Struktura financijskog instrumenta Fond za urbani razvoj (dalje u tekstu: UDF) ima oblik fonda za zajam koji financijski posrednik uspostavlja i kojim upravlja uz doprinose iz programa, vlastite doprinose i doprinose suulagača radi financiranja novih zajmova za projekte urbanog razvoja. Fond za urbani razvoj dostupan je u okviru operacije koja je dio prioritetne osi definirane u programu koji se sufinancira iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i definirane u kontekstu ex ante procjene koja se zahtijeva Uredbom (EU) br. 1303/2013.

Cilj instrumenta Ciljevi su instrumenta sljedeći: 1. kombinirati sredstva iz programa u okviru ESIF-a, sredstva financijskog posrednika i suulagača radi potpore financiranju projekata urbanog razvoja; 2. za projekte urbanog razvoja koji se nalaze u potpomognutim područjima utvrđenima u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u primjeni članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) Ugovora osigurati lakši pristup ponuđenim sredstvima za financiranje projekata po povlaštenim uvjetima. Takva ulaganja provode se u okviru područja primjene Uredbe (EU) br. 651/2014; Ciljevi su povezani sa sljedećim uvjetima. Instrument UDF-a dio je provedbe intervencija predviđenih integriranim pristupom u okviru strategije održivog urbanog razvoja. Doprinos iz programa u okviru ESIF-a financijskom posredniku ne smije istisnuti financiranje dostupno od drugih privatnih ili javnih ulagača. Programom u okviru ESIF-a financijskom se posredniku osiguravaju sredstva radi razvoja portfelja zajmova za projekte urbanog razvoja. Programom se isto tako osigurava sudjelovanje u gubicima i neispunjavanjima obveza, prihodima te povratima od zajma UDF-a u tom portfelju za svaki zajam posebno. Sufinanciranje programa u okviru ESIF-a osigurava se iz jednog od sljedećih izvora: programskog doprinosa od upravljačkog tijela, doprinosa financijskog posrednika te doprinosa suulagača na razini zajedničkih ulaganja u fond, zajedničkih ulaganja na temelju zajmova u projekte urbanog razvoja te zajedničkim ulaganjima drugih suulagača. U slučaju strukture fonda fondova, fond fondova prenosi doprinos iz programa u okviru ESIF-a na financijskog posrednika. Osim doprinosa iz programa u okviru ESIF-a, fond fondova može osigurati i vlastita sredstva koja se kombiniraju sa sredstvima financijskog posrednika. Fond fondova u tom slučaju sudjeluje u raspodjeli rizika među doprinosima u portfelju zajmova. Ako su sredstva koja osigura fond fondova državna sredstva ili ako su kombinirana s drugim državnim sredstvima, morat će se primijeniti članak 16. Uredbe (EU) br. 651/2014.

Projekt urbanog razvoja Projekt urbanog razvoja dio je provedbe intervencija predviđenih integriranim pristupom u okviru strategije održivog urbanog razvoja kojim se pridonosi postizanju ciljeva određenih u toj strategiji. Osim toga, u svim projektima urbanog razvoja prisutni su sljedeći parametri: Financijska održivost: — projekti urbanog razvoja temelje se na poslovnom modelu koji sadržava procjenu novčanih tokova i usmjeren je na moguće privatne ulagače, — projekti urbanog razvoja strukturirani su na način da ostvaruju prihode ili smanjuju rashode u mjeri dovoljnoj za otplatu zajma primljenog od UDF-a i strukturirani su na način da je određen najmanji potrebni iznos za državnu potporu kako bi se omogućio nastavak projekta bez narušavanja tržišnog natjecanja. Projekti imaju unutarnju stopu povrata (IRR) koja nije dovoljna za privlačenje financiranja na isključivo komercijalnoj osnovi. Usklađenost sa strategijom: — projekti urbanog razvoja dio su integrirane strategije za održivi urbani razvoj s mogućnošću privlačenja dodatnih financijskih sredstava od drugih javnih i privatnih ulagača. — Projekti urbanog razvoja usklađeni su s ciljevima i intervencijama predviđenima programom u okviru ESIF-a te pridonose relevantnim pokazateljima ostvarenja programa u okviru ESIF-a. — Projekti urbanog razvoja nalaze se u relevantnoj regiji/području provedbe te pridonose ostvarivanju ciljeva (uključujući kvantitativna ostvarenja) utvrđenih u programu u okviru ESIF-a. Potpora u okviru UDF-a moguća je za sljedeće prioritete ulaganja: — ulaganja u strategije za niske razine emisija ugljika u urbanim područjima, — ulaganje radi osiguranja spremnosti na katastrofe, — ulaganje za prilagodbu na klimatske promjene, — ulaganje radi unaprjeđenja urbane okoline, uključujući obnovu napuštenih vojnih i industrijskih zona i smanjenje onečišćenja zraka, — ulaganje u održivu urbanu mobilnost; — potpora za ulaganje u pogledu samozapošljavanja i pokretanja poslovanja, — ulaganje u infrastrukturu za javne službe za zapošljavanje, — ulaganje u zdravstveni i socijalni sektor, odnosno u infrastrukturu, istraživanje i razvoj ili inovativne usluge, kojima se pridonosi lokalnom razvoju i prijelazu s oblika zdravstvene skrbi koje pružaju javne ustanove na one koji se pružaju u zajednici ili na primarnu zdravstvenu skrb, kao i u poboljšanje pristupa zdravstvenim i socijalnim uslugama, — ulaganje u fizičku i gospodarsku obnovu zapuštenih urbanih i ruralnih zajednica, — ulaganje radi očuvanja, zaštite, promidžbe i razvoja kulturne baštine, — ulaganje u visoko obrazovanje, uključujući suradnju s poduzećima; — ulaganje u razvoj IKT-a.

Implikacije u pogledu državnih potpora Ulaganje se smatra spojivim s unutarnjim tržištem i ne podliježe zahtjevu za prijavu jednokratne potpore ako ispunjava uvjete iz članka 16. Uredbe (EU) br. 651/2014. Postojanje državne potpore procjenjuje se na razini fonda fondova, financijskog posrednika, privatnih ulagača i krajnjih primatelja. U tom pogledu financijski posrednik i fond fondova moraju ispuniti sljedeće uvjete: (a) troškovi i naknade za upravljanje financijskog posrednika i fonda fondova odražavaju postojeću tržišnu naknadu u usporedivim situacijama, što je slučaj kada je fond fondova odabran na temelju otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg natječaja ili ako je naknada usklađena s člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014 i država nije dodijelila druge koristi. Ako fond fondova samo prenosi doprinos ESIF-a na financijskog posrednika i radi u javnom interesu te ne obavlja komercijalnu aktivnost pri provedbi mjere i ne ulaže vlastita sredstva – te se stoga ne smatra korisnikom potpore – dovoljno je da fond fondova ne dobije prekomjernu naknadu; (b) privatni doprinos svakom projektu urbanog razvoja nije manji od 30 % ukupnih financijskih sredstava osiguranih u skladu s člankom 16. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 651/2014; (c) UDF-om se upravlja na komercijalnoj osnovi te se osigurava donošenje odluka o financiranju usmjerenih na stjecanje dobiti. Privatni doprinos ovdje se smatra ulaganjima privatnih tijela. Troškovi dubinske analize projekata urbanog razvoja podmiruju se iz troškova i naknada za upravljanje financijskog posrednika koji upravlja UDF-om. Povlaštena naknada (asimetrični uvjeti u aranžmanima za podjelu rizika) za fond fondova, doprinos financijskog posrednika i doprinosi suulagača na razini fonda i razini projekta u obliku zajmova, ako ih ima, utvrđuju se u skladu s člankom 44. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013, člankom 16. stavkom 8. točkama (b) i (c) Uredbe (EU) br. 651/2014, kako je dodatno navedeno u okviru politike određivanja cijena. Za ostale suulagače na razini projekta nisu mogući simetrični uvjeti jer se njihovi doprinosi ne ulažu u zajmove i izvan UDF-a.

Kreditna politika (a) Isplata koju izvršava upravljačko tijelo ili fond fondova u korist financijskog posrednika Nakon potpisivanja sporazuma o financiranju između upravljačkog tijela ili fonda fondova i financijskog posrednika relevantno upravljačko tijelo ili fond fondova prenosi javne doprinose iz programa na financijskog posrednika koji te doprinose stavlja u namjenski UDF. Prijenos mora biti u tranšama i moraju se poštovati gornje granice iz članka 41. Uredbe (EU) br. 1303/2013. Ciljni obujam kreditiranja i raspon kamatne stope potvrđuju se u okviru ex ante procjene u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013 te se uzimaju u obzir pri određivanju prirode instrumenta (obnovljivi ili neobnovljivi instrument). (b) Oblikovanje portfelja novih zajmova Uz svoje tekuće aktivnosti povezane sa zajmovima financijski posrednik dužan je u unaprijed utvrđenom roku oblikovati portfelj prihvatljivih zajmova za projekte urbanog razvoja, koji se djelomično financiraju iz isplaćenih sredstava u okviru programa po stopi podjele rizika koja je dogovorena u sporazumu o financiranju. Financijski posrednik mora provoditi dosljednu kreditnu politiku na temelju dogovorene strategije ulaganja, čime se omogućuje dobro upravljanje kreditnim portfeljem, istodobno poštujući primjenjive sektorske standarde i postupajući i dalje u skladu s financijskim interesima i ciljevima politike upravljačkog tijela. Strategija ulaganja definira se u okviru integrirane strategije održivog urbanog razvoja, ciljane aktivnosti, ciljanih prostornih područja te prihvatljivih rashoda. Utvrđivanje, odabir, dubinsku analizu, dokumentiranje i odobravanje zajmova krajnjim primateljima financijski posrednik provodi u skladu sa svojim standardnim postupcima te u skladu s načelima utvrđenima u relevantnom sporazumu o financiranju. Ako suulagači osiguravaju zajmove za projekte urbanog razvoja, financijski posrednik i suulagači koji izravno osiguravaju zajam trebali bi potpisati sporazum o zajedničkom ulaganju. Takvim sporazumom koji, ako je primjenjivo, ispunjava uvjete iz članka 1. stavka 3. Provedbene uredbe Komisije br. 821/2014 (*******), definiraju se uvjeti ulaganja u krajnje primatelje. U tom sporazumu o zajedničkom ulaganju navode se uvjeti mogućih aranžmana za podjelu rizika. (c) Ponovna uporaba sredstava vraćenih financijskom instrumentu Sredstva vraćena financijskom instrumentu ponovno se upotrebljavaju u okviru istog financijskog instrumenta (obnavljaju se u okviru istog financijskog instrumenta) ili se nakon vraćanja upravljačkom tijelu ili fondu fondova upotrebljavaju u skladu s člancima 44. i 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013. Taj pristup obnavljanja iz članaka 44. i 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013 uključuje se u sporazum o financiranju. Kada se obnavljaju u okviru istog financijskog instrumenta, iznosi koji se mogu pripisati potpori iz ESIF-a i koje financijski posrednik nadoknađuje i/ili vraća iz zajmova krajnjim primateljima u okviru roka za ulaganja u načelu se stavljaju na raspolaganje za novu uporabu u okviru istog financijskog instrumenta. S druge strane, ako se upravljačkom tijelu ili fondu fondova izravno otplaćuje zajam, otplate se izvršavaju redovito tako da se odražavaju i. otplate glavnice; ii. svi vraćeni iznosi i umanjenja zbog gubitaka u okviru zajmova; i iii. sva plaćanja kamatnih stopa. Ta se sredstva moraju upotrebljavati u skladu s člancima 44. i 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013. (d) Povrat gubitaka Financijski posrednik u skladu sa svojim unutarnjim smjernicama i postupcima poduzima mjere u svrhu povrata u pogledu svakog zajma u statusu neispunjavanja obveza koji se financira u okviru UDF-a. Iznosi koje financijski posrednik vrati (umanjeni za moguće troškove povrata i ovrhe) raspodjeljuju se između financijskog posrednika, upravljačkog tijela i fonda fondova. (e) Kamate i drugi dobici Kamate i drugi dobici koji proizlaze iz potpore koju financijski instrument dobije iz ESI fondova upotrebljavaju se kako je navedeno u članku 43. Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Politika određivanja cijena Pri predlaganju svojih cijena financijski posrednik smanjuje ukupni zahtjev u pogledu kolaterala i kamatnu stopu naplaćenu za svaki zajam uključen u portfelj, razmjerno sredstvima osiguranima javnim doprinosom programa i aranžmanima za podjelu rizika. Politika određivanja cijena uključuje najmanje sljedeće elemente: 1. kamatna stopa na sudjelovanje financijskog posrednika određena je na tržišnoj osnovi (tj. u skladu s vlastitom politikom financijskog posrednika); 2. ukupna kamatna stopa, koja se zaračunava na zajmove za prihvatljive projekte urbanog razvoja uključene u portfelj, mora se smanjiti razmjerno sredstvima osiguranima javnim programskim doprinosom. Pri tom smanjenju uzimaju se u obzir naknade koje upravljačko tijelo može zaračunati na programski doprinos i aranžmane za podjelu rizika. 3. Politika određivanja cijena ostaje nepromijenjena tijekom razdoblja prihvatljivosti.

Programski doprinos financijskom instrumentu: iznos i stopa (podaci o proizvodu) Stvarna stopa podjele rizika, javni programski doprinos, povlaštena naknada i kamatna stopa na zajmove temelje se na zaključcima ex ante procjene, a njima se mora osigurati da je korist za krajnje primatelje u skladu s člankom 16. stavkom 8. točkom (b) Uredbe (EU) br. 651/2014. Veličina ciljnog portfelja UDF-a utvrđuje se na temelju ex ante procjene kojom se opravdava potpora financijskom instrumentu u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013) te se njome, prema potrebi, uzima u obzir pristup obnavljanja instrumenta. Sredstva UDF-a i stopa podjele rizika moraju se odrediti tako da se popuni praznina utvrđena u okviru ex ante procjene i moraju biti u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom Prilogu. Za svaki prihvatljivi zajam uključen u portfelj definira se najmanja stopa sufinanciranja dogovorena s financijskim posrednikom koja odgovara najvećem udjelu glavnice prihvatljivog zajma koji se financira u okviru programa. Stopom podjele rizika dogovorenom s financijskim posrednikom određuje se dio gubitaka koji se raspodjeljuju između financijskog posrednika, suulagača (na razini fonda i na razini projekta) i programskog doprinosa, ako ne postoji neki drugi aranžman. Detaljni uvjeti financiranja koje treba osigurati u okviru UDF-a određuju se prije ulaganja u svaki projekt urbanog razvoja i to na temelju financijskih prognoza izrađenih za projekt urbanog razvoja koje provjerava financijski posrednik.

Programski doprinos financijskom instrumentu (aktivnosti) Portfelj osnovnih transakcija koje se financiraju u okviru UDF-a uključuje zajmove za projekte urbanog razvoja. Kriteriji prihvatljivosti za uključivanje u portfelj utvrđuju se u skladu s pravom Unije, programom u okviru ESIF-a, nacionalnim pravilima prihvatljivosti, strategijom ulaganja (koja je dio integriranog pristupa u okviru strategije održivog urbanog razvoja) te s financijskim posrednikom. Financijski posrednik mora imati razumnu procjenu profila rizičnosti portfelja. Financijski posrednik dužan je utvrditi portfelj projekata urbanog razvoja, ulagati u njega te njime upravljati na održiv način na temelju strategije ulaganja potvrđene u okviru ex ante procjene. Financijski posrednik upravlja portfeljem projekata urbanog razvoja koji su dio provedbe intervencija predviđenih integriranim pristupom u okviru strategije održivog urbanog razvoja. Financijski posrednik za svaki projekt urbanog razvoja osigurava najmanje sljedeće: (a) općeniti opis i vremenski raspored projekta, uključujući opis partnera i dionika koji ga sufinanciraju te detaljan plan financiranja projekta; (b) obrazloženje odabira doprinosa iz programa, uključujući početnu procjenu održivosti projekta i naknadne potrebe za ulaganjem u okviru UDF-a; (c) utvrđivanje rizika; (d) usklađenost s ciljevima projekta opisanima u relevantnom programu. To znači da se odabranim projektima urbanog razvoja pridonosi ostvarenju ciljeva programa, uključujući kvantitativna ostvarenja navedena u relevantnim prioritetnim osima programa. Pri provedbi projekata iz portfelja financijski posrednik posebno: (a) utvrđuje održive projekte urbanog razvoja koji ispunjavaju zahtjeve i kriterije primjenjive na relevantni program, ulaže u njih te vodi pregovore o njima i strukturiranje financijskih ulaganja u te projekte; (b) ocjenjuje usklađenost projekata i ulaganja sa zahtjevima strategije ulaganja. Provjerom održivosti mora se dokazati da se projekt ne bi mogao nastaviti bez ulaganja u okviru UDF-a; (c) izvješćuje o projektima urbanog razvoja u skladu s člankom 46. Uredbe (EU) br. 1303/2013; (d) osigurava najmanje 30 % ukupnog financiranja osiguranog za projekt urbanog razvoja iz privatnih izvora te ostvarenje najboljeg mogućeg učinka financijske poluge u pogledu privatnih sredstava.

Odgovornost upravljačkog tijela Odgovornost upravljačkog tijela u pogledu financijskog instrumenta mora biti u skladu s člankom 6. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014. Pokriveni su gubici dospjeli iznosi glavnice koji su plativi i nepodmireni te standardne kamate (ali isključujući naknade za zakašnjelo plaćanje i sve druge troškove i izdatke).

Trajanje Razdoblje kreditiranja u okviru financijskog instrumenta određuje se kako bi se osiguralo da se programski doprinos iz članka 42. Uredbe (EU) br. 1303/2013 upotrebljava za zajmove isplaćene krajnjim primateljima najkasnije 31. prosinca 2023. Za ulaganja izvršena nakon 31. prosinca 2020. provodi se provjera usklađenosti s pravilima o državnim potporama koja stupe na snagu nakon tog datuma.

Kreditiranje i podjela rizika na razini financijskog posrednika (usklađenost interesa) Usklađenost interesa između upravljačkog tijela, suulagača i financijskog posrednika ostvaruje se na sljedeći način: — naknadama za uspješnost kako su navedene u člancima 12. i 13. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014, — naknadom za financijskog posrednika koja odražava postojeću tržišnu naknadu u usporedivim situacijama, — financijski posrednik osigurava financiranje najmanje 30 % ukupne obveze financiranja u svrhu kreditiranja projekata urbanog razvoja. Od tih 30 %, najmanje 1 % ukupne UDF-ove obveze financiranja za svaki projekt ulaže financijski posrednik iz vlastitih sredstava pod istim uvjetima kao i za programski doprinos. Preostalih najmanje 29 % osiguravaju financijski posrednik, suulagači na razini fonda ili suulagači na razini projekta u obliku zajmova, — ukupno privatno sufinanciranje iznosi najmanje 30 % ukupnog financiranja osiguranog za projekt urbanog razvoja, — sufinanciranje od suulagača može se smatrati nacionalnim sufinanciranjem ESI fonda sve dok ne dolazi iz vlastitih sredstava krajnjeg primatelja (ako se takvo sufinanciranje zatim ulaže u prihvatljive rashode projekta) ili komplementarnim javnom programskom doprinosu, — financijski posrednik i suulagači razmjerno dijele rizike (na razini fonda ili na razini projekta urbanog razvoja) u pogledu programskog doprinosa, osim ako je ex ante procjenom iz članka 37. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013 utvrđeno da je potrebna povlaštena naknada u obliku asimetrične podjele rizika između javnih i privatnih suulagača. Takvi su aranžmani usklađeni s člankom 16. stavkom 8. točkama (b) i (c) Uredbe (EU) br. 651/2014 i uključeni su u sporazum stranaka o zajedničkom ulaganju. Takvi se aranžmani ne primjenjuju na 1 % uloženih vlastitih sredstava financijskog posrednika koji su prethodno navedeni kao zahtjev u svrhu usklađenosti interesa.

Prihvatljivi financijski posrednici Odabrani financijski posrednik javno je ili privatno tijelo uspostavljeno u državi članici i zakonom je ovlašten pružati zajmove projektima urbanog razvoja koji se nalaze u državi programa kojim se pridonosi financijskom instrumentu. Prihvatljivi financijski posrednik mora dokazati sposobnost za upravljanje UDF-om te praćenje portfelja projekata urbanog razvoja. To se odnosi na elemente koji se zahtijevaju člankom 7. Delegirane uredbe (EU) br. 480/2014. Prihvatljivi financijski posrednik mora isto tako dokazati iskustvo na relevantnom ciljanom tržištu, kao i odgovarajuće rezultate u upravljanju istovrsnim ili sličnim projektima ili financijskim instrumentima posebne namjene kojima se ulaže u projekte slične onima koji su predviđeni u okviru UDF-a, uključujući iskustvo u služenju ESIF-om. Relevantno nacionalno regulatorno tijelo za financijske usluge na odgovarajući način uređuje djelatnosti financijskog posrednika koji djeluje u skladu s najboljom praksom stručnog upravljanja fondom. Financijskim posrednikom upravlja se na komercijalnoj osnovi. Smatra se da je ovaj zahtjev ispunjen ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 16. stavku 9. Uredbe (EU) br. 651/2014. Privatna tijela smatraju se privatnim pravnim subjektima u vlasništvu privatnih ili javnih ulagača koji ulažu na vlastiti rizik i iz vlastitih sredstava. Pravna struktura UDF-a omogućuje dodatno financiranje radi poticanja programskog doprinosa od drugih ulagača u projekte urbanog razvoja. Upravljačko tijelo i fond fondova pri odabiru financijskih posrednika poštuju pravo Unije. Financijski posrednici odabiru se u okviru otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg postupka. Odabir financijskih posrednika usmjeren je na uspostavu odgovarajućih aranžmana za podjelu rizika u slučaju povlaštene naknade. Postupkom odabira financijskog posrednika ocjenjuju se strategija ulaganja UDF-a, odlučivanje i ukupni pristup upravljanju, upravljački kapacitet te doprinos financijskog posrednika UDF-u iz njegovih vlastitih sredstava. U okviru postupka odabira jedan od kriterija prihvatljivosti pri odabiru financijskog posrednika jest i njegova sposobnost predlaganja i razvoja portfelja projekata urbanog razvoja koji će se financirati, uzimajući u obzir najkonkurentniju politiku određivanja cijena koju predloži financijski posrednik koji sudjeluje u postupku odabira. Financijski posrednik odgovoran je za utvrđivanje i evaluaciju projekata urbanog razvoja. Odabrani financijski posrednik upravlja planom provedbe projekata urbanog razvoja. Plan provedbe projekata urbanog razvoja sadržava projekte koje će financijski posrednik financirati, na temelju tada dostupnih informacija. Ulagačima se smatraju svi ulagači koji su, prema razumnom utvrđenju financijskog posrednika, ulagači koji posluju u okolnostima koje su u skladu s načelom ulagača u slobodnom tržišnom gospodarstvu, bez obzira na to kakvi su im pravna priroda i vlasništvo. U kontekstu svojeg odabira, financijski posrednik navodi uvjete i kriterije za evaluaciju suulagača. Ti kriteriji moraju biti razumljivi i dostupni mogućim suulagačima. Financijski posrednik mora dokazati nediskriminirajući pristup pronalaženju suulagača i ulaganju s njima. Moguća je ex post kontrola evaluacije suulagača.

Prihvatljivost krajnjih primatelja Krajnji primatelji moraju biti prihvatljivi u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom, relevantnim programom u okviru ESIF-a, sporazumom o financiranju te uvjetom iz članka 16. Uredbe (EU) br. 651/2014. Na datum potpisivanja zajma krajnji primatelji moraju ispunjavati sljedeće kriterije prihvatljivosti: (a) sudionici su u urbanom razvoju, odnosno poduzeća s pravnim statusom koji im omogućuje zaduživanje i provedbu projekata urbanog razvoja, različitih vlasničkih struktura, na primjer s kombinacijom privatnog i javnog kapitala; (b) aktivni su partneri regionalnih i lokalnih tijela koji potiču urbani razvoj ulaganjem u projekt urbanog razvoja. Krajnji primatelji moraju imati odgovarajući pravni interes u imovini u koju se ulaže; (c) nisu isključeni člankom 1. stavcima 2. do 5. Uredbe (EU) br. 651/2014; (d) nisu dio jednog ili više ograničenih sektora (********); (e) nisu poduzetnik u teškoćama kako je definiran u članku 2. stavku 18. Uredbe (EU) br. 651/2014; (f) ne smiju kasniti u plaćanju ili ne ispunjavati obvezu plaćanja bilo kojeg drugog zajma ili zakupa koji je dodijelio financijski posrednik ili druga financijska institucija prema provjerama koje su provedene u skladu s unutarnjim smjernicama i standardnom kreditnom politikom financijskog posrednika; (g) ulažu u projekte urbanog razvoja koji se provode u potpomognutim područjima utvrđenima na odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1.7.2014. do 31.12.2020. u primjeni članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) Ugovora. Osim toga, u trenutku ulaganja i tijekom povrata zajma krajnji primatelji moraju imati registrirano mjesto poslovanja u državi članici, a gospodarska djelatnost za koju je zajam isplaćen mora se nalaziti u relevantnoj državi članici i regiji/području provedbe programa u okviru ESIF-a.

Značajke proizvoda za krajnje primatelje UDF krajnjim primateljima dodjeljuje zajmove kojima se pridonosi cilju programa i koji se sufinanciraju iz programa. Iznos i stope u okviru UDF-a usklađeni su s rezultatima ex ante procjene iz članka 37. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i s Uredbom (EU) br. 651/2014. Zajmovi se smiju koristiti isključivo u sljedeće dopuštene svrhe: (a) ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu; (b) obrtni kapital povezan s aktivnostima razvoja ili proširenja koje su slične (i povezane s) aktivnostima iz prethodne točke (a) (čija se povezanost dokazuje, među ostalim, poslovnim planom projekta urbanog razvoja i iznosom financiranja). Zajmovi UDF-a uključeni u portfelj u svakom trenutku moraju ispunjavati sljedeće kriterije prihvatljivosti: (c) zajmovi su novi, isključujući refinanciranje postojećih zajmova ili financiranje završenih projekata; (d) ukupni iznos ulaganja UDF-a u projekt urbanog razvoja ne premašuje 20 000 000 EUR kako je utvrđeno u članku 16. stavku 3. Uredbe (EU) br. 651/2014; (e) zajmovima se osigurava financiranje jedne ili više dopuštenih svrha u EUR i/ili nacionalnoj valuti u relevantnom području provedbe programa i/ili, ovisno o slučaju, u bilo kojoj drugoj valuti; (f) zajmovi ne smiju biti u obliku mezaninskih zajmova, podređenog duga ili kvazivlasničkog kapitala; (g) zajmovi ne smiju biti u obliku obnovljivih kreditnih linija; (h) zajmovi moraju imati raspored otplate, uključujući redovite jednake otplate i/ili jednokratne otplate; (i) zajmovima se ne financiraju isključivo financijske aktivnosti i ne financira se pružanje potrošačkog financiranja; (j) dospijeće: zajmovi moraju imati najkraće dospijeće od 12 mjeseci (uključujući odgovarajuće razdoblje odgode, ako ga ima) i najdulje dospijeće do 360 mjeseci.

Izvješćivanje i ciljani rezultati Financijski posrednik upravljačkom tijelu ili fondu fondova najmanje jednom u tri mjeseca dostavlja informacije u standardiziranom obliku i opsegu. Izvješće mora uključivati sve relevantne elemente kako bi upravljačko tijelo ispunilo uvjete iz članka 46. Uredbe (EU) br. 1303/2013. Države članice isto tako ispunjavaju svoje obveze u pogledu izvješćivanja i transparentnosti u skladu s Uredbom (EU) br. 651/2014. Pokazatelji moraju biti usklađeni sa specifičnim ciljevima relevantnog prioriteta programa u okviru ESIF-a kojim se financira financijski instrument i očekivanim rezultatima navedenima u ex ante procjeni. Kada je riječ o UDF-u, pokazatelji se mjere i prijavljuju najmanje jednom u tri mjeseca te se usklađuju barem sa zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 1303/2013. Osim zajedničkih pokazatelja prioritetne osi programa u okviru ESIF-a, ostali su pokazatelji sljedeći: (a) broj financiranih zajmova/projekata; (b) iznos financiranih zajmova; (c) neispunjene obveze (brojevi i iznosi); (d) otplaćena sredstva i dobici.