka uvedenih u registar željezničkih vozila. Oznake će se čistiti/zamjenjivati prema potrebi kako bi se osiguralo da su i dalje čitljive.

4.2.2.6. Opasne tvari

4.2.2.6.1. Općenito

Vagoni koji prevoze opasne tvari udovoljavat će zahtjevima ovog TSI-ja, te povrh toga zahtjevima RID-a.

Daljnji razvoj ovog pravnog područja vodi međunarodna radna grupa (RID-ov Odbor) predstavnika vlada članica COTIF-a.

4.2.2.6.2. Zakoni koji se primjenjuju na željeznička vozila za prijevoz opasnih tvari

Željeznička vozila Važeća verzija Direktive vijeća 96/49/EZ i njezin Prilog Označivanje i etiketiranje Važeća verzija Direktive vijeća 96/49/EZ i njezin Prilog Odbojnici Važeća verzija Direktive vijeća 96/49/EZ i njezin Prilog Zaštita od iskrenja Važeća verzija Direktive vijeća 96/49/EZ i njezin Prilog Korištenje vagona za prijevoz opasnih tvari u dugačkim tunelima Ispituju radne grupe kojima je zadatak povjerila Europska komisija (AEIF i RID)

4.2.2.6.3. Dodatni zakoni koji se primjenjuju na cisterne

Cisterna Važeća verzija Direktive vijeća 1993/36/EZ o tlačnoj opremi koja se može prevoziti (TPED) Testiranje, ispitivanje i označivanje cisterne EN 12972 Cisterne za prijevoz opasnih tvari – testiranje, ispitivanje i označivanje metalnih cisterni od travnja 2001.

4.2.2.6.4. Propisi za održavanje

Održavanje vagona cisterni/teretnih vagona udovoljavat će sljedećem europskom standardu i Direktivi Vijeća:

— Testiranje i ispitivanje EN 12972 Cisterne za prijevoz opasnih tvari – testiranje, ispitivanje i označivanje metalnih cisterni iz travnja 2001. — Održavanje cisterne i njezine opreme Važeća verzija Direktive vijeća 96/49/EZ i njezin Prilog — Uzajamni sporazumi o inspektorima za cisterne Važeća verzija Direktive vijeća 96/49/EZ i njezin Prilog

4.2.3. INTERAKCIJA IZMEĐU VOZILA I KOLOSIJEKA I ODREĐIVANJE PROFILA

4.2.3.1. Kinematički profil

U ovom se odjeljku definiraju maksimalne vanjske dimenzije vagona kako bi se osiguralo da ostanu unutar slobodnog profila željezničke pruge. Kako bi se to postiglo razmatra se maksimalno moguće gibanje vagona; to se zove kinematička ovojnica.

Kinematička ovojnica željezničkih vozila definira se uz pomoć referentnog profila i pravila vezanih uz profil. Dobiva se primjenom propisa koji propisuju smanjenja vezana uz odgovarajući profil kojem će udovoljiti različiti dijelovi željezničkog vozila.

Ta smanjenja ovise o:

— geometrijskim karakteristikama željezničkog vozila o kojem se radi,

— smještaju presjeka u odnosu na stožer okretnog postolja ili u odnosu na osovine,

— visinu točke koja se razmatra u odnosu na voznu površinu,

— strukturne tolerancije,

— maksimalno dopušteno trošenje,

— elastične karakteristike ogibljenja.

Studija maksimalnog konstrukcijskog profila uzima u obzir i bočna i vertikalna gibanja željezničkog vozila, koja se temelje na geometrijskim karakteristikama i karakteristikama ogibljenja vozila u različitim uvjetima opterećenja.

Konstrukcijski profil željezničkog vozila koje putuje određenim odsjekom pruge mora biti manji, do odgovarajuće sigurnosne granice, od minimalnog slobodnog profila te pruge.

Profil željezničkog vozila obuhvaća dva osnovna elementa: referentni profil i propise za taj profil. To dopušta određivanje maksimalnih dimenzija željezničkog vozila i smještaj stabilnih postrojenja na pruzi.

Da bi se profil željezničkog vozila mogao primijeniti, moraju se specificirati sljedeća tri dijela profila:

— referentni profil

— propisi za određivanje maksimalnog konstrukcijskog profila za vagone

— propisi za određivanje zračnosti prema postrojenjima i prostoru kolosijeka.

U Prilogu C. specificiraju se referentni profil i propisi za maksimalni konstrukcijski profil vagona.

Vezani propisi za određivanje zračnosti za konstrukcijske instalacije pokriveni su TSI-jem za infrastrukturu.

Sva oprema i dijelovi vagona kod kojih dolazi do poprečnih i vertikalnih pomaka provjeravat će se u odgovarajućim intervalima za održavanje.

Da bi vagon ostao unutar kinematičkog profila, plan održavanja uključivat će odredbu za ispitivanje slijedećih dijelova:

— profil i istrošenost kotača,

— okvir okretnog postolja,

— opruge,

— bočni nosači,

— konstrukcija sanduka,

— konstrukcijske zračnosti,

— maksimalna dopuštena istrošenost,

— elastične karakteristike ogibljenja,

— istrošenost vodeće osovine,

— elementi koji utječu na koeficijent fleksibilnosti vozila,

— elementi koji utječu na središte kotrljanja,

— uređaji koji uzrokuju pokrete koji utječu na profil.

4.2.3.2. Statičko osovinsko opterećenje i linearno opterećenje

Osovinskim opterećenjem i osovinskom udaljenošću vozila definira se vertikalno polustatičko ulazno opterećenje kolosijeka.

Ograničenja opterećenja za vagone u obzir uzimaju njihove geometrijske karakteristike, težine po osovini i težine po linearnom metru.

Ona će biti u skladu s kategorizacijom pruga ili dionica pruga, kategorija A, B1, B2, C2, C3, C4, D2, D3, D4 kao što je definirano u donjoj tabeli.

Osovinska opterećenja veća od 22,5 tona nisu specificirana u ovom TSI-ju; postojeći nacionalni propisi i dalje će se primjenjivati na pruge koje mogu prihvaćati ta veća osovinska opterećenja.

Klasifikacija Masa po osovini = P A B C E E F G Masa po duljini jedinice = p 16 t 18 t 20 t 22,5 t 25,0 t 27,5 t 30 t 5,0 t/m A B1 6,4 t/m B2 C2 D2 7,2 t/m C3 D3 8,0 t/m C4 D4 E4 8,8 t/m E5 10 t/m

p = masa po duljini jedinice, tj. masa vagona plus masa tereta, podijeljena duljinom vagona u metrima, mjerenom preko odbojnika kada nisu stlačeni. P = masa po osovini.

U Prilogu D., u tabeli D.1. nalaze se podaci na temelju kojih se vlak koji se sastoji od vagona s dvoosovinskim okretnim postoljima koristi za određivanje kategorije prema kojoj je kategorizirana pruga.

Pruga ili dionica pruge kategorizira se u jednu od tih kategorija kada se na njoj može manipulirati neograničenim brojem vagona s težinskim karakteristikama prikazanim u gornjoj tabeli.

Kategorizacija prema maksimalnoj masi po osovini P izražena je velikim tiskanim slovima (A, B, C, D, E, F, G); kategorizacija prema maksimalnoj masi po jedinici dužine p izražena je arapskim brojkama (1, 2, 3, 4, 5, 6), osim za kategoriju A.

Pruge kategorizirane na taj način omogućavaju manipulaciju dolje pobrojenim vagonima:

— Dvoosovinski ili troosovinski vagoni i vagoni s dvoosovinskim okretnim postoljima kada su izmjere a) i b) jednake ili veće od vrijednosti prikazanih u Prilogu D., u tabeli D.1., pod uvjetom da P i p ne prekoračuju vrijednosti dane u gornjoj tabeli.

— Dva vagona s dvoosovinskim motornim postoljima kada su izmjere a) i b) manje od vrijednosti prikazanih u Prilogu D., u tabeli D.1., pod uvjetom da imaju smanjenu masu po osovini Pr, te da udovoljavaju vrijednostima danim u Prilogu D., u tabeli D.3. koja se odnosi na vrijednosti izmjera a) i b).

— Vagoni s dva okretna postolja, s 3 ili 4 osovine po okretnom postolju, pod uvjetom da imaju smanjenu masu po osovini Pr, te da udovoljavaju vrijednostima danim u Prilogu D., u tabelama D.4. i D.5. koje se odnose na vrijednost dimenzija a) i b).

— Vagoni s tri ili četiri dvoosovinska okretna postolja pod uvjetom da imaju smanjenu masu po osovini Pr, koja ne prekoračuje mase definirane u Prilogu D., u tabeli D.6. koja se odnosi na geometrijske karakteristike i pod uvjetom da isto tako udovoljavaju posebnim propisima koji uređuju te tipove vagona.

NAPOMENA : Kao izuzetak za 20 t osovinsko opterećenje dopušteno je prekoračenje ovog ograničenja za do 0,5 t po osovini na C kategoriji pruga za: — dvoosovinske dugačke vagone s 14,10 m < LOB (dužina preko odbojnika) < 15,50 m kako bi njihov korisni teret bio do 25 t, — vagone projektirane za osovinska opterećenja od 22,5 t kako bi se postigla protuteža višku tare nastale pri pripremi tih vagona za navedena osovinska opterećenja.

Vagoni koji imaju nepravilan razmak između osovina i ne udovoljavaju Prilogu D., odjeljcima D.3, D.4, D.5) bit će podvrgnuti dodatnim provjerama putem izračuna, kako bi se osiguralo da maksimalni momenti savijanja i smične sile na jednoj gredi bilo kojeg raspona duljine ne prelaze vrijednosti izračunate za vagone definirane u Prilogu D., odjeljku D.1). To će se primjenjivati na neograničeni broj vagona.

Maksimalan korisni teret koji može prevoziti vagon s točke gledišta kolosijeka i konstrukcija, je najniža vrijednost koja proizlazi iz sljedećih formula:

X = n × P – T

Y = L × p – T

Z = n × Pr – T

gdje je:

n : broj osovina vagona p : masa po jedinici dužine u t/m L : dužina preko odbojnika u m T : tara vagona u t, zaokružena na prvo decimalno mjesto P : masa po osovini u t Pr : smanjena masa po osovini u t

Tara koja se uzima u obzir je srednja tara koja će se odrediti za sljedeće grupe vagona unutar svake veće proizvodne serije:

— vagoni sa zračnim kočnicama,

— vagoni sa zračnim kočnicama i prolazom opremljenim navojnom kočnicom.

Ograničenja za preinake teretnih vagona za koja nije potrebno novo odobrenje navedena su u Prilogu II.

Prilog D., odjeljci D.6 i D.7 daju ograničenja opterećenja za 2-osovinske vagone i najuobičajenije tipove dvaju vagona s 2-osovinskim okretnim postoljima (a = 1,80 m, b = 1,50 m (vidjeti definiciju u Prilogu D.)) koja proizlaze iz usporedbi.

Vrijednosti X, Y ili Z odabrane na temelju usporedbe zaokružuju se na manju vrijednost najbliže polovine tone ili najbliže desetine tone, pri čemu je svaki subjekt koji ugovara prijevoz slobodan odabrati bilo koju od navedenih mogućnosti ovisno o tipu vagona.

Međutim, za izolirane vagone, vagone hladnjače ili mehanički hlađene vagone, vagone cisterne i zatvorene vagone koji se koriste za prijevoz robe u praškastom obliku, vrijednosti X, Y ili Z zaokruživat će se na manju vrijednost najbliže desetine tone.

Vrijednost označena na vagonu nije neophodno gore utemeljena vrijednost. U slučajevima kada postoje niža ograničenja opterećenja koja proizlaze iz konstrukcijskih karakteristika vagona ili RID propisa (Sporazum COTIF, Prilog D., stavak D.3.), navest će se te niže vrijednosti.

Minimalno opterećenje kolnog sloga za vagone s:

Općenito dvije ili više osovina 5,0 t 4-osovinske i opremljene kočnim blokovima 4,0 t Veće od 4 osovine i opremljene kočnim blokovima 3,5 t

Ako je u registru infrastrukture dopušteno (npr. posebni slučaj za „rollende Landstasse”)

8-osovinski 2,0 t 12-osovinski 1,3 t

4.2.3.3. Parametri željezničkih vozila koji utječu na sustave praćenja vlakova ugrađene u stabilna postrojenja

4.2.3.3.1. Električni otpor:

Električni otpor svakog kolnog sloga mjeren preko ovoja dvaju kotača neće prelaziti 0,01 om za nove ili ponovno ugrađene kolne slogove koji obuhvaćaju nove sastavnice.

Mjerenja otpora provodit će se korištenjem primijenjenog napona od 1,8 do 2,0 volta istosmjerne struje.

4.2.3.3.2. Otkrivanje pregrijanih ležišta

Otvoreno pitanje koje će se specificirati u sljedećoj reviziji ovog TSI-ja.

4.2.3.4. Dinamičko ponašanje vozila

4.2.3.4.1. Općenito

Dinamičko ponašanje vozila ima jak utjecaj na sigurnost od iskliznuća vozila iz tračnica i na stabilnost vožnje. Dinamičko ponašanje vozila određuje se:

— maksimalnom brzinom

— statičkim značajkama kolosijeka (centriranost, profil kolosijeka, nadvisivanje, nagib tračnice u kolosijeku, diskretne i periodične nepravilnosti kolosijeka)

— dinamičkim značajkama kolosijeka (horizontalna i vertikalna krutost i prigušenje pruge)

— parametrima kontakta između kotača i tračnice (profil kotača i tračnice, širina kolosijeka)

— nedostacima kotača (ravni dijelovi na kotaču, odstupanje od okruglosti)

— masom i inercijom sanduka, motornih postolja i kolnih slogova

— karakteristikama ogibljenja vozila

— rasporedom korisnog tereta.

Da bi se osigurala sigurnost i stabilnost vožnje, moraju se provesti mjerenja u različitim uvjetima obavljanja prometa ili usporedne studije s odobrenim projektom (npr. simulacija/izračun) kako bi se ocijenilo dinamičko ponašanje.

Željeznička vozila imaju karakteristike koje omogućavaju stabilnu vožnju unutar primjenjivih ograničenja brzine.

4.2.3.4.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije

4.2.3.4.2.1. Osiguranje od iskliznuća i stabilnost vožnje

Kako bi se osigurala zaštita od iskliznuća iz tračnica i stabilnost vožnje, sile između kotača i tračnice moraju biti ograničene. Sile o kojima se radi su poglavito poprečne kolosiječne sile Y i vertikalne sile Q.

— Bočne kolosiječne sile Y Kako bismo spriječili pomicanje kolosijeka, interoperabilna željeznička vozila udovoljavat će Prud’hommovom kriteriju za maksimalnu poprečnu silu (ΣΥ)lim = a (10 + P/3), gdje je a = 0,85 i P = maksimalno statičko osovinsko opterećenje ili (H2m)lim ((H2m) je nevezana srednja vrijednost bočne sile na osovini mjerene uzduž 2 m) Ovu će vrijednost odrediti TSI infrastrukture. U luku, ograničenje polustatičke bočne sile na vanjskom kotaču je Yqst, lim Ovu će vrijednost odrediti TSI infrastrukture.

— Y/Q sile Kako bi ograničili rizik od penjanja kotača na tračnicu, kvocijent bočne sile Y i vertikalnog opterećenja Q kotača neće prelaziti (Y/Q)lim = 0,8 za velike lukove R ≥ 250 m (Y/Q)lim = 1,2 za male lukove R < 250 m

— Vertikalna sila Maksimalna dinamična vertikalna sila primijenjena na tračnicu je Qmax Ovu će vrijednost odrediti TSI infrastrukture. Ograničenje polustatičke vertikalne sile na vanjski kotač u luku je Qqst, lim Ovu će vrijednost odrediti TSI infrastrukture.

4.2.3.4.2.2. Osiguranje od iskliznuća pri vožnji na iskrivljenim kolosijecima

Vagoni mogu voziti po iskrivljenom kolosijeku kada (Y/Q) ne prelazi granicu navedenu u točki 4.2.3.4.2.1. u luku polumjera R = 150 mm i za dani iskrivljeni kolosijek:

za osnovu kotača od 1,3 m ≤ 2a*

— g lim = 7 ‰ za 2a+ < 4 m

— g lim = 20/2a+ + 2 za 2a+ > 4 m

— g lim = 20/2a* + 2 za 2a* < 20 m

— g lim = 3 ‰ za 2a* > 20 m

Osnova kotača 2a* predstavlja razmak osovina za 2-osovinske vagone ili udaljenost između središta stožera vagona s okretnim postoljem. Osnova kotača 2a+ predstavlja razmak između osovina za okretno postolje.

4.2.3.4.2.3. Propisi za održavanje

Sljedeći osnovni parametri ključni za sigurnost i stabilnost vožnje održavat će se prema planu održavanja:

— karakteristike ogibljenja

— spojevi između motornog postolja i sanduka

— profil ovoja

Maksimalne i minimalne dimenzije za kolne slogove i kotače za standardnu širinu pruge navedene su u Prilogu E.

Slučajevi za druge širine kolosijeka nalaze se u odjeljku 7.

4.2.3.4.2.4. Ogibljenje

Ogibljenje teretnih vagona projektirat će se pridržavajući se vrijednosti specificiranih u 4.2.2.1.2.2. i 4.2.2.1.2.3. u uvjetima „prazan” i „natovaren do granice opterećenja”. Izračun ogibljenja dokazat će da otklon ogibljenja nije iscrpljen kada su vagoni potpuno natovareni uzimajući u obzir dinamičke utjecaje.

4.2.3.5. Uzdužne tlačne sile

4.2.3.5.1. Općenito

Ovaj parametar opisuje maksimalne uzdužne tlačne sile koje se mogu primijeniti na interoperabilni teretni vagon ili na pojedino vozilo, ili grupu posebno zakvačenih vozila, ili na interoperabilnu kompoziciju vlaka tijekom kočenja ili tijekom nagnute vožnje, bez rizika od iskliznuća iz tračnica.

Kada je podvrgnut uzdužnim tlačnim silama vagon će nastaviti sigurno voziti. Kako bi se osigurala sigurnost od iskliznuća iz tračnica, vagon ili sustav zakvačenih vagona procijenit će se testiranjima, izračunima ili kroz uspoređivanje s već odobrenim karakteristikama vagona (za koje je izdana potvrda).

Uzdužna sila koja se može primijeniti na vozilo bez iskliznuća iz tračnica bit će veća od granične vrijednosti koja ovisi o projektu uvozila (dvije osovine, vagon s okretnim postoljem, čvrsta grupa vozila, Combirail, Road-RailerTM itd.) opremljenom UIC-ovim kvačilom ili prihvaćenim centralnim kvačilom ili spojnom motkom/kratkim kvačilima.

Uvjeti za davanje potvrde za vagone, čvrste grupe vagona ili spojene grupe vagona dani su u odjeljku 4.2.3.5.2.

Uvjeti koji utječu na maksimalnu uzdužnu tlačnu silu koju vagon može podnijeti bez iskliznuća iz tračnica uključuju:

— manjak nadvisivanja

— kočni sustav vlaka i vagona

— sustav vlačnog mehanizma i odbojnika na vagonima ili posebno zakvačenim grupama vagona

— projektirane karakteristike vagona

— karakteristike pruge

— rukovanje strojovođe vlakom, posebno kočenje

— parametri kontakta između kotača i tračnice (profil kotača i tračnice, širina kolosijeka)

— raspored opterećenja pojedinih teretnih vagona

Uzdužne tlačne sile imaju jak utjecaj na sigurnost vozila od iskliznuća iz tračnica. Stoga su provedena mjerenja u različitim uvjetima vožnje kako bi se utvrdila prihvatljiva ograničenja za uzdužne tlačne sile koja se mogu primijeniti na vozilo bez rizika od iskliznuća iz tračnica. Kako bi se izbjeglo ispitivanje, vagoni će odgovarati karakteristikama vagona koje su već odobrile nacionalne vlasti zadužene za sigurnost ili koje su odobrene u njihovo ime, ili se moraju graditi sukladno odobrenim projektnim karakteristikama vagona i moraju se opremiti odobrenim sastavnicama kao što su motorna postolja s potvrdom.

Spomenuto testiranje navedeno je u odjeljku 6.2. Iskustvo s različitim tipovima vagona rezultiralo je različitim metodama prihvaćanja ovisno o čimbenicima kao što su tara težina, duljina, osnova kotača, izbočenje, udaljenost između stožera itd.

4.2.3.5.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije

Podsustav će podnositi uzdužne tlačne sile u vlaku bez iskliznuća iz tračnica i bez oštećenja vozila. Poglavito su odlučujući čimbenici:

— poprečne sile kotač/tračnica –Y–

— vertikalne sile –Q–

— bočne sile na ležišta – Hij–

— kočne sile (radi kontakta kotač/tračnica, dinamičkog kočenja i različitih kočnih grupa vagona i vlakova)

— dijagonalne i vertikalne odbojne sile

— spojne sile ± Z

— prigušenje odbojničkih i spojnih sila

— rezultat napetosti kvačila

— rezultat opuštenosti kvačila

— trzaji koji proizlaze iz uzdužnih gibanja u vlakovima i opuštenosti kvačila

— podizanje kotača

— otklon vodeće osovine.

Mnogi čimbenici utječu na uzdužne tlačne sile (LCF). U dokumentaciji za izgradnju i uvjete obavljanja prometa vagona za koje je neophodno dobiti potvrdu za vagone za uobičajeni promet na različitim prugama i pod različitim uvjetima dani su različiti čimbenici.

S ciljem dobivanja potvrde za vagone za miješani promet na europskoj mreži, provedeni su testovi na posebnim ispitnim kolosijecima te u vlakovima u vožnji na različitim prugama kako bi se osiguralo da vagoni mogu podnijeti minimalnu uzdužnu silu bez iskliznuća iz tračnica. Sastavljena je sljedeća definicija:

Vagoni i kompozicije vagona (povezani spojnom motkom/kratkim spojkom između vagona) opremljeni navojnim kvačilima i bočnim odbojnicima na svojim vanjskim krajevima podnijet će minimalnu uzdužnu silu izmjerenu u uvjetima spomenutog testa od:

— 200 kN za dvoosovinske teretne vagone s UIC-ovim kvačilom

— 240 kN za teretne vagone opremljene dvoosovinskim okretnim postoljima s UIC-ovim kvačilom

— 500 kN za teretne vagone sa svim tipovima centralnih spojnih motki i bez odbojnika.

Za druge sustave spajanja granične vrijednosti još uvijek nisu definirane.

Koeficijent trenja na glavama odbojnika bit će takav da udovolji zahtjevima ovog TSI-ja u smislu maksimalnih bočnih sila.

Propisi za održavanje:

Ako se odbojničke glave moraju podmazivati da bi se osigurao potreban koeficijent trenja, plan održavanja uključivat će odredbu o održavanju koeficijenta trenja na toj razini.

4.2.4. KOČENJE

4.2.4.1. Radne karakteristike kočenja

4.2.4.1.1. Općenito

Svrha je kočnog sustava vlaka osigurati da se brzina vlaka može smanjiti ili da se može zaustaviti unutar maksimalnog dopuštenog puta kočenja. Primarni čimbenici koji utječu na postupak kočenja su kočna sila, masa vlaka, brzina, dopušteni zaustavni put, adhezija i nagib razinice kolosijeka.

Radne karakteristike kočenja vlaka ili vozila rezultat je kočne sile raspoložive da uspori vlak unutar definiranih ograničenja i svi čimbenici uključeni u pretvaranje i rasipanje energije isključujući otpor vlaka. Radne karakteristike pojedinog vozila definiraju se tako da se mogu derivirati cjelokupne radne karakteristike kočenja vlaka.

Vozila će se opremati besprekidnom automatskom kočnicom.

Kočnica je besprekidna ako omogućava prijenos signala i energije s centralne upravljačke jedinice u cijeli vlak.

Besprekidna kočnica je automatska ako postaje učinkovita odmah na cijelom vlaku sa svakim nehotičnim kočenjem linije upravljanja vlakom, npr. vodom kočnice.

Kada nije moguće odrediti stanje kočnice, na obje strane vozila će se postaviti indikator koji će pokazivati stanje.

Mjesto za pohranu energije za kočnicu (npr. spremnici za napajanje neizravnog pneumatskog zračnog kočnog sustava, kočnog zračnog voda) i kočna sila upotrijebljena da bi se izgradio kočni napor (npr. zrak iz kočnih cilindara neizravnog pneumatskog zračnog kočnog sustava) koristit će se isključivo za potrebe kočenja.

4.2.4.1.2. Funkcionalna i tehnička specifikacija

4.2.4.1.2.1. Kontrolna linija vlaka

Minimalna brzina širenja kočnog signala bit će 250 m/s.

4.2.4.1.2.2. Elementi radnih karakteristika kočenja

Radne karakteristike kočenja u obzir će uzeti srednje vrijeme primjene, momentalno usporenje, masu i početnu brzinu. Radne karakteristike kočenja određivat će se uz pomoć profila usporenja i postotka zakočene mase.

Profil usporenja:

Profil usporenja opisuje predviđeno trenutačno usporenje vozila (na razini vozila) ili vlaka (na razini vlaka) u uobičajenim uvjetima.

Poznavanje profila usporenja pojedinačnog vozila omogućava izračun profila usporenja cjelokupnog vlaka.

Profil usporenja obuhvaća učinak:

(a) vremena odgovora između naredbe za kočenjem i postizanja potpune primjene kočenja. Te je ekvivalent izgrađenog vremena primjene i definira se kao: Za pneumatsku kočnicu kraj vremena t2 odgovara 95 % utemeljenog tlaka kočnog cilindra.

(b) odgovarajuća funkcija ( usporenje = F(brzina) ) kao što je definirana kao niz odsjeka sa stalnim usporenjem. Napomena: a označava neprestano usporenje, a V trenutačnu brzinu

Postotak kočne mase:

Postotak kočne mase (lambda) je omjer zbroja kočnih masa podijeljen zbrojem masa vozila.

Metoda određivanja kočne mase/postotka kočne mase i dalje će se primjenjivati uz metodu profila usporenja; te će vrijednosti davati proizvođač. Ovaj se podatak mora unijeti u registar željezničkih vozila.

Kočna sila pojedinačnog vozila određivat će se za kočenje u slučaju opasnosti za svaki način kočenja (npr. G, P, R, P + ep) raspoloživ u vozilu i za nekoliko uvjeta opterećenja uključujući barem taru i potpuno opterećeno vozilo.

Način kočenja G: način kočenja koji se koristi za teretne vlakove s utvrđenim vremenom primjene kočnice i vremenom otpuštanja kočnice.

Način kočenja P: način kočenja za teretne vlakove s utvrđenim vremenom primjene kočnice i vremenom otpuštanja kočnice i utvrđenim postotkom kočne mase.

Način kočenja R: način kočenja za putničke vlakove i brze teretne vlakove s utvrđenim vremenom primjene kočnice i vremenom otpuštanja kočnice kao za način kočenja P i utvrđenim minimalnim postotkom kočne mase.

Ep kočnica (neizravna elektropneumatska kočnica): potpora neizravnoj zračnoj kočnici koja koristi električne komande u vlaku i elektro