HR Službeni list Europske unije 226

32009R0207



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 26.02.2009.

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 207/2009

od 26. veljače 2009.

o žigu Zajednice

(kodificirana verzija)

(Tekst značajan za EGP)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 308.,

uzimajući u obzir prijedlog Komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

budući da:

(1) Uredba Vijeća (EZ) br. 40/94 od 20. prosinca 1993. o žigu Zajednice (2) nekoliko je puta bitno izmijenjena (3). Radi jasnoće i racionalnosti predmetnu je Uredbu potrebno kodificirati.

(2) U cijeloj je Zajednici poželjno promicati skladan razvoj gospodarskih djelatnosti, te njihovim neprekidnim i uravnoteženim širenjem stvarati unutarnje tržište koje funkcionira prema propisima i nudi uvjete slične onima koji prevladavaju na nacionalnom tržištu. Za stvaranje tržišta takve vrste i njegovu sve veću transformaciju u jedinstveno tržište nije nužno samo ukloniti prepreke slobodnom kretanju proizvoda i usluga i uvesti pravila koja osiguravaju nenarušavanje tržišnog natjecanja, već je potrebno stvoriti i pravne preduvjete koji će poduzećima omogućiti da svoje aktivnosti prilagode mjerilima Zajednice, bilo u proizvodnji i distribuciji roba bilo u pružanju usluga. U tom smislu, među pravnim instrumentima koji bi trebali biti na raspolaganju tim poduzećima posebno se ističu žigovi koji bi omogućavali obilježavanje proizvoda i usluga poduzeća putem istovjetnih sredstava u cijeloj Zajednici, neovisno o granicama.

(3) Radi ostvarivanja spomenutih ciljeva Zajednice bilo bi potrebno predvidjeti mehanizme Zajednice s obzirom na žigove prema kojima bi poduzeća putem jedinstvenog postupka mogla stjecati žigove Zajednice kojima je dana jedinstvena zaštita i koji proizvode učinke na području cijele Zajednice. Trebalo bi primjenjivati tako navedeno načelo jedinstvenog karaktera žiga Zajednice, osim ako je drukčije predviđeno ovom Uredbom.

(4) Prepreka teritorijalnosti prava predviđenih nositeljima žigova zakonodavstvima država članica ne može se ukloniti usklađivanjem zakonodavstava. Kako bi se otvorila neograničena gospodarska djelatnost na cijelom zajedničkom tržištu u korist poduzeća, potrebno je stvoriti žigove uređene jedinstvenim pravom Zajednice izravno primjenjivim u svim državama članicama.

(5) Budući da Ugovorom nisu predviđene posebne ovlasti za ustrojavanje takvog pravnog instrumenta, trebalo bi primjenjivati članak 308. Ugovora.

(6) Pravo Zajednice u području žigova ipak ne zamjenjuje pravne propise država članica o žigovima. Zapravo se ne bi činilo opravdanim zahtijevati od poduzeća da podnesu prijavu za registraciju svojih žigova kao žigova Zajednice. Nacionalni žigovi i dalje su potrebni onim poduzećima koja ne žele zaštititi svoje žigove na razini Zajednice.

(7) Prava u pogledu žiga Zajednice trebala bi se stjecati samo registracijom, a registracija bi se trebala odbiti posebno ako žig nema razlikovni karakter, ako je protupravan ili ako je u sukobu s ranijim pravima.

(8) Zaštita koju pruža žig Zajednice, čija je svrha osobito jamčiti funkciju žiga kao oznake podrijetla, trebala bi biti apsolutna u slučaju istovjetnosti žiga i znaka, te proizvoda ili usluga. Zaštita se primjenjuje i u slučajevima sličnosti između žiga i znaka, te proizvoda ili usluga. Trebalo bi dati tumačenje pojma sličnosti u odnosu na vjerojatnost zabune. Vjerojatnost zabune koja ovisi o brojnim elementima i to osobito o prepoznatljivosti žiga na tržištu, o dovođenju u vezu s upotrijebljenim ili registriranim znakom, o stupnju sličnosti između žiga i znaka, te između obilježenih proizvoda ili usluga, trebala bi biti posebna okolnost za takvu zaštitu.

(9) Iz načela slobodnog kretanja proizvoda proizlazi da nositelj žiga Zajednice ne smije imati pravo zabraniti trećoj strani njegovu uporabu u odnosu na proizvode koje je, pod tim žigom, sam stavio u promet u Zajednici ili je to učinjeno uz njegovu suglasnost, osim kada nositelj žiga ima opravdane razloge za protivljenje daljnjoj komercijalizaciji proizvoda.

(10) Nema opravdanja za zaštitu žigova Zajednice ili, u odnosu na njih, svakog žiga registriranog prije njih, osim ako se ti žigovi stvarno rabe.

(11) Žig Zajednice trebao bi se smatrati predmetom vlasništva koji postoji neovisno o poduzećima čiji su proizvodi ili usluge njime obilježeni. Sukladno tome, on bi trebao biti prenosiv podložno prvenstveno o potrebi sprečavanja dovođenja javnosti u zabludu kao posljedice prijenosa. Isto tako, morao bi moći biti predmetom zaloga u korist treće strane, odnosno predmetom licencije.

(12) Upravne mjere potrebne su na razini Zajednice za provedbu, u odnosu na svaki žig, pravnog propisa o žigu stvorenog ovom Uredbom. Stoga je potrebno, zadržavajući istodobno postojeći institucionalni ustroj Zajednice i ravnotežu ovlasti, osnovati Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigova i dizajna) koji je neovisan u odnosu na tehnička pitanja, te posjeduje pravnu, upravnu i financijsku autonomiju. U tu je svrhu potrebno i primjereno da to bude tijelo Zajednice koje posjeduje pravnu osobnost i primjenjuje provedbene ovlasti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom, te da djeluje u okviru prava Zajednice bez umanjivanja nadležnosti koje imaju institucije Zajednice.

(13) Potrebno je osigurati da su stranke na koje se odnose odluke Ureda zaštićene zakonom na način koji odgovara posebnom karakteru zakona o žigu. U tu se svrhu predviđa žalba koja bi se trebala uvažiti na temelju odluka ispitivača i različitih odjela Ureda. Ako odjel čija se odluka osporava ne ispravi svoju odluku, potrebno je proslijediti žalbu žalbenom vijeću pri Uredu, koje treba odlučiti o žalbi. Odluke žalbenog vijeća i same podliježu tužbama pred Sudom Europskih zajednica, koji je nadležan za poništenje ili izmjenu osporavane odluke.

(14) Sukladno članku 225. stavku 1. točki 1. Ugovora o EZ-u, Prvostupanjski sud Europskih zajednica ima nadležnost da u prvom stupnju donosi odluke posebno u tužbama navedenima u članku 230. Ugovora o EZ-u, osim tužbi dodijeljenih sudskom vijeću i onih na koje, prema Statutu, pravo zadržava Sud. Nadležnost koju ova Uredba dodjeljuje Sudu u smislu poništenja i izmjena odluka žalbenih vijeća, shodno tome trebao bi imati i Sud u prvom stupnju.

(15) Kako bi pojačale zaštitu žigova Zajednice, države članice trebale bi odrediti, uzimajući u obzir svoj nacionalni sustav, što je moguće manji broj nacionalnih sudova prvog i drugog stupnja koji bi imali nadležnost u pitanjima povrede i valjanosti žigova Zajednice.

(16) Odluke u vezi s valjanošću i povredom žigova Zajednice moraju imati učinak na i pokrivati cijelo područje Zajednice, s obzirom da je to jedini način sprečavanja donošenja nedosljednih odluka od strane sudova i Ureda, te osiguranja da se neće narušiti jedinstveni karakter žigova Zajednice. Pravila sadržana u Uredbi Vijeća (EZ) br. 44/2001 od 22. prosinca 2000. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (4) trebala bi se primjenjivati na sve postupke prema zakonu o žigovima Zajednice, osim kada ova Uredba odstupa od tih pravila.

(17) Trebalo bi izbjegavati proturječne presude u postupcima u koje su uključene iste stranke, o istim činjenicama na temelju žiga Zajednice i usporednih nacionalnih žigova. U ovu svrhu ako se postupci vode u istoj državi članici, način na koji se to postiže jest pitanje nacionalnih postupovnih pravila koja se ne dovode u pitanje ovom Uredbom, dok se u slučaju kada se postupci vode u različitim državama članicama, odredbe donesene po uzoru na pravila o lis pendens i povezanim postupcima iz gore spomenute Uredbe (EZ) br. 44/2001 čine primjerenima.

(18) Kako bi se zajamčila potpuna autonomija i neovisnost Ureda, smatra se potrebnim odobriti mu samostalan proračun čiji prihod u načelu proizlazi iz pristojbi koje uplaćuju korisnici sustava. Međutim, proračunski postupak Zajednice i dalje se primjenjuje kad se radi o svim subvencijama koje se isplaćuju iz glavnog proračuna Europskih zajednica. Nadalje, reviziju financijskih izvještaja trebao bi obaviti Revizorski sud.

(19) Mjere potrebne za provedbu ove Uredbe, osobito što se tiče propisa o pristojbama i provedbene uredbe, trebale bi se donijeti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (5),

DONIJELO JE OVU UREDBU:

GLAVA I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Žig Zajednice

1. Žig za proizvode ili usluge koji je registriran u skladu s uvjetima i na način kako se predviđa ovom Uredbom, u daljnjem se tekstu naziva „žig Zajednice”.

2. Žig Zajednice ima jedinstveni karakter. Ima jednak učinak u cijeloj Zajednici: ne smije se registrirati, ne smije se prenositi ili ne smije ga se odreći, ne smije biti predmetom odluke kojom se opozivaju prava nositelja žiga ili odluke kojom se žig proglašava ništavim i njegova se uporaba ne smije zabraniti, osim u odnosu na cijelu Zajednicu. To se načelo primjenjuje, osim ako je drukčije određeno ovom Uredbom.

Članak 2.

Ured

Ovime se osniva Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni), dalje u tekstu „Ured”.

Članak 3.

Poslovna sposobnost

Za potrebe provedbe ove Uredbe, trgovačka društva ili tvrtke i druge pravne osobe smatraju se pravnim osobama ako, prema uvjetima pravnih propisa kojima se one uređuju, mogu u svoje ime preuzimati prava i obveze svih vrsta, sklapati ugovore ili poduzimati druge pravne radnje, te tužiti i biti tužene.

GLAVA II.

PRAVNI PROPISI KOJI SE ODNOSE NA ŽIGOVE

ODJELJAK 1.

Definicija i stjecanje žiga Zajednice

Članak 4.

Znakovi od kojih se može sastojati žig Zajednice

Žig Zajednice može se sastojati od bilo kojeg znaka koji se može grafički prikazati, posebno riječi, uključujući osobna imena, crteže, slova, brojke, oblike proizvoda ili njihova pakiranja, pod uvjetom da su takvi znakovi prikladni za razlikovanje proizvoda ili usluga jednog poduzetnika od proizvoda ili usluga drugog poduzetnika.

Članak 5.

Osobe koje mogu biti nositelji žiga Zajednice

Nositelj žiga Zajednice može biti svaka fizička ili pravna osoba, uključujući tijela osnovana na temelju javnog prava.

Članak 6.

Načini stjecanja žiga Zajednice

Žig Zajednice stječe se registracijom.

Članak 7.

Apsolutni razlozi za odbijanje

1. Neće se registrirati sljedeće:

(a) znakovi koji nisu u skladu sa zahtjevima iz članka 4.;

(b) žigovi koji nemaju nikakav razlikovni karakter;

(c) žigovi koji se sastoje isključivo od oznaka ili podataka koji u trgovini mogu služiti za označivanje vrste, kakvoće, količine, namjene, vrijednosti, zemljopisnog podrijetla, ili vremena proizvodnje proizvoda ili pružanja usluge ili nekih drugih obilježja proizvoda ili usluga;

(d) žigovi koji se sastoje isključivo od oznaka ili podataka koji su postali uobičajeni u svakodnevnom govoru ili u dobroj vjeri i ustaljenoj trgovačkoj praksi;

(e) znakovi koji se sastoje isključivo od: i. oblika koji proizlazi iz same vrste proizvoda; ii. oblika proizvoda potrebnog za postizanje nekog tehničkog rezultata; iii. oblika koji proizvodima daje bitnu vrijednost;

(f) žigovi koji su protivni javnom poretku ili prihvaćenim moralnim načelima;

(g) žigovi koji mogu javnost dovesti u zabludu, primjerice u odnosu na vrstu, kakvoću ili zemljopisno podrijetlo proizvoda ili usluga;

(h) žigovi koji nemaju odobrenje nadležnih tijela i koji moraju biti odbijeni prema članku 6.ter. Pariške konvencije za zaštitu industrijskog vlasništva, dalje u tekstu „Pariška konvencija”;

(i) žigovi koji sadržavaju službene znakove, ambleme ili grbove koji nisu obuhvaćeni člankom 6.ter. Pariške konvencije, a koji su od posebnog javnog interesa, osim ako su odgovarajuća nadležna tijela odobrila njihovu registraciju;

(j) žigovi za vina koji sadržavaju ili se sastoje od zemljopisnih oznaka koje služe za označivanje vina, ili žigovi za jaka alkoholna pića koji sadržavaju ili se sastoje od zemljopisnih oznaka koje služe za označivanje jakih alkoholnih pića, u odnosu na vina ili jaka alkoholna pića koja nisu tog podrijetla;

(k) žigovi koji sadržavaju ili se sastoje od oznake izvornosti ili od oznake zemljopisnog podrijetla koja je registrirana u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (6), kada isti odgovaraju nekom od slučajeva iz članka 13. te Uredbe te se odnose na istu vrstu proizvoda, ako je prijava za registraciju žiga podnesena Komisiji nakon datuma podnošenja prijave za registraciju oznake izvornosti odnosno oznake zemljopisnog podrijetla.

2. Stavak 1. primjenjuje se neovisno o tome što razlozi za nemogućnost registracije postoje samo u jednom dijelu Zajednice.

3. Stavak 1. točke (b), (c) i (d) ne primjenjuju se ako je žig slijedom njegove uporabe stekao razlikovni karakter u odnosu na proizvode ili usluge za koje je zatražena registracija.

Članak 8.

Relativni razlozi za odbijanje

1. Na temelju prigovora nositelja ranijeg žiga, žig za koji je podnesena prijava za registraciju neće se registrirati:

(a) ako je istovjetan s ranijim žigom i ako su proizvodi ili usluge za koje je podnesena prijava za registraciju istovjetni s proizvodima ili uslugama za koje je raniji žig zaštićen;

(b) ako zbog njegove istovjetnosti ili sličnosti s ranijim žigom i istovjetnosti ili sličnosti proizvoda ili usluga obuhvaćenih tim žigovima postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u zabludu na državnom području na kojem je zaštićen raniji žig; vjerojatnost dovođenja u zabludu uključuje vjerojatnost dovođenja u svezu s ranijim žigom.

2. Za potrebe stavka 1., „raniji žigovi” znači:

(a) žigovi sljedećih vrsta s datumom prijave za registraciju koji je raniji od datuma prijave za registraciju žiga Zajednice, uzimajući u obzir, ako je to primjereno, prava prvenstva koja su zatražena u odnosu na te žigove: i. žigovi Zajednice; ii. žigovi registrirani u državi članici ili, u slučaju Belgije, Luksemburga ili Nizozemske, pri Uredu Beneluksa za intelektualno vlasništvo; iii. žigovi registrirani na temelju međunarodnih sporazuma koji imaju učinak u državi članici; iv. žigovi registrirani na temelju međunarodnih sporazuma koji vrijede u Zajednici;

(b) prijave za registraciju žigova iz točke (a), podložno njihovoj registraciji;

(c) žigovi koji su na dan prijave za registraciju žiga Zajednice ili, ako je, gdje je to primjereno, zatraženo pravo prvenstva u odnosu na prijavu za registraciju žiga Zajednice, na datum prava prvenstva, dobro poznati u državi članici u smislu u kojemu se izraz „dobro poznat” rabi u članku 6.bis. Pariške konvencije.

3. Na temelju prigovora nositelja žiga, žig se neće registrirati kad trgovački zastupnik ili predstavnik nositelja žiga podnese prijavu za njegovu registraciju u svoje ime bez dopuštenja nositelja žiga, osim ako takav zastupnik ili predstavnik opravda svoj postupak.

4. Na temelju prigovora nositelja neregistriranog žiga ili nekog drugog znaka koji se rabi u trgovačkom prometu i čija važnost nije samo lokalnog karaktera, žig za koji je podnesena prijava neće se registrirati kad i u opsegu u kojem, sukladno zakonodavstvu Zajednice ili pravnom propisu države članice koji se primjenjuje na taj znak:

(a) prava na taj znak bila su stečena prije datuma prijave za registraciju žiga Zajednice ili prije datuma prava prvenstva zatraženog u prijavi za registraciju žiga Zajednice;

(b) taj znak daje svojemu nositelju pravo zabraniti uporabu kasnijeg žiga.

5. Nadalje, na temelju prigovora nositelja ranijeg žiga u smislu stavka 2., žig za koji je podnesena prijava neće se registrirati kad je istovjetan s ranijim žigom ili sličan ranijem žigu, a zatražena je registracija za proizvode ili usluge koji nisu slični onima za koje je registriran raniji žig, kad, u slučaju ranijeg žiga Zajednice, žig ima ugled u Zajednici i kad, u slučaju ranijeg nacionalnog žiga, žig ima ugled u dotičnoj državi članici i kada bi uporaba žiga za koji je podnesena prijava bez opravdanog razloga nepošteno iskoristila razlikovni karakter ili ugled ranijeg žiga ili im naštetila.

ODJELJAK 2.

Učinci žigova Zajednice

Članak 9.

Prava koja proizlaze iz žiga Zajednice

1. Žig Zajednice nositelju daje isključiva prava u pogledu tog žiga. Nositelj žiga ima pravo spriječiti sve treće strane da bez njegova odobrenja u trgovačkom prometu rabe:

(a) svaki znak koji je istovjetan sa žigom Zajednice u odnosu na proizvode ili usluge koje su istovjetne s onima za koje je žig Zajednice registriran;

(b) svaki znak kad, zbog istovjetnosti sa žigom Zajednice ili sličnosti žigu Zajednice i istovjetnosti ili sličnosti proizvodima ili uslugama obuhvaćenima žigom Zajednice i tim znakom, postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u zabludu; vjerojatnost dovođenja u zabludu uključuje vjerojatnost dovođenja u svezu tog znaka i žiga;

(c) svaki znak koji je istovjetan sa žigom Zajednice ili sličan žigu Zajednice u odnosu na proizvode ili usluge koji nisu slični onima za koje je žig Zajednice registriran, kad taj potonji ima ugled u Zajednici i kad uporaba tog znaka bez opravdanog razloga nepošteno iskorištava razlikovni karakter ili ugled žiga Zajednice ili im šteti.

2. Sukladno odredbama stavka 1., inter alia, može se zabraniti sljedeće:

(a) isticanje znaka na proizvodima ili na njihovim pakiranjima;

(b) nuđenje proizvoda ili njihovo stavljanje na tržište ili skladištenje u te svrhe pod tim znakom, ili nuđenje ili pružanje usluga pod tim znakom;

(c) uvoz ili izvoz proizvoda pod tim znakom;

(d) uporaba tog znaka na poslovnim dokumentima i u reklamiranju.

3. Prava koja proizlaze iz žiga Zajednice imaju učinak prema trećim stranama od datuma objave registracije žiga. Međutim, u odnosu na radnje poduzete nakon datuma objave prijave žiga Zajednice, a koje bi nakon objave registracije žiga bile zabranjene na temelju te objave, može se zahtijevati razumna naknada. Sud nadležan za takav slučaj može donijeti odluku o meritumu stvari tek nakon objave registracije.

Članak 10.

Navođenje žigova Zajednice u rječnicima

Ako navođenje žiga Zajednice u rječniku, enciklopediji ili sličnim publikacijama ostavlja dojam da je taj žig generički naziv za proizvode ili za usluge za koje je registriran, izdavač te publikacije, na zahtjev nositelja žiga Zajednice, mora osigurati, da najkasnije u sljedećem izdanju publikacije, navođenje žiga bude popraćeno napomenom da je žig registriran.

Članak 11.

Zabrana uporabe žiga Zajednice registriranog na ime trgovačkog zastupnika ili predstavnika

Kad je žig Zajednice registriran na ime trgovačkog zastupnika ili predstavnika osobe koja je nositelj tog žiga, bez odobrenja nositelja žiga, ovaj potonji ima pravo usprotiviti se uporabi njegova žiga od strane trgovačkog zastupnika ili predstavnika ako on sam nije odobrio takvu uporabu, osim ako trgovački zastupnik ili predstavnik opravda svoj postupak.

Članak 12.

Ograničenje učinaka žiga Zajednice

Žig Zajednice ne daje nositelju pravo zabraniti trećoj strani uporabu u trgovačkom prometu:

(a) njezina imena ili adrese;

(b) podataka koji se odnose na vrstu, kakvoću, količinu, namjenu, vrijednost, zemljopisno podrijetlo, vrijeme proizvodnje proizvoda ili pružanja usluge ili podataka koji se odnose na druge karakteristike proizvoda ili usluga;

(c) žiga kada je tim žigom potrebno naznačiti namjenu proizvoda ili usluge, posebno ako je riječ o priboru ili rezervnim dijelovima,

pod uvjetom da ih treća strana rabi u skladu s poštenom praksom u industrijskoj ili trgovačkoj djelatnosti.

Članak 13.

Iscrpljenje prava koja proistječu iz žiga Zajednice

1. Žig Zajednice ne daje nositelju pravo zabraniti njegovu uporabu u odnosu na proizvode koji su, pod tim žigom, stavljeni na tržište Zajednice od strane samog nositelja žiga ili uz njegovo odobrenje.

2. Stavak 1. ne primjenjuje se kad postoje opravdani razlozi da se nositelj žiga usprotivi daljnjoj komercijalizaciji proizvoda, posebno kad je stanje proizvoda promijenjeno ili pogoršano nakon njihova stavljanja na tržište.

Članak 14.

Dopunska primjena nacionalnog zakonodavstva o povredi prava

1. Učinci žigova Zajednice uređuju se isključivo odredbama ove Uredbe. U svakom drugom smislu, povreda žiga Zajednice uređuje se nacionalnim zakonodavstvom koje se odnosi na povredu nacionalnog žiga u skladu s odredbama glave X.

2. Ova Uredba ne sprečava podnošenje tužbi u pogledu žiga Zajednice u okviru pravnih propisa država članica, osobito u vezi s građanskopravnom odgovornošću i nepoštenim tržišnim natjecanjem.

3. Pravila postupanja koja će se primijeniti određuju se u skladu s odredbama glave X.

ODJELJAK 3.

Uporaba žigova Zajednice

Članak 15.

Uporaba žigova Zajednice

1. Ako u petogodišnjem razdoblju od registracije, nositelj nije stvarno rabio svoj žig u Zajednici u odnosu na proizvode ili usluge za koje je registriran ili ako je takva uporaba suspendirana tijekom neprekinutog razdoblja od pet godina, žig Zajednice podliježe sankcijama predviđenima ovom Uredbom, osim ako postoje opravdani razlozi za neuporabu.

Uporabom u smislu točke 1. također se smatra sljedeće:

(a) uporaba žiga Zajednice u obliku koji se razlikuje u elementima koji ne mijenjaju razlikovni karakter žiga u odnosu na oblik u kojem je registriran;

(b) obilježavanje žigom Zajednice proizvoda ili njihovih pakiranja u Zajednici isključivo za potrebe izvoza.

2. Uporaba žiga Zajednice uz odobrenje nositelja smatra se uporabom od strane nositelja.

ODJELJAK 4.

Žigovi zajednice kao predmeti vlasništva

Članak 16.

Postupanje sa žigovima Zajednice kao s nacionalnim žigovima

1. Osim ako je člancima 17. do 24. drukčije predviđeno, žig Zajednice kao predmet vlasništva u svojoj se cijelosti i na čitavom području Zajednice, smatra nacionalnim žigom registriranim u državi članici u kojoj prema registru žigova Zajednice:

(a) nositelj žiga ima svoje sjedište ili svoj domicil na relevantan datum;

(b) kada se točka (a) ne primjenjuje, nositelj žiga ima poslovni nastan na relevantan datum.

2. U slučajevima koji nisu predviđeni stavkom 1., država članica koja se navodi u tom stavku jest ona država članica u kojoj se nalazi sjedište Ureda.

3. Ako se u registru žigova Zajednice navode dvije ili više osoba kao zajednički nositelji žiga, stavak 1. primjenjuje se na zajedničkog nositelja koji je prvi naveden; ako to nije moguće, primjenjuje se na zajedničke nositelje koji slijede i to redoslijedom kojim su navedeni. Kad se stavak 1. ne primjenjuje ni na jednog zajedničkog nositelja žiga, primjenjuje se stavak 2.

Članak 17.

Prijenos

1. Žig Zajednice može se prenijeti neovisno o bilo kojem prijenosu poduzeća, u odnosu na neke ili u odnosu na sve proizvode ili usluge za koje je registriran.

2. Prijenos cijelog poduzeća uključuje i prijenos žiga Zajednice, osim ako, u skladu s pravnim propisom kojim se uređuje prijenos, postoji sporazum u kojemu se navodi drukčije ili okolnosti koje jasno nalažu drukčije. Ova se odredba primjenjuje na ugovornu obvezu prijenosa poduzeća.

3. Ne dovodeći u pitanje stavak 2., prijenos žiga Zajednice obavlja se u pisanom obliku s potpisima stranaka ugovora, osim ako ustupanje proizlazi iz sudske odluke; u protivnom prijenos je ništavan.

4. Kad je iz dokumentacije o prijenosu jasno vidljivo da postoji vjerojatnost da će zbog prijenosa žig Zajednice dovesti javnost u zabludu u pogledu vrste, kakvoće ili zemljopisnog podrijetla proizvoda ili usluga za koje je registriran, Ured ne upisuje prijenos u registar osim ako se nasljednik suglasi da će ograničiti registraciju žiga Zajednice na proizvode ili usluge u odnosu na koje ne postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u zabludu.

5. Na zahtjev jedne od stranaka prijenos se upisuje u registar i objavljuje.

6. Sve dok prijenos nije upisan u registar, pravni slijednik ne može se pozivati na prava koja proizlaze iz registracije žiga Zajednice.

7. Kad se u odnosu na Ured moraju poštovati određeni rokovi, pravni slijednik može Uredu podnijeti odgovarajuće izjave nakon što je Ured zaprimio zahtjev za upis prijenosa.

8. Svi dokumenti o kojima je potrebno obavijestiti nositelja žiga Zajednice u skladu s člankom 79. upućuju se osobi koja je upisana u registar kao nositelj žiga.

Članak 18.

Prijenos žiga registriranog na ime trgovačkog zastupnika

Kad je žig Zajednice registriran na ime trgovačkog zastupnika ili predstavnika osobe koja je nositelj tog žiga bez odobrenja nositelja žiga, ovaj potonji ima pravo zahtijevati prijenos navedene registracije u svoju korist, osim ako takav zastupnik ili predstavnik opravda svoj postupak.

Članak 19.

Prava in rem

1. Žig Zajednice može se, neovisno o poduzeću, dati u zalog ili biti predmetom stvarnih prava.

2. Na zahtjev jedne od stranaka, prava iz stavka 1. upisuju se u registar i objavljuju.

Članak 20.

Izvršenje

1. Žig Zajednice može biti predmetom izvršenja.

2. Što se tiče postupka izvršenja u odnosu na žig Zajednice, isključivu nadležnost imaju sudovi i nadležna tijela država članica određeni u skladu s člankom 16.

3. Na zahtjev jedne od stranaka, izvršenje se upisuje u registar i objavljuje.

Članak 21.

Stečajni postupak

1. Žig Zajednice može biti predmet samo onih stečajnih postupaka koji su pokrenuti u državi članici na čijem se području nalazi središte dužnikovih glavnih interesa.

Međutim, kada je dužnik osiguravajuće društvo ili kreditna institucija u smislu Direktive 2001/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o reorganizaciji i likvidaciji osiguravajućih društava (7) odnosno Direktive 2001/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o reorganizaciji i likvidaciji kreditnih institucija (8), žig Zajednice može biti predmet samo onih stečajnih postupaka koji su pokrenuti u državi članici u kojoj je to društvo ili ta institucija dobilo odobrenje za rad.

2. U slučaju zajedničkih nositelja žiga Zajednice, stavak 1. primjenjuje se na udio zajedničkog nositelja.

3. Kad je žig Zajednice predmet stečajnog postupka, na zahtjev nadležnog državnog tijela, ta se činjenica upisuje u registar i objavljuje u Glasniku žigova Zajednice navedenom u članku 89.

Članak 22.

Davanje licencija

1. Žig Zajednice može biti predmetom licencije za neke ili za sve proizvode ili usluge za koje je registriran, te za cijelu Zajednicu ili samo dio Zajednice. Licencija može biti isključiva ili neisključiva.

2. Nositelj žiga Zajednice može se pozvati na prava koja proizlaze iz tog žiga protiv stjecatelja licencije koji krši neku odredbu iz svog ugovora o licenciji u odnosu na:

(a) njezino trajanje;

(b) registracijom obuhvaćen oblik u kojemu se žig može rabiti;

(c) opseg proizvoda ili usluga za koje je izdana licencija;

(d) državno područje na kojem se žig može isticati; ili

(e) kakvoću proizvedenih proizvoda ili usluga pruženih od stjecatelja licencije.

3. Ne dovodeći u pitanje odredbe ugovora o licenciji, stjecatelj licencije može pokrenuti postupak zbog povrede žiga Zajednice samo uz suglasnost nositelja žiga. Međutim, stjecatelj isključive licencije može pokrenuti takav postupak ako nositelj žiga, nakon službene obavijesti, sam ne pokrene postupak zbog povrede žiga u odgovarajućem roku.

4. Stjecatelj licencije, u svrhu dobivanja naknade za štetu koju je pretrpio, ima pravo umiješati se u postupak zbog povrede koji je pokrenuo nositelj žiga Zajednice.

5. Na zahtjev jedne od stranaka, izdavanje ili prijenos licencije u odnosu na žig Zajednice upisuje se u registar i objavljuje.

Članak 23.

Učinci prema trećim stranama

1. Pravni poslovi iz članaka 17., 19. i 22. u odnosu na žig Zajednice imaju učinke prema trećim stranama u svim državama članicama tek nakon upisa u registar. Međutim, takav pravni posao prije nego što je tako upisan, ima pravni učinak prema trećim stranama koje su stekle prava na žig nakon datuma tog pravnog posla, ali samo ako su znale za takav pravni posao na datum stjecanja prava.

2. Stavak 1. ne primjenjuje se na osobu koja stječe žig Zajednice ili neko pravo koje se odnosi na žig Zajednice prijenosom cjelokupnog poduzeća ili nekim drugim načinom univerzalne sukcesije.

3. Učinci pravnih poslova iz članka 20. prema trećim stranama uređuju se zakonodavstvom države članice, određenim u skladu s člankom 16.

4. Sve dok zajednička pravila država članica u pogledu stečaja ne stupe na snagu, učinci stečaja ili sličnih postupaka prema trećim stranama uređuju se zakonodavstvom one države članice u kojoj su takvi postupci najprije pokrenuti u smislu nacionalnog zakonodavstva ili konvencija koje se primjenjuju u tom području.

Članak 24.

Prijava žiga Zajednice kao predmet vlasništva

Članci 16. do 23. primjenjuju se na prijave žiga Zajednice.

GLAVA III.

PRIJAVA ŽIGA ZAJEDNICE

ODJELJAK 1.

Podnošenje prijava i uvjeti koji se odnose na takvo podnošenje

Članak 25.

Podnošenje prijava

1. Prijava žiga Zajednice podnosi se po izboru podnositelja prijave:

(a) Uredu;

(b) središnjem uredu za industrijsko vlasništvo države članice ili Uredu Beneluksa za intelektualno vlasništvo. Prijava podnesena na takav način ima isti učinak kao da je istog datuma podnesena Uredu.

2. Kad je prijava podnesena središnjem uredu za industrijsko vlasništvo države članice ili Uredu Beneluksa za intelektualno vlasništvo, taj je ured dužan poduzeti sve potrebne mjere kako bi prijavu proslijedio Uredu u roku od dva tjedna od njezina podnošenja. Ured može podnositelju prijave naplatiti pristojbu čiji iznos ne smije biti veći od iznosa troškova upravnog postupka za zaprimanje i prosljeđivanje prijave.

3. Prijave iz stavka 2., koje pristignu u Ured nakon isteka više od dva mjeseca od podnošenja, smatraju se podnesenima na datum na koji su pristigle u Ured.

4. U roku od deset godina od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 40/94, Komisija je sastavlja izvješće o funkcioniranju sustava za podnošenje prijava žiga Zajednice zajedno s prijedlozima za promjenu tog sustava.

Članak 26.

Uvjeti kojima prijave moraju udovoljavati

1. Prijava žiga Zajednice mora sadržavati:

(a) zahtjev za registraciju žiga Zajednice;

(b) podatke o podnositelju prijave;

(c) popis proizvoda ili usluga za koje se traži registracija;

(d) izgled žiga.

2. Prijava žiga Zajednice podliježe plaćanju pristojbe za prijavu te, ako je to potrebno, pristojbe za jedan razred ili više njih.

3. Prijava žiga Zajednice mora ispunjavati uvjete utvrđene Provedbenom uredbom iz članka 162. stavka 1. dalje u tekstu „Provedbena uredba”.

Članak 27.

Datum podnošenja

Datum podnošenja prijave žiga Zajednice jest datum na koji je podnositelj prijave Uredu podnio dokumente koji sadržavaju podatke navedene u članku 26. stavku 1. ili, ako je prijava podnesena središnjem uredu države članice ili Uredu Beneluksa za intelektualno vlasništvo, datum na koji je podnositelj prijave te dokumente podnio tom uredu, uz plaćanje pristojbe za prijavu u roku od mjesec dana od podnošenja gore navedenih dokumenata.

Članak 28.

Klasifikacija

Proizvodi i usluge u odnosu na koje se podnose prijave žiga Zajednice razvrstavaju se u razrede u skladu sa sustavom klasifikacije navedenim u Provedbenoj uredbi.

ODJELJAK 2.

Prvenstvo

Članak 29.

Pravo prvenstva

1. Osoba koja je uredno podnijela prijavu žiga u bilo kojoj ili za bilo koju državu ugovornicu Pariške konvencije ili članicu Sporazuma o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije ili njezini pravni slijednici, uživa, za potrebe podnošenja prijave žiga Zajednice za isti žig u odnosu na proizvode ili usluge koji su istovjetni s onima ili sadržani u onima za koje je prijava podnesena, pravo prvenstva tijekom razdoblja od šest mjeseci od datuma podnošenja prve prijave.

2. Svako podnošenje prijave koje je istovjetno s redovitom nacionalnim podnošenjem prijave sukladno nacionalnom zakonodavstvu države u kojoj je izvršeno ili sukladno bilateralnim ili multilateralnim sporazumima, priznaje se kao osnova za stjecanje prava prvenstva.

3. Pod redovitim nacionalnim podnošenjem prijave razumijeva se svako podnošenje prijave koje je dostatno za utvrđivanje datuma podnošenja prijave, bez obzira na ishod prijave.

4. Kasnija prijava žiga koja je bila predmetom prethodne prve prijave u odnosu na iste proizvode ili usluge i koja je podnesena u istoj državi ili za istu državu, smatra se prvom prijavom za potrebe utvrđivanja prava prvenstva, pod uvjetom da je na datum podnošenja kasnije prijave prethodna prijava povučena, da se od nje odustalo ili da je odbijena, a da nije učinjena dostupnom javnosti i nije imala pravne učinke te da nije služila kao osnova za zahtijevanje prava prvenstva. Prethodna prijava u tom slučaju više ne može služiti kao osnova za zahtijevanje prava prvenstva.

5. Ako je prijava prvi put podnesena u državi koja nije država ugovornica Pariške konvencije ili članica Sporazuma o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije, stavci od 1. do 4. primjenjuju se samo ako ta država prema objavljenim podacima, priznaje, na temelju prvog podnošenja prijave tom Uredu i sukladno uvjetima koji su istovjetni s uvjetima iz ove Uredbe, pravo prvenstva s učinkom koji je istovjetan s učinkom utvrđenim ovom Uredbom.

Članak 30.

Zahtijevanje prvenstva

Podnositelj prijave koji se želi koristiti prvenstvom prethodne prijave mora podnijeti izjavu o pravu prvenstva i primjerak prethodne prijave. Ako jezik te prijave nije jedan od službenih jezika Ureda, podnositelj prijave mora podnijeti prijevod te prijave na jedan od tih jezika.

Članak 31.

Učinak prava prvenstva

Učinak prava prvenstva sastoji se u tome što se datum prvenstva smatra datumom podnošenja prijave žiga Zajednice u svrhu utvrđivanja koja su prava ranija.

Članak 32.

Ekvivalentnost podnošenja u Zajednici i nacionalnog podnošenja

Prijava žiga Zajednice kojoj je utvrđen datum podnošenja ima u državi članici isti učinak kao i podnošenje redovite nacionalne prijave s pravom prvenstva, ako je to primjereno, zahtijevanim za prijavu žiga Zajednice.

ODJELJAK 3.

Izložbeno pravo prvenstva

Članak 33.

Izložbeno pravo prvenstva

1. Ako je podnositelj prijave žiga Zajednice izlagao proizvode ili usluge obilježene znakom za koji je podnesena prijava na službenoj ili službeno priznatoj međunarodnoj izložbi, koja podliježe uvjetima Konvencije o međunarodnim izložbama, potpisane u Parizu 22. studenoga 1928. i posljednji puta revidirane 30. studenoga 1972., on može, ako podnese prijavu u roku od šest mjeseci od datuma prvog izlaganja proizvoda ili usluga obilježenih znakom za koji je podnesena prijava, zahtijevati pravo prvenstva od tog datuma u smislu članka 31.

2. Podnositelj prijave koji želi zahtijevati pravo prvenstva sukladno stavku 1. mora podnijeti dokaze o izlaganju proizvoda ili usluga obilježenih znakom za koji je podnesena prijava sukladno uvjetima utvrđenima Provedbenom uredbom.

3. Izložbeno pravo prvenstva priznato u državi članici ili u trećoj zemlji ne produljuje razdoblje prvenstva utvrđeno člankom 29.

ODJELJAK 4.

Zahtjevanje senioriteta nacionalnog žiga

Članak 34.

Zahtijevanje senioriteta nacionalnog žiga

1. Nositelj ranijeg žiga registriranog u državi članici, uključujući žig registriran u zemljama Beneluksa, ili registriran sukladno međunarodnim sporazumima koji imaju učinak u državi članici, koji podnosi prijavu za registraciju istovjetnog žiga kao žiga Zajednice za proizvode ili usluge koji su istovjetni sa ili su sadržani u onima za koje je registriran raniji žig, može za žig Zajednice zahtijevati senioritet ranijeg žiga u odnosu na državu članicu u kojoj je ili za koju je taj žig registriran.

2. Sukladno ovoj Uredbi jedini učinak senioriteta jest taj da se u slučaju kada nositelj žiga Zajednice odustane od ranijeg žiga ili dopusti da on prestane vrijediti, smatra da on i dalje uživa ista prava koja bi imao da je raniji žig i dalje ostao registriran.

3. Senioritet koji se zahtijeva za žig Zajednice prestaje vrijediti ako se raniji žig, čiji se senioritet zahtijeva, proglasi opozvanim ili ništavim ili ako se njega odrekne prije registracije žiga Zajednice.

Članak 35.

Zahtijevanje senioriteta nakon registracije žiga Zajednice

1. Nositelj žiga Zajednice koji je nositelj ranijeg istovjetnog žiga registriranog u državi članici, uključujući i žig registriran u zemljama Beneluksa ili žig registriran sukladno međunarodnim sporazumima koji imaju učinak u državi članici za proizvode ili usluge koji su istovjetni s onima za koje je registriran raniji žig ili su sadržani u njima, može zahtijevati senioritet ranijeg žiga u odnosu na državu članicu u kojoj je ili za koju je taj žig registriran.

2. Primjenjuje se članak 34. stavak 2. i 3.

GLAVA IV.

POSTUPAK REGISTRACIJE

ODJELJAK 1.

Ispitivanje prijava

Članak 36.

Ispitivanje uvjeta za podnošenje prijave

1. Ured ispituje:

(a) udovoljava li prijava žiga Zajednice zahtjevima za utvrđivanje datuma podnošenja prema članku 27.;

(b) udovoljava li prijava žiga Zajednice uvjetima utvrđenima ovom Uredbom i uvjetima utvrđenima Provedbenom uredbom;

(c) jesu li pristojbe za klasifikaciju plaćene u propisanom roku, ako je to primjereno.

2. Kad prijava žiga Zajednice ne udovoljava zahtjevima iz stavka 1., Ured zahtijeva od podnositelja prijave da u propisanom roku ispravi nedostatke odnosno da izvrši propušteno plaćanje.

3. Ako nedostaci ili propust u plaćanju utvrđeni sukladno stavku 1. točki (a) nisu ispravljeni u tom roku, s prijavom se neće postupati kao s prijavom žiga Zajednice. Ako podnositelj prijave postupi u skladu sa zahtjevom Ureda, Ured utvrđuje datum na koji su utvrđeni nedostaci ili utvrđeni propust u plaćanju ispravljeni kao datum podnošenja prijave.

4. Ako nedostaci utvrđeni sukladno stavku 1. točki (b) nisu ispravljeni u propisanom roku, Ured odbija prijavu.

5. Ako propust u plaćanju koji je ustanovljen sukladno stavku 1. točki (c) nije ispravljen u propisanom roku, smatra se da je prijava povučena, osim ako je jasno koje je kategorije proizvoda ili usluga uplaćeni iznos trebao pokriti.

6. Neudovoljavanje uvjetima koji se odnose na zahtijevanje prava prvenstva ima za posljedicu gubitak prava prvenstva u odnosu na prijavu.

7. Neudovoljavanje uvjetima koji se odnose na zahtijevanje senioriteta nacionalnog žiga ima za posljedicu gubitak tog prava u odnosu na prijavu.

Članak 37.

Ispitivanje u odnosu na apsolutne razloge za odbijanje

1. Kad, sukladno članku 7., žig ne udovoljava uvjetima za registraciju u odnosu na neke ili na sve proizvode ili usluge obuhvaćene prijavom žiga Zajednice, prijava se odbija u odnosu na te proizvode ili te usluge.

2. Kad žig sadržava element koji nema razlikovni karakter i kad bi njegovo uključivanje u žig moglo izazvati nejasnoće u odnosu na opseg zaštite žiga, Ured može zahtijevati, kao preduvjet za registraciju spomenutog žiga, da podnositelj prijave izjavi da se odriče bilo kakvog isključivog prava na takav element. Svako takvo odricanje od prava objavljuje se zajedno s prijavom ili s registracijom žiga Zajednice, već prema slučaju.

3. Prijava ne može biti odbijena, a da podnositelju prijave nije prethodno pružena mogućnost da svoju prijavu povuče, izmijeni ili da podnese svoje primjedbe.

ODJELJAK 2.

Pretraživanje

Članak 38.

Pretraživanje

1. Nakon što je utvrdio datum podnošenja prijave, Ured sastavlja izvješće Zajednice o pretraživanju koje sadržava navod ranijih žigova Zajednice ili ranijih prijava žiga Zajednice, na koje je na temelju članka 8. moguće pozvati se protiv registracije žiga Zajednice za koji je podnesena prijava.

2. Kad podnositelj prijave u trenutku podnošenja prijave žiga Zajednice zatraži da izvješće o pretraživanju sastave i središnji uredi za industrijsko vlasništvo država članica i kad je odgovarajuća pristojba za pretraživanje plaćena u roku za plaćanje pristojbe za podnošenje prijave, Ured, odmah nakon što je prijavi žiga Zajednice utvrđen datum podnošenja, jedan njezin primjerak prosljeđuje središnjem uredu za industrijsko vlasništvo svake države članice koja je Ured izvijestila o svojoj odluci da želi provoditi pretraživanje svojeg registra žigova u odnosu na prijave žiga Zajednice.

3. Svaki od središnjih ureda za industrijsko vlasništvo iz stavka 2. u roku od dva mjeseca od datuma na koji je zaprimljena prijava žiga Zajednice, Uredu dostavlja svoje izvješće o pretraživanju koje sadržava navod ranijih nacionalnih žigova ili ranijih prijava žiga, na koje je na temelju članka 8. moguće pozvati se protiv registracije žiga Zajednice za koji je podnesena prijava ili navod da se pretraživanjem nisu pronašla takva prava.

4. Ured sastavlja izvješća o pretraživanju predviđeno stavkom 3. na standardnom obrascu koji je sam sastavio nakon savjetovanja s Upravnim odborom navedenim u članku 126. stavku 1., u daljnjem tekst „Upravni odbor”. Glavne sastavnice tog obrasca utvrđuju se Provedbenom uredbom.

5. Ured plaća svakom središnjem uredu za industrijsko vlasništvo određeni iznos za svako izvješće o pretraživanju koje je taj ured sastavio u skladu sa stavkom 3. Taj iznos, koji je identičan za svaki ured, određuje Odbor za proračun na temelju odluke donesene tročetvrtinskom većinom glasova predstavnika država članica.

6. Ured bez odlaganja prosljeđuje podnositelju prijave žiga Zajednice izvješće Zajednice o pretraživanju i sva zatražena nacionalna izvješća o pretraživanju zaprimljena u roku utvrđenom stavkom 3.

7. Nakon objave prijave žiga Zajednice, koja ne smije uslijediti prije isteka roka od mjesec dana od datuma na koji Ured prosljeđuje izvješće o pretraživanju podnositelju prijave, Ured obavješćuje nositelje svih ranijih žigova Zajednice ili svih ranijih prijava žiga Zajednice, koji se navode u izvješću Zajednice o pretraživanju, o objavi prijave žiga Zajednice.

ODJELJAK 3.

Objava prijave

Članak 39.

Objava prijave

1. Ako su ispunjeni uvjeti kojima mora udovoljavati prijava žiga Zajednice i ako je rok koji se navodi u članku 38. stavku 7. istekao, prijava se objavljuje, pod uvjetom da nije bila odbijena na temelju članaka 37.

2. Kad je, nakon objave, prijava odbijena na temelju članaka 37., odluka o njezinu odbijanju objavljuje se nakon što odluka postane pravomoćna.

ODJELJAK 4.

Primjedbe trećih strana i prigovor

Članak 40.

Primjedbe trećih strana

1. Nakon objave prijave žiga Zajednice, svaka fizička ili pravna osoba i svaka grupa ili tijelo koji predstavljaju proizvođače, pružatelje usluga, trgovce ili potrošače mogu Uredu podnijeti primjedbe u pisanom obliku u kojima se obrazlažu razlozi, posebno oni iz članka 7., prema kojima žig ne smije biti registriran po službenoj dužnosti. Oni nisu stranke u postupku pred Uredom.

2. Primjedbe iz stavka 1. dostavljaju se podnositelju prijave, koji se može o njima očitovati.

Članak 41.

Prigovor

1. U roku od tri mjeseca od objave prijave žiga Zajednice, obavijest o prigovoru na registraciju žiga koji se temelji na razlozima iz članka 8. zbog kojih se žig ne može registrirati mogu podnijeti:

(a) u odnosu na članak 8. stavak 1. i stavak 5., nositelji ranijih žigova navedenih u članku 8. stavku 2. kao i stjecatelji licencije koji imaju odobrenje nositelja tih žigova;

(b) nositelji žigova iz članka 8. stavka 3.;

(c) nositelji ranijih žigova ili znakova navedenih u članku 8. stavku 4. i osobe koje su ovlaštene na temelju određenog nacionalnog propisa ostvarivati ta prava.

2. Obavijest o prigovoru na registraciju žiga moguće je također podnijeti, podložno uvjetima utvrđenima stavkom 1., u slučaju objave izmijenjene prijave u skladu s drugom rečenicom članka 43. stavka 2.

3. Prigovor se mora podnijeti u pisanom obliku i mora sadržavati razloge na kojima se temelji. Obavijest o prigovoru smatra se uredno zaprimljenom tek kada je plaćena pristojba za prigovor. U roku koji odredi Ured, podnositelj prigovora može podnijeti činjenice, dokaze i argumente koji podupiru razloge za prigovor.

Članak 42.

Ispitivanje prigovora

1. U postupku ispitivanja prigovora Ured poziva stranke onoliko puta koliko je to potrebno, da u roku koji on odredi podnesu primjedbe na podneske drugih stranaka ili na njegove odluke.

2. Ako podnositelj prijave to zatraži, nositelj ranijeg žiga Zajednice koji je podnio obavijest o prigovoru, mora dokazati da je tijekom petogodišnjeg razdoblja koje je prethodilo datumu objave prijave žiga Zajednice, raniji žig Zajednice bio u stvarnoj uporabi u Zajednici u odnosu na proizvode ili usluge za koje je registriran i koje on navodi kao opravdanje za svoj prigovor ili da postoje opravdani razlozi za neuporabu, pod uvjetom da je raniji žig Zajednice na taj datum bio registriran najmanje pet godina. Ako nema dokaza o tomu, prigovor se odbacuje. Ako je raniji žig Zajednice rabljen u odnosu na samo jedan dio proizvoda ili usluga za koje je registriran, za potrebe ispitivanja prigovora, smatra se da je registriran samo za taj dio proizvoda ili usluga.

3. Stavak 2. primjenjuje se na ranije nacionalne žigove iz članka 8. stavka 2. točke (a), zamjenjujući uporabu u državi članici u kojoj je raniji nacionalni žig zaštićen, uporabom u Zajednici.

4. Ured može, ako smatra da je to prikladno, pozvati stranke da sklope nagodbu.

5. Ako se ispitivanjem prigovora utvrdi da žig ne može biti registriran u odnosu na neke ili u odnosu na sve proizvode ili usluge za koje je podnesena prijava žiga Zajednice, prijava se odbija u odnosu na te proizvode ili usluge. U suprotnom, prigovor se odbacuje.

6. Odluka o odbijanju prijave objavljuje se nakon što ona postane pravomoćna.

ODJELJAK 5.

Povlačenje, ograničenje, izmjena i razdvajanje prijave

Članak 43.

Povlačenje, ograničenje i izmjena prijave

1. Podnositelj prijave može u svakom trenutku povući svoju prijavu žiga Zajednice ili ograničiti popis proizvoda ili usluga koji su u njoj sadržani. Kad je prijava već objavljena, povlačenje ili ograničenje također se objavljuje.

2. Osim toga, prijavu za registraciju žiga Zajednice moguće je izmijeniti na zahtjev podnositelja prijave, samo u slučajevima kada je potrebno ispraviti ime i adresu podnositelja prijave, pogreške u tekstu ili u prijepisu ili neke druge očigledne pogreške, pod uvjetom da se takvim ispravkom žig bitno ne mijenja ili da se ne proširuje popis proizvoda ili usluga. Kad izmjene utječu na izgled žiga ili na popis proizvoda ili usluga i kad su one uslijedile nakon objave prijave, prijava žiga objavljuje se kako je izmijenjena.

Članak 44.

Razdvajanje prijave

1. Podnositelj prijave prijavu može razdvojiti ako izjavi da će neki proizvodi ili usluge iz prve prijave biti predmet jedne ili više razdvojenih prijava. Proizvodi ili usluge iz razdvojene prijave ne smiju se preklapati s proizvodima i uslugama koji ostaju u prvoj prijavi ili s onima iz drugih razdvojenih prijava.

2. Izjava o razdvajanju nije dopuštena:

(a) ako se, kada je na prvu prijavu podnesen prigovor, razdvajanjem prijave razdvajaju proizvodi i usluge na koje se odnosi prigovor, do pravomoćnosti odluke Odjela za prigovore ili do okončanja postupka povodom prigovora na neki drugi način;

(b) tijekom razdoblja utvrđenih Provedbenom uredbom.

3. Izjava o razdvajanju mora biti u skladu s odredbama Provedbene uredbe.

4. Za izjavu o razdvajanju plaća se pristojba. Izjava se smatra podnesenom tek kada je plaćena pristojba.

5. Razdvajanje proizvodi pravni učinak od datuma na koji je ono uvedeno u spis koji vodi Ured u odnosu na prvu prijavu.

6. Smatra se da su svi zahtjevi koji su podneseni i sve prijave koje su podnesene te sve pristojbe koje su plaćene u odnosu na prvu prijavu prije datuma na koji je Ured primio izjavu o razdvajanju, poneseni odnosno plaćeni i u odnosu na razdvojenu prijavu odnosno razdvojene prijave. Pristojbe za prvu prijavu koje su uredno plaćene prije datuma primitka izjave o razdvajanju ne vraćaju se.

7. Razdvojena prijava zadržava datum podnošenja i sve datume prvenstva te senioritet prve prijave.

ODJELJAK 6.

Registracija

Članak 45.

Registracija

Kad prijava udovoljava uvjetima ove Uredbe i kad nije podnesena nikakva obavijest o prigovoru u roku iz članka 41. stavka 1. ili kad je prigovor odbačen na temelju konačne odluke, žig se registrira kao žig Zajednice, pod uvjetom da je plaćena pristojba za registraciju u propisanom roku. Ako pristojba nije uplaćena u tom roku, smatra se da je prijava povučena.

GLAVA V.

TRAJANJE, PRODULJENJE, PROMJENA I PODJELA ŽIGOVA ZAJEDNICE

Članak 46.

Trajanje registracije

Žigovi Zajednice registriraju se za razdoblje od deset godina od datuma podnošenja prijave. Registraciju je moguće produljiti u skladu s člankom 47. za daljnja razdoblja od deset godina.

Članak 47.

Produljenje

1. Registracija žiga Zajednice produljuje se na zahtjev nositelja žiga ili na zahtjev osobe koju je on izričito ovlastio, pod uvjetom da su plaćene pristojbe.

2. Ured pravodobno obavještava nositelja žiga Zajednice i sve druge osobe koje imaju neko pravo upisano u registar u odnosu na žig Zajednice o isteku registracije prije spomenutog isteka. Izostanak ove obavijesti ne razumijeva odgovornost Ureda.

3. Zahtjev za produljenje podnosi se u roku od šest mjeseci, koji istječe posljednjeg dana mjeseca u kojem istječe razdoblje zaštite. Pristojbe se također plaćaju u tom roku. Ako se to ne učini, zahtjev može biti podnesen i pristojbe mogu biti uplaćene u dodatnom roku od šest mjeseci od dana navedenog u prvoj rečenici, pod uvjetom da je u tom roku plaćena dodatna pristojba.

4. Kad je zahtjev podnesen ili kad su pristojbe plaćene u odnosu na samo neke proizvode ili usluge za koje je žig Zajednice registriran, registracija se produljuje samo za te proizvode ili za te usluge.

5. Produljenje proizvodi pravni učinak od dana koji slijedi datum na koji ističe postojeća registracija. Produljenje se upisuje u registar.

Članak 48.

Promjena

1. Žig Zajednice ne može se mijenjati se u registru tijekom razdoblja registracije ili pri njezinu produljenju.

2. Ipak, kad žig Zajednice sadržava ime i adresu nositelja, svaka njegova promjena koja ne utječe bitno na identitet žiga kako je on prvotno upisan u registar, može se upisati u registar na zahtjev nositelja.

3. Objava upisa promjene u registar mora sadržavati prikaz žiga Zajednice u izmijenjenom obliku. Treće strane na čija prava ta promjena može utjecati, takav upis mogu osporiti u roku od tri mjeseca od objave.

Članak 49.

Razdvajanje registracije

1. Nositelj žiga Zajednice može registraciju razdvojiti ako izjavi da će neki proizvodi ili usluge iz prve registracije biti predmet jedne ili više razdvojenih registracija. Proizvodi ili usluge iz razdvojene registracije ne smiju se preklapati s proizvodima i uslugama koji ostaju u prvoj registraciji ili s onima iz drugih razdvojenih registracija.

2. Izjava o razdvajanju nije dopuštena:

(a) ako, kada je protiv prve registracije Uredu podnesen zahtjev za opoziv prava ili zahtjev za proglašavanje ništavosti, takva izjava o razdvajanju ima učinak razdvajanja proizvoda ili usluga na koje se odnosi zahtjev za opoziv prava ili zahtjev za proglašavanje ništavosti, do pravomoćnosti odluke Odjela za poništaje ili do okončanja postupka na neki drugi način;

(b) ako, kada je u postupku koji se vodi pred sudom za žigove Zajednice podnesena protutužba za opoziv ili za proglašavanje ništavosti, takva izjava o razdvajanju ima za posljedicu razdvajanje proizvoda odnosno usluga na koje se odnosi protutužba, do upisa podatka o odluci suda za žigove Zajednice u registar u skladu s člankom 100. stavkom 6.

3. Izjava o razdvajanju mora biti u skladu s odredbama Provedbene uredbe.

4. Za izjavu o razdvajanju plaća se pristojba. Izjava se smatra podnesenom tek kada je plaćena pristojba.

5. Razdvajanje proizvodi pravni učinak od datuma njegova upisa u registar.

6. Smatra se da su svi zahtjevi koji su podneseni i sve prijave koje su podnesene te sve pristojbe koje su plaćene u odnosu na prvu registraciju prije datuma na koji je Ured primio izjavu o razdvajanju, također podneseni odnosno plaćeni u odnosu na razdvojenu registraciju ili razdvojene registracije. Pristojbe za prvu registraciju koje su uredno plaćene prije datuma primitka izjave o razdvajanju ne vraćaju se.

7. Razdvojena registracija zadržava datum podnošenja i sve datume prvenstva te senioritet prve registracije.

GLAVA VI.

ODRICANJE, OPOZIV I NIŠTAVOST

ODJELJAK 1.

Odricanje

Članak 50.

Odricanje

1. Žiga Zajednice moguće je odreći se u odnosu na neke ili u odnosu na sve proizvode ili usluge za koje je registriran.

2. Nositelj žiga odriče se žiga pisanom izjavom upućenom Uredu. Odricanje proizvodi učinak tek nakon upisa u registar.

3. Odricanje se upisuje u registar samo uz suglasnost nositelja prava koje je upisano u registar. Ako je licencija upisana u registar, odricanje se upisuje u registar, samo ako nositelj žiga dokaže da je stjecatelja licencije obavijestio o svojoj namjeri da se odrekne žiga; taj se upis izvršava nakon isteka razdoblja koje je propisano Provedbenom uredbom.

ODJELJAK 2.

Razlozi za opoziv

Članak 51.

Razlozi za opoziv

1. Prava nositelja žiga Zajednice proglašavaju se opozvanima na zahtjev podnesen Uredu ili na protutužbu podnesenu u postupku zbog povrede:

(a) ako se tijekom neprekinutog razdoblja od pet godina, žig nije stvarno rabio u Zajednici u odnosu na proizvode ili usluge za koje je registriran, a ne postoje opravdani razlozi za neuporabu; međutim, nitko ne može zahtijevati da prava nositelja žiga Zajednice budu opozvana kad stvarna uporaba žiga započne ili se nastavi tijekom vremenskog razmaka između isteka petogodišnjeg razdoblja i podnošenja zahtjeva ili protutužbe; međutim, početak ili nastavak uporabe u razdoblju od tri mjeseca koje prethodi podnošenju zahtjeva ili protutužbe, a koje je započelo najranije nakon isteka neprekinutog razdoblja od pet godina neuporabe, ne uzima se u obzir ako su pripreme za početak ili za nastavak uporabe počele tek nakon što je nositelj saznao da postoji mogućnost podnošenja zahtjeva ili protutužbe;

(b) ako zbog djelovanja ili nedjelovanja nositelja, žig postane uobičajeni naziv u trgovini za proizvod ili uslugu za koje je registriran;

(c) ako, zbog uporabe od strane nositelja žiga ili uz njegovu suglasnost, a u odnosu na proizvode ili usluge za koje je registriran, žig može javnost dovesti u zabludu, posebno u pogledu vrste, kakvoće ili zemljopisnog podrijetla tih proizvoda ili usluga.

2. Kad osnovani razlozi za opoziv prava postoje u odnosu na samo neke proizvode ili samo neke usluge za koje je taj žig Zajednice registriran, prava nositelja proglašavaju se opozvanima u odnosu na samo te proizvode ili samo te usluge.

ODJELJAK 3.

Razlozi ništavosti

Članak 52.

Apsolutni razlozi za ništavosti

1. Žig Zajednice proglašava se ništavim na zahtjev podnesen Uredu ili na protutužbu podnesenu u postupku zbog povrede:

(a) kad je žig Zajednice registriran protivno odredbama članka 7.;

(b) kad je podnositelj prijave postupao u zloj vjeri kada je podnosio prijavu žiga.

2. Kad je žig Zajednice registriran protivno odredbama članka 7. stavka 1. točaka (b), (c) ili (d), ipak ne može biti proglašen ništavim, ako je zbog svoje uporabe nakon registracije stekao razlikovni karakter u odnosu na proizvode ili usluge za koje je registriran.

3. Kad razlozi za ništavost postoje u odnosu na samo neke proizvode ili usluge za koje je žig Zajednice registriran, taj se žig proglašava ništavim u odnosu na samo te proizvode ili usluge.

Članak 53.

Relativni razlozi ništavosti

1. Žig Zajednice proglašava se ništavim na zahtjev podnesen Uredu ili na protutužbu podnesenu u postupku zbog povrede:

(a) kad postoji raniji žig iz članka 8. stavka 2., te kad su ispunjeni uvjeti iz stavka 1. ili stavka 5. tog članka;

(b) kad postoji žig iz članka 8. stavka 3., te kad su ispunjeni uvjeti navedeni u tom stavku;

(c) kad postoji ranije pravo iz članka 8. stavka 4., te kad su ispunjeni uvjeti navedeni u tom stavku.

2. Žig Zajednice također se proglašava ništavim na zahtjev podnesen Uredu ili na protutužbu podnesenu u postupku zbog povrede, kad uporaba tog žiga može biti zabranjena na temelju nekog drugog ranijeg prava prema zakonodavstvu Zajednice ili prema nacionalnom zakonodavstvu koje uređuje njegovu zaštitu i to posebno:

(a) prava na ime;

(b) prava na osobnu sliku;

(c) autorskog prava;

(d) prava industrijskog vlasništva.

3. Žig Zajednice ne mora se proglasiti ništavim kad nositelj prava iz stavka 1. ili stavka 2. izričito odobri registraciju žiga Zajednice prije podnošenja zahtjeva za proglašenje žiga ništavim ili prije podnošenja protutužbe.

4. Kad je nositelj nekog od prava iz stavka 1. ili stavka 2. prethodno podnio zahtjev za proglašavanje žiga Zajednice ništavim ili ako je podnio protutužbu u postupku zbog povrede, on ne može podnijeti novi zahtjev za proglašavanje žiga ništavim ili podnijeti protutužbu na temelju nekog drugog od spomenutih prava na koje se mogao pozvati u potkrepljivanju svog prvog zahtjeva ili svoje prve protutužbe.

5. Primjenjuje se članak 52. stavak 3.

Članak 54.

Ograničenje prava kao posljedica trpljenja

1. Kad nositelj žiga Zajednice u neprekinutom razdoblju od pet godina svjesno trpi uporabu kasnijeg žiga Zajednice u Zajednici, on više nema pravo na temelju ranijeg žiga podnijeti zahtjev za proglašavanje kasnijeg žiga ništavnim ili se usprotiviti uporabi kasnijeg žiga u odnosu na proizvode ili usluge za koje se rabi taj kasniji žig, osim ako je prijava za registraciju kasnijeg žiga Zajednice podnesena u zloj vjeri.

2. Kad nositelj ranijeg nacionalnog žiga iz članka 8. stavka 2. ili nekog drugog ranijeg znaka iz članka 8. stavka 4. u neprekinutom razdoblju od pet godina, svjesno trpi uporabu kasnijeg žiga Zajednice u državi članici u kojoj su raniji žig ili neki drugi raniji znak zaštićeni, on više nema pravo na temelju ranijeg žiga ili nekog drugog ranijeg znaka podnijeti zahtjev za proglašavanje kasnijeg žiga ništavim ili se usprotiviti uporabi kasnijeg žiga u odnosu na proizvode ili usluge za koje se rabi taj kasniji žig, osim ako je prijava za registraciju kasnijeg žiga Zajednice podnesena u zloj vjeri.

3. U slučajevima iz stavaka 1. i 2., nositelj kasnijeg žiga Zajednice nema pravo usprotiviti se uporabi ranijeg prava, iako više nije moguće pozivati se na to pravo protiv kasnijeg žiga Zajednice.

ODJELJAK 4.

Posljedice opoziva i ništavosti

Članak 55.

Posljedice opoziva i ništavosti

1. Smatra se da žig Zajednice nema učinke navedene u ovoj Uredbi od datuma podnošenja zahtjeva za opoziv ili od datuma podnošenja protutužbe, u mjeri u kojoj su prava nositelja opozvana. Moguće je da se na zahtjev jedne od stranaka u odluci utvrdi i neki raniji datum, na koji se pojavio neki od razloga za opoziv.

2. Smatra se da žig Zajednice nema učinke navedene u ovoj Uredbi od samog početka, u mjeri u kojoj je taj žig proglašen ništavim.

3. Podložno nacionalnim odredbama koje se odnose bilo na zahtijevanje popravljanja štete koja je prouzročena nepažnjom ili nepostojanjem dobre vjere od strane nositelja žiga, bilo na zahtijevanje vraćanja ili naknađivanja koristi stečenih bez osnove, retroaktivan učinak opoziva ili ništavosti žiga ne utječe:

(a) ni na jednu odluku o povredi koja je postala pravomoćna i koja je bila izvršena prije odluke o opozivu ili ništavosti;

(b) ni na jedan ugovor koji je sklopljen prije odluke o opozivu ili ništavosti, pod uvjetom da je ugovor izvršen prije te odluke; međutim, u opravdanim se okolnostima zbog pravičnosti može zahtijevati povrat iznosa plaćenih sukladno dotičnom ugovoru.

ODJELJAK 5.

Postupak koji vodi ured povodom opoziva ili ništavosti

Članak 56.

Zahtjev za opoziv ili za proglašavanje žiga ništavim

1. Zahtjev za opoziv prava nositelja žiga Zajednice ili zahtjev za proglašavanje žiga ništavim Uredu mogu podnijeti:

(a) kad se primjenjuju članci 51. i 52., svaka fizička ili pravna osoba i svaka grupa ili tijelo koji su ustrojeni s ciljem predstavljanja interesa proizvođača, pružatelja usluga, trgovaca ili potrošača, koji sukladno uvjetima mjerodavnog prava mogu podnijeti tužbu i biti tuženi;

(b) kad se primjenjuje članak 53. stavak 1., osobe koje se navode u članku 41. stavku 1.;

(c) kad se primjenjuje članak 53. stavak 2., nositelji ranijih prava koji se navode u toj odredbi ili osobe koje sukladno zakonu odnosne države članice imaju pravo ostvarivati navedena prava.

2. Zahtjev se podnosi u pisanom obliku i mora biti obrazložen. Zahtjev se smatra podnesenim tek nakon plaćanja pristojbe.

3. Zahtjev za opoziv ili zahtjev za proglašavanje ništavosti nije dopušten ako je o zahtjevu koji se odnosi na isti predmet i iste razloge za podnošenje tužbe, te koji je uključivao iste stranke, već pravomoćno odlučio neki sud u državi članici.

Članak 57.

Ispitivanje zahtjeva

1. U postupku ispitivanja zahtjeva za opoziv prava ili zahtjeva za proglašavanje žiga ništavim, Ured poziva stranke onoliko puta koliko je to potrebno da podnesu primjedbe na podneske drugih stranaka ili na njegove odluke u roku koji odredi Ured.

2. Ako nositelj žiga Zajednice to zatraži, nositelj ranijeg žiga Zajednice koji je stranka u postupku za proglašavanje žiga ništavim mora dokazati da je tijekom razdoblja od pet godina koje prethodi datumu podnošenja zahtjeva za proglašavanje žiga ništavim, raniji žig Zajednice bio u stvarnoj uporabi u Zajednici u odnosu na proizvode ili usluge za koje je registriran i koje navodi kao razlog za svoj zahtjev ili mora dokazati da postoje opravdani razlozi za neuporabu, pod uvjetom da je raniji žig Zajednice na taj datum bio registriran najmanje pet godina. Ako je, na datum na koji je prijava žiga Zajednice bila objavljena, raniji žig Zajednice bio registriran najmanje pet godina, nositelj ranijeg žiga Zajednice mora dokazati da su, osim toga, uvjeti sadržani u članku 42. stavku 2. na taj datum bili ispunjeni. Ako to ne dokaže, zahtjev za proglašavanje žiga ništavim odbacuje se. Ako je raniji žig Zajednice rabljen u odnosu na samo dio proizvoda ili usluga za koje je registriran, za potrebe ispitivanja zahtjeva za proglašavanje žiga ništavim, smatra se da je registriran samo za taj dio proizvoda ili usluga.

3. Stavak 2. primjenjuje se na ranije nacionalne žigove iz članka 8. stavka 2. točki (a), zamjenjujući uporabu u državi članici u kojoj je raniji nacionalni žig zaštićen uporabom u Zajednici.

4. Ured može, ako smatra da je to prikladno, pozvati stranke da sklope nagodbu.

5. Ako se ispitivanjem zahtjeva za opoziv prava ili zahtjeva za proglašavanje žiga ništavim utvrdi da žig nije trebao biti registriran u odnosu na neke ili u odnosu na sve proizvode ili usluge za koje je registriran, prava nositelja žiga Zajednice opozivaju se ili se žig proglašava ništavim u odnosu na te proizvode ili usluge. U protivnom se zahtjev za opoziv prava ili zahtjev za proglašavanje žiga ništavim odbacuje.

6. Odluka o opozivu prava nositelja žiga Zajednice ili odluka o proglašavanju žiga ništavim upisuje se u registar nakon što postane pravomoćna.

GLAVA VII.

ŽALBE

Članak 58.

Odluke protiv kojih se može podnijeti žalba

1. Žalba se može podnijeti protiv odluka ispitivača, Odjela za prigovore, Uprave za upravljanje žigovima i pravne poslove i Odjela za poništaj. Žalba ima suspenzivni učinak.

2. Protiv odluka kojom se postupak za jednu od stranaka ne okončava može se podnijeti žalba samo zajedno sa žalbom protiv konačne odluke, osim ako je protiv nje dopuštena posebna žalba.

Članak 59.

Osobe koje imaju pravo podnijeti žalbu i biti stranke u žalbenom postupku

Svaka stranka u postupku u kojem je donesena odluka kojom nije udovoljeno njezinim zahtjevima, može podnijeti žalbu. Sve druge stranke u tom postupku imaju pravo biti stranke u žalbenom postupku.

Članak 60.

Rok za žalbu i oblik žalbe

Obavijest o žalbi podnosi se Uredu u pisanom obliku u roku od dva mjeseca od datuma obavijesti o odluci protiv koje se podnosi žalba. Obavijest se smatra podnesenom tek kad je uplaćena pristojba za žalbu. U roku od četiri mjeseca od datuma obavijesti o odluci podnosi se obrazloženje žalbe u pisanom obliku.

Članak 61.

Preispitivanje odluka u slučajevima ex parte

1. Ako je stranka koja je podnijela žalbu jedina stranka u postupku i ako odjel protiv čije je odluke podnesena žalba smatra da je žalba dopuštena i osnovana, on ispravlja svoju odluku.

2. Ako se odluka ne ispravi u roku od jednog mjeseca od primitka obrazloženja žalbe, žalba se bez odgode i bez primjedbi o njezinu meritumu upućuje Žalbenom vijeću.

Članak 62.

Preispitivanje odluka u slučajevima inter partes

1. Kada se stranci koja je podnijela žalbu protivi druga stranka i ako odjel protiv čije je odluke podnesena žalba žalbu smatra dopuštenom i osnovanom, on svoju odluku ispravlja.

2. Odluka se može ispraviti samo onda ako odjel protiv čije je odluke podnesena žalba obavijesti drugu stranku o svojoj namjeri da odluku ispravi te ako druga stranka to prihvati u roku od dva mjeseca od datuma primitka te obavijesti.

3. Ako u roku od dva mjeseca od primitka obavijesti iz stavka 2., druga stranka ne prihvati ispravljanje odluke protiv koje je podnesena žalba te ako se u tom smislu očituje ili ne očituje u utvrđenom roku, žalba se bez odgode i bez primjedbi o njezinu meritumu upućuje Žalbenom vijeću.

4. Međutim, ako u roku od mjesec dana od primitka obrazloženja žalbe odjel protiv čije je odluke podnesena žalba žalbu ne smatra dopuštenom i osnovanom, taj odjel, umjesto poduzimanja mjera predviđenih stavcima 2. i 3., žalbu bez odgode i bez primjedbi o njezinu meritumu upućuje žalbenom vijeću.

Članak 63.

Ispitivanje žalbi

1. Ako je žalba dopuštena, žalbeno vijeće ispituje je li žalba osnovana.

2. U ispitivanju žalbe, žalbeno vijeće poziva stranke, onoliko puta koliko je to potrebno, da u roku koji žalbeno vijeće odredi, podnesu primjedbe na podneske drugih stranaka ili na njegove odluke.

Članak 64.

Odluke o žalbama

1. Nakon ispitivanja osnovanosti žalbe, žalbeno vijeće odlučuje o žalbi. Žalbeno vijeće može odlučiti o žalbi u okviru nadležnosti odjela čija je odluka predmet žalbe ili predmet vratiti tom odjelu na daljnje odlučivanje.

2. Ako žalbeno vijeće vrati predmet na daljnje odlučivanje odjelu protiv čije je odluke podnesena žalba, taj je odjel, ako su činjenice iste, vezan pravnim tumačenjem na kojem se temelji odluka žalbenog vijeća.

3. Odluke žalbenih vijeća proizvode pravni učinak tek od datuma isteka roka iz članka 65. stavka 5. ili, ako je u tom roku podnesena tužba Sudu od datuma odbijanja takve tužbe.

Članak 65.

Postupci pred Sudom

1. Protiv odluka žalbenih vijeća po žalbama mogu se podnositi tužbe Sudu.

2. Tužba se može podnijeti zbog nenadležnosti, bitnih povreda pravila postupka, povrede Ugovora, povrede ove Uredbe ili bilo kojeg pravnog pravila koje se odnosi na njihovu primjenu ili zlouporabu ovlasti.

3. Sud je nadležan za poništavanje ili izmjenu osporavane odluke.

4. Tužbu može podnijeti svaka stranka u postupku pred žalbenim vijećem za koju je njegova odluka nepovoljna.

5. Tužba se podnosi Sudu u roku od dva mjeseca od datuma obavijesti o odluci žalbenog vijeća.

6. Ured je obvezan poduzeti potrebne mjere kako bi postupio u skladu s presudom Suda.

GLAVA VIII.

ZAJEDNIČKI ŽIGOVI ZAJEDNICE

Članak 66.

Zajednički žigovi Zajednice

1. Zajednički žig Zajednice je žig Zajednice koji je kao takav opisan u prijavi žiga i koji je prikladan za razlikovanje proizvoda ili usluga članova udruge koja je nositelj tog žiga od proizvoda ili usluga drugih poduzetnika. Udruge proizvođača, pružatelja usluga ili trgovaca koje, sukladno zakonu koji se na njih primjenjuje, u svoje ime mogu ostvarivati prava i preuzimati obveze svake vrste, sklapati ugovore ili poduzimati druge pravne radnje, tužiti i biti tužene, kao i pravne osobe na koje se primjenjuje javno pravo, mogu podnositi prijave zajedničkih žigova Zajednice.

2. Odstupajući od odredaba članka 7. stavka 1. točke (c), znakovi ili oznake koji u trgovini mogu služiti za označivanje zemljopisnog podrijetla proizvoda ili usluga mogu se zaštititi kao zajednički žigovi Zajednice u smislu stavka 1. Zajednički žig ne daje nositelju pravo da trećoj strani u trgovačkom prometu zabrani uporabu tih znakova ili oznaka, pod uvjetom da ih rabi u skladu s ustaljenom i poštenom praksom u industrijskoj i trgovačkoj djelatnosti; posebno se na takav žig ne može pozvati protiv treće strane koja ima pravo rabiti zemljopisni naziv.

3. Odredbe ove Uredbe primjenjuju se na zajedničke žigove Zajednice, osim ako je člancima 67. do 74. drukčije predviđeno.

Članak 67.

Propisi koji uređuju uporabu žiga

1. Podnositelj prijave za registraciju zajedničkog žiga Zajednice mora u propisanom roku dostaviti propise kojima se uređuje uporaba zajedničkog žiga.

2. Propisi kojima se uređuje uporaba zajedničkog žiga moraju sadržavati popis osoba ovlaštenih za uporabu takva žiga, uvjete članstva u udruzi i, ako postoje, uvjete za uporabu žiga, uključujući kazne. Propisima kojima se uređuje uporaba žiga iz članka 66. stavka 2. mora se dopustiti svakoj osobi čiji proizvodi ili usluge potječu iz određenog zemljopisnog područja da postane članicom udruge koja je nositelj žiga.

Članak 68.

Odbijanje prijave

1. Osim razloga za odbijanje prijave za registraciju žiga Zajednice predviđenih člancima 36. i 37., prijava za registraciju zajedničkog žiga Zajednice odbija se ako nisu zadovoljene odredbe članka 66. ili članka 67. ili ako su propisi koji uređuju njegovu uporabu protivni javnom poretku ili prihvaćenim moralnim načelima.

2. Prijava za registraciju zajedničkog žiga Zajednice također se odbija ako postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u zabludu u odnosu na karakter ili značenje žiga, posebno ako postoji vjerojatnost da ga se smatra nečim drugim, a ne zajedničkim žigom.

3. Prijava se ne odbija ako podnositelj prijave nakon izmjene propisa kojima se uređuje uporaba žiga zadovoljava uvjete iz stavaka 1. i 2.

Članak 69.

Primjedbe trećih strana

Osim slučajeva navedenih u članku 40., svaka osoba, grupa ili tijelo iz tog članka, može Uredu pisanim putem dostaviti svoje mišljenje u kojem se obrazlažu posebni razlozi zbog kojih bi prijava zajedničkog žiga Zajednice trebala biti odbijena prema uvjetima članka 68.

Članak 70.

Uporaba žigova

Uporaba zajedničkog žiga Zajednice od strane bilo koje osobe koja je ovlaštena rabiti takav žig mora udovoljavati uvjetima ove Uredbe, pod uvjetom da je udovoljeno drugim uvjetima koje ova Uredba predviđa u odnosu na uporabu žigova Zajednice.

Članak 71.

Izmjena propisa kojima se uređuje uporaba žiga

1. Nositelj zajedničkog žiga Zajednice mora Uredu podnijeti sve izmijenjene propise koji uređuju uporabu takva žiga.

2. Ta se izmjena ne navodi u registru ako izmijenjeni propisi ne zadovoljavaju uvjete iz članka 67. ili ako uključuju neki od razloga za odbijanje iz članka 68.

3. Članak 69. primjenjuje se na izmijenjene propise koji uređuju uporabu.

4. U smislu primjene ove Uredbe, izmjene propisa kojima se uređuje uporaba, proizvode pravni učinak tek od datuma upisa podatka o izmjeni u registar.

Članak 72.

Osobe koje imaju pravo pokrenuti postupak zbog povrede

1. Odredbe članka 22. stavka 3. i 4. koje se odnose na prava stjecatelja licencije primjenjuju se na svaku osobu koja je ovlaštena rabiti zajednički žig Zajednice.

2. Nositelj zajedničkog žiga Zajednice ima pravo zahtijevati naknadu u ime osoba koje su ovlaštene rabiti žig ako su pretrpjele štetu koja je posljedica neovlaštene uporabe žiga.

Članak 73.

Razlozi za opoziv

Osim zbog razloga za opoziv predviđenih člankom 51., prava nositelja zajedničkog žiga Zajednice opozivaju se na temelju zahtjeva podnesenog Uredu ili na temelju protutužbe u postupku zbog povrede, ako:

(a) nositelj ne poduzme razumne mjere kojima bi spriječio da se žig rabi na način koji nije sukladan uvjetima uporabe, ako oni postoje, a utvrđeni su u propisima koji uređuju uporabu, čije su izmjene, gdje je to prikladno, navedene u registru;

(b) je način na koji je nositelj rabio žig uzrokovao da žig dovede javnost u zabludu na način utvrđen u članku 68. stavku 2.;

(c) je izmjena propisa koji uređuju uporabu žiga navedena u registru protivno odredbama članka 71. stavka 2., osim ako nositelj žiga daljnjim izmjenama propisa koji uređuju uporabu, uspije zadovoljiti uvjete tih odredbi.

Članak 74.

Razlozi za ništavost

Osim zbog razloga za ništavost predviđenih člancima 52. i 53., zajednički žig Zajednice koji je registriran protivno odredbama članka 68. proglašava se ništavim na temelju zahtjeva podnesenog Uredu ili na temelju protutužbe u postupku zbog povrede, osim ako nositelj žiga izmjenama propisa koji uređuju uporabu, uspije zadovoljiti uvjete tih odredbi.

GLAVA IX.

POSTUPAK

ODJELJAK 1.

Opće odredbe

Članak 75.

Obrazloženje na kojem se temelje odluke

U odlukama Ureda navode se razlozi na kojima se te odluke temelje. Odluke se mogu temeljiti samo na onim razlozima ili dokazima o kojima su se predmetne stranke imale mogućnost očitovati.

Članak 76.

Ispitivanje činjenica od strane Ureda po službenoj dužnosti

1. U postupcima koji se pred njim vode, Ured po službenoj dužnosti ispituje činjenice; međutim u postupcima koji se odnose na relativne razloge za odbijanje registracije, Ured to ispitivanje ograničava na činjenice, dokaze i argumente te zahtjeve što su ih podnijele stranke.

2. Ured ne mora uzeti u obzir činjenice ili dokaze koje predmetne stranke nisu pravodobno podnijele.

Članak 77.

Usmeni postupak

1. Ako Ured smatra da bi usmeni postupak bio koristan, on se može provesti po službenoj dužnosti ili na zahtjev bilo koje stranke u postupku.

2. Usmeni postupak koji se vodi pred ispitivačima, Odjelom za prigovore i Odjelom za upravljanje žigovima i pravne poslove, nije javna.

3. Usmeni postupak, uključujući donošenje odluke, koji se vodi pred Odjelom za poništaje i žalbenim vijećima javan je, osim ako odjel pred kojim se vodi postupak odluči drukčije u slučajevima u kojima bi prisutnost javnosti mogla ozbiljno i neopravdano štetiti, osobito jednoj od stranaka u postupku.

Članak 78.

Izvođenje dokaza

1. U svakom postupku pred Uredom, izvođenje dokaza uključuje sljedeće:

(a) saslušanje stranaka;

(b) prikupljanje podataka;

(c) predočenje dokumenata i dokaznog materijala;

(d) saslušanje svjedoka;

(e) vještačenje;

(f) izjave pisane pod prisegom ili svečane izjave ili izjave sa sličnim učinkom sukladno zakonu države u kojoj je izjava sastavljena.

2. Predmetni odjel može zadužiti jednog od svojih članova za izvođenje dokaza.

3. Ako Ured smatra potrebnim da stranka, svjedok ili vještak usmeno iznese iskaz, on upućuje dotičnoj osobi poziv za saslušanje pred Uredom.

4. Stranke se obavješćuju o saslušanju svjedoka ili vještaka pred Uredom. One imaju pravo biti prisutne kao i postavljati pitanja svjedoku ili vještaku.

Članak 79.

Dostava obavijesti

Ured po službenoj dužnosti dostavlja svima na koje se to odnosi odluke i pozive, te sve obavijesti ili druga priopćenja od kojih se računa određeni vremenski rok, odnosno o kojima sve zainteresirane stranke moraju biti obaviještene sukladno drugim odredbama ove Uredbe ili Provedbene uredbe ili ako je dostavu obavijesti o njima naložio Predsjednik Ureda.

Članak 80.

Proglašavanje odluka ništavima

1. Kada Ured izvrši upis u registar ili donese odluku uz očitu povredu postupovnih odredbi koja se može pripisati Uredu, on mora osigurati brisanje upisa iz registra ili proglašavanje odluke ništavom. Kad u postupku sudjeluje samo jedna stranka i kad takav upis ili takva odluka povređuje njezina prava, brisanje iz registra odnosno proglašavanje odluke ništavom nalaže se čak i ako stranka nije uočila pogrešku.

2. Brisanje iz registra ili proglašavanje odluke ništavom iz stavka 1. nalaže, po službenoj dužnosti ili na zahtjev jedne od stranaka u postupku, odjel koji je izvršio upis u registar ili donio odluku. Brisanje iz registra ili proglašavanje odluke ništavom nalaže se u roku od šest mjeseci od datuma upisa u registar ili datuma donošenja odluke, nakon savjetovanja sa strankama u postupku i svim nositeljima prava na predmetni žig Zajednice koji su upisani u registar.

3. Ovim se člankom ne dovodi u pitanje pravo stranaka na podnošenje žalbe u skladu s člancima 58. i 65. ni mogućnost, u skladu s postupcima i uvjetima koji se propisuju Provedbenom uredbom, ispravka jezičnih pogrešaka ili pogrešaka u prijepisu te očitih pogrešaka u odlukama Ureda odnosno pogrešaka prilikom registracije žiga ili objave registracije koje se mogu pripisati Uredu.

Članak 81.

Povrat u prijašnje stanje

1. Podnositelju prijave ili nositelju žiga Zajednice ili nekoj drugoj stranci u postupku koji se vodi pred Uredom, koji unatoč dužnoj pažnji koju su zahtijevale okolnosti nije bio u mogućnosti pridržavati se roka u odnosu na Ured, dopustit će se na zahtjev povrat u prijašnje stanje ako je neposredna posljedica nepoštovanja roka prema odredbama ove Uredbe gubitak nekog prava ili pravnog sredstva.

2. Zahtjev se mora podnijeti u pisanom obliku u roku od dva mjeseca od prestanka razloga za nepoštovanje roka. Propuštena radnja mora biti obavljena u tom roku. Zahtjev je dopušten samo u roku od godine dana od isteka propuštenog roka. U slučaju nepodnošenja zahtjeva za produljenje registracije ili neplaćanja pristojbe za produljenje, dodatan rok od šest mjeseci iz članka 47. stavka 3., treće rečenice, uračunava se u rok od godine dana.

3. U zahtjevu se moraju navesti razlozi na kojima se zahtjev temelji i iznijeti činjenice koje podupiru te razloge. Zahtjev se smatra podnesenim tek nakon što je uplaćena pristojba za povrat u prijašnje stanje.

4. O zahtjevu odlučuje odjel koji je nadležan za odlučivanje o propuštenoj radnji.

5. Odredbe ovog članka ne primjenjuju se na rokove iz stavka 2. ovog članka, članka 41. stavaka 1. i 3. i članka 82.

6. Kad je podnositelju prijave ili nositelju žiga Zajednice odobren povrat u prijašnje stanje, on se ne može pozivati na svoja prava u odnosu na treću osobu koja je tijekom razdoblja između gubitka prava iz prijave ili iz žiga Zajednice i objave podataka o povratu u prijašnje stanje u dobroj vjeri stavljala proizvode na tržište ili pružala usluge pod znakom koji je istovjetan sa žigom Zajednice ili sličan žigu Zajednice.

7. Treća osoba koja se može koristiti odredbama iz stavka 6. može pokrenuti postupak treće strane protiv odluke o povratu u prijašnje stanje donesene u korist podnositelja prijave ili nositelja žiga Zajednice u roku od dva mjeseca od datuma objave podataka o povratu u prijašnje stanje.

8. Ništa iz ovog članka ne ograničava pravo države članice da dopusti povrat u prijašnje stanje u odnosu na rokove predviđene ovom Uredbom koji se moraju poštovati u odnosu na tijela te države.

Članak 82.

Nastavak postupka

1. Podnositelju prijave, nositelju žiga Zajednice ili bilo kojoj drugoj stranci u postupku koji se vodi pred Uredom, koja je u odnosu na Ured propustila u roku izvršiti neku radnju, može se na zahtjev odobriti nastavak postupka, pod uvjetom da je u trenutku podnošenja zahtjeva propuštena radnja izvršena. Zahtjev za nastavak postupka dopušten je samo onda kada je podnesen u roku od dva mjeseca od isteka propuštenog roka. Zahtjev se smatra zaprimljenim tek kada je plaćena pristojba za nastavak postupka.

2. Odredbe ovog članka ne primjenjuju se na rokove iz članka 25. stavka 3., članka 27., članka 29. stavka 1., članka 33. stavka 1., članka 36. stavka 2., članka 41., članka 42., članka 47. stavka 3., članka 60., članka 62., članka 65. stavka 5., članka 81. te članka 112. ili na rokove iz ovog članka ili na rokove utvrđene Provedbenom uredbom za zahtijevanje, nakon podnošenja prijave, prava prvenstva u smislu članka 30., izložbenog prava prvenstva u smislu članka 33. ili za zahtijevanje senioriteta u smislu članka 34.

3. O zahtjevu odlučuje odjel koji je nadležan za odlučivanje o propuštenoj radnji.

4. Ako Ured prihvati zahtjev, smatra se da posljedica nepoštovanja roka nije bilo.

5. Ako Ured odbaci zahtjev, pristojba se vraća.

Članak 83.

Upućivanje na opća načela

Ako ova Uredba, Provedbena uredba, Pravilnik o pristojbama ili poslovnik žalbenih vijeća ne sadržavaju neke odredbe o postupku, Ured uzima u obzir načela postupovnog prava koja su općepriznata u državama članicama.

Članak 84.

Prestanak financijskih obveza

1. Prava Ureda na naplatu pristojbi prestaju u roku od četiri godine od kraja kalendarske godine u kojoj je pristojba dospjela na naplatu.

2. Prava prema Uredu na povrat pristojbi ili više uplaćenih iznosa prestaju u roku od četiri godine od kraja kalendarske godine u kojoj su ta prava nastala.

3. Rok iz stavaka 1. i 2. u slučaju iz stavka 1. prekida se zahtjevom za plaćanje pristojbe, a u slučaju iz stavka 2. obrazloženim zahtjevom u pisanom obliku. Rok počinje ponovno teći odmah nakon njegova prekida i teče do najviše šest godina, računajući od kraja godine u kojoj je prvotno počeo teći, osim ako je u međuvremenu pokrenut sudski postupak za ostvarivanje tog prava; u tom slučaju rok istječe najranije istekom godine dana od pravomoćnosti presude.

ODJELJAK 2.

Troškovi

Članak 85.

Troškovi

1. Stranka koja ne uspije u postupku povodom prigovora, postupku opoziva, postupku za proglašavanje ništavosti ili u žalbenom postupku, snosi pristojbe druge stranke kao i sve svoje troškove, ne dovodeći u pitanje članak 119. stavak 6., bitne za postupak, uključujući putne troškove, dnevnice i naknadu za zastupnika, savjetnika ili odvjetnika, u okviru tarifa utvrđenih za svaku kategoriju troškova sukladno uvjetima utvrđenim Provedbenom uredbom.

2. Međutim, kad stranka uspije po nekim, a ne uspije po drugim zahtjevima ili, ako tako nalažu razlozi pravičnosti, Odjel za prigovor, Odjel za poništaje ili žalbeno vijeće donosi odluku o drukčijoj raspodjeli troškova.

3. Stranka koja okonča postupak povlačenjem prijave za registraciju žiga Zajednice, prigovora, zahtjeva za poništaj prava, zahtjeva za proglašavanje ništavosti ili povlačenjem žalbe ili neproduljenjem registracije žiga Zajednice ili odricanjem od žiga Zajednice, snosi pristojbe i troškove druge stranke kako je određeno u stavcima 1. i 2.

4. Ako postupak ne rezultira odlukom, odluku o troškovima donosi Odjel za prigovore, Odjel za poništaje ili žalbeno vijeće.

5. Ako stranke pred Odjelom za prigovor, Odjelom za poništaje ili žalbenim vijećem sklope nagodbu o troškovima koji se razlikuju od onih predviđenih prethodnim stavcima, odnosni odjel sastavlja zabilješku o toj nagodbi.

6. Odjel za prigovore, Odjel za poništaje ili žalbeno vijeće utvrđuje iznos troškova koji se plaćaju sukladno s prethodnim stavcima ako se ti troškovi ograničavaju na pristojbe koje se plaćaju Uredu i troškove zastupanja. U svim ostalim slučajevima pisarnica žalbenog vijeća ili član osoblja Odjela za prigovore ili Odjela za poništaje utvrđuje iznos troškova koji se na zahtjev moraju vratiti. Zahtjev se može podnijeti samo u roku od dva mjeseca od datuma na koji je odluka u odnosu na koju je podnesen zahtjev za utvrđivanje troškova, postala pravomoćna. Tako određeni iznos može biti preispitan odlukom Odjela za prigovore ili Odjela za poništaje ili žalbenog vijeća na zahtjev podnesen u propisanom roku.

Članak 86.

Izvršenje odluka kojima se utvrđuje iznos troškova

1. Svaka konačna odluka Ureda kojom se utvrđuje iznos troškova jest izvršna.

2. Izvršenje se uređuje pravilima građanskog postupka koja su na snazi u državi na čijem se državnom području izvršenje provodi. Nalog za izvršenje odluke prilaže se uz odluku, bez ikakvih drugih formalnosti osim provjere vjerodostojnosti odluke, koju provodi nacionalno tijelo koje u tu svrhu imenuje vlada svake države članice i o kojem obavješćuje Ured i Sud.

3. Kad su te formalnosti ispunjene na zahtjev dotične stranke, ona može nastaviti s izvršenjem u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, iznoseći slučaj izravno pred nadležno tijelo.

4. Izvršenje se može suspendirati samo odlukom Suda. Međutim, sudovi dotične države nadležni su za pritužbe o odnosu na izvršenje koje je provedeno na neodgovarajući način.

ODJELJAK 3.

Podaci koji mogu biti učinjeni dostupnima javnosti i obavijesti tijela država članica

Članak 87.

Registar žigova Zajednice

Ured vodi registar pod nazivom registar žigova Zajednice, koji sadržava sve podatke čiji je upis ili uključivanje predviđen ovom Uredbom ili Provedbenom uredbom. Uvid u registar dopušten je svakoj osobi.

Članak 88.

Uvid u spise

1. Uvid u spise koji se odnose na prijave žiga Zajednice koje još nisu objavljene, nije dopušten bez suglasnosti podnositelja prijave.

2. Svaka osoba koja može dokazati da je podnositelj prijave žiga Zajednice izjavio da će nakon što žig bude registriran, pozivajući se na prava iz tog žiga, djelovati protiv nje, može izvršiti uvid u spis prije objave te prijave i bez suglasnosti podnositelja prijave.

3. Nakon objave prijave žiga Zajednice moguće je na zahtjev izvršiti uvid u spis koji se odnosi na tu prijavu i na žig koji iz nje proizlazi.

4. Međutim, ako se uvid u spis obavlja u skladu sa stavkom 2. ili stavkom 3., određeni dokumenti sadržani u spisu mogu biti izuzeti od davanja na uvid u skladu s odredbama Provedbene uredbe.

Članak 89.

Periodičke publikacije

Ured periodički objavljuje:

(a) Glasnik žigova Zajednice koji sadržava podatke upisane u registar žigova Zajednice kao i sve druge podatke čija je objava propisana ovom Uredbom ili Provedbenom uredbom;

(b) Službeni list koji sadržava opće obavijesti i priopćenja predsjednika Ureda, kao i sve druge informacije koje se odnose na ovu Uredbu ili na njezinu provedbu.

Članak 90.

Administrativna suradnja

Ako ovom Uredbom ili nacionalnim zakonodavstvom nije drukčije propisano, Ured i sudovi ili tijela država članica jedni drugima na zahtjev pružaju pomoć dostavom podataka ili davanjem na uvid spisa. Kad Ured daje spise na uvid sudovima, državnom odvjetništvu ili središnjim uredima za industrijsko vlasništvo, uvid u spise ne podliježe ograničenjima iz članka 88.

Članak 91.

Razmjena publikacija

1. Ured i središnji uredi za industrijsko vlasništvo država članica na zahtjev i za vlastitu uporabu jedni drugima besplatno dostavljaju jedan ili više primjeraka svojih publikacija.

2. Ured može sklapati sporazume o razmjeni ili dostavi publikacija.

ODJELJAK 4.

Zastupanje

Članak 92.

Opća načela zastupanja

1. Podložno odredbama stavka 2., nitko nije obvezan imati zastupnika pred Uredom.

2. Ne dovodeći u pitanje stavak 3., drugu rečenicu, fizičke ili pravne osobe koje u Zajednici nemaju domicil ili glavno mjesto poslovanja ili stvarno i djelatno industrijsko ili trgovačko sjedište moraju imati zastupnika pred Uredom u skladu s člankom 93. stavkom 1. u svim postupcima koji su utvrđeni ovom Uredbom, osim u podnošenju prijave žiga Zajednice; Provedbenom uredbom mogu se dopustiti i druge iznimke.

3. Fizičke ili pravne osobe koje u Zajednici imaju domicil ili glavno mjesto poslovanja ili stvarno i djelatno industrijsko ili trgovačko sjedište može pred Uredom zastupati zaposlenik. Zaposlenik pravne osobe na kojeg se primjenjuje ovaj stavak može zastupati i druge pravne osobe koje su gospodarski povezane s prvom pravnom osobom, pa čak i ako te druge pravne osobe nemaju domicil ili glavno mjesto poslovanja ili stvarno i djelatno industrijsko ili trgovačko sjedište u Zajednici.

4. Provedbenom se uredbom uređuje mora li i pod kojim uvjetima zaposlenik Uredu podnijeti potpisanu punomoć koja se ulaže u spis.

Članak 93.

Ovlašteni zastupnici

1. Fizičke ili pravne osobe u postupcima pred Uredom može zastupati samo:

(a) svaki odvjetnik koji je kvalificiran u jednoj od država članica i koji ima mjesto poslovanja u Zajednici, u mjeri u kojoj u toj državi ima pravo djelovati kao zastupnik u području žigova;

(b) ovlašteni zastupnici upisani na popis ovlaštenih zastupnika koji vodi Ured. Provedbenom uredbom utvrđuje se moraju li i pod kojim uvjetima zastupnici podnijeti potpisanu punomoć koja se ulaže u spis.

Zastupnici koji djeluju pred Uredom moraju Uredu podnijeti potpisanu punomoć koja se ulaže u spis, a pojedinosti u vezi s njom propisane su Provedbenom uredbom.

2. Svaka fizička osoba koja ispunjava sljedeće uvjete može biti upisana na popis ovlaštenih zastupnika:

(a) mora biti državljanin jedne od država članica;

(b) mora imati mjesto poslovanja ili mjesto zaposlenja u Zajednici;

(c) mora imati pravo zastupati fizičke ili pravne osobe u području žiga pred središnjim uredom za industrijsko vlasništvo države članice. Ako u toj državi to pravo nije uvjetovano obveznim posjedovanjem posebnih stručnih kvalifikacija, osobe koje podnose zahtjev za upis na taj popis, moraju pred središnjim uredom za industrijsko vlasništvo spomenute države imati radno iskustvo u području žiga od najmanje pet godina. Međutim, osobe čija je stručna kvalifikacija za zastupanje fizičkih ili pravnih osoba u području žiga pred središnjim uredom za industrijsko vlasništvo jedne od država članica službeno priznata u skladu s propisima utvrđenima u toj državi ne podliježu obvezi prethodnog obavljanja stručne prakse.

3. Upis se obavlja na zahtjev uz koji je priložena potvrda koju izdaje središnji ured za industrijsko vlasništvo odnosne države članice, u kojoj mora biti navedeno da su uvjeti iz stavka 2. ispunjeni.

4. Predsjednik Ureda može odobriti izuzeće od:

(a) uvjeta iz stavka 2. točke (c), druge rečenice, ako podnositelj zahtjeva podnese dokaz da je potrebnu kvalifikaciju stekao na drugi način;

(b) uvjeta iz stavka 2. točke (a) u posebnim okolnostima.

5. Uvjeti pod kojima određena osoba može biti brisana s popisa ovlaštenih zastupnika utvrđuju se Provedbenom uredbom.

GLAVA X.

NADLEŽNOSTI I SUDSKI POSTUPCI KOJI SE ODNOSE NA ŽIGOVE ZAJEDNICE

ODJELJAK 1.

Primjena Uredbe (EZ) br. 44/2001

Članak 94.

Primjena Uredbe (EZ) br. 44/2001

1. Ako ovom Uredbom nije drukčije određeno, Uredba (EZ) br. 44/2001, primjenjuje se na postupke koji se odnose na žigove Zajednice i prijave žiga Zajednice, kao i na postupke koji se odnose na istodobne i uzastopne tužbe na temelju žigova Zajednice i nacionalnih žigova.

2. U slučaju postupaka koji se odnose na tužbe i tužbene zahtjeve iz članka 96.:

(a) članak 2. i članak 4., točke 1., 3., 4. i 5. članka 5. i članak 31. Uredbe (EZ) br. 44/2001 ne primjenjuju se;

(b) članci 23. i 24. Uredbe (EZ) br. 44/2001 primjenjuju se podložno ograničenjima iz članka 97. stavka 4. ove Uredbe;

(c) odredbe glave II. Uredbe (EZ) br. 44/2001 koje se primjenjuju na osobe s domicilom u državi članici primjenjuju se i na osobe koje nemaju domicil ni u jednoj od država članica, ali u njima imaju poslovni nastan.

ODJELJAK 2.

Sporovi u vezi s povredom i valjanosti žigova zajednice

Članak 95.

Sudovi za žig Zajednice

1. Države članice na svojem državnom području određuju što je moguće manji broj nacionalnih sudova i sudišta prvog i drugog stupnja, dalje u tekstu „sudovi za žig Zajednice” koji obavljaju funkcije koje su im dodijeljene ovom Uredbom.

2. Svaka država članica u roku od tri godine od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 40/94 Komisiji dostavlja popis sudova za žig Zajednice, navodeći njihova imena i mjesnu nadležnost.

3. O svakoj promjeni koja uslijedi nakon dostave popisa iz stavka 2., a koja se odnosi na broj, ime ili mjesnu nadležnost sudova, dotična država članica bez odlaganja obavješćuje Komisiju.

4. Komisija obavješćuje države članice o podacima iz stavaka 2. i 3. i objavljuje ih u Službenom listu Europskih zajednica.

5. Sve dok država članica ne dostavi popis iz stavka 2., nadležnost u bilo kojem postupku povodom tužbe ili zahtjeva iz članka 96., u kojem sudovi te države imaju nadležnost sukladno s člankom 97., ima onaj sud u dotičnoj državi koji bi imao mjesnu i stvarnu nadležnost u postupcima koji se odnose na nacionalni žig registriran u toj državi.

Članak 96.

Nadležnost za povrede i valjanost

Sudovi za žig Zajednice imaju isključivu nadležnost:

(a) za postupke povodom tužbe zbog povrede i – ako su dopuštene nacionalnim zakonodavstvom – tužbe u odnosu na prijetnju povrede žigova Zajednice;

(b) za postupke povodom tužbe za utvrđivanje nepostojanja povrede ako su one dopuštene nacionalnim zakonodavstvom;

(c) za postupke povodom tužbe podnesene zbog radnji iz članka 9. stavka 3., druge rečenice;

(d) za postupke povodom protutužbe za opoziv ili za proglašavanje žiga Zajednice ništavim sukladno s člankom 100.

Članak 97.

Međunarodna nadležnost

1. Podložno odredbama ove Uredbe kao i odredbama Uredbe (EZ) br. 44/2001 koje se primjenjuju na temelju članka 94., postupci koji se odnose na tužbe i tužbene zahtjeve iz članka 96. pokreću se pred sudovima države članice u kojoj tuženik ima domicil ili, ako nema domicil ni u jednoj državi članici, u državi članici u kojoj ima poslovni nastan.

2. Ako tuženik nema domicil ni poslovni nastan ni u jednoj državi članici, takvi se postupci pokreću pred sudovima države članice u kojoj tužitelj ima domicil ili, ako on nema domicil ni u jednoj državi članici, u onoj državi u kojoj tužitelj ima poslovni nastan.

3. Ako ni tuženik ni tužitelj nemaju takav domicil ni takav poslovni nastan, takvi se postupci pokreću pred sudovima države članice u kojoj Ured ima sjedište.

4. Neovisno o stavcima 1., 2. i 3.:

(a) članak 23. Uredbe (EZ) br. 44/2001 primjenjuje se ako su stranke suglasne da nadležnost ima neki drugi sud za žig Zajednice;

(b) članak 24. Uredbe (EZ) br. 44/2001 primjenjuje se ako se tuženik upusti u postupak pred nekim drugim sudom za žig Zajednice.

5. Postupci povodom tužbi i tužbenih zahtjeva iz članka 96., uz iznimku tužbi za utvrđivanje nepostojanja povrede žiga Zajednice, mogu se pokretati i pred sudovima države članice u kojoj je povreda počinjena ili u kojoj prijeti opasnost od povrede, ili u kojoj je poduzeta radnja smislu članka 9. stavka 3., druge rečenice.

Članak 98.

Opseg nadležnosti

1. Sud za žig Zajednice čija se nadležnost temelji na članku 97. stavcima od 1. do 4. nadležan je za:

(a) počinjene povrede ili prijetnje povrede na državnom području bilo koje države članice;

(b) povrede u smislu članka 9. stavka 3., druge rečenica, počinjene na državnom području neke od država članica.

2. Sud za žig Zajednice čija nadležnost se temelji na članku 97. stavku 5. nadležan je samo u odnosu na počinjene povrede ili prijetnje povrede na državnom području države članice u kojoj se nalazi sjedište tog suda.

Članak 99.

Pretpostavka valjanosti – obrana u odnosu na meritum

1. Sudovi za žig Zajednice smatraju žig Zajednice valjanim, osim ako njegovu valjanost osporava tuženik protutužbom za opoziv žiga ili protutužbom za proglašavanje žiga ništavim.

2. Valjanost žiga Zajednice ne može se osporavati tužbom za utvrđivanje nepostojanja povrede.

3. U postupcima povodom tužbe iz članka 96. stavka (a) i (c) prigovor u odnosu na opoziv ili na ništavosti žiga Zajednice, koji je podnesen drukčije nego protutužbom, dopušten je samo ako se tuženik pozove na to da bi se prava nositelja žiga Zajednice mogla opozvati zbog nedostatne uporabe ili, da bi se žig Zajednice mogao proglasiti ništavim na temelju ranijeg prava tuženika.

Članak 100.

Protutužbe

1. Protutužba za opoziv ili za proglašavanje ništavim može se temeljiti samo na razlozima za opoziv ili razlozima za ništavost iz ove Uredbe.

2. Sud za žig Zajednice odbacuje protutužbu za opoziv ili za proglašavanje ništavosti ako se odluka koju je donio Ured, a koja se odnosi na isti predmet, iste razloge za podnošenje tužbe i iste stranke već postala pravomoćna.

3. Ako je protutužba podnesena u postupku u kojem nositelj žiga nije jedna od stranaka, on o tome mora biti obaviješten i može se uključiti u postupak kao stranka u postupku u skladu s uvjetima utvrđenim nacionalnim zakonodavstvom.

4. Sud za žig Zajednice kojemu je podnesena protutužba za opoziv ili za proglašavanje ništavosti žiga Zajednice, mora obavijestiti Ured o datumu na koji je podnesena protutužba. Potonji tu činjenicu upisuje u registar žigova Zajednice.

5. Primjenjuje se članak 57. stavci 2. do 5.

6. Kad je sud za žig Zajednice donio presudu na temelju protutužbe za opoziv ili za proglašavanje ništavosti žiga Zajednice koja je postala pravomoćna, jedan primjerak te presude šalje se Uredu. Svaka stranka može zatražiti informaciju o tom prosljeđivanju. Ured upisuje podatak o presudi u registar žigova Zajednice u skladu s odredbama Provedbene uredbe.

7. Sud za žig Zajednice koji vodi postupak povodom protutužbe za opoziv ili za proglašavanje ništavosti može zastati s postupkom na zahtjev nositelja žiga Zajednice i nakon saslušanja drugih stranaka i može zatražiti od tuženika da Uredu podnese zahtjev za opoziv ili za proglašavanje ništavosti u roku koji taj sud odredi. Ako u tom roku takav zahtjev nije podnesen, postupak se nastavlja; protutužba se smatra povučenom. Primjenjuje se članak 104. stavak 3.

Članak 101.

Mjerodavno pravo

1. Sudovi za žig Zajednice primjenjuju odredbe ove Uredbe.

2. U svim pitanjima koja nisu obuhvaćena ovom Uredbom, sud za žig Zajednice primjenjuje svoje nacionalno pravo, uključujući svoje međunarodno privatno pravo.

3. Ako nije drukčije određeno ovom Uredbom, sud za žig Zajednice primjenjuje poslovnik kojim se uređuje isti tip parnice u odnosu na nacionalni žig u državi članici u kojoj se nalazi njegovo sjedište.

Članak 102.

Sankcije

1. Kada sud za žig Zajednice utvrdi da je tuženik povrijedio ili namjeravao povrijediti žig Zajednice, on, osim ako postoje posebni razlozi da to ne učini, izdaje nalog kojim se tuženiku zabranjuje daljnje vršenje radnji kojima se povređuje ili kojima bi se povrijedio žig Zajednice. Sud također poduzima mjere u skladu sa svojim nacionalnim pravom čiji je cilj osigurati poštovanje takve zabrane.

2. U svakom drugom smislu sud za žig Zajednice primjenjuje pravo one države članice u kojoj je povreda ili prijetnja povredom izvršena, uključujući i njezino međunarodno privatno pravo.

Članak 103.

Privremene i zaštitne mjere

1. Sudovima države članice, uključujući sudovima za žig Zajednice, može se podnijeti zahtjev za izricanje privremenih, uključujući zaštitnih, mjera u odnosu na žig Zajednice ili na prijavu žiga Zajednice, koje postoje prema pravu te države u odnosu na nacionalni žig, čak i ako je, prema ovoj Uredbi, stvarno nadležan sud za žig Zajednice druge države članice.

2. Sud za žig Zajednice čija se nadležnost temelji na članku 97. stavcima 1., 2., 3. ili 4., nadležan je za izricanje privremenih i zaštitnih mjera koje se, podložno bilo kojem postupku potrebnom za priznavanje i izvršenje sukladno s glavom III. Uredbe (EZ) br. 44/2001, primjenjuju na državnom području bilo koje države članice. Takvu nadležnost nema ni jedan drugi sud.

Članak 104.

Posebna pravila o povezanim postupcima

1. Sud za žig Zajednice koji vodi postupak iz članka 96., osim postupka za utvrđivanje nepostojanja povrede, osim ako postoje posebni razlozi za nastavak postupka, po službenoj dužnosti, nakon saslušanja stranaka, ili, na zahtjev jedne od stranaka i nakon saslušanja drugih stranaka, zastaje s postupkom kad se valjanost žiga Zajednice već osporava protutužbom pred drugim sudom za žig Zajednice ili kad je Uredu već podnesen zahtjev za opoziv ili zahtjev za proglašavanje tog žiga ništavim.

2. Ured, kad vodi postupak povodom zahtjeva za opoziv ili zahtjeva za proglašavanje ništavim, osim ako postoje posebni razlozi za nastavak postupka, po službenoj dužnosti, nakon saslušanja stranaka ili, na zahtjev jedne od stranaka i nakon saslušanja drugih stranaka, zastaje s postupkom kad se valjanost žiga Zajednice već osporava protutužbom pred sudom za žig Zajednice. Međutim, ako jedna od stranaka u postupku pred sudom za žig Zajednice to zatraži, sud može zastati s postupkom nakon saslušanja drugih stranaka u tom postupku. U tom slučaju, Ured nastavlja postupak koji se pred njim vodi.

3. Kad sud za žig Zajednice zastane s postupkom, on može tijekom trajanja zastoja odrediti privremene mjere, uključujući zaštitne mjere.

Članak 105.

Nadležnost sudova za žig Zajednice drugog stupnja – daljnji pravni lijekovi

1. Protiv odluka sudova za žig Zajednice prvog stupnja donesenih u postupcima povodom tužbi i tužbenih zahtjeva iz članka 96., može se podnijeti žalba sudovima za žig Zajednice drugog stupnja.

2. Uvjeti pod kojima se žalba može podnijeti sudovima za žig Zajednice drugog stupnja određuju se nacionalnim zakonodavstvom države članice u kojoj se taj sud nalazi.

3. Na odluke sudova za žig Zajednice drugog stupnja primjenjuju se nacionalna pravila koja se odnose na daljnje