HR Službeni list Europske unije L 246/28

ODLUKA KOMISIJE

od 18. prosinca 2013.

o državnoj potpori SA.33229 (2012/C) – (ex 2011/N) – Restrukturiranje NLB-a – Slovenija koje Slovenija planira provesti za Novu Ljubljansku Banku d.d.

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013)9632)

(Vjerodostojna je samo verzija na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/535/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon pozivanja država članica i drugih zainteresiranih strana da na temelju navedenih odredaba dostave svoje primjedbe (1),

budući da:

1. POSTUPAK

(1) Slovenska nadležna tijela prijavila su 14. siječnja 2011. dokapitalizaciju Nove Ljubljanske Banke d.d. (dalje u tekstu „NLB d.d.”) u vrijednosti od 250 milijuna EUR koju provodi država.

(2) Odlukom od 7. ožujka 2011. (2) (dalje u tekstu „prva odluka o sanaciji”) Europska komisija odobrila je potporu u obliku prve dokapitalizacije u korist Nove Ljubljanske Banke d.d. za razdoblje od šest mjeseci i nakon dostavljanja plana restrukturiranja.

(3) Slovenska nadležna tijela prijavila su plan restrukturiranja 22. srpnja 2011. Dodatne izmjene plana dostavila su 6. rujna 2011. i 26. ožujka 2012.

(4) Slovenska nadležna tijela obavijestila su 16. svibnja 2012. Komisiju o svojoj namjeri osiguranja druge dokapitalizacije Nove Ljubljanske Banke d.d. Mjera je prijavljena 6. lipnja 2012.

(5) Odlukom od 2. srpnja 2012. (dalje u tekstu „druga odluka o sanaciji i otvaranju postupka”) Komisija je odobrila drugu dokapitalizaciju Nove Ljubljanske Banke d.d. i istodobno otvorila detaljni istražni postupak čime je dovela u pitanje sposobnost Nove Ljubljanske Banke d.d. da ponovno uspostavi održivo poslovanje te osigura dostatnu raspodjelu tereta i mjere kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja na temelju plana restrukturiranja koji joj je dostavljen.

(6) Druga odluka o sanaciji i otvaranju postupka objavljena je 22. studenoga 2012. u Službenom listu Europske unije te je od zainteresiranih strana zatraženo da dostave svoje primjedbe (3). Komisija nije primila nikakve primjedbe.

(7) Nakon druge odluke o sanaciji i otvaranju postupka slovenska nadležna tijela prijavila su 7. siječnja 2013. revidirani plan restrukturiranja, tj. izmijenjenu verziju plana koji je dostavljen 25. ožujka 2013. Slovenska nadležna tijela naknadno su predstavila dodatnu izmijenjenu verziju plana u prosincu 2013. Verzija plana koja je dostavljena Komisiji u prosincu 2013. u ovoj se Odluci naziva „Planom restrukturiranja”.

(8) Nakon zahtjeva Komisije slovenska nadležna tijela dostavila su dodatne informacije tijekom razdoblja od 2. srpnja 2012. do 9. prosinca 2013.

(9) Komisija je 10. travnja 2013. u okviru postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža („PMN”) zaključila da se Slovenija suočava s prevelikim makroekonomskim neravnotežama. U kontekstu PMN-a Slovenija je morala provesti testiranje otpornosti na stres odozdo prema gore i odozgo prema dolje te reviziju kvalitete imovine slovenskog bankarskog sektora (dalje u tekstu „AQR/ST”) koju su proveli neovisni konzultanti. Plan restrukturiranja uključuje rezultate AQR-a/ST-a.

(10) Zbog žurnosti Republika Slovenija prihvaća da se ova odluka iznimno donese na engleskom jeziku.

2. OPIS KORISNIKA I IZVOR NJEGOVIH PROBLEMA

(11) NLB d.d. zajedno sa svojim povezanim društvima (dalje u tekstu „NLB” ili „banka”) najveća je slovenska bankarska i financijska grupacija. Od 30. rujna 2012. čine je NLB d.d. i 47 banaka, trgovačkih društava, podružnica i predstavništava u inozemstvu. NLB je jedna od najvećih banaka u Sloveniji i jugoistočnoj Europi. NLB je 30. rujna 2012. predstavljao oko 30 % slovenskog bankarskog sektora u pogledu ukupne imovine i nalazi se među trima najvećim bankama u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, Crnoj Gori, Kosovu i Republici Srpskoj, a u Bosni i Hercegovini nalazio se na šestom mjestu. Financijsko posredovanje najvažnija je djelatnost NLB-a, iako NLB pruža i druge financijske usluge kao što su osiguranje, upravljanje imovinom, leasing, factoring i forfeiting.

(12) Moody's je NLB ocijenio negativno, rejtingom Caa2, a Fitch isto negativno, rejtingom BB-. Oba su rejtinga snižena 2013. Sniženje je prije svega bilo posljedica koncentracije i dodatnog pogoršanja kreditnog portfelja te skromne financijske i kapitalne pozicije banke u trenutačnom tržišnom okruženju.

(13) U Sloveniji NLB nudi cijeli niz usluga osobnog i poslovnog bankarstva s naglaskom na tržište poslovanja sa stanovništvom. Posluje i u područjima osobnog, poslovnog i investicijskog bankarstva.

(14) NLB je 30. lipnja 2013. imao sljedeću strukturu kapitala: Republika Slovenija držala je 77,51 % dionica NLB-a, Kapitalska družba d.d. 6,23 %, Slovenska odškodninska družba 5,58 % i Poteza borzno posredniška družba d.d. (u stečaju) 2,24 %.

(15) NLB je 31. prosinca 2012. imao imovinu ukupne vrijednosti 14,3 milijarde EUR i depozite ukupne vrijednosti oko 9,1 milijardu EUR, koji su se sastojali od depozita stanovništva (6,5 milijardi EUR), depozita trgovačkih društava (2 milijarde EUR) i državnih depozita (0,6 milijardi EUR). Nadalje, imao je 112 milijuna EUR izdanih dužničkih vrijednosnih papira. Istog datuma ukupni kreditni portfelj NLB-a prema nebankarskom sektoru iznosio je oko 9,5 milijardi EUR. Omjer kredita i depozita iznosio je 104 % (u usporedbi sa 105 % u 2011. i 127 % u 2010.).

(16) Glavni je izvor problema NLB-a povećanje loših kredita koji su se povećali s 0,6 milijardi EUR 2008. (3,8 % ukupnog opsega kredita) na 3,7 milijardi EUR u prosincu 2012. (28,2 % ukupnog opsega kredita). Do navedenih loših rezultata došlo je u kontekstu znatnog pritiska na adekvatnost kapitala NLB-a zbog pogoršanja kvalitete portfelja njegove imovine, viših stopa kapitala koje zahtijeva regulatorno tijelo i očekuju ulagači te smanjene dostupnosti kapitala i financiranja duga, a posebno pribavljanja sredstava na financijskom tržištu.

(17) Prije početka financijske krize 2008. strategija rasta NLB-a bila je potaknuta povoljnim ekonomskim uvjetima. Od 2002. do 2009. kreditni portfelj (neto krediti) NLB-a povećao se za 15 % godišnje, a depoziti za 8 %. Kreditiranje korporativnog sektora bilo je posebno odgovorno za taj veliki rast.

(18) Osim tog organskog rasta NLB je rastao i stjecanjem nekoliko bankovnih društava kćeri u jugoistočnoj Europi te organskim rastom i osnivanjem novih subjekata u segmentima leasinga, factoringa/forfeitinga, fondova životnog osiguranja/mirovinskih fondova i upravljanja imovinom.

(19) U tablici 1. prikazano je kretanje imovine NLB-a u Sloveniji i jugoistočnoj Europi od 31. prosinca 2006. do 30. rujna 2012. Tablica 1.: Ukupni tržišni udjeli imovine NLB-a (%) 2006. 2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 9 MJESECI 2012. Ukupna imovina grupacije NLB (u milijunima EUR) 14 409 18 308 18 918 19 606 17 888 16 445 14 915 Slovenija 36,7 36,5 35,6 34,8 32,6 31,7 30,2 Bosna i Hercegovina – Federacija 5,7 5,7 5,7 5,1 6,1 5,9 5,5 Bosna i Hercegovina – Republika Srpska 20,4 23,0 22,0 21,0 21,0 20,0 20,0 Crna Gora 16,1 13,5 13,3 17,0 18,0 19,1 17,1 Kosovo — 14,9 13,4 14,3 14,9 15,1 16,3 Makedonija 16,8 19,2 19,6 19,9 20,4 19,2 17,4 Srbija 3,0 2,8 2,3 2,1 2,0 1,8 1,6

(20) NLB je ostvarivao dobit u razdoblju 2003. – 2008. Međutim, od 2009. ostvarivao je gubitke nakon oporezivanja. Gubici su 2009. iznosili 87 milijuna EUR, 2010. 202 milijuna EUR, 2011. 239 milijuna EUR i 2012. 273,5 milijuna EUR. U prvoj polovini 2013. NLB je zabilježio gubitke nakon oporezivanja u iznosu od 91,2 milijuna EUR. Kreditni portfelj NLB-a počeo se pogoršavati 2009. Loši krediti povećali su s 3,8 % u 2008. na 28,2 % u prosincu 2012.

(21) Jamstveni kapital NLB-a 30. lipnja 2013. iznosio je 1 074,3 milijuna EUR. Njegova stopa osnovnog kapitala u skladu s Uredbom (EU) o kapitalnim zahtjevima (4) (dalje u tekstu „CRR”) iznosila je 8,5 %.

(22) Rezultati AQR-/ST-a pokazali su da je 4. prosinca 2013. NLB zabilježio manjak kapitala od 1,8 milijardi EUR (5) u nepovoljnom scenariju.

3. MJERE POTPORE

(23) Do sada je NLB primio sljedeće mjere državne potpore: i. prvu dokapitalizaciju od 250 milijuna EUR, privremeno odobrenu u prvoj odluci o sanaciji od 7. ožujka 2011.; ii. drugu dokapitalizaciju od 382,9 milijuna EUR, privremeno odobrenu u drugoj odluci o sanaciji od 2. srpnja 2012.

(24) Osim tih dviju dokapitalizacija Slovenija namjerava provesti dvije dodatne mjere u korist NLB-a: iii. treću dokapitalizaciju od 1,558 milijardi EUR i iv. prijenos BAMC-u skupa imovine umanjene vrijednosti koji čine loši krediti (po nominalnom iznosu od 2,3 milijarde EUR) i popis vlasničkih instrumenata (tržišne vrijednosti od 94 milijuna EUR).

3.1. PRVA DOKAPITALIZACIJA NLB-A

(25) NLB je 2009. i 2010. zabilježio gubitke nakon nekoliko godina dobiti uglavnom zbog sve lošije gospodarske situacije. Zbog slaboga gospodarskog rasta i sve veće nezaposlenosti smanjena je potražnja za kreditima, što je dovelo do sve znatnijih umanjenja vrijednosti kredita. Stopa osnovnog kapitala NLB-a u skladu s CRR-om smanjila se sa 6,9 % u 2009. na 6 % u 2010. U srpnju 2010. Banka Slovenije zatražila je od NLB-a da ojača svoju kapitalnu poziciju. Kao rezultat toga, NLB je odlučio prikupiti više kapitala.

(26) NLB je odlučio prikupiti 250 milijuna EUR vlasničkog kapitala koji odgovara 1,6 % njegove rizikom ponderirane imovine (dalje u tekstu „RWA”) javnom ponudom svojih dionica. Povećanje kapitala provedeno je u dvjema tranšama. U prvoj su fazi dionice ponuđene na upis postojećim dioničarima (ukupni upisani iznos bio je 89,2 milijuna EUR i država je u potpunosti iskoristila svoja prava prvokupa). U drugoj su fazi preostale dionice ponuđene javnosti. Međutim, zbog nedostatka interesa javnosti dionice je na kraju u cijelosti upisala Slovenija.

(27) Navedenu prvu dokapitalizaciju Komisija je odobrila 7. ožujka 2011. kao privremenu potporu za sanaciju u prvoj odluci o sanaciji. Komisija je navela da će detaljnije procijeniti aspekt raspodjele tereta tijekom svoje procjene plana restrukturiranja koji se Slovenija obvezala dostaviti (6).

3.2. DRUGA DOKAPITALIZACIJA NLB-A

(28) U svibnju 2011. Banka Slovenije zahtijevala je dodatno jačanje kapitalne pozicije NLB-a.

(29) Budući da se situacija nije mogla riješiti s privatnim ulagačima, Slovenija je NLB-u osigurala 382,9 milijuna EUR u obliku potencijalnih konvertibilnih instrumenata (dalje u tekstu „instrumenti CoCo”) koji ispunjavaju uvjete za instrumente osnovnog kapitala u skladu s mjerodavnim propisima. NLB je konvertirao instrumente CoCo u vlastite redovne dionice u ožujku 2013. u skladu s uvjetima sporazuma kojim se uređuju instrumenti CoCo.

(30) Navedenu drugu dokapitalizaciju Komisija je odobrila drugom odlukom o sanaciji i otvaranju postupka (7).

3.3. TREĆA DOKAPITALIZACIJA NLB-A

(31) Nakon rezultata testa AQR/ST i uzimajući u obzir sadržaj Plana restrukturiranja, uključujući otuđivanje imovine i prijenos imovine umanjene vrijednosti BAMC-u, NLB ima manjak kapitala od 1,8 milijardi EUR. Nakon što je uzet u obzir učinak planirane sanacije podređenog duga vlastitim sredstvima (čime će se potreba NLB-a za kapitalom smanjiti za 250 milijuna EUR), država će društvu NLB osigurati dodatni kapital od 1,558 milijardi EUR u obliku državnih obveznica i gotovine kako bi banka ponovno bila održiva.

3.4. PRIJENOS IMOVINE UMANJENE VRIJEDNOSTI BAMC-U

(32) Slovenskim Zakonom o stabilnosti banaka, koji je stupio na snagu u prosincu 2012., predviđen je okvir za izdavanje jamstava u cilju financiranja prijenosa prethodne imovine od banaka BAMC-u ili subjektu posebne namjene. Njime su dopuštene i dokapitalizacije radi rješavanja gubitaka tih banaka koji su proizišli iz prijenosa imovine po njezinoj dugoročnoj ekonomskoj vrijednosti.

(33) U svibnju 2013. Slovenija je izradila Nacionalni program reforme koji je usmjeren na provedbu po državama članicama posebnih preporuka EU-a upućenih Sloveniji. Nacionalni program reformi uključuje prijenos imovine umanjene vrijednosti triju najvećih slovenskih banaka, uključujući NLB, BAMC-u. Imovina koja će se prenijeti BAMC-u uključuje: trgovačka društva u stečaju, potraživanja koja će se restrukturirati, potraživanja s nekretninom kao kolateralom, financijska ulaganja i druge loše kredite.

(34) Slovenija je 17. svibnja 2013. Komisiji dostavila privremeni popis imovine koja će se prenijeti od NLB-a BAMC-u u iznosu od 1,9 milijardi EUR. Navedeni je popis od tada dodatno ažuriran te portfelj imovine koja će se prenijeti iznosi 2,2 milijarde EUR (nominalni iznos) za kredite i 94 milijuna EUR (tržišna vrijednosti) za vlasničke instrumente.

4. PLAN RESTRUKTURIRANJA I PREUZETE OBVEZE

(35) Slovenska nadležna tijela dostavila su Plan restrukturiranja kojim je obuhvaćeno razdoblje restrukturiranja od 2013. do 31. prosinca 2017.

(36) Glavni su stupovi Plana restrukturiranja poboljšano korporativno upravljanje i upravljanje rizicima, ponovna usmjerenost na ključna tržišta banke, smanjenje loših kredita i program smanjenja troškova. Plan restrukturiranja uključuje financijske projekcije za NLB do 31. prosinca 2017. u osnovnom scenariju, ali u njemu se uzima u obzir i nepovoljni scenarij koji je izrađen u okviru AQR-a/ST-a.

(37) Slovenija je dostavila brojne preuzete obveze koje su utvrđene u Prilogu. Kako bi se osigurala provedba preuzetih obveza, imenovat će se povjerenik nadgledanja. Aktivnosti povjerenika nadgledanja primjenjivat će se tijekom cijelog razdoblja restrukturiranja.

4.1. DUGOROČAN POVRAT ODRŽIVOG POSLOVANJA

(38) Dva su glavna pitanja u pogledu povrata održivog poslovanja NLB-a sljedeća: i. provedba ažuriranih struktura i sustava korporativnog upravljanja kako bi se osiguralo da su odluke NLB-a usmjerene na poslovanje; i ii. reforma njegovih kreditnih politika i postupaka upravljanja rizicima, posebno u pogledu upravljanja kreditnim rizikom.

(39) Promjene korporativnog upravljanja navedene u Prilogu provest će se u roku od tri mjeseca nakon datuma donošenja ove Odluke, u skladu s Direktivom EU-a o kapitalnim zahtjevima (8) i slovenskim nacionalnim zakonodavstvom. Nastalim promjenama statuta i unutarnjih pravila NLB-a nastoji se osigurati da uprava NLB-a ima isključive ovlasti i odgovornosti za samostalno upravljanje svakodnevnim poslovanjem NLB-a i u isključivom interesu banke. Kao rezultat toga, načelo ravnopravnosti primjenjivat će se na odnos između banke i njezinih dioničara, a posebno Republike Slovenije. U tom se pogledu Slovenija obvezuje da se neće uplitati u imenovanje članova nadzornog odbora i direktora, osim u okviru ostvarivanja prava dioničara u skladu sa slovenskim trgovačkim pravom. NLB će dvije trećine mjesta i prava glasovanja u nadzornom odboru i njegovim pododborima raspodijeliti neovisnim stručnjacima. NLB će uspostaviti sustave kako bi osigurao neovisnu i objektivnu funkciju unutarnje revizije. NLB će pri provedbi planiranih mjera slijediti razboritu i zdravu poslovnu politiku usmjerenu na održivost. NLB će dodatno preispitati svoje politike dodjeljivanja poticaja i naknada kako bi osigurao da se njima ne potiče nerazumno preuzimanje rizika, da su usmjerene na dugoročne i održive ciljeve te da su transparentne i u skladu sa Smjernicama Europskog nadzornog tijela za bankarstvo o politikama i praksama dodjeljivanja naknada od 10. prosinca 2010. NLB će do 31. prosinca 2017. ograničiti ukupnu naknadu svim članovima odbora i zaposlenicima koji obavljaju poseban posao u skladu s relevantnim pravilima utvrđenima u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. (9). Promjenjiva godišnja naknada uprave i zaposlenika koji obavljaju poseban posao u izvršnom uredu ograničit će se na pet mjesečnih plaća. Promjenjivi iznos za zaposlenike koji obavljaju poseban posao u drugim uredima ograničit će se na tri mjesečne plaće. Nadalje, plaćanje najmanje 50 % promjenjive naknade odgodit će se tijekom razdoblja od tri godine. Kao rezultat toga, ta naknada do 31. prosinca 2017. neće biti 15 puta veća od nacionalne prosječne plaće u Sloveniji ili 10 puta veća od prosječne plaće u NLB-u, ovisno o tome koje je više.

(40) NLB će provesti reformu svojih unutarnjih postupaka određivanja cijena i upravljanja rizicima provedbom brojnih pravila i mjera koji su detaljno navedeni u Prilogu. Točnije, određivanje cijena novih kredita smatrat će se primjerenim ako novi kredit pridonosi postizanju pozitivnog povrata od kapitala (dalje u tekstu „RoE”) od najmanje […] (10) % u 2014., […] % u 2015., […] % u 2016. i […] % u 2017. u okviru svakog odnosa s klijentom i u skladu s uvjetima koji su dodatno određeni u Prilogu.

(41) Imovina NLB-a podijelit će se između središnje jedinice (oko 10,6 milijardi EUR) i sporedne jedinice (oko 2 milijarde EUR). Skup imovine umanjene vrijednosti koji čine loši krediti (nominalnog iznosa od 2,3 milijarde EUR) i popis vlasničkih instrumenata (tržišne vrijednosti 94 milijuna EUR) prenijet će se BAMC-u u kontekstu mjere koja se odnosi na imovinu umanjene vrijednosti. NLB će do 31. prosinca 2017. smanjiti svoju ukupnu bilancu grupacije s otprilike 17,9 milijardi EUR u 2010. na [10 – 20] milijardi EUR-

(42) Osim državne potpore primljene u ožujku 2011. i srpnju 2012., Planom restrukturiranja predviđena je dokapitalizacija od 1,558 milijardi koju će provesti država. Tom trećom dokapitalizacijom trenutno će se povećati stopa osnovnog kapitala NLB-a u skladu s CRR-om na 15 % te će se obuhvatiti i očekivani gubici. Njome će se stoga osigurati da NLB poštuje svoje kapitalne zahtjeve tijekom cijelog razdoblja restrukturiranja.

(43) Buduća poslovna strategija NLB-a usmjerena je na njegova temeljna tržišta poslovanja sa stanovništvom i odabrane aktivnosti poslovnog bankarstva. NLB planira znatno smanjenje svojeg portfelja udjela u skladu sa svojom strategijom usmjerenosti na osnovnu djelatnost u središnjim regijama. U tom pogledu planom restrukturiranja predviđeno je znatno smanjenje sporednih djelatnosti NLB-a koje obuhvaća prodaju svih aktivnosti koje se odnose na factoring/forfeiting i poslovanja povezanog s upravljanjem nekretninama te prekid, na neko vrijeme, sporednog poslovanja pružanja novog kredita korporativnim klijentima u inozemstvu.

(44) NLB će smanjiti svoje kreditno poslovanje u Sloveniji u sljedećim sektorima ([…] % smanjenja rizikom ponderirane imovine na prosjek od 31. prosinca 2013. i 31. prosinca 2017.): i. korporativni klijenti u sektoru građevinske industrije (rizikom ponderirana imovina s […] milijuna EUR 31. prosinca 2013. na […] milijuna EUR 31. prosinca 2017.); ii. korporativni klijenti u sektoru prometa (rizikom ponderirana imovina s […] milijuna EUR 31. prosinca 2013. na […] milijuna EUR 31. prosinca 2017.; iii. financijski holdinzi (rizikom ponderirana imovina s […] milijuna EUR 31. prosinca 2013. na […] milijuna EUR 31. prosinca 2017.).

(45) Kao rezultat provedbe Plana restrukturiranja, a posebno prijenosa imovine umanjene vrijednosti BAMC-u, ukupna imovina NLB-a smanjit će se s 14,5 milijardi EUR 31. prosinca 2012. na [10 – 20] milijardi EUR 31. prosinca 2017., a rizikom ponderirana imovina s 11,1 milijardi EUR 31. prosinca 2012. na [5 – 10] milijardi EUR 31. prosinca 2017.

(46) Trenutačni portfelj NLB-a u potpunosti je pokriven do svojeg ugovornog dospijeća. U budućnosti NLB planira ponovno se snažno usmjeriti na depozite stanovništva, koji su i prije bili njegova osnova financiranja, ali i diversificirati osnovu za pribavljanje sredstava na financijskom tržištu. Stope pokrivenosti kredita vrijednošću kolaterala poboljšat će se sa 105 % u 2012. na [70 – 80] % 31. prosinca 2017.

(47) NLB planira i sveobuhvatni program kontrole i smanjenja troškova. Operativni troškovi NLB-a iznosili su 368 milijuna EUR u 2012. na razini grupacije. NLB će smanjiti svoje operativne troškove na razini grupacije (isključujući jednokratne iznimne troškove koji se ne ponavljaju, tj., izdatke za restrukturiranje) na [300 – 350] milijuna EUR do 31. prosinca 2014., [300 – 350] milijuna EUR do 31. prosinca 2015., [250 – 300] milijuna EUR do 31. prosinca 2016., i na [200 – 250] milijuna EUR do 31. prosinca 2017.

(48) NLB predviđa da će 31. prosinca 2017. ostvariti RoE nakon oporezivanja od [5 – 10] %. Planom restrukturiranja predviđene su financijske projekcije za razdoblje 2013. – 2017. koje pokazuju na stopu osnovnog kapitala u skladu s CRR-om od [10 – 20] % 31. prosinca 2017. Dobit NLB-a nakon oporezivanja iznosit će [100 – 150] milijuna EUR u 2017.

(49) Konačno, Slovenija će smanjiti svoj udjel u društvu NLB […] („[…]” za […]. Ako Slovenija ne sklopi obvezujuće sporazume o kupoprodaji radi prodaje svojeg udjela u društvu NLB osim […], Slovenija i NLB dodijelit će povjereniku za smanjenje investicija isključivi mandat da proda […], […], […], […],[…] i […].

4.2. RASPODJELA TERETA

(50) Planom restrukturiranja predviđena je zabrana raspodjele kupona, dividendi i dobiti za vrijeme Plana restrukturiranja do 31. prosinca 2017.

(51) Slovenija se obvezuje da će se NLB tijekom razdoblja restrukturiranja suzdržati od izvršavanja svih isplata na osnovi instrumenata kapitala, osim ako te isplate proizlaze iz zakonske obveze. Slovenija se obvezuje i da NLB neće na tim instrumentima izvršiti opciju kupnje ili ih ponovno kupiti prije odobrenja Komisije. Kuponi na osnovi instrumenata kapitala koje drži država mogu se isplatiti, osim ako bi te isplate pokrenule isplate kupona drugim ulagačima koje inače ne bi bile obvezne. Navedena obveza neisplate kupona tijekom razdoblja restrukturiranja ne primjenjuje se na novoizdane instrumente (odnosno instrumente izdane nakon što je Komisija donijela ovu odluku) ako se isplatom kupona na osnovi takvih novoizdanih instrumenata neće stvoriti zakonska obveza izvršenja isplate kupona na osnovi vrijednosnih papira NLB-a koji postoje u trenutku donošenja ove odluke.

(52) Broj postojećih dioničara NLB-a već se bio prilično smanjio zbog prve i druge dokapitalizacije u ožujku 2011. i srpnju 2012. Preostali podređeni vrijednosni papiri NLB-a iznose 250 milijuna EUR. Slovenija se obvezuje da će prije odobrenja bilo kakve potpore države (tj. treće dokapitalizacije i prijenosa imovine umanjene vrijednosti BAMC-u) NLB u potpunosti otpisati vlasnički kapital svojih dioničara i preostali podređeni dug. Kao rezultat toga, država će postati jedini dioničar NLB-a u usporedbi s 33,1 % dionica koje je držala prije prve dokapitalizacije države u ožujku 2011.

(53) Slovenija se obvezuje da će prodati udjele NLB-a u društvima koja su navedena u stavku 3. Priloga, a koji su 31. prosinca 2012. predstavljali vrijednost od [100 – 150] milijuna EUR i društva kćeri koja se ne bave temeljnom djelatnošću navedena u stavku 4., a koja su 31. prosinca 2012. predstavljala ukupnu vrijednost imovine od [950 – 1 000] milijuna EUR. NLB će prodati i sve svoje udjele u zajedničkim pothvatima koji su navedeni u stavku 5. Priloga. Osim toga, NLB će zatvoriti […] do […].

(54) Bilo kakva moguća dokapitalizacija NLB-ovih društava kćeri koju će ono provesti unosima kapitala upisat će se: i. uz 25-postotni popust na cijenu dionice – nakon prilagodbe za „učinak razvodnjavanja” količinski određen primjenom općeprihvaćenih tržišnih tehnika (11) – neposredno prije najave dokapitalizacije; ili ii. po najnižoj cijeni po kojoj ostali dioničari pridonose dokapitalizaciji. Za subjekte koji nisu uvršteni na burzu tržišna vrijednost dionica utvrdit će se primjenom odgovarajuće i opće prihvaćene tržišne metodologije vrednovanja. Ako bilo kakva takva dokapitalizacija bude u obliku hibridnih instrumenata, navedeni će instrumenti sadržavati alternativan mehanizam isplate kupona i odredbu kojom se određuje stopa konverzije hibridnog instrumenta u vlasnički kapital uz 25-postotni popust na teoretsku cijenu bez prava upisa (TERP) (utvrđenu analogno unosu kapitala).

4.3. MJERE PROTIV NARUŠAVANJA TRŽIŠNOG NATJECANJA

(55) Kako bi ograničio narušavanje tržišta, NLB planira smanjiti svoje poslovanje u Sloveniji. NLB će smanjiti svoju ukupnu bilancu s otprilike 17,9 milijardi EUR u 2010. na [10 – 20] milijardi EUR do 31. prosinca 2017.

(56) Preuzete obveze NLB-a uključuju prodaju bankovnih udjela na strateškim tržištima. NLB će prodati svoj […] do […]. Tom prodajom smanjit će se utjecaj NLB-a […]. Osim toga, NLB će smanjiti svoj udjel u […] do […].

(57) NLB će smanjiti svoje kreditne aktivnosti u sektorima građevinarstva, prometa i financijskih ulaganja u Sloveniji prosječnim smanjenjem rizikom ponderirane imovine za […] % u tim sektorima od 31. prosinca 2013. do 31. prosinca 2017. NLB će prekinuti poslovnu strategiju davanja novih kredita korporativnim klijentima u inozemstvu.

(58) NLB će prekinuti cjelokupno poslovanje povezano s leasingom, factoringom i forfeitingom prodajom svojih društava kćeri u Sloveniji i inozemstvu.

(59) NLB će poštovati zabranu isplate kupona, dividendi i stjecanja te zabranu oglašavanja i agresivnih poslovnih praksi u skladu s uvjetima koji su pobliže određeni u relevantnim stavcima Priloga.

(60) Uspostavljen je mehanizam otplate glavnice u skladu s kojim će NLB svojim dioničarima isplatiti dividende u 2015., 2016. i 2017. (12). Za fiskalne godine 2015. i 2016. NLB će platiti: i. 50 % kapitala koji premašuje primjenjivi zahtjev za jamstveni kapital u skladu s europskim i slovenskim pravom (uključujući stupove 1. i 2.) uvećan za zaštitni sloj kapitala od 100 baznih bodova; ili ii. neto prihod za relevantnu godinu, ovisno o tome koji je iznos niži. Za fiskalnu godinu 2017. NLB će platiti: i. 100 % kapitala koji premašuje primjenjivi kapitalni zahtjev u skladu s europskim i slovenskim pravom (uključujući stupove 1. i 2.) uvećan za zaštitni sloj kapitala od 100 baznih bodova; ili ii. neto prihod za relevantnu godinu, ovisno o tome koji je iznos niži. Ne dovodeći u pitanje nadležnost Banke Slovenije kao bankarskog nadzornog tijela NLB-a, isplata dividendi obustavit će se ako bi se time ugrozila solventnost banke sljedećih godina.

4.4. OPIS MJERE KOJA SE ODNOSI NA IMOVINU UMANJENE VRIJEDNOSTI

(a) Cilj

(61) NLB će imati koristi od mjere koja se odnosi na imovinu umanjene vrijednosti prijenosom imovine BAMC-u. Cilj je navedene mjere ukloniti nesigurnost u pogledu buduće vrijednosti portfelja njegove najproblematičnije imovine i osigurati da se NLB usmjeri na provedbu Plana restrukturiranja.

(b) Struktura i značajke

(62) Slovenija je uspostavila BAMC radi potpore stabilnosti bankarskog sektora.

(63) Ukupni je cilj BAMC-a upravljanja i pravilno otuđivanje imovine koju primi, omogućavajući njezin povrat u najvećoj mogućoj mjeri. BAMC time pridonosi restrukturiranju financijskog sustava umanjujući upotrebu javnih sredstava na najmanju moguću mjeru i izbjegavajući narušavanja tržišta koliko god je to moguće.

(64) BAMC može steći ili pokriti rizike, posebno od imovine, vrijednosnih papira, izvedenica, prava i obveza iz odobrenih kredita ili garancija s povezanim kolateralom. BAMC će NLB-u platiti utvrđenu vrijednost prijenosa dužničkim vrijednosnim papirima za koje jamči država i koje izdaje BAMC. Vrijednost prijenosa imovine koja je prenesena BAMC-u bit će jednaka njezinoj stvarnoj ekonomskoj vrijednosti (dalje u tekstu „REV”) koju su utvrdili stručnjaci Komisije u skladu s pravilima o državnoj potpori ili niža od nje.

(c) Opseg prijenosa imovine umanjene vrijednosti i kredita

(65) Prijenos se odnosi na sljedeće kategorije imovine: (a) trgovačka društva u stečaju sa stambenom nekretninom kao kolateralom; (b) potraživanja od financijskih holdinga koja je potrebno restrukturirati; (c) ostala trgovačka društva u stečaju; (d) ostala potraživanja sa stambenom nekretninom kao kolateralom; (e) financijske holdinge; (f) građevinska poduzeća; (g) prijevozna poduzeća; (h) ostale loše izloženosti.

(66) Slovenija je 17. svibnja 2013. Komisiji poslala privremeni popis imovine koja će se iz NLB-a prenijeti BAMC-u i koja iznosi 1,9 milijardi EUR. Popis je od tada dodatno ažuriran. Portfelj koji će se prenijeti iznosi 2,3 milijarde EUR nominalne vrijednosti za kredite i 94 milijuna EUR za vlasničke instrumente.

(67) Kao rezultat prijenosa imovine, rizikom ponderirana imovina NLB-a smanjit će se za 1,4 milijarde EUR i uključuje ukupno smanjenje kapitalnih zahtjeva od 112 milijuna EUR. Navedeni podaci prijavljeni su u popisu imovine koja će se prenijeti BAMC-u i koji je poslan Komisiji 14. studenoga 2013.

(d) Metodologija za izračun vrijednosti prijenosa

(68) Vrijednost prijenosa privremeno utvrđuje Banka Slovenije u skladu s metodologijom utvrđenom zakonodavstvom o osnivaju BAMC-a. Metodologija se temelji na procjeni neto sadašnje vrijednosti budućih novčanih tokova. Za velike izloženosti provedena je pojedinačna procjena budućih novčanih tokova, dok se za male izloženosti primijenio pojednostavnjeni pristup s procjenom koja se temeljila na vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza za kredite i značajkama gubitka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza. Nadalje, za izračun vrijednosti prijenosa kao referentna vrijednost upotrebljavali su se očekivani gubici u osnovnom scenariju ST-a. Metodologiju tog vrednovanja potvrdila je posebna skupina koju su činila slovenska nadležna tijela i, kao promatrači, Komisija, ECB i Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo.

(69) Za trgovačka društva u stečaju i loše kredite budući novčani tokovi određeni su tržišnom vrijednošću kolaterala i garancija. Izvješća neovisnih stručnjaka sastavljena u posljednjih 12 mjeseci upotrijebljena su za procjenu vrijednosti tog kolaterala.

(70) Neto sadašnja vrijednost budućih novčanih tokova tada se izračunala primjenom nerizične kamatne stope.

(e) Vrijednost prijenosa

(71) Vrijednost prijenosa imovine NLB-a, kako ju je utvrdila Slovenija, iznosi 617 milijuna EUR za kredite (što je jednako 27 % njihove bruto knjigovodstvene vrijednosti) i 94 milijuna EUR za vlasničke instrumente. Slovenija se obvezala da će vrijednost prijenosa imovine koja je prenesena BAMC-u biti jednaka njezinom REV-u koji su utvrdili stručnjaci Komisije u skladu s pravilima o državnoj potpori ili niža od njega.

(72) Slovenska nadležna tijela dostavila su analizu Banke Slovenije kojom se potvrđuju detaljni rezultati i financijski učinci prijenosa imovine iz NLB-a BAMC-u.

(f) Tržišna cijena

(73) Slovenija nije procijenila tržišnu vrijednost portfelja.

(g) Savjet neovisnog stručnjaka Komisiji

(74) Komisija se oslanjala na neovisne stručnjake kako bi joj pomogli u procjeni predložene metodologije i cijene prijenosa povezanih s REV-om prenesene imovine i određivanju tržišne cijene navedene imovine, kako je utvrđeno u Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti (13), koja služi kao referentni okvir za mjeru.

5. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

(75) Komisija je 2. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak o mjerama dokapitalizacije i verziji plana restrukturiranja koju je Slovenija dostavila u pogledu njihove usklađenosti s unutarnjim tržištem kao potpore za restrukturiranje.

(76) U to je vrijeme Komisija izrazila sumnju je li verzijom plana restrukturiranja za NLB koju je primila osiguran povrat dugoročnoj održivosti, odgovarajućoj raspodjeli tereta i mjerama protiv narušavanja tržišta (14). U okviru pitanja o održivosti Komisija je izrazila sumnju je li proces odlučivanja u NLB-u u skladu s tržišnim normama, a posebno u pogledu mogućih pitanja o korporativnom upravljanju koja su povezana s intervencijom države kao najvećeg dioničara banke u svakodnevno poslovanje (15).

6. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

(77) U pogledu službenog istražnog postupka nisu primljene nikakve primjedbe zainteresiranih trećih strana.

7. STAJALIŠTE SLOVENIJE

(78) Slovenija je suglasna da prva dokapitalizacija, druga dokapitalizacija, treća dokapitalizacija i prijenos imovine umanjene vrijednosti BAMC-u čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Nadalje, Slovenija smatra da su navedene mjere u skladu s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a.

(79) Slovenija tvrdi da se Planom restrukturiranja poštuju svu uvjeti utvrđeni u Komunikaciji o restrukturiranju (16) koja je dopunjena Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.

(80) Slovenija posebno smatra da se Planom restrukturiranja osigurava povrat dugoročne održivosti NLB-a bez državnih sredstava, daje dostatan vlastiti doprinos troškovima restrukturiranja i ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja. Kako bi se osigurali razboriti procesi odlučivanja u upravljanju aktivnostima banke, Slovenija je dostavila preuzete obveze kako bi ojačala svoje korporativno upravljanje.

(81) Popis preuzetih obveza koji je Slovenija dostavila određen je u Prilogu ovoj Odluci. Kako bi se osigurala provedba preuzetih obveza, imenovat će se povjerenik nadgledanja. Nadalje, Slovenija se obvezala poštovati vremenski okvir definiranih otuđenja. Ako se ne ispuni preuzeti vremenski rok za prodaju imovine, imenovat će se povjerenik za prodaju imovine.

8. PROCJENA

8.1. POSTOJANJE I IZNOS POTPORE

(82) Komisija je već zaključila (17) da prva i druga dokapitalizacija NLB-a čine državnu potporu, što Slovenija nije osporila. Stoga će se u ovom odjeljku Komisija baviti samo pitanjem čine li dvije nove mjere (treća dokapitalizacija i prijenos imovine umanjene vrijednosti BAMC-u) državnu potporu.

(83) Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a predviđeno je da svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća u povoljniji položaj nije u skladu s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

(84) Budući da će treću dokapitalizaciju od 1,558 milijardi EUR izravno osigurati Republika Slovenija, Komisija zaključuje da mjera proizlazi iz državnih sredstava.

(85) Trećom dokapitalizacijom omogućuje se NLB-u da stekne kapital u situaciji financijske i ekonomske krize u kojoj bi zbog velike nesigurnosti povezane sa slovenskim bankarskim sektorom bilo nemoguće pronaći takav kapital na tržištu. Stoga Komisija smatra da treću dokapitalizaciju ne bi osigurao privatni ulagač. Mora se, stoga, smatrati da se trećom dokapitalizacijom osigurava prednost za NLB. Nadalje, ta je prednost selektivna jer koristi jednoj banci.

(86) Budući da NLB jest i da će biti aktivan u financijskom sektoru, koji je otvoren jakom međunarodnom tržišnom natjecanju, svaka prednost koja se banci daje državnim sredstvima može utjecati na trgovinu unutar Unije i narušiti tržišno natjecanje. Treća dokapitalizacija, stoga, čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

(87) Element potpore u trećoj dokapitalizaciji iznosi 1,558 milijardi EUR.

(88) U pogledu prijenosa imovine umanjene vrijednosti BAMC-u Komisija smatra da ta mjera uključuje državna sredstva. Slovenija je stvorila BAMC kako bi pružila potporu stabilnosti bankarskog sektora, pomažući bankama da prenesu rizičnu imovinu iz svoje bilance po cijeni iznad trenutačne tržišne vrijednosti. Navedenim prijenosima imovine iz NLB-a BAMCU-u ograničit će se gubitak koji bi banka inače morala preuzeti kako bi očistila svoju bilancu i provela plan restrukturiranja.

(89) Kako bi procijenili postojanje potpore u prijenosu imovine umanjene vrijednosti BAMC-u, stručnjaci Komisije neovisno su odredili trenutačnu tržišnu vrijednost portfelja koji će se prenijeti te REV koji će istodobno činiti cijenu po kojoj će se imovina prenijeti. Budući da je vrijednost prijenosa portfelja viša od trenutačne tržišne vrijednosti, mjera čini prednost za NLB.

(90) Navedenom prednosti jača se položaj NLB-a u odnosu na njegove konkurente u Sloveniji i drugim državama članicama koji nemaju koristi od iste državne potpore. Stoga se mora smatrati da se mjerom može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama, uzimajući u obzir i da NLB jest i da će biti aktivan u financijskom sektoru koji je otvoren jakom međunarodnom tržišnom natjecanju.

(91) U pogledu iznosa potpore u prijenosu imovine umanjene vrijednosti BAMC-u potrebno je napomenuti da se u bilješci 2. uz točku 20. podtočku (a) Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti definira iznos potpore u mjeri financijske pomoći za imovinu umanjene vrijednosti kao razlika između cijene prijenosa imovine i tržišne cijene. Cijena prijenosa iznosi 617 milijuna EUR, dok je tržišna vrijednost procijenjena na 486 milijuna EUR. Potpora dodijeljena društvu NLB kao rezultat prijenosa imovine umanjene vrijednosti društvu BAMC iznosi 130 milijuna EUR.

(92) Slijedom toga, ukupna potpora društvu NLB kao rezultat prve, druge i treće dokapitalizacije te prijenosa imovine umanjene vrijednosti BAMC-u iznosi 2,321 milijardi EUR, što predstavlja 20 % rizikom ponderirane imovine NLB-a u prosincu 2012.

8.2. USKLAĐENOST POTPORE

8.2.1. Pravna osnova za procjenu usklađenosti

(93) Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a Komisiju se ovlašćuje da utvrdi usklađenost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”. Komisija priznaje da globalna financijska kriza može stvoriti ozbiljne poremećaje u gospodarstvu neke države članice i da se mjerama za potporu banaka taj poremećaj može ispraviti. To je detaljno opisano i razvijeno u šest uzastopnih Komunikacija o krizi (18) te u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013.

(94) Komunikacija o bankarstvu iz 2013. primjenjuje se na državne potpore prijavljene od 1. kolovoza nadalje. U slučaju NLB-a Slovenija je prijavila državne potpore u obliku dokapitalizacija i olakšice u smislu kapitala nakon 1. kolovoza 2013. Kao rezultat toga, odredbe Komunikacije o bankarstvu iz 2013. primjenjuju se na procjenu usklađenosti Plana restrukturiranja NLB-a.

(95) Različita Komisijina odobrenja mjera koje su poduzela slovenska nadležna tijela u cilju borbe protiv financijske krize (19) potvrđuju prisutnost ozbiljnog poremećaja u slovenskom gospodarstvu. Stoga je pravna osnova za procjenu usklađenosti svih mjera obuhvaćenih Planom restrukturiranja (odnosno prve dokapitalizacije, druge dokapitalizacije, treće dokapitalizacije i prijenosa imovine umanjene vrijednosti BAMC-u) članak 107. stavak 3. točka (b) UFEU-a.

(96) Posebno u pogledu usklađenosti prijenosa imovine umanjene vrijednosti BAMC-u Komisija procjenjuje tu mjeru u odnosu na Komunikaciju o imovini umanjene vrijednosti kako je prilagođena Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.

(97) U pogledu usklađenosti potpore za restrukturiranje koja je pružena društvu NLB Komisija je procjenjuje na temelju Plana restrukturiranja uzimajući u obzir Komunikaciju o restrukturiranju kako je dopunjena Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.

8.2.2. Usklađenost s Komunikacijom o imovini umanjene vrijednosti kako je prilagođena i dopunjena Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.

(98) U pogledu usklađenosti potpore pružene društvu NLB u obliku prijenosa imovine umanjene vrijednosti društvu BAMC Komisija je procijenila tu mjeru na temelju Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti kako je prilagođena i dopunjena Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Komunikacijom o imovini umanjene vrijednosti financijska pomoć za imovinu umanjene vrijednosti definirana je kao svaka mjera kojom se „banku korisnicu oslobađa potrebe da iskaže gubitak ili stvori rezervu za mogući gubitak na osnovi imovine umanjene vrijednosti (ili predviđa naknada u tom slučaju) i/ili oslobađa regulatorni kapital za druge namjene”) te su određeni kriteriji usklađenosti tih mjera s unutarnjim tržištem. Navedeni kriteriji sadržavaju: i. prihvatljivost imovine; ii. transparentnost i objavu imovine umanjene vrijednosti; iii. upravljanje imovinom; iv. ispravan i dosljedan pristup vrednovanju; i v. primjerenost naknade i raspodjela tereta.

Prihvatljivost imovine

(99) U pogledu prihvatljivosti imovine u odjeljku 5.4. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti navodi se da je za financijsku pomoć za imovinu umanjene vrijednosti potrebno jasno utvrditi imovinu umanjene vrijednosti i da se u pogledu prihvatljivosti primjenjuju određena ograničenja kako bi se osigurala usklađenost.

(100) Međutim, Komunikacijom o imovini umanjene vrijednosti nadalje se određuje da je potrebno odrediti ravnotežu između postizanja cilja trenutne financijske stabilnosti i potrebe za osiguranjem povrata na redovno funkcioniranje tržišta, što govori u prilog fleksibilnosti pri utvrđivanju kategorija imovine. Točnije, iako se u Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti navodi da je prihvatljiva imovina pokrenula financijsku krizu (izrijekom se upućuje na američke hipotekarne vrijednosne papire), njome se dopušta i proširenje „dobro definiranih kategorija imovine koje su povezane sa sustavnom prijetnjom ako su primjereno opravdane i bez količinskih ograničenja”.

(101) U pogledu ovog slučaja, mjera koja se odnosi na imovinu umanjene vrijednosti usmjerena je na lošu imovinu koja je uglavnom povezana s građevinskim poduzećima, prijevoznim poduzećima i financijskim holdinzima ili lošom imovinom s kolateralom u obliku hipoteke na stambenoj nekretnini. Navedeni su sektori bili glavni uzrok poteškoća NLB-a sa znatnim portfeljima loših kredita (41 % loših kredita za financijske holdinge i 74 % za građevinska društva). Portfelj koji će se prenijeti čini više od polovine imovine umanjene vrijednosti koju je NLB d.d. knjižio 31. prosinca 2012. Navedena je imovina stoga u skladu s kriterijima prihvatljivosti iz Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti.

Transparentnost i objava

(102) U pogledu transparentnost i objave u odjeljku 5.1. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti od prihvatljivih banaka zahtijeva se potpuna ex-ante transparentnost i objava imovine umanjene vrijednosti koja će se obuhvatiti mjerama pomoći, na temelju odgovarajućeg vrednovanja koje će potvrditi priznati neovisni stručnjaci i relevantno nadzorno tijelo. U Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti zahtijeva se da objava i vrednovanje provedu prije intervencije države.

(103) Početno vrednovanje imovine izvršila je Banka Slovenije. Prvo, Banka Slovenije objavila je 10. svibnja 2013. i test otpornosti na stres u kojem su navedeni utjecaji na kapital prijenosa imovine iz triju glavnih slovenskih banaka BAMC-u. Drugo, rezultati AQR-a/ST-a, koji su proveli neovisni stručnjaci, objavljeni su 4. prosinca 2013. i ukazuju na manjak kapitala slovenskih banaka u stresnim uvjetima. Kategorije imovine koje će se prenijeti jasno su utvrđene, a prijenos će se izvršiti samo na temelju metodologije vrednovanja koju je odobrila Banka Slovenije. Država članica stoga je osigurala dostatnu transparentnost i objavu cjelokupne imovine umanjene vrijednosti NLB-a koja će se prenijeti BAMC-u. Točnije, AQR/ST kojim je utvrđen manjak kapitala banke proveli su vanjski stručnjaci.

Upravljanje imovinom

(104) U pogledu upravljanja imovinom odjeljkom 5.6. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti propisuje se potreba osiguranja jasne funkcionalne i organizacijske podjele između banke korisnice i njezine imovine, posebno u pogledu njezina upravljanja, osoblja i klijenata. Komunikacijom se u tom pogledu predviđa da bi se tim mehanizmima banci trebalo omogućiti da se usmjeri na povrat održivosti i spriječi moguće sukobe interesa.

(105) Imovinom će upravljati BAMC koji je potpuno neovisan od NLB-a. Stoga se može zaključiti da je zasebno upravljanje imovinom u skladu sa zahtjevima Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti.

Vrednovanje

(106) U odjeljku 5.5. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti napominje se da je ispravan i dosljedan pristup vrednovanju od ključne važnosti za sprječavanje neopravdanih narušavanja tržišnog natjecanja. Glavni je cilj vrednovanja utvrditi REV imovine. Ta vrijednost čini referentnu razinu u mjeri u kojoj prijenos imovine umanjene vrijednosti po toj cijeni upućuje na usklađenost potpore. Njome se stvara učinak financijske pomoći jer je ona viša od trenutačne tržišne vrijednosti, ali se njome iznos potpore zadržava na najnižoj potrebnoj razini.

(107) Banka Slovenije procijenila je portfelj, a Komisija je detaljno s vanjskim stručnjacima analizirala vrednovanja i odnosnu opću metodologiju kako bi se osigurao dosljedan pristup na razini Unije.

(108) Zaključci su sljedeći: i. materijali koje je dostavio NLB sadržavaju vrlo kvalitetnu detaljnu analizu; ii. pristup temeljen na rejtingu primjenom rejtinga NLB-a i ažuriranih financijskih bilančnih podataka bio bi relevantan za portfelj koji se prenosi BAMC-u; iii. procijenjeni REV kreditnog portfelja NLB-a iznosi 60,2 % bruto izloženosti, s maržom pogreške od +/– 5 % na temelju usporedne metode testiranja otpornosti na stres. U okviru usporedne metode testiranja otpornosti na stres, stres se primjenjuje na razini rezervacija kako je utvrđeno revizijom kvalitete imovine. Komisija i njezini vanjski stručnjaci ispitali su tu razinu stresa primjenom primjera iz prakse. Razina REV-a kako su je procijenili stručnjaci odnosi se na kreditni portfelj NLB-a koji je veći od portfelja koji je konačno utvrđen za prijenos BAMC-u. Stoga se ta promjena ne može upotrijebiti kao zamjenska vrijednost za procjenu REV-a portfelja koji će se prenijeti BAMC-u.

(109) Na temelju tih elemenata Komisija je procijenila REV portfelja. Za tu je procjenu Komisija podijelila kredite u dvije kategorije: kredite poduzećima koja trajno posluju, s jedne strane, i kredite za restrukturiranje kredita i kredite u statusu ispunjavanja obveza, s druge strane. REV vlasničkih instrumenata posebno je procijenjen.

(110) Za kredite poduzećima koja trajno posluju Komisija je primijenila pristup temeljen na rejtingu u skladu s preporukom vanjskih službenika. Na temelju trenutačnog rejtinga NLB-a i ažuriranih financijskih informacija o izloženosti Komisija je odredila vjerojatnost nastanka statusa neispunjavanja obveza. Zatim je nakon detaljne analize kolaterala procijenjen gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza, na temelju postojeće kreditne dokumentacije ili prije revizije kreditne kvalitete.

(111) U vezi s kreditima za restrukturiranje kredita i izloženosti u statusu neispunjavanja obveza Komisija se usmjerila na analizu kolaterala kako bi procijenila vrijednost koja će se vratiti u slučaju likvidacije, primjenom razumnih pretpostavki o vrijednosti kolaterala i factoringa u rezultatima AQR-a/ST-a.

(112) U vezi s vlasničkim instrumentima Komisija je preispitala izvješća o vrednovanju koja je dostavila Slovenija kako bi procijenila jesu li iskazane tržišne vrijednosti bile u skladu s tržišnim kotacijama za društva uvrštena na burzu i je li metodologija vrednovanja upotrijebljena za društva koja nisu uvrštena na burzu bila u skladu s tržišnim standardima.

(113) Komisija zaključuje da REV kreditnog portfelja iznosi 617 milijuna EUR za nominalni iznos od 2,3 milijarde EUR, a da REV portfelja vlasničkih ulaganja iznosi 94 milijuna EUR. Planom restrukturiranja predviđen je prijenos imovine BAMC-u po REV-u.

(114) Za tržišnu vrijednost Komisija upotrebljava metodu pokrića raspona kako bi procijenila trenutačnu tržišnu vrijednost u trenutku prijenosa. Na temelju toga tržišna vrijednost portfelja procijenjena je na 486 milijuna EUR za kredite i 94 milijuna za vlasničke instrumente.

(115) Stoga je iznos potpore razlika između vrijednosti prijenosa i tržišne vrijednosti koja iznosi 130 milijuna EUR.

Raspodjela tereta i naknada

(116) U pogledu raspodjele tereta u odjeljku 5.2. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti ponavlja se opće načelo da bi banke morale snositi gubitke povezane s imovinom umanjene vrijednosti u najvećoj mogućoj mjeri kako bi osigurale jednaku odgovornost dioničara i raspodjelu tereta. Stoga je imovinu potrebno prenijeti po cijeni koja je jednaka REV-u ili je niža od njega.

(117) Slovenija se obvezuje prenijeti imovinu po cijeni jednakoj REV-u ili nižoj od njega te je stoga u skladu s Komunikacijom o imovini umanjene vrijednosti.

Zaključak o mjeri koja se odnosi na imovinu umanjene vrijednosti

(118) S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da su prijenosom imovine umanjene vrijednosti BAMC-u ispunjeni svi uvjeti i zahtjevi iz Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti kako je prilagođena i dopunjena Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.

8.2.3. Usklađenost s Komunikacijom o restrukturiranju kako je dopunjena Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.

(119) U skladu s točkom 31. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. svaki plan restrukturiranja koji uključuje potporu za restrukturiranje, uz iznimku zahtjeva o povećanju kapitala i podjeli obveza, nastavit će se ocjenjivati na temelju Komunikacije o restrukturiranju.

(120) U skladu s Komunikacijom o restrukturiranju i Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. najprije se planom restrukturiranja mora dokazati da se procesom restrukturiranja koji se primjenjuje na korisnika državne potpore može vratiti njegova dugoročna održivost. Zatim se iznos potpore mora ograničiti na najmanju potrebnu razinu te dioničari i podređeni vjerovnici moraju pridonijeti smanjenju manjka kapitala u najvećoj mogućoj mjeri. Nakon toga potrebno je uspostaviti mjere kojima će se ograničiti narušavanje tržišnog natjecanja stvoreno umjetnom potporom tržišne snage korisnika i osigurati konkurentan bankarski sektor. Konačno, potrebno je riješiti pitanja nadzora i postupovna pitanja.

i. Povrat dugoročne održivosti

(121) Kako je utvrđeno Komunikacijom o restrukturiranju, država članica treba dostaviti sveobuhvatan plan restrukturiranja kojim se dokazuje način povrata održivosti korisnika bez državne potpore u razumnom vremenu i u roku od najviše pet godina. Dugoročna održivost postiže se kada se banka može zasebno natjecati na tržištu za kapital u skladu s relevantnim regulatornim zahtjevima. Da bi banka to mogla učiniti, mora moći pokriti sve svoje troškove i osigurati odgovarajući povrat od kapitala, uzimajući u obzir profil rizičnosti banke. Povrat održivosti trebao bi uglavnom proizlaziti iz unutarnjih mjera i temeljiti se na vjerodostojnom planu restrukturiranja.

(122) Plan restrukturiranja za NLB kojim je obuhvaćeno razdoblje do 31. prosinca 2017. pokazuje povrat održivosti na kraju tog razdoblja restrukturiranja. Glavni je pokretač očekivano poboljšanje kvalitete portfelja i smanjena potreba za dodatnim umanjenjima vrijednosti i rezerviranjima. Povrat održivosti postići će se i čišćenjem bilance NLB-a koje proizlazi iz planiranog prijenosa loše imovine BAMC-u. Osim toga, NLB će imati koristi od poboljšane operativne učinkovitosti koja proizlazi iz mjera za smanjenje troškova i stabilizacije prihoda. Kako bi se osigurala održivost banke nakon uzimanja u obzir prijenosa loše imovine BAMC-u, Plan restrukturiranja temelji se na pretpostavci dokapitalizacije koju provodi država u iznosu od 1,558 milijardi EUR u 2013. i potpunog otpisa podređenih obveznica i dioničkog kapitala u iznosu od 250 milijuna EUR.

(123) Točkom 10. Komunikacije o restrukturiranju zahtijeva se da se predloženim mjerama restrukturiranja isprave slabosti subjekta. U Planu restrukturiranja najprije se objašnjavaju uzroci poteškoća NLB-a. Kreditni portfelj NLB-a bio je ozbiljno pogođen krizom i ostvario je velike gubitke od umanjenja vrijednosti.

(124) Rast kreditnog portfelja financirao se na financijskom tržištu, što je dovelo do naglog povećanja omjera kredita i depozita (sa 74 % u 2002. na 137 % u 2009.). U međuvremenu banka nije dostatno ojačala svoju kapitalnu osnovu, a prije krize u velikoj se mjeri oslanjala na hibride.

(125) Prije krize NLB je nagomilao izloženosti prema građevinskoj industriji, građevinskim poduzećima i financijskim holdinzima, no kvaliteta povezanog upravljanja rizicima nije bila dovoljna. Prikupljanje loših kredita pokazalo se katastrofalnim kada je započela kriza i gospodarstvo usporilo. Nacionalni program izgradnje cesta završio je 2008. te se domaća potražnja za nekretninama znatno smanjila. Većina slovenskih društava bila je vrlo zadužena i pritisnuta gospodarskom krizom, smanjenjem vrijednosti imovine i udjela te smanjenim pristupom kreditima. Veza između teške gospodarske krize i lošeg okvira za upravljanje rizicima dovela je do sve više loših kredita. Loši krediti dosegnuli su 30. rujna 2012. 29 % bruto kredita NLB-a, dok je najlošije stanje bilo u građevinskoj industriji (74 %). Kao rezultat toga, gubici nakon oporezivanja iznosili su 87 milijuna EUR u 2009., 202 milijuna EUR u 2010., 240 milijuna EUR u 2011. i 273 milijuna EUR u 2012.

(126) Loša pravila korporativnog upravljanja i posljedični utjecaj države na svakodnevno poslovanje banke bili su još jedan od razloga koji su doveli do problema u banci.

(127) Stoga je u cilju povrata dugoročnoj održivosti potrebno riješiti pet najvažnijih pitanja. Prvo, korporativno upravljanje banke mora se poboljšati kako bi se osiguralo da ekonomski opravdane poslovne odluke donosi isključivo uprava banke i da država ne utječe na svakodnevno poslovanje. Drugo, banka mora poboljšati svoje politike određivanja cijena i okvir za upravljanje rizicima kako bi se zadržale marže i gubici smanjili na najmanju moguću mjeru. Treće, NLB mora očistiti svoju bilancu i smanjiti izloženost prema problematičnim sektorima ispravnim rezerviranjima i razduživanjem problematične imovine ili prijenosom problematičnih kredita BAMC-u. Četvrto, banka mora popraviti strukturu svoje bilance dokapitalizacijom i jačanjem depozitne osnove ili smanjenjem omjera financijske poluge. Konačno, banka mora poboljšati svoju operativnu učinkovitost kako bi osigurala dostatnu razinu profitabilnosti.

(a) Jačanje okvira za korporativno upravljanje

(128) Preuzetim obvezama jamčit će se neovisnost uprave i direktora pri određivanju kriterija kreditiranja. Navedenim će se preuzetim obvezama jamčiti da će se određivanje cijene kredita temeljiti na politici određivanja cijena kojom su uspostavljena minimalna pravila o povratu od kapitala za sve kredite, ograničavajući tako mogućnost da banka odobri kredit ispod tržišne vrijednosti kao rezultat vanjskih utjecaja.

(129) Čini se da se preuzetim obvezama primjereno rješavaju i ispravljaju glavne slabosti korporativnog upravljanja NLB-a. Njima se uspostavljaju odgovarajući zaštitni mehanizmi za sprječavanje sukoba interesa i za osiguranje da su strategija i odluke usmjerene na poslovanje, da na njih ne utječu drugi ciljevi osim povećanja vrijednosti u najvećoj mogućoj mjeri i da one nisu predmet neprimjerenog vanjskog utjecaja. Planirane promjene korporativnog upravljanja učinit će banku manje osjetljivom na vanjski utjecaj i istodobno će uvrsti više tržišne discipline poboljšanom kontrolom i transparentnošću odluka uprave.

(130) NLB će dodatno preispitati svoje politike dodjeljivanja poticaja i naknada kako bi osigurao da se njima ne potiče nerazumno preuzimanje rizika i da su usmjerene na dugoročne i održive ciljeve. Nadalje, ukupna naknada za sve članove odbora i zaposlenike koji obavljaju poseban posao ograničit će se do 31. prosinca 2017. u skladu s točkama 37. do 39. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. čime će se omogućiti pravovremeno izvršenje Plana restrukturiranja

(131) Osim toga, Slovenija se obvezuje otuđiti svoje dionice u NLB-u na […] % za […] ulagaču koji je neovisan i koji nije povezan s Republikom Slovenijom. Navedenim će se otuđenjem znatno smanjiti vanjski utjecaj na upravljanje i poslovne aktivnosti banke.

(b) Jačanje politika određivanja cijena i okvira za upravljanje rizicima

(132) NLB će poboljšati svoje politike određivanja cijena i okvir za upravljanje rizicima posebno s pomoću niza pravila i mjera usmjerenih na zaštitu najboljih poslovnih interesa banke. Navedene mjere uključuju usavršavanje osoblja, ocjenjivanje klijenata, određivanje cijene novih proizvoda i reviziju procesa utvrđivanja kreditnog rizika.

(133) Posebno će određivanje cijene novih kredita do 31. prosinca 2017. dovesti do pozitivnog povrata od kapitala ili najmanje […] % od svakog odnosa s klijentom. To određivanje cijena uvodit će se postupno, počevši od […] % povrata od kapitala od svakog odnosa s klijentom u 2014. i dosegnuvši […] % do 31. prosinca 2017.

(134) Nastalo poboljšanje politika određivanja cijene i okvira za upravljanje rizicima NLB-a primjereno je i potrebno radi provedbe strožih kreditnih politika povezanih s novim kreditiranjem i konzervativnije politike rezerviranja. Navedene reforme usmjerene su na slabosti NLB-a koje su dovele do loše kvalitete njegova kreditnog portfelja, prekomjerne razine loših kredita i visokih troškova kredita. Rješavanjem uzroka niske profitabilnosti navedene mjere pridonose dugoročnoj održivosti NLB-a.

(135) Plan restrukturiranja uključuje i organizacijsku podjelu sporednog poslovanja od središnjeg poslovanja NLB-a. Ta reorganizacija banke omogućit će NLB-u da organizira svoje središnje aktivnosti. Tom će se podjelom banci omogućiti da provede specijaliziraniji pristup u raspuštanju sporednog poslovanja banke i upravlja lošom imovinom kako bi se vrijednost povrata povećala što je više moguće.

(c) Uravnoteženje poslovanja prema manje rizičnim aktivnostima

(136) Kao rezultat Plana restrukturiranja rizikom ponderirana imovina NLB-a smanjit će se s 11,1 milijardi EUR 31. prosinca 2012. na [5 – 10] milijardi EUR 31. prosinca 2017. Smanjenjem rizikom ponderirane imovine, posebno u najproblematičnijim sektorima za banku kao što su financijski holdinzi, prijevozna poduzeća i građevinska poduzeća, osigurava se da će se rizik povezan s tim izloženostima sniziti tijekom razdoblja restrukturiranja.

(137) NLB će prenijeti portfelj od 2,3 milijarde EUR kredita umanjene vrijednosti BAMC-u, što će NLB-u omogućiti da se usmjeri na upravljanje dobrim kreditima, istodobno oslobađajući sredstva za rješavanje preostalih loših kredita.

(138) Budućom strategijom NLB-a njegove aktivnosti ponovno će se usmjeriti na konzervativnije poslovanje sa središnjim segmentima bankovnih usluga na stanovništvo, MSP-ove i odabrano poslovno bankarstvo u Sloveniji. Taj će se razvoj postići znatnim otuđenjima i smanjenjima sporednog poslovanja oslobađanjem sredstava za središnje aktivnosti.

(d) Popravljanje strukture bilance

(139) NLB je već od države primio dokapitalizacije u ožujku 2011. i srpnju 2012. S pomoću treće dokapitalizacije NLB može ispunjavati kapitalne zahtjeve Banke Slovenije, što mu omogućuje povrat održivosti.

(140) Iznosom treće dokapitalizacije uzimaju se u obzir potrebe banke koje proizlaze iz AQR-a/ST-a. Nakon te dokapitalizacije stopa osnovnog kapitala banke u skladu s CRR-om odmah će dosegnuti 15 % i razinu od [10 – 20] % do 31. prosinca 2017., čime će uvelike premašiti kapitalni zahtjev Banke Slovenije od 9 % stope osnovnog kapitala u skladu s CRR-om.

(141) Nadalje, NLB će očistiti svoju bilancu prijenosom znatnog portfelja loše imovine i imovine umanjene vrijednosti BAMC-u.

(142) NLB će poboljšati svoj portfelj financiranja smanjenjem financiranja unutar grupe svojih društava kćeri, otuđenjem sporednih aktivnosti i ponovnim usmjeravanjem na raniju osnovu financiranja iz depozita stanovništva. Stope pokrivenosti kredita vrijednošću kolaterala povećat će se sa 105 % u 2012. na [70 – 80] % 31. prosinca 2017.

(e) Povrat dugoročne održivosti

(143) Povrat dugoročne održivosti bit će rezultat strateškog repozicioniranja banke na svoje središnje bankarsko poslovanje prema stanovništvu, MSP-ovima i odabranom poslovnom bankarstvu u Sloveniji čime će se banci omogućiti ispunjavanje svojih ciljeva u smislu povrata od kapitala.

(144) Banka će poboljšati svoju neto kamatnu maržu osiguranjem primjerene cijene novog kreditiranja. Točnije, određivanje cijene novih kredita pridonijet će ostvarivanju pozitivnog povrata od kapitala najmanje […] % u 2014., […] % u 2015., […] % u 2016. i […] % u 2017. od svakog odnosa s klijentom.

(145) NLB će dokumentirati i sve odluke o restrukturiranju. U dokumentaciju će uključiti usporedbu s drugim rješenjima kao što je izvršenje kolaterala i raskid posla. Dokazat će da je odabrao rješenje kojim se u najvećoj mogućoj mjeri povećava neto sadašnja vrijednost banke.

(146) NLB planira i sveobuhvatan program smanjenja troškova znatnom konsolidacijom svojih poslovnih prostora i mreže poslovnica te smanjenjem osoblja i poboljšanjem operativne učinkovitosti, usredotočivši se na stjecanje klijenata koje je usmjereno na dobit i prilagođeno za rizike. Kao rezultat toga, Planom restrukturiranja predviđeno je smanjenje omjera troškova i prihoda na manje od 60 % što se može usporediti s razinama koje je banka ostvarila prije krize. NLB će do 31. prosinca 2017. ostvariti povrat od kapitala nakon oporezivanja od [5 – 10] % i stopu osnovnog kapitala u skladu s CRR-om od [10 – 20] %. Dobit NLB-a nakon oporezivanja iznosit će [100 – 150] milijuna EUR u 2017.

(147) Očekuje se da će se tok umanjenja vrijednosti tijekom vremena smanjivati kako se bude provodio Plan restrukturiranja. Banka će imati zdraviji profil rizičnosti kao rezultat prijenosa imovine umanjene vrijednosti BAMC-u, preuzetih obveza koje se odnose na upravljanje kreditnim rizikom i restrukturiranja loših kredita koji ostanu u njezinim knjigama kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećala njihova neto sadašnja vrijednost za banku.

(148) Komisija stoga smatra da je Plan restrukturiranja primjeren za povrat dugoročne održivosti NLB-a.

ii. Vlastiti doprinos i raspodjela tereta

(149) U Komunikaciji o restrukturiranju dopunjenoj Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. navodi se da je odgovarajući doprinos korisnika potreban radi ograničenja potpore na najnižu moguću razinu te rješavanja narušavanja tržišnog natjecanja i moralne opasnosti. U tu je svrhu njome predviđeno: i. da bi se troškovi restrukturiranja i iznos potpore trebali ograničiti; i ii. da bi postojeći dioničari i podređeni vjerovnici trebali rasporediti teret u najvećoj mogućoj mjeri.

(150) Nakon što se gubici najprije apsorbiraju s pomoću kapitala, primjerena raspodjela tereta obično će uključivati doprinose imatelja hibridnog kapitala i imatelja podređenog duga. Imatelji hibridnog kapitala i podređenog duga moraju pridonijeti smanjenju manjka kapitala u najvećoj mogućoj mjeri. Ti doprinosi mogu biti u obliku konverzije u redovni osnovni kapital (20) ili smanjenja vrijednosti glavnice instrumenata. U svakom slučaju novčani odljevi od korisnika imateljima tih vrijednosnih papira moraju se spriječiti u najvećoj mjeri dopuštenoj zakonom.

(151) Plan restrukturiranja ne uključuje elemente kojima se upućuje na to da potpora premašuje sredstva potrebna za pokriće troškova koji proizlaze iz povrata održivosti NLB-a. Manjak kapitala koji je potrebno pokriti trećom dokapitalizacijom određen je na temelju AQR-a/ST-a. Ta procjena dokapitalizacije posebno se temelji na ocjeni imovine koja pokazuje da je ta razina potrebna i dostatna za opstanak u stresnim uvjetima. Primjenom AQR-a/ST-a postignuta je dodatna sigurnost na razini potrebnog kapitala. Iznosom treće dokapitalizacije banci se omogućuje da ispuni kapitalne zahtjeve i tržišna očekivanja. Osim toga, uspostavit će se mehanizam otplate kapitala kako bi se ograničila akumulacija viška kapitala u NLB-u, u skladu s kojim će NLB morati isplatiti dividende za fiskalne godine 2015., 2016. i 2017. izračunane na temelju povećanja postotka svakog viška kapitala. Mehanizmom otplate kapitala osigurava se da se viškom kapitala iznad minimalnih kapitalnih zahtjeva banci ne dopusti sklapanje novog posla prije otplate državi.

(152) Neovisno o zabrani dividendi, kako bi se Novoj Ljubljanskoj Banci d.d. omogućilo stjecanje dividendi od svojih društava kćeri i izbjegla akumulacija likvidnosti u njima, ona mogu isplaćivati dividende. Navedena društva mogu izvršiti isplate tih dividendi ako je NLB d.d., izravno ili neizravno, većinski dioničar i svi vanjski dioničari zajedno drže manje od [10-20] % dionica i prava glasovanja u relevantnom društvu. Komisija smatra da će se omogućavanjem društvima kćerima da izvrše plaćanja tih dividendi u Novoj Ljubljanskoj Banci d.d. pridonijeti zadržavanju iznosa potpore na najnižoj mogućoj razini i dopustiti primjeren stupanj fleksibilnosti za učinkovito upravljanje konsolidiranim kapitalom i likvidnosti NLB-a te olakšati otplata potpore. Činjenica da bi, kao rezultat toga, i manjinski dioničari društava kćeri primili dio dividendi predstavlja razmjeran učinak prelijevanja u usporedbi s tim koristima, posebno uzimajući u obzir relativno mali iznos dividendi koji bi se na kraju platio svim ostalim dioničarima osim Nove Ljubljanske Banke d.d. i koji neće premašiti više od jedne desetine iznosa dividendi koje se na kraju isplaćuju u Novoj Ljubljanskoj Banci d.d.

(153) Prvo, preuzete obveze koje se odnose na raspodjelu tereta između dioničara i imatelja podređenog duga u skladu su s Komunikacijom o restrukturiranju koja je dopunjena Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.

(154) U tom pogledu Slovenija se obvezala da će prije dodjele državne potpore NLB-u (tj. treće dokapitalizacije i prijenosa imovine umanjene vrijednosti BAMC-u) potonji u potpunosti smanjiti svoj dionički kapital i preostale podređene dugove radi osiguranja usklađenosti sa zahtjevima iz Komunikacije o bankarstvu iz 2013. Komisija pozdravlja činjenicu da su doprinosi imatelja podređenog duga ostvareni u najvećoj mogućoj mjeri, čime se osigurava primjerena raspodjela tereta. Državne dokapitalizacije provest će se tek nakon potpune provedbe brisanja imatelja podređenog duga. Tim se slijedom osigurava da svi postojeći imatelji podređenog duga moraju u potpunosti pridonijeti troškovima restrukturiranja banke prije nego što se uključi država. Država će tako biti 100-postotni vlasnik dionica banke nakon treće dokapitalizacije u usporedbi s 33,1 % prije prve dokapitalizacije koju je provela država.

(155) Drugo, točkom 24. Komunikacije o restrukturiranju predviđeno je da je i primjerena naknada za državni kapital način ostvarivanja raspodjele tereta.

(156) U pogledu prve i druge dokapitalizacije Komisija napominje da su one provedene po cijenama koje su u skladu s načelima raspodjele tereta (21). U pogledu treće dokapitalizacije uključene u Plan restrukturiranja država će biti 100-postotni vlasnik banke nakon te dokapitalizacije, povećavajući tako raspodjelu tereta u najvećoj mogućoj mjeri. Komisije je, osim toga, već utvrdila da je za prijenos imovine umanjene vrijednosti BAMC-u osigurana primjerena naknada.

(157) Treće, u pogledu pokrivanja troškova restrukturiranja koji proizlaze iz Plana restrukturiranja unutarnjim mjerama NLB-a, NLB će provesti mjere štednje koje će dovesti do smanjenja operativnih troškova s 368 milijuna EUR 31. prosinca 2012. na [250 – 300] milijuna EUR 31. prosinca 2017. u osnovnom scenariju. Planom restrukturiranja predviđeno je i otuđenje najmanje [80 – 90] % nebankarskih aktivnosti banke. Osim toga, uspostavljen je mehanizam otplate kapitala kojim se u najvećoj mogućoj mjeri omogućuje isplata dividendi državi za fiskalne godine 2015… 2016. i 2017. bez ugrožavanja kapitalnih zahtjeva banke.

(158) Četvrto, osim tih strukturnih mjera, Slovenija se obvezala poštovati i zabranu isplate kupona, zabranu stjecanja i zabranu oglašavanja i agresivnih poslovnih praksi.

(159) Komisija napominje da se obveza neisplate kupona ne primjenjuje na novoizdane instrumente kapitala ako se isplatom kupona na osnovi takvih novoizdanih instrumenata kapitala neće stvoriti zakonska obveza izvršenja isplate kupona na osnovi vrijednosnih papira NLB-a koji postoje u trenutku donošenja ove odluke (22). Komisija prihvaća to ograničenje zabrane isplate kupona kako bi se grupaciji dopustilo da prikupi svježi hibridni kapital na tržištu u skladu s točkom 26. Komunikacije o restrukturiranju. Izdanjem podređenih vrijednosnih papira nakon datuma donošenja ove odluke dopustit će se banci da prikupi dodatna sredstva i hibridni kapital, ali se time istodobno neće pokrenuti isplata kupona na osnovi postojećih vrijednosnih papira, a posebno na osnovi postojećeg podređenog duga. Ograničenjem zabrane isplate kupona banka će stoga moći izdati dodatni osnovni kapital u skladu s CRR-om, čime bi se mogao smanjiti kapital koji joj je potreban u obliku vlasničkog kapitala. U tom pogledu mora se podsjetiti da kuponi moraju biti neobvezni i ne mogu biti obvezni za dužničke instrumente kako bi ispunjavali uvjete za osnovni kapital u skladu s CRR-om. Konačno, u ovom se slučaju može napomenuti i da, nakon što se u potpunosti smanje dionički kapital i preostali podređeni dug NLB-a, u banci ne ostaju ni vlasnički kapital ni podređeni dug. Ograničenjem zabrane isplate kupona ne umanjuje se korisni učinak zabrane isplate kupona koja je razmatrana u Komunikaciji o restrukturiranju jer će se preuzetom obvezom NLB-a da se isplatom kupona na osnovi novih instrumenata neće stvoriti zakonska obveza isplate kupona na osnovi postojećih vrijednosnih papira NLB-a spriječiti svaki nepotrebni odljev kapitala.

(160) U skladu s tim, raspodjela tereta na vlasnički kapital, imatelje hibridnog i podređenog duga, smanjenja troškova, otuđenja i primjerene naknade za potporu predstavljaju dostatan vlastiti doprinos NLB-a u troškovima njegova restrukturiranja.

(161) Zbog toga Komisija zaključuje da su Planom restrukturiranja predviđeni odgovarajući vlastiti doprinos i raspodjela tereta.

iii. Mjere kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja

(162) Konačno, u odjeljku 4. Komunikacije o restrukturiranju zahtijeva se da Plan restrukturiranja sadržava mjere kojima se ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja. Te mjere trebale bi biti posebno prilagođene kako bi se njima obuhvatila narušavanja na tržištima na kojima banka korisnica posluje nakon restrukturiranja. Priroda i oblik navedenih mjera ovisi o dvama kriterijima: prvo, iznosu potpore te uvjetima i okolnostima pod kojima je dodijeljena te, drugo, karakteristikama tržišta na kojima će korisnik poslovati. Nadalje, Komisija mora uzeti u obzir opseg vlastitog doprinosa i raspodjele tereta korisnika tijekom razdoblja restrukturiranja.

(163) NLB je primio državnu potporu u obliku dokapitalizacija i mjera koje se odnose na imovinu umanjene vrijednosti do iznosa od 2,321 milijarde EUR što odgovara 20 % rizikom ponderirane imovine NLB-a (23). Primjerena naknada za potporu i potreba za provedbom mjera kojima se ograničuju moguća narušavanja tržišnog natjecanja posebno su potrebne s obzirom na relativno veliki iznos potpore.

(164) Prva je mjera kojom će se ograničiti narušavanja tržišnog natjecanja otuđivanje udjela NLB-a u […]. Otuđivanjem njegovih […] smanjit će se tržišni udjel NLB-a […]. Otuđenjem […] NLB-a pridonijet će se i ograničenju tržišnog udjela NLB-a te otvaranju tržišta konkurentima.

(165) Smanjenje prisutnosti NLB-a na tržištu kredita poslovnim sektorima građevinarstva, prijevoza i financijskih holdinga postiže se zahvaljujući godišnjim ograničenjima rizikom ponderirane imovine u tim sektorima.

(166) Osim toga, NLB će prekinuti poslovanje povezano s leasingom, factoringom i forfeitingom te sporedno poslovanje u Sloveniji i inozemstvu i tako dodatno pridonijeti ograničenju mogućeg učinka prelijevanja državne potpore primljene za aktivnosti koje ne čine njegovo središnje bankarsko poslovanje.

(167) NLB će nastaviti svoje poslovanje u uvjetima u kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja. Kao specijalizirana banka s poboljšanim upravljanjem rizicima i politikama korporativnog upravljanja te učinkovitijom politikom kreditiranja s poboljšanim određivanjem cijena kojim će se 31. prosinca 2017. postići povrat od kapitala od [10 – 20] % od novih kredita, banka će se suzdržati od pružanja pretjerano povoljnih uvjeta svojim klijentima. Tim se elementima pridonosi održivosti NLB-a, ali i ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja.

(168) Slovenija se obvezala poštovati zabranu stjecanja, osiguravajući da NLB neće upotrijebiti primljenu državnu potporu za stjecanje novog poslovanja. Osim toga, uspostavljen je mehanizam otplate kapitala kojim se NLB-u u najvećoj mogućoj mjeri omogućuje isplata dividendi državi za fiskalne godine 2015… 2016. i 2017. bez ugrožavanja kapitalnih zahtjeva banke. Navedenim mehanizmom otplate kapitala osigurava se da se viškom kapitala iznad kapitalnih zahtjeva ili bilo kojih drugih regulatornih zahtjeva banci ne dopusti sklapanje novog posla prije otplate državi.

(169) Osim tih strukturnih mjera Slovenija se obvezala i odrediti ograničenja ponašanja kojima će se spriječiti narušavanja na tržištu. Komisija pozdravlja zabranu oglašavanja državne potpore i agresivnih poslovnih praksi kako bi se na taj način spriječilo društvo NLB da potporu upotrebljava za tržišne aktivnosti kojima se narušava tržišno natjecanje.

(170) Uzimajući u obzir tu kombinaciju mjera i preuzetih obveza, postoje dostatni zaštitni mehanizmi kojima se ograničuju moguća narušavanja tržišnog natjecanja s obzirom na iznos potpore NLB-u.

8.2.4. Nadgledanje Plana restrukturiranja

(171) U skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o restrukturiranju koja je dopunjena Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. potrebna su redovita izvješća kako bi se Komisiji omogućilo da provjeri provodi li se Plan restrukturiranja na odgovarajući način. Slovenija će imenovati povjerenika nadgledanja koji će Komisiji dostavljati polugodišnja izvješća o nadgledanju.

(172) Kako bi osigurala odgovarajuću provedbu Plana restrukturiranja tijekom njegova trajanja, slovenska tijela poduzet će sve potrebne mjere kako bi osigurala da NLB postupa u skladu s preuzetim obvezama navedenima u pismu namjere.

(173) Nadalje, ispravnu provedbu Plana restrukturiranja te potpunu i ispravnu provedbu svih preuzetih obveza sadržanih u pismu namjere priloženom Prilogu ovoj Odluci neprestano će nadgledati neovisni i dostatno kvalificirani povjerenik nadgledanja. Povjerenik nadgledanja imat će neograničeni pristup svim informacijama koje su potrebne za nadgledanje provedbe Odluke. Komisija ili povjerenik nadgledanja može od NLB-a zatražiti obrazloženja i pojašnjenja. Slovenija i NLB moraju u potpunosti surađivati s Komisijom i povjerenikom nadgledanja u pogledu svih upita povezanih s nadgledanjem.

8.2.5. Zaključak i dovršetak razmatranja o Planu restrukturiranja

(174) Komisija napominje da su Planom restrukturiranja koji je Slovenija predstavila primjereno obuhvaćena pitanja održivosti (uključujući korporativno upravljanje), raspodjele tereta i narušavanja tržišnog natjecanja te da je on u skladu sa zahtjevima Komunikacije o restrukturiranju koja je dopunjena Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.

(175) Komisija stoga otklanja sumnje Komisije o usklađenosti Plana restrukturiranja koje su izražene u drugoj odluci o sanaciji i otvaranju postupka.

9. ZAKLJUČAK

(176) Komisija zaključuje da prva, druga i treća državna dokapitalizacija NLB-a te prijenos imovine umanjene vrijednosti BAMC-u čine potporu za restrukturiranje u korist NLB-a.

(177) Komisija zaključuje da se mjerama restrukturiranja koje čine prva, druga i treća dokapitalizacija te prijenos imovine umanjene vrijednosti BAMC-u može NLB-u omogućiti povrat njegove dugoročne održivosti, da su one dostatne u pogledu raspodjele tereta te primjerene i razmjerne kako bi se neutralizirali učinci narušavanja tržišta predmetnih mjera potpore. Komisija stoga smatra da su dostavljenim Planom restrukturiranja ispunjeni kriteriji iz Komunikacije o restrukturiranju kako je dopunjena Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. i Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti kako je prilagođena i dopunjena Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Mjere restrukturiranja stoga se mogu smatrati usklađenima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a. Prva, druga i treća dokapitalizacija te prijenos imovine umanjene vrijednosti BAMC-u stoga se mogu odobriti u skladu s Planom restrukturiranja,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Potpora za restrukturiranje koju je Republika Slovenija pružila Novoj Ljubljanskoj Banci, a koju čine prva dokapitalizacija od 250 milijuna EUR, druga dokapitalizacija od 382,9 milijuna EUR, treća dokapitalizacija od 1 558 milijardi EUR i prijenos imovine umanjene vrijednosti BAMC-u s elementom potpore od 130 milijuna EUR, čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Potpora za restrukturiranje usklađena je s unutarnjim tržištem u pogledu Plana restrukturiranja i preuzetih obveza utvrđenih u Prilogu.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Republici Sloveniji.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2013. Za Komisiju Joaquín ALMUNIA Potpredsjednik

(1) Odluka Komisije u predmetu SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N) Druga dokapitalizacija društva NLB i SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) Restrukturiranje društva NLB – Slovenija (SL C 361, 22.11.2012., str. 18.).

(2) Odluka Komisije u predmetu SA.32261 (11/N) Dokapitalizacija radi sanacije u koristi društva NLB (SL C 189, 29.6.2011., str. 2.).

(3) Vidjeti bilješku 1.

(4) Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012, SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

(5) Taj manjak kapitala uključuje učinak kapitala na prijenos imovine državnom društvu za upravljanje bankovnom imovinom (dalje u tekstu „BAMC”).

(6) Vidjeti detaljan opis u uvodnim izjavama 16. do 22. prve odluke o sanaciji.

(7) Vidjeti sve pojedinosti u uvodnim izjavama 23. do 31. druge odluke o sanaciji i otvaranju postupka.

(8) Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

(9) Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize počevši od 1. kolovoza 2013. („Komunikacija o bankarstvu”) (SL C 216, 30.7.2013., str. 1.).

(10) Povjerljive informacije.

(11) Na primjer upotrebom teoretske cijene bez prava upisa (dalje u tekstu „TERP”).

(12) U financijskim projekcijama društva NLB uključenima u plan restrukturiranja ne uzimaju se u obzir učinci mehanizma otplate glavnice.

(13) Komunikacija Komisije o postupanju s imovinom umanjene vrijednosti u bankarskom Zajednice (SL C 72, 26.3.2009., str. 1.).

(14) Vidjeti uvodne izjave 91.–104. druge odluke o sanaciji i otvaranju postupka od 2. srpnja 2012.

(15) Vidjeti uvodnu izjavu 97. druge odluke o sanaciji i otvaranju postupka od 2. srpnja 2012.

(16) Komunikacija Komisije od 23. srpnja 2009. o povratu održivosti i ocjeni mjera restrukturiranja financijskog sektora u trenutačnoj krizi prema pravilima o državnim potporama, SL C 195, 19.8.2009., str. 9.

(17) Vidjeti uvodne izjave 34.–41. prve odluke o sanacije i uvodne izjave 61.–66. druge odluke o sanaciji i otvaranju postupka.

(18) Komunikacija o primjeni pravila o državnim potporama na mjere vezane za financijske institucije u vezi s tekućom financijskom krizom („Komunikacija o bankarstvu iz 2008.”) (SL C 270, 25.10.2008., str. 8.); Komunikacija o rekapitalizaciji financijskih institucija u trenutačnoj financijskoj krizi: ograničenje potpora na najmanju potrebnu mjeru i mehanizmi osiguranja protiv pretjeranih narušavanja tržišnog natjecanja („Komunikacija o rekapitalizaciji”) (SL C 10, 15.1.2009., str. 2.); Komunikacija o imovini umanjene vrijednosti; Komunikacija o restrukturiranju; Komunikacija Komisije o primjeni, počevši od 1. siječnja 2011. godine, pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize („Komunikacija o produljenju iz 2010.”) (SL C 329, 7.12.2010., str. 7.) i Komunikacija Komisije o primjeni, počevši od 1. siječnja 2012. godine, pravila o državnim potporama na poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize („Komunikacija o produljenju iz 2011.”) (SL C 356, 6.12.2011., str. 7.).

(19) Vidjeti npr. Dokapitalizacija radi sanacije u korist društva NLB SA.32261 (11/N); Druga dokapitalizacija društva NLB SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N) i restrukturiranje društva NLB SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N); Dokapitalizacija društva NKBM SA.35709 (SL C 162, 7.6.2013., str. 5.).

(20) Kako je definirano člankom 26. Uredbe (EU) br. 575/2013.

(21) Vidjeti uvodne izjave 50. do 63. prve odluke o sanacije i uvodne izjave 73. do 88. druge odluke o sanaciji i otvaranju postupka.

(22) Ostale odluke odnose se na slične preuzete obveze: vidjeti uvodnu izjavu 218. Odluke Komisije u predmetu Restructuring of Royal Bank of Scotland and participation in the Asset Protection Scheme C(2009)10112 završna verzija (SL C 119, 7.5.2010., str. 1) i uvodnu izjavu 165. Odluke Komisije u predmetu Restructuring of Lloyds Banking Group C(2009)9087 završna verzija (SL C 46, 24.2.2010., str. 2.).

(23) Rizikom ponderirana imovina od prosinca 2012.