HR Službeni list Europske unije 121

32010D0585



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 27.09.2010.

ODLUKA VIJEĆA 2010/585/ZVSP

od 27. rujna 2010.

o potpori aktivnostima IAEA-e u područjima nuklearne sigurnosti i provjeravanja u okviru provedbe Strategije EU za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 26. stavak 2. i članak 31. stavak 1.,

budući da:

(1) Europsko vijeće usvojilo je 12. prosinca 2003. Strategiju EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje („Strategija”), čije poglavlje III. sadrži popis mjera za suzbijanje takvog širenja koje treba poduzeti kako unutar Unije tako i u trećim zemljama.

(2) Unija aktivno provodi Strategiju i mjere navedene u njezinu poglavlju III., posebno oslobađanjem financijskih sredstava za potporu specifičnim projektima koje provode multilateralne institucije, kao što je to Međunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA).

(3) Vijeće je 17. studenoga 2003. donijelo Zajedničko stajalište 2003/805/ZVSP o univerzalizaciji i jačanju multilateralnih sporazuma u području suzbijanja širenja oružja za masovno uništavanje i načina njegova isporučivanja (1). U tom Zajedničkom stajalištu poziva se, između ostalog, na promicanje sklapanja sveobuhvatnih zaštitnih sporazuma i dodatnih protokola s IAEA-om te se njime Unija obvezuje djelovati s ciljem da Dodatni protokol i sveobuhvatni zaštitni sporazumi postanu norma za IAEA-ov sustav provjeravanja.

(4) Vijeće je 17. svibnja 2004. donijelo Zajedničku akciju 2004/495/ZVSP o potpori aktivnostima IAEA-e na temelju njegovog Programa nuklearne sigurnosti i u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje (2).

(5) Vijeće je 18. srpnja 2005. donijelo Zajedničku akciju 2005/574/ZVSP o potpori djelatnostima IAEA-e u područjima nuklearne sigurnosti i provjeravanja te u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje (3).

(6) Vijeće je 12. lipnja 2006. donijelo Zajedničku akciju 2006/418/ZVSP o potpori aktivnostima IAEA-e u područjima nuklearne sigurnosti i provjeravanja te u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje (4).

(7) Vijeće je 14. travnja 2008. donijelo Zajedničku akciju 2008/314/ZVSP o potpori aktivnostima IAEA-e u područjima nuklearne sigurnosti i provjeravanja te u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje (5).

(8) Pojačavanje nadzora nad visokoaktivnim radioaktivnim izvorima u skladu s izjavom i Planom djelovanja G-8 o osiguranju radioaktivnih izvora, usvojenih 2003. na sastanku na vrhu u Evianu, ostaje važan cilj za Uniju koji će se nastojati ostvariti uspostavljanjem kontakata s trećim zemljama.

(9) Države stranke i Europska zajednica za atomsku energiju u srpnju 2005. suglasno su dogovorile izmijeniti Konvenciju o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala (CPPNM) s ciljem širenja njezinog područja primjene tako da obuhvaća nuklearni materijal i postrojenja u miroljubivoj domaćoj uporabi, skladištenju i u prijevozu te da obveže države stranke da predvide kaznene sankcije za kršenja.

(10) U rujnu 2005. otvorena je za potpis Međunarodna konvencija o suzbijanju djela nuklearnog terorizma. S njezinim stupanjem na snagu obvezat će države članice da donesu zakonodavstvo za inkriminiranje tih kaznenih djela.

(11) IAEA nastoji ostvariti iste ciljeve kako su određeni uvodnim izjavama od (3) do (10). To se ostvaruje provedbom Plana nuklearne sigurnosti koji se u potpunosti financira dobrovoljnim doprinosima u Fond za nuklearnu sigurnost IAEA-e.

(12) Unija je 12. i 13. travnja 2010. sudjelovala u Sastanku na vrhu o nuklearnoj sigurnosti, koji je sazvao predsjednik Sjedinjenih Američkih Država, i obvezala se dalje jačati svoje napore poboljšavanja nuklearne sigurnosti i pomoći trećim zemljama u tom pogledu.

(13) Kako bi pomogla savladati posebne izazove u području nuklearne sigurnosti i sprečavanja širenja u azijske zemlje, posebno zbog rastućeg broja nuklearnih primjena u regiji, između ostalog u području medicine, poljoprivrede i vode te nuklearnog istraživanja, ova bi Odluka trebala posebno podržavati aktivnosti IAEA-e u Jugoistočnoj Aziji. Pritom bi trebalo uzeti u obzir sve veću ulogu Azije kao partnera Unije u području sigurnosti. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti jačanju nuklearne sigurnosti i sigurnosti neenergetskih nuklearnih primjena u prihvatljivim zemljama,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1. Za potrebe neposredne i praktične provedbe određenih elemenata Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje („Strategija”), Unija podupire aktivnosti IAEA-e u područjima nuklearne sigurnosti i provjeravanja radi sljedećih dodatnih ciljeva:

(a) postići napredak u pogledu univerzalizacije međunarodnih instrumenata za sprečavanje širenja i nuklearnu sigurnost, uključujući sveobuhvatne zaštitne sporazume i Dodatni protokol;

(b) unaprijediti zaštitu materijala, opreme i odgovarajuće tehnologije koji bi mogli postati predmetom širenja, pružajući zakonodavnu i regulatornu pomoć u području nuklearne sigurnosti i zaštite;

(c) poboljšati otkrivanje nezakonite trgovine nuklearnim i radioaktivnim materijalima te odziv na tu trgovinu.

2. Projekti IAEA-e, koji odgovaraju mjerama Strategije, imaju sljedeće ciljeve:

(a) jačanje nacionalne zakonodavne i regulatorne infrastrukture za provedbu odgovarajućih međunarodnih instrumenata u područjima nuklearne sigurnosti i provjeravanja, uključujući sveobuhvatne zaštitne sporazume i Dodatni protokol;

(b) pomaganje državama u unapređivanju sigurnosti i nadzora nad nuklearnim i drugim radioaktivnim materijalima;

(c) jačanje sposobnosti država za otkrivanje nezakonite trgovine nuklearnim i drugim radioaktivnim materijalima te za odziv na tu trgovinu.

Ti se projekti nakon početne procjene stručnog tima provode u zemljama kojima je potrebna pomoć u tim područjima.

Podroban opis projekata određen je u Prilogu.

Članak 2.

1. Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („VP”) odgovoran je za provedbu ove Odluke.

2. Projekte iz članka 1. stavka 2. provodi IAEA kao provedbeni subjekt. On tu zadaću provodi pod nadzorom VP-a. U tu svrhu VP sklapa potrebne aranžmane s IAEA-om.

Članak 3.

1. Financijski referentni iznos za provedbu projekata iz članka 1. stavka 2. iznosi 9 966 000 EUR, a financira se iz općeg proračuna Unije.

2. Izdacima koji se financiraju iz iznosa određenog određen stavkom 1. upravlja se u skladu s postupcima i pravilima koji se primjenjuju na opći proračun Unije.

3. Komisija nadzire ispravnost upravljanja izdacima iz stavka 2., koji poprimaju oblik bespovratnih sredstava. U tu svrhu sklapa sporazum o financiranju s IAEA-om. Sporazumom o financiranju utvrđuje se da IAEA osigurava vidljivost doprinosa Unije, u skladu s njegovom veličinom.

4. Komisija nastoji sklopiti sporazum o financiranju iz stavka 3. u najkraćem mogućem roku nakon stupanja na snagu ove Odluke. Ona obavješćuje Vijeće o svim poteškoćama u tom postupku i o datumu sklapanja sporazuma o financiranju.

Članak 4.

VP izvješćuje Vijeće o provedbi ove Odluke na temelju redovitih izvješća koje priprema IAEA. Ta izvješća predstavljaju temelj za ocjenu koju donosi Vijeće. Komisija dostavlja podatke o provedbi financijskih aspekata projekta iz članka 1. stavka 2.

Članak 5.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Prestaje važiti 18 mjeseci nakon datuma sklapanja sporazuma o financiranju između Komisije i IAEA-e ili 12 mjeseci nakon datuma donošenja ako se prije tog datuma ne sklopi nikakav sporazum o financiranju.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. rujna 2010. Za Vijeće Predsjednik K. PEETERS

(1) SL L 302, 20.11.2003., str. 34.

(2) SL L 182, 19.5.2004., str. 46.

(3) SL L 193, 23.7.2005., str. 44.

(4) SL L 165, 17.6.2006., str. 20.

(5) SL L 107, 17.4.2008., str. 62.

PRILOG

Potpora Europske unije djelatnostima IAEA-e u područjima nuklearne sigurnosti i provjeravanja u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje

1. Uvod

Broj terorističkih napada u državama članicama Unije i drugdje nije se smanjio tijekom proteklih godina. Međunarodna zajednica prepoznala je na raznim forumima visoki rizik od uspješnih djela nuklearnog terorizma koja uključuju nuklearne ili druge radioaktivne materijale. Pored toga, u nedavnim izvješćima o nezakonitoj trgovini, uključujući onu koja uključuje posebno osjetljiv nuklearni materijal, naglašen je neprestani rizik da teroristi mogu nabaviti takve materijale.

Međunarodna zajednica odlučno se odazvala na te prijetnje i poduzela je nekoliko inicijativa kako bi spriječila da nuklearni ili drugi radioaktivni materijal dođe u ruke teroristâ.

Provjeravanje IAEA-e ostaje neophodan alat za izgradnju povjerenja među državama u pogledu sprečavanja širenja nuklearnog oružja i za unapređivanje miroljubive uporabe nuklearnog materijala.

Nedavni međunarodni razvoji urodili su nizom novih i ojačanih međunarodnih pravnih instrumenata koji se bitni za nuklearnu sigurnost i provjeravanje:

— U srpnju 2005. države stranke donijele su Izmjene Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala.

— Međunarodna konvencija o suzbijanju djela nuklearnog terorizma otvorena je za potpisivanje u rujnu 2005.

— U travnju 2004. Vijeće sigurnosti UN-a usvojilo je Rezoluciju 1540 (2004.) o oružju za masovno uništavanje i nedržavnim dionicima.

— U Rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a 1373 (2001.) pozivaju se sve države da u najkraćem mogućem roku postanu partneri u odgovarajućim međunarodnim konvencijama i protokolima o terorizmu.

Više od 95 država preuzele su političku obvezu provesti Kodeks ponašanja za sigurnost i osiguranje radioaktivnih izvora (1). Pored toga, Opća konferencija i Vijeće guvernera IAEA-e usvojili su nekoliko rezolucija i donijeli nekoliko odluka s ciljem jačanja zaštitnih sustava IAEA-e (2).

Pomoć pružena u okviru IAEA-ovih Planova nuklearne sigurnosti (PNS) za razdoblje od 2003. do 2005. i od 2006. do 2009. mogla bi u određenom dijelu značajno olakšati državama provedbu tih međunarodnih instrumenata. U rujnu 2009. usvojen je IAEA PNS za razdoblje od 2010. do 2013., koji se snažno nadovezuje na prijašnje planove. Cilj tog PNS-a je doprinijeti globalnim nastojanjima da se postigne globalna učinkovita sigurnost gdje god se koristi, skladišti i/ili prevozi nuklearni ili drugi radioaktivni materijal te u pripadajućim objektima, podržavajući države, na zahtjev, u njihovim nastojanjima da uspostave i održe učinkovitu nuklearnu sigurnost pružanjem pomoći izgradnjom sposobnosti, vođenjem, razvojem ljudskih potencijala, održivošću i smanjenjem rizika. Cilj je također pomoći da se poštuju i provode međunarodni pravni instrumenti povezani s nuklearnom sigurnošću te ojačati međunarodnu suradnju i usklađenost pomoći koja se pruža na temelju bilateralnih programa i drugih međunarodnih inicijativa tako da se također doprinese sigurnoj, osiguranoj i miroljubivoj uporabi nuklearne energije i takvih primjena s radioaktivnim tvarima.

Ciljevi IAEA PNS-a slični su nekim elementima Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje. Oni predviđaju sveobuhvatni pristup nuklearnoj sigurnosti uključujući regulatorne kontrole, odgovornost i zaštitu nuklearnih i drugih radioaktivnih materijala koji se koriste, skladište i prevoze, „od kolijevke do groba”, kako kratkoročno tako i dugoročno. Međutim, ako zaštita zakaže, moraju se uspostaviti sigurnosne mjere za otkrivanje možebitne krađe ili pokušaja krijumčarenja materijala preko međunarodnih granica te za odziv na možebitna zlonamjerna djela koja uključuju nuklearne ili druge radioaktivne materijale.

IAEA je uspješno završila provedbu zajedničkih akcija 2004/495/ZVSP i 2005/574/ZVSP. Pored toga, IAEA je u završnoj fazi provedbe Zajedničke akcije 2006/418/ZVSP i provodi Zajedničku akciju 2008/314/ZVSP.

IAEA je s udruženim doprinosima Unije navela i provela djelatnosti u potporu nastojanjima država primateljica na Kavkazu, u Središnjoj Aziji, Jugoistočnoj Europi, mediteranskom području Bliskog istoka, u Africi i u Jugoistočnoj Aziji da ojačaju nuklearnu sigurnost i provedbu međunarodnih zaštita u tim zemljama.

2. Opis projekata

Sve su države odgovorne uspostaviti odgovarajuće sustave za sprečavanje, otkrivanje i odziv na zlonamjerna djela koja uključuju nuklearni ili drugi radioaktivni materijal. Ako to ne učine, mogu ugroziti globalnu nuklearnu sigurnost.

Učinkovita infrastruktura nuklearne sigurnosti zahtijeva multidisciplinarni pristup sa:

— pravnim i regulatornim infrastrukturama s jasno definiranim odgovornostima među različitim organizatorima i operaterima,

— razvojem ljudskim potencijala,

— uspostavljanjem postupaka i funkcija za usklađivanje te

— tehničkom potporom za nacionalne infrastrukture, prepoznajući da su aranžmani nuklearne sigurnosti unutar nuklearnih objekata/lokacija različiti od onih koji se primjenjuju izvan takvih objekata/lokacija za zaštitu civilnog društva od događaja povezanih s nuklearnom sigurnošću koji uključuju radioaktivne tvari.

Za upravljanje aktivnostima koje uključuju nuklearni ili drugi radioaktivni materijal potrebna je održiva kultura nuklearne sigurnosti. Kao rezultat, nuklearna sigurnost bila bi čimbenik kojim bi se omogućila šira uporaba nuklearne energije, prepoznajući sinergije između sigurnosti, osiguranja i zaštita, a posebno prepoznajući načela održivosti i učinkovitosti.

Ova će se Odluka provoditi u pet sljedećih područja:

1. održivost i učinkovitost potpore koja je pružena na temelju ranijih zajedničkih akcija (3);

2. jačanje infrastrukture država u potporu nuklearnoj sigurnosti: uspostavljanje nacionalnih centara za potporu nuklearnoj sigurnosti;

3. jačanje zakonodavne i regulatorne infrastrukture država;

4. jačanje mjera nuklearne sigurnosti za nuklearne i druge radioaktivne materijale;

5. jačanje sposobnosti država da se bave nuklearnim i radioaktivnim materijalima koji nisu pod regulatornim nadzorom.

Izbor država i projekata koji će se provoditi napravit će se na temelju sveobuhvatne ocjene potreba, na temelju rezultatâ ocjenjivačkih misija i drugim raspoloživih informacija.

Potreba za potporom tih nastojanja još uvijek je velika u državama članicama IAEA-e i u državama koje nisu članice IAEA-e. Sljedeće zemlje ispunjavaju uvjete za primanje potpore:

— u Jugoistočnoj Europi: Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Hrvatska, Republika Moldova, Bivša Jugoslavenska Republika Makedonija, Srbija i Turska,

— na području Središnje Azije: Kazakstan, Kirgistan, Uzbekistan, Tadžikistan i Turkmenistan,

— na području Kavkaza: Armenija, Azerbajdžan i Gruzija,

— na sredozemnom području Bliskog Istoka: Izrael, Jordan, Libanon i Sirijska Arapska Republika,

— u Africi: Alžir, Angola, Benin, Bocvana, Burkina Faso, Burundi, Cote d’Ivoire, Čad, Demokratska Republika Kongo, Džibuti, Egipat, Ekvatorska Gvineja, Eritreja, Etiopija, Gabon, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja Bisau, Južna Afrika, Kabo Verde, Kamerun, Kenija, Komori, Kongo (Brazzaille), Lesoto, Liberija, Libijska Arapska Džamahirija, Madagaskar, Malavi, Mali, Maroko, Mauritanija, Mozambik, Namibija, Niger, Nigerija, Ruanda, Sejšeli, Senegal, Sijera Leone, Somalija, Srednjoafrička Republika, Sudan, Svazi, Sveti Toma i Prinsipe, Togo, Tunis, Uganda, Ujedinjena Republika Tanzanija, Zambija i Zimbabve,

— na području Jugoistočne Azije: Bangladeš, Brunej, Filipini, Indonezija, Kambodža, Laos, Malezija, Mjanma, Singapur, Tajland i Vijetnam,

— na području Zaljeva: Bahrein, Irak, Iran, Jemen, Katar, Kuvajt, Sultanat Oman, Saudijska Arabija i Ujedinjeni Arapski Emirati,

— na području Južne Amerike: Argentina, Bolivija, Brazil, Čile, Ekvador, Gvajana, Kolumbija, Paragvaj, Peru, Surinam, Urugvaj i Venezuela,

— na području Kariba i Srednje Amerike: Antigva i Barbuda, Bahami, Barbados, Belize, Dominika, Dominikanska Republika, El Salvador, Grenada, Gvatemala, Haiti, Honduras, Jamajka, Kostarika, Kuba, Meksiko, Nikaragva, Panama, Sveta Lucija, Sveti Kristofor i Nevis, Sveti Vincent i Grenadini te Trinidad i Tobago

2.1. Ocjenjivanje potreba za potporom

Svrha

IAEA će provesti sveobuhvatno ocjenjivanje kako bi identificirala potrebe za jačanjem mjera koje doprinose učinkovitosti nuklearne sigurnosti u gore navedenim državama. Ocjenjivanje se provodi uzimajući u obzir međunarodni okvir nuklearne sigurnosti, uključujući obvezujuće i neobvezujuće međunarodne pravne instrumente i povezano usmjeravanje IAEA-e. Kada su države bile u izboru za potporu na temelju prethodnih zajedničkih akcija i drugih doprinosa Unije, ažurirat će se ranije provedeno ocjenjivanje.

Ocjenjivanje će prema potrebi pokrivati sveukupni nacionalni sustav nuklearne sigurnosti, uključujući pravni i regulatorni sustav, fizičku zaštitu i vođenje evidencije ili registra materijalâ ili sigurnosnih mjera provedenih u objektima, na lokacijama ili prilikom prijevoza. U ocjenjivanje će se uključiti aranžmani koji su sklopljeni kako bi se uspostavila učinkovita granična kontrola i drugi aranžmani koji se bave nuklearnim i radioaktivnim materijom izvan regulatornog nadzora. Rezultati cjelovitog ocjenjivanja koristit će se kao temelj za odabir država u kojima će se projekti provoditi.

Rezultati:

— pregled ocjene potreba za potporom nuklearnoj sigurnosti u zemljama korisnicama, kako na razini države tako i u pojedinačnim objektima, lokacijama, prijevozima ili drugim primjenama u kojim se nuklearni ili radioaktivni materijal koristi ili skladišti,

— utvrđivanje zemalja i projekata kojima je dodijeljen visoki prioritet u pogledu primanja potpore na temelju ove Odluke,

— ocjena, u zemljama koje su prije primale potporu na temelju zajedničkih akcija i drugih doprinosa Unije, o održivosti i učinkovitosti pružene potpore.

2.2. Provedba prioritetnih projekata

Područje 1: održivost i učinkovitost potpore koja je pružena na temelju ranijih zajedničkih akcija

Svrha:

— Na temelju zajedničkih akcija (4) ukupno 52 države primile su pomoć za jačanje raznih mjera u svojim sustavima nuklearne sigurnosti. Osoblje u tim državama primilo je na temelju tih akcija osposobljavanje i osigurana im je oprema za poboljšavanje fizičke zaštite i omogućavanje praćenja radijacije na točkama graničnih prijelaza, a osjetljivi radioaktivni izvori pohranjeni su na sigurnome ili su, alternativno, vraćeni u zemlju podrijetla dobavljača. Izvori su bili ograničeni i možda nisu bili dostatni za uspostavljanje povezanih i potrebnih sustava za kontrolu kvalitete ili drugih dodatnih mjera, koji bi bili potrebni za postizanje pune učinkovitosti; i pored toga

— provjeriti održivosti i učinkovitost potpore koja je do sada pružena na temelju zajedničkih akcija te prema potrebi osigurati dodatnu potporu kako bi se postigla potreba učinkovitost,

Rezultati:

— metodologija, uključujući niz kriterija, za ocjenjivanje održivosti i učinkovitosti ranije potpore,

— osiguravanje, u zemljama koje su primale potporu nuklearnoj sigurnosti, sustava za osiguranje kvalitete, uključujući njegovo testiranje i pilot provedbu,

— utvrđivanje daljnje pomoći koja bi bila potrebna za održavanje ili osiguravanje željenog rezultata na području nuklearne sigurnosti,

— održiva funkcionalna oprema i kompetentno osoblje, pomoću daljnje pomoći pri uspostavljanju lokalne sposobnosti održavanja opreme, popravaka pokvarene opreme ili zamjene oštećenih dijelova,

— države imaju pouzdan pristup kompetentnom osoblju putem osposobljavanja odgovarajućeg osoblja.

Područje 2: jačanje infrastrukture država u potporu nuklearnoj sigurnosti: uspostavljanje nacionalnih centara za potporu nuklearnoj sigurnosti

Svrha:

— pomagati državama pri osiguravanju raspoloživosti tehničke i znanstvene potpore te pri razvoju ljudskih potencijala, koji su potrebni za učinkovitu i održivu nuklearnu sigurnost,

— utvrditi tehničku, znanstvenu i obrazovnu potporu koja bi se mogla pružiti državama u regiji ili podregiji,

— utvrditi postojeće nacionalne sposobnosti unutar država koje mogu pomoći doprinijeti pružanju tehničke, znanstvene ili obrazovne potpore koja je potrebna za sustave nuklearne sigurnosti država,

Rezultati:

— regionalni i/ili nacionalni centri za potporu nuklearnoj sigurnosti (NSSC-i), uspostavljeni u skladu s konceptom i metodologijom NSSC-a (serija objavljenih djela IAEA-e o nuklearnoj sigurnosti). Dobiveni rezultati će uključivati: — usklađivanje među nacionalnim organizacijama koje su odgovorne za nacionalnu nuklearnu sigurnost, — stručno savjetovanje kako bi se procijenili priroda i opseg tehničke ili znanstvene pomoći koja je potrebna za održavanje fizičke zaštite, vođenje evidencije ili registra materijalâ i tehničkih sustava, koji se koriste na granicama za praćenje kretanja nuklearnih i radioaktivnih materijala, — stručno savjetovanje kako bi se procijenio opseg potrebnog osposobljavanja i visokoškolskog obrazovanja, kako na nacionalnoj razini tako i za regiju,

— osiguravanje opreme i stručnih usluga za uspostavljanje nacionalnog ili regionalnog NSSC-a,

— održivi nacionalni sustavi nuklearne sigurnosti kojima se potiče odgovarajuća kultura nuklearne sigurnosti, s pojačanom nacionalnom suradnjom i sudjelovanjem među nadležnim tijelima i drugim organizacijama za nuklearnu sigurnost te razvijena mreža znanja o nuklearnoj sigurnosti.

Područje 3: jačanje zakonodavne i regulatorne infrastrukture država

Svrha:

— ojačati nacionalne zakonodavne i regulatorne infrastrukture povezane s nuklearnim i drugim radioaktivnim materijalom kako bi se zemlji omogućilo da ispuni obveze preuzete u obvezujućim i neobvezujućim međunarodnim pravnim instrumentima, uključujući zaštitne sporazume i dodatne protokole,

— ojačati okvire nacionalnog zakonodavstva za provedbu zaštitnih sporazuma i dodatnih protokola sklopljenih između država i IAEA-e, posebno u pogledu provedbe sveobuhvatnog državnog sustava za vođenje evidencije o nuklearnom materijalu i nadzor nad njime (SSAC),

— ojačati nacionalnu regulatornu infrastrukturu za sigurnost od radijacije i osiguranje radioaktivnih materijala,

Regulatorni sustav treba posebno paziti na sinergije među osiguranja, zaštite i sigurnosti. Posebnu pozornost treba posvetiti državama koju su izrazile interes za pokretanje programa nuklearne sigurnosti.

Rezultati:

— veći broj država počelo je s pripremama za razvoj i usvajanje sveobuhvatnog i usklađenog zakonodavstva na nacionalnoj razini, kojim se pokrivaju nuklearna sigurnost, osiguranje, zaštite i odgovornost za nuklearnu štetu, čime se doprinosi usklađenom, ojačanom i univerzalnijem sustavu nuklearne sigurnosti i osiguranja,

— veći broj država poštuje CPPNM i njegove izmjene te Međunarodnu konvenciju o suzbijanju djela nuklearnog terorizma i/ili su izjavile svoju namjeru da provedu okvir nuklearne sigurnosti,

— veći broj država usvojilo je nacionalno zakonodavstvo potrebno kako bi se državama omogućilo da poštuju svoje obveze na temelju zaštitnih ugovora i dodatnih protokola sklopljenih s IAEA-om,

— jačanje legislativne i regulatorne infrastrukture pomoću stručnog savjetovanja, uspostavljanja/unapređivanja nacionalne regulatorne infrastrukture za sigurnost od radijacije i osiguranje radioaktivnog materijala na temelju ocjenjivačkih usluga IAEA-e, npr. integrirane usluge pregleda, drugih savjetodavnih usluga te opreme i osposobljavanja.

Područje 4: jačanje mjera nuklearne sigurnosti za nuklearne i druge radioaktivne materijale

Svrha:

— poboljšati fizičku zaštitu nuklearnih objekata i nuklearnih materijala u nuklearnim primjenama u odabranim zemljama,

— pojačati nadzor i fizičku zaštitu radioaktivnog materijala u nenuklearnim primjenama u odabranim zemljama,

— locirati i identificirati radioaktivne izvore u okolnostima koje ukazuju na potrebu za osiguravanjem izvora i njihovih pohranjivanjem na sigurno u odabranim zemljama, uključujući povrat u zemlju podrijetla ili vraćanje dobavljaču,

— unaprijediti tehničke i administrativne sustave provedene za vođenje evidencije i nadzor nad nuklearnim materijalima, uključujući unapređivanje postojećih SSAC-ova uspostavljenih za provedbu zaštitnih sporazuma i dodatnih protokola, uključujući u državama s ograničenim nuklearnim programima i smanjenim obvezama izvješćivanja u skladu s takozvanim „protokolima o malim količinama” uz njihove zaštitne sporazume,

— u odabranim zemljama ojačati nacionalne registre radioaktivnih tvari, materijala i izvora.

Rezultati:

— učinkovitija fizička zaštita nuklearnih materijala u odabranim nuklearnim objektima i lokacijama te radioaktivnih izvora u nenuklearnim primjenama (npr. medicinska ili industrijska uporaba ili radioaktivni otpad),

— smanjeni rizik od radioaktivnih izvora u nezaštićenim okolnostima pomoću učinkovitije fizičke zaštite ili, prema potrebi, rastavljanja i prijevoza u sigurno i osigurano skladište u zemlji ili u drugim odabranim državama,

— manji broj radioaktivnih izvora u nekontroliranim i nezaštićenim okolnostima pomoću potpore nacionalnim kampanjama potrage i osiguranja u odabranim zemljama,

— uspostavljanje i održavanje učinkovitih tehničkih i upravnih sustava za vođenje evidencije o nuklearnim materijalima i nadzor nad njime, uključujući uspostavljanjem novih i/ili jačanjem postojećih SSAC-ova koji mogu provoditi zaštitne sporazume i dodatne protokole, uključujući u državama s „protokolima o malim količinama”,

— osposobljavanje osigurano za odabrano osoblje koje ima pravo primati potporu, s ciljem povećanja vjerojatnosti provođenja i održavanja učinkovitog režima fizičke zaštite,

Područje 5: jačanje sposobnosti država da se bave nuklearnim i radioaktivnim materijalima koji nisu pod nacionalnim regulatornim nadzorom

Svrha:

— ojačati sposobnosti država kako bi se osiguralo da nuklearni i radioaktivni materijali ne kruže izvan nacionalnog okvira licenciranih djelatnosti te da su u odabranim zemljama sklopljeni aranžmani za učinkovitu graničnu kontrolu i spremnost na odziv.

Rezultati:

— unaprijeđen(i) sustav(i) za prikupljanje i ocjenjivanje informacija o nezakonitoj trgovini nuklearnim materijalom, dobivenih iz otvorenih izvora i od osoba za kontakt iz država, koji će rezultirati boljim znanjem o nezakonitoj trgovini nuklearnim materijalom i o okolnostima koje je okružuju. Povratna veza o tim informacijama olakšat će prioritiziranje budućih aktivnosti za borbu protiv nezakonite trgovine.

— nacionalni okviri, uspostavljeni pomoću stručne pomoći, za borbu protiv nezakonite trgovine i za poboljšavanje nacionalne usklađenosti i nadzora nad prekograničnim kretanjima radioaktivnih materijala, osjetljive nuklearne opreme i tehnologije,

— učinkovite sposobnosti za praćenje radijacije na odabranim točkama graničnih prijelaza, razvijene na temelju osiguravanja opreme za praćenje granica i stručnog savjetovanja na odabranim graničnim prijelazima,

— pojačan razvoj nacionalnih planova za odziv i osiguravanje osposobljavanja o načinima odziva za osoblje zaduženo za izvršavanje zakona,

— dobro osposobljeno, obaviješteno i kompetentno osoblje u zemljama zaduženo za izvršavanje zakona, kojem se pomaže osiguravanjem osposobljavanja i drugim oblicima potpore za razvoj kadrova,

2.3. Ocjena rezultata

Kao dio završetka ove Odluke, IAEA ocjenjuje dobivene rezultate kako bi se osigurala učinkovitost potpore i kako bi se utvrdile sve poteškoće u pružanju potpore.

3. Trajanje

Ocjenjivanje se provodi u razdoblju od tri mjeseca nakon stupanja na snagu sporazuma o doprinosu između Komisije i IAEA-e. Tri će se projekta provoditi istovremeno tijekom 21 uzastopnih mjeseci.

Sveukupno procijenjeno trajanje provedbe ove Odluke iznosi 24 mjeseca.

4. Korisnici

Korisnici su zemlje u kojima će se provoditi procjenjivanje i naknadni projekti. Njihovim će se tijelima pomoći da razumiju prepoznati slabosti i primit će potporu kako bi se pronašla rješenja i povećala sigurnost. Konačna odluka o korisnicima i potrebama koje se trebaju riješiti u odabranim zemljama donosi se u savjetovanju između provedbenog subjekta i VP-a uz blisko savjetovanje s državama članicama u okviru nadležne radne skupine Vijeća. Te se odluke prema potrebi temelje na prijedlozima provedbenog subjekta u skladu s člankom 2.

5. Provedbeni subjekt

IAEA-u će se povjeriti provedba projekata. Međunarodne misije za nuklearnu sigurnost provodit će stručnjaci IAEA i država članica na način uobičajen za misije IAEA-a. Tri projekta izravno će provesti osoblje IAEA-a i/ili odabrani stručnjaci ili ugovaratelji iz država članica IAEA-e. U slučaju ugovaratelja, nabava bilo kakve robe, radova ili usluga od strane IAEA-e u kontekstu ove Odluke izvršava se u skladu s primjenjivim pravilima i postupcima IAEA-e.

6. Treće stranke koje sudjeluju

Projekti se 100 % financiraju na temelju ove Odluke. Stručnjaci iz država članica IAEA-e mogu se smatrati trećim strankama koje sudjeluju. Oni će raditi na temelju uobičajenih pravila postupanja za stručnjake IAEA-e.

(1) GOV/2003/49-GC(47)/9. Također i dokument: „Mjere jačanja međunarodne suradnje u području nuklearne sigurnosti, sigurnosti od radijacije i sigurnosti prijevoza te gospodarenje otpadom: poticanje učinkovite i održive nacionalne regulatorne infrastrukture za nadziranje izvorâ radijacije” (GOV/2004/52-GC(48)/15 uključuje dijelove koji su bitni za suradnju IAEA-a i EU-a na temelju Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje. Te su djelatnosti također odražene u dokumentu „Djelatnosti u potporu nuklearnoj sigurnosti” u IAEA-ovom Planu nuklearne sigurnosti za razdoblje od 2006. do 2009.

(2) Vijeće guvernera IAEA-e odlučilo je u rujnu 2005. da, radi jačanja zaštitnog sustava, takozvani „protokol o malim količinama” (SQP) uz zaštitne sporazume NPT-a treba ostati dio zaštitnog sustava IAEA-e, podložno mijenjanju uobičajenog teksta i promjenama kriterija SQP-a; Opća konferencija IAEA-e usvojila je 2005. rezoluciju u kojoj je, između ostalog, napomenula da, u slučaju države sa sveobuhvatnim zaštitnim sporazumom koji je dopunjen dodatnim protokolom na snazi, te mjere predstavljaju bolji standard provjeravanja te države.

(3) ZVSP/2004/022/IAEA I., ZVSP/2005/020/IAEA II., ZVSP/2006/029/IAEA III. i ZVSP/2008/020/IAEA IV.

(4) ZVSP/2004/022/IAEA I., ZVSP/2005/020/IAEA II., ZVSP/2006/029/IAEA III. i ZVSP/2008/020/IAEA IV.