HR Službeni list Europske unije 108

32000Y0923(02)



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 23.09.2000.

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Pristup izdvojenoj lokalnoj petlji: omogućavanje konkurentnog pružanja punog opsega elektroničkih komunikacijskih usluga, uključujući širokopojasne multimedije i brzi pristup internetu

(2000/C 272/10)

(Tekst značajan za EGP)

1. UVOD

1.1. Ciljevi

Glavni ciljevi politike kojima se podupire postojeći regulatorni okvir, u skladu s Komunikacijom Komisije o Pregledu za 1999. godinu (1), su:

— promicanje otvorenog i konkurentnog europskog tržišta komunikacijskih usluga,

— ostvarivanje koristi za europske građane, a posebno kroz otvaranje novih radnih mjesta,

— objedinjavanje unutarnjega tržišta u okruženju koje je u procesu konvergencije.

Preporuka Komisije o pristupu izdvojenoj lokalnoj petlji (2) uklapa se u ovaj okvir i u skladu je sa zaključcima Lisabonskog sastanka na vrhu u vezi s ubrzanim prijelazom Europe na novo informacijsko društvo, posebno kroz uporabu jeftinih internetskih usluga. Njome su utvrđene mjere koje su države članice pozvane provoditi kako bi započele rješavati pitanja ograničenog tržišnog natjecanja u području lokalne pristupne mreže gdje pozicionirani operator i dalje ima vladajući položaj kako u pružanju usluga govorne telefonije, tako i u razvoju širokopojasnih usluga.

Osiguravanjem pristupa lokalnoj petlji novim operatorima povećat će se razina tržišnog natjecanja i tehnoloških inovacija u području lokalne pristupne mreže, čime će se, zauzvrat, potaknuti konkurentno pružanje punog opsega telekomunikacijskih usluga korisniku, od jednostavnih usluga govorne telefonije do širokopojasnih usluga. Vrste širokopojasnih usluga koje su u ovom trenutku dostupne (vidjeti Prilog I.) pogodne su za osiguravanje isplativih iznajmljenih kanala i brzog pristupa internetu za male i srednje poduzetnike te za najvišu razinu tržišta potrošača. S rastom tržišta i realizacijom ekonomije razmjera, zbog nižih će cijena ove širokopojasne usluge postati dostupne velikom dijelu stanovništva. Iskustvo pokazuje koliko brzo potražnja može rasti jednom kada cijena postane povoljna.

Nekoliko je država članica već izdalo ovlasti ili formalno odredilo datume za izdvajanje (Austrija, Danska, Finska, Italija, Nizozemska, Njemačka, Ujedinjena Kraljevina, vidjeti peto izvješće o provedbi (3)).

1.2. Osnovni podaci

Lokalna se petlja odnosi na fizički kanal između prostorija korisnika i lokalne centrale ili ekvivalentnih sadržaja telekomunikacijskog operatora. Tradicionalno se pojavljuje u obliku para bakrenih žica (jedna parica po normalnoj telefonskoj liniji), ali se sve češće za priključivanje velikih korisnika koriste optički kabeli i druge tehnologije koje se također postupno uvode u lokalnu pristupnu mrežu (4). U određenim su državama članicama izdane ovlasti za izdvajanje lokalne petlje koja se uglavnom koristi za priključivanje onih korisnika kod kojih primjena optičkih vlakana ne predstavlja ostvarivu mogućnost u pogledu isplativosti, kao što su mali i srednji poduzetnici i privatni korisnici.

U svojoj komunikaciji o pregledu za 1999. godinu Komisija je navela da dostupnost pristupa izdvojenoj lokalnoj petlji povećava tržišno natjecanje te da bi, k tomu, mogla ubrzati uvođenje usluga brzog pristupa internetu. Tijekom javnog savjetovanja u vezi s Pregledom ostvaren je široki konsenzus o potrebi pristupa izdvojenoj lokalnoj petlji za nastanak naprednih usluga u konkurentnom okruženju (5).

Ovo je rezultat činjenice da su operatori svoje lokalne pristupne mreže uvodili kroz razdoblje znatnog trajanja, pri čemu su bili zaštićeni isključivim pravima te bili u mogućnosti kroz monopolističke naknade financirati svoje troškove ulaganja. K tomu, nije u svim okolnostima ekonomski izvedivo postići jednaku opću rasprostranjenost infrastrukture za pristup bakrenoj lokalnoj petlji koju kontrolira pozicionirani operator, a alternativne infrastrukture za lokalni pristup (kabelska televizija, bežične lokalne petlje, satelit, itd.) obično ne mogu u razumnome roku doseći jednaku opću rasprostranjenost i konkurentne uvjete. U nedostatku drugih tehničkih i komercijalnih ostvarivih mogućnosti, odbijanje trgovačkog društva u vladajućem položaju koje drži takvu infrastrukturu da osigura pristup može, u okolnostima određenog slučaja i u svjetlu sudske prakse Zajednice, predstavljati povredu članka 82. Ugovora.

2. NAČINI PRISTUPA LOKALNOJ PETLJI

Kako bi se prevladalo spomenuto postojeće ograničeno tržišno natjecanje u području lokalne pristupne mreže, razmatraju se tri načina pristupa lokalnoj petlji:

1. Potpuno izdvajanje lokalne petlje (pristup izdvojenoj bakrenoj parici koji će trećim stranama omogućiti konkurentno pružanje naprednih usluga). Kod potpunog izdvajanja lokalne petlje, bakrena se parica iznajmljuje trećoj strani za njezinu isključivu uporabu. Najmoprimac ima potpunu kontrolu nad odnosom sa svojim korisnikom u pogledu pružanja punog opsega telekomunikacijskih usluga putem lokalne petlje, uključujući uporabu sustava digitalnih pretplatničkih linija (DSL) za aplikacije za brzi prijenos podataka.

2. Zajednička uporaba bakrene linije (pristup izdvojenom spektru visokih frekvencija lokalne petlje koji trećim stranama omogućava konkurentno pružanje usluga i sustava DSL-a). Kod ovog oblika pristupa, pozicionirani operator nastavlja pružati telefonske usluge, dok novi operator pruža usluge brzog prijenosa podataka preko iste lokalne petlje koristeći vlastite brze ADSL modeme. Telefonski je promet odvojen od podatkovnog pomoću razdjelnika koji se nalazi ispred centrale pozicioniranog operatora. Lokalna petlja i dalje je priključena na javnu komutiranu telefonsku mrežu i čini njezin dio.

3. Pristup toku bitova velike brzine (pružanje DSL usluga od strane pozicioniranog operatora) Pristup toku bitova velike brzine odnosi se na situacije u kojima pozicionirani operator uspostavlja pristupnu vezu velike brzine s prostorijama korisnika (npr. postavljanjem odabrane opreme za ADSL i njezinom konfiguracijom u svoju lokalnu pristupnu mrežu) te zatim stavlja ovu pristupnu vezu na raspolaganje trećim stranama i na taj im način omogućuje pružanje usluga velike brzine korisnicima. Pozicionirani operator može također pružati usluge prijenosa svojim tržišnim natjecateljima, prenoseći promet na višu razinu mrežne hijerarhije na kojoj novi operatori već imaju mjesto pristupa mreži (npr. tranzitna centrala). Ova vrsta pristupa u stvari ne uključuje izdvajanje bakrene parice na lokalnoj petlji (ali može koristiti samo više frekvencije bakrene lokalne petlje kao što je navedeno gore pod 2.).

Dodatni tehnički detalji nalaze se u Prilogu.

Komisija smatra da je ova tri načina pristupa lokalnoj petlji potrebno smatrati međusobno upotpunjujućima. Nije dovoljno na raspolaganje staviti samo jedan način pristupa. Oni zajedno služe jačanju tržišnog natjecanja i poboljšanju izbora za sve korisnike, jer omogućuju tržištu da odlučuje o tome koja ponuda u najvećoj mjeri ispunjava potrebe korisnika, uzimajući pri tome u obzir korisničke zahtjeve koji se razvijaju te tehničke zahtjeve i zahtjeve u vezi s ulaganjima sudionika na tržištu.

3. STANJE KONKURENTNOSTI NA TRŽIŠTIMA

U ovom se odjeljku ispituje sadašnje stanje konkurentnosti na tržištima koja su povezana s lokalnom petljom i ekonomska opravdanost izdvajanja lokalne petlje. Usprkos liberalizaciji govorne telefonije od 1. siječnja 1998. u većini država članica tržišna je snaga pozicioniranih operatora ostala bez premca na znatnom dijelu telekomunikacijskih tržišta. Jedan od glavnih razloga ovomu je situacija uskoga grla na tržištima koja su povezana s lokalnom petljom, jer lokalna petlja pozicioniranog operatora predstavlja ključnu infrastrukturu koja pozicioniranim operatorima osigurava povlašteni pristup krajnjim korisnicima za pružanje maloprodajnih telekomunikacijskih usluga.

3.1. Poticajno djelovanje izdvajanja lokalne petlje na jačanje tržišnog natjecanja i gospodarsku učinkovitost

Iako je trgovačko pregovaranje poželjni način sklapanja sporazuma o cijeni pristupa lokalnoj petlji, iskustvo pokazuje da je u većini situacija potrebna intervencija regulatora. Zbog nedostatka tržišnog natjecanja u ovom području, uputno je za nacionalno regulatorno tijelo da nametne obveze na temelju kojih će se cijene određivati prema troškovnoj usmjerenosti i specifičnim načelima i načinima, te tako ostvariti dugoročna održivost i djelotvorno uspješno tržišno natjecanje i osigurati predvidivost za sudionike na tržištu.

Gospodarski poticaji, koji su stvoreni političkim okvirom, a posebno metodologija određivanja cijena, moraju potaknuti sve operatore na odgovarajuća ulaganja kako bi se ostvario cilj povećanog izbora za korisnike. Tako, ako cijena izdvajanja lokalne petlje ne narušava odluku novog operatora o izgradnji ili kupovini, izdvajanje lokalne petlje može potaknuti dugoročno tržišno natjecanje u području infrastrukture, jer novim operatorima omogućuje ispitivanje tržišta prije izgradnje vlastite infrastrukture, te može potaknuti razvoj konkurentnijega i inovativnijega tržišta za jednostavne usluge govorne telefonije i postupno uvođenje lokalnih širokopojasnih usluga (velike brzine). Iako postoji mogućnost da će pozicionirani operator uvesti ove tehnologije u trenutku u kojemu to njemu odgovara, provedba će vjerojatnije brže teći ako je novim operatorima omogućena nadogradnja lokalne petlje pozicioniranog operatora i neposredna ponuda širokopojasnih usluga korisnicima. Ova sloboda dana novim operatorima da uvode usluge neovisno o odlukama operatora u vladajućem položaju snažan je razlog za izdvajanje lokalne petlje umjesto preprodaje, jer kod preprodaje novi su operatori ograničeni na ponudu usluga sličnih onima koje nudi pružatelj u vladajućem položaju.

Važno je uspostaviti okvir za ovlašteni pristup lokalnim petljama pozicioniranog operatora i prateće kontrole za određivanje cijena u odnosu na standard za poboljšanje gospodarske djelotvornosti, omogućavanje širega tržišnog natjecanja i maksimalno povećanje dobrobiti potrošača i korisnika.

3.2. Analiza tržišta – tržišna snaga pozicioniranih operatora – ključna uloga lokalne petlje

U Direktivi o potpunom tržišnom natjecanju (6) Komisija je napravila razliku između raznih maloprodajnih usluga nepokretne telefonije: početni priključak, mjesečna naknada, lokalni pozivi, regionalni pozivi i međumjesni pozivi. Osim što je kategorije usluga potrebno pozorno pratiti, posebno uzimajući u obzir brzinu tehnoloških promjena, i redovito ponovno procjenjivati od slučaja do slučaja, ove usluge u sadašnjem trenutku ne mogu normalno zamjenjivati jedna drugu te se stoga smatra da tvore različita mjerodavna tržišta.

Lokalna petlja u prvome redu predstavlja infrastrukturu koja omogućuje pružanje maloprodajnih telekomunikacijskih usluga. Uključene su dvije kategorije tržišta maloprodajnih usluga:

— prvu čine tradicionalne maloprodajne usluge nepokretne telefonije koje se nude privatnim korisnicima, stručnjacima, malim i velikim poduzetnicima. Ovo je tržište već dobro razvijeno i sazrelo,

— druga je novo tržište u nastanku koje se sastoji od telekomunikacijskih usluga velike brzine prijenosa koje se mogu pružati na lokalnoj petlji u obliku DSL usluga.

K tomu, lokalna je petlja roba kojoj se može odrediti cijena i koja se može iznajmiti tržišnim natjecateljima: to znači da od trenutka davanja pristupa ovome dijelu mreže pozicioniranog operatora dolazi do razvoja novog pristupnog tržišta, a to je također mjerodavno tržište koje je potrebno uzeti u razmatranje.

Kao rezultat liberalizacije usluga govorne telefonije od 1. siječnja 1998. u većini su se država članica ponude usluga novih operatora brzo razvile, a posebno na tržištu međunarodnih poziva i, u manjoj mjeri, na tržištu regionalnih poziva. Istodobno, uzimajući u obzir troškove ulaganja u infrastrukturu lokalne pristupne mreže i/ili ovisnost ponude usluga o pozicioniranom operatoru, tržišno natjecanje u pružanju punog opsega usluga govorne telefonije (uključujući tržišta za priključak, mjesečnu naknadu i lokalne pozive) usmjereno je na poslovne korisnike u gradskim područjima. Kao rezultat, svako od ovih tržišta ima znatno drukčiju situaciju po pitanju tržišnog natjecanja, a pozicionirani operatori, iako se njihov udjel na tržištima međunarodnih i regionalnih poziva smanjio, još uvijek pružaju veliki dio usluga pristupa krajnjim korisnicima – priključak i iznajmljivanje linije – i drže udjel na tržištu lokalnih poziva koji, osim u Ujedinjenoj Kraljevini, uvelike premašuje 90 %, a u većini slučajeva je blizu 100 %.

Lokalna pristupna mreža pozicioniranih operatora (tj. bakrene parice pomoću kojih su krajnji korisnici priključeni na najbliži razdjelnik) nije jedina tehnička infrastruktura koja omogućuje pružanje maloprodajnih usluga krajnjim korisnicima. Postoje i druge mogućnosti, kao što su optička mreža, bežične petlje ili nadograđene mreže kabelske televizije. Međutim, nijedna od ovih mogućnosti ne može se smatrati ekvivalentom. Optičke su mreže u ovom trenutku konkurentne samo u području prijenosnih veza od korisnika prema mreži i, kada je riječ o maloprodajnoj distribucijskoj mreži, u posebnim granama industrije, kao što su mreže koje povezuju uredske zgrade i usko određena zemljopisna područja. Čini se da su bežične petlje u bližoj i srednjoročnoj budućnosti najpogodnije za rješavanje specifičnih potreba stručnih korisnika i malih poduzetnika ili pojedinačnih krajnjih korisnika s posebnim potrebama, ali će i dalje ostati neekonomične za potrebe velike većine privatnih korisnika. Kabelske mreže, izrađene za jednosmjernu televiziju, zahtijevaju skupocjenu nadogradnju za pružanje dvosmjernih telekomunikacijskih usluga, dok pružanje usluga velike brzine putem kabela uključuje korisnike koji zajednički koriste kapacitet kabelskog kanala, što znači da brzi prijenos podataka pomoću kabelskog modema ne nudi jednaki kapacitet kao bakrena parica koja je nadograđena DSL tehnologijama i namijenjena svakom pojedinačnom krajnjem korisniku. K tomu, kabelske mreže obično ne pokrivaju čitavo područje države, osim možda u nekoliko zemalja u kojima je potrebno procijeniti situaciju u vlastitim okvirima, a što bi omogućilo novim operatorima pružanje usluga na istim zemljopisnim tržištima na kojima su i pozicionirani operatori, bilo da je riječ o maloprodajnim uslugama tradicionalne govorne telefonije ili novim DSL uslugama. Druge inovativne tehnologije, kao što je uporaba električne mreže, u sadašnjem trenutku ne izgledaju kao, u tehničkom i gospodarskom smislu, ostvariva alternativna rješenja. S vremenom se to može promijeniti, ali u sadašnjem trenutku nijedna od ovih alternativnih mreža, pa čak ni njihova kombinirana uporaba, ne može se na nacionalnoj razini smatrati alternativom bakrenoj parici pozicioniranog operatora za potrebe pružanja maloprodajnih uskopojasnih i širokopojasnih usluga.

Mreže lokalnih petlji pozicioniranih operatora razvijale su se na nacionalnoj razini, u svakoj od država članica. Novi operatori imaju dozvole koje su im izdala nacionalna tijela i od njih se očekuje da se nadmeću na nacionalnim tržištima. Stoga, zemljopisno tržište na kojemu bi se, kada ne bi postojala situacija uskoga grla, tržišno natjecanje normalno razvijalo je nacionalno područje svake od država članica: ovo se već događa kod međunarodnih i međumjesnih poziva, kod kojih, zahvaljujući pristupu kroz međusobno povezivanje, ne postoji situacija uskoga grla koja ometa uvođenje ponuda novih operatora na nacionalnoj razini. Situacija uskoga grla, do koje je došlo u pružanju usluga pristupa i lokalnih poziva te sada u pružanju usluga velike brzine prijenosa, ne sprečava nove operatore da u ograničenoj mjeri razvijaju lokalne mreže, kao na primjer mreže u gusto naseljenim gradskim područjima, ali s takvim mrežama novi operatori obično nisu u mogućnosti na nacionalnoj se razini ravnopravno nadmetati s pozicioniranim operatorima koji također pružaju jednaki potpuni opseg usluga (vidjeti u nastavku teksta). U skladu s postojećom sudskom praksom, područje država članica čini znatan dio zajedničkog tržišta.

Stoga, bez pristupa izdvojenoj lokalnoj petlji pozicioniranih operatora i usprkos velikim koracima koji su napravljeni u posljednje vrijeme, kao što je uvođenje predodabira operatora za telefonske pozive, novi operatori nisu u mogućnosti nadmetati se na nekoliko tržišta, uključujući i pružanje usluga velike brzine prijenosa većini krajnjih korisnika. Ova se situacija dugoročno može promijeniti. Nova se kretanja moraju pozorno pratiti.

Pozicionirani operatori uživaju vladajući položaj na tradicionalnom – uskopojasnom – tržištu telefonskih usluga. Ovo je jasno iz istraživanja tržišnih udjela pozicioniranih operatora – najtradicionalnijega načina za procjenu vladajućeg položaja. U svakom slučaju, tržišni udjel pozicioniranog operatora uvelike premašuje 50 %, čak i na tržištu s najjačim tržišnim natjecanjem (međunarodni pozivi) na najotvorenijem zemljopisnom tržištu, Ujedinjenoj Kraljevini, gdje je liberalizacija počela već u 1980-im godinama. Kako je navedeno gore, na ostalim tržištima, kao što je tržište lokalnih poziva, tržišni udjeli pozicioniranih operatora u većini su slučajeva uvelike iznad 90 %, a često blizu 100 %.

Iako međusobno povezivanje i odabir operatora omogućuju otvaranje tržišnog natjecanja na tržištima međumjesnih i međunarodnih poziva, lokalna petlja je ključna infrastruktura za pružanje usluga pristupa krajnjim korisnicima (tj. priključka i iznajmljene linije) i ostaje pod kontrolom pozicioniranog operatora. Usprkos tomu što u nekim državama predodabir operatora omogućuje i drugim operatorima da pružaju usluge lokalnih poziva (započinjanja poziva), tamo gdje to još nije moguće lokalna petlja također predstavlja ključnu infrastrukturu za pružanje usluga lokalnih poziva. Stoga je lokalna petlja usko grlo infrastrukture za distribuciju maloprodajnih usluga pristupa na nacionalnoj razini i, u većini slučajeva, usluga lokalnih poziva, koje čine dva mjerodavna tržišta nezamjenjivih usluga.

Situacija na novim tržištima za usluge prijenosa velike brzine manje je očita. Međutim, i tamo gdje se već nude usluge prijenosa velike brzine prisutnost pozicioniranih operatora već je jaka i oni bi, u sadašnjim uvjetima, mogli učvrstiti svoj vladajući položaj i na ovom novom tržištu, zahvaljujući povlaštenom pristupu krajnjim korisnicima preko postojeće nacionalne mreže bakrenih parica.

Tako se čini da kontrola nad lokalnom petljom pozicioniranih operatora u cijeloj državi pozicioniranim operatorima daje značajnu prednost u zadržavanju vladajućeg položaja na postojećim maloprodajnim tržištima govorne telefonije, usprkos liberalizaciji, ili u uspostavljanju sličnih položaja na novim tržištima širokopojasnih usluga koja su u nastanku. Bakrena parica pozicioniranog operatora ključna je infrastruktura za pružanje: (i) maloprodajnih usluga pristupa govornoj telefoniji, uključujući završavanje poziva; (ii) usluga lokalnih poziva (započinjanja poziva) (7) i (iii) širokopojasnih usluga krajnjim korisnicima. Ove usluge čine tri odvojena mjerodavna tržišta.

Uzimajući u obzir potrebna ulaganja, apsolutni trošak stvaranja mreže koja bi bila jednaka mreži pozicioniranog operatora sa sličnom pokrivenošću stanovništva na nacionalnoj razini, vjerojatno će predstavljati prepreku za ulazak svakog tržišnog natjecatelja. Čini se da je ova infrastruktura sa sadašnjim tehnologijama (8) ekonomski nepraktična ili je njezino dupliciranje neopravdano teško na nacionalnoj razini (9) u razumnom roku, čak i za najvažnije tržišne natjecatelje postojećih pozicioniranih operatora, a posebno pozicioniranih operatora iz drugih država članica, koji razvijaju svoje djelatnosti u susjednim europskim državama, bilo sami ili u suradnji s drugima.

Odbijanjem da tržišnim natjecateljima osigura pristup lokalnoj petlji pozicionirani će operator vjerojatno novim operatorima uskratiti mogućnost da se natječu na nacionalnome tržištu (10) za tri utvrđene usluge, a novi će operatori vjerojatno biti ograničeni na regionalna i lokalna tržišta na kojima su uspjeli izgraditi alternativne mreže. Vjerojatnost da će u razumnom razdoblju sve takve alternativne mreže, kada se udruže, moći ravnopravno konkurirati nacionalnoj mreži bakrenih parica pozicioniranog operatora i obuhvatiti jednaku cjelokupnu populaciju korisnika vrlo je mala. Stoga se smatra da je lokalna petlja u ovom trenutku bitna te je tržišnim natjecateljima potreban pristup lokalnoj petlji, kako bi se na nacionalnoj razini mogli ravnopravno nadmetati s pozicioniranim operatorima na tri utvrđena tržišta maloprodajnih usluga i obuhvatiti jednaku populaciju korisnika.

Uzimajući u obzir brzinu tehnoloških promjena i kretanja na tržištu koji utječu na tehničku i ekonomsku procjenu drugih mogućnosti u odnosu na bakrenu paricu, možda je potrebno pregledati sadašnju analizu ne dovodeći u pitanje odluke koje se odnose na pojedinačne slučajeve.

4. PRIMJENA PRAVILA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

4.1. Obveza operatora u vladajućem položaju da, u skladu s pravilima za zaštitu tržišnog natjecanja, dodijeli pristup lokalnoj petlji

Odbijanje da se tržišnim natjecateljima koji su ga zatražili dodijeli pristup lokalnoj petlji, vjerojatno podrazumijeva različite oblike zlouporabe vladajućeg položaja u skladu s člankom 82. Ugovora.

— Odbijanje poslovanja: na tri utvrđena mjerodavna tržišta, na kojima je pozicionirani operator jedini pružatelj usluga preko lokalne petlje, odbijanje da se tržišnim natjecateljima omogući pristup lokalnoj petlji pozicioniranog operatora može u određenim okolnostima biti u suprotnosti s člankom 82. ako se na taj način sprečava tržišno natjecanje na mjerodavnim nacionalnim tržištima i ako je pristup neophodan za pružanje usluga krajnjim korisnicima na nacionalnoj razini, što se čini da je slučaj sada. Operator u vladajućem položaju morao bi svim tržišnim natjecateljima omogućiti pristup lokalnoj petlji pod ništa manje povoljnim uvjetima od uvjeta za vlastite aktivnosti usmjerene prema korisniku. Pod određenim skupom uvjeta moguće je zatražiti pristup lokalnoj petlji: — u mreži pozicioniranog operatora mora na raspolaganju biti dovoljno kapaciteta za osiguravanje pristupa, — odbijanje pristupa ograničilo bi nastanak novih usluga ili spriječilo tržišno natjecanje na mjerodavnim tržištima, kako je navedeno gore, — podnositelj zahtjeva spreman je platiti nediskriminirajuću cijenu za pristup, — i ne postoji objektivno opravdanje za odbijanje pristupa.

— Diskriminacija: na tri utvrđena mjerodavna tržišta na kojima je pozicionirani operator već omogućio pristup lokalnoj petlji barem jednom operatoru, čak i ako je to jedno od vlastitih povezanih društava, odbijanje pristupa može u određenim okolnostima predstavljati diskriminaciju i zlouporabu vladajućeg položaja.

— Ograničenje proizvodnje, tržišta ili tehničkog razvoja na štetu potrošača. Odbijanje pristupa u obliku zajedničkog pristupa ili potpunog izdvajanja može u određenim okolnostima ograničiti razvoj tržišta u nastanku, kao što su telekomunikacijske ili internetske usluge velike brzine prijenosa ili onemogućiti razvoj tržišnog natjecanja na postojećim tržištima, kao što su usluge tradicionalne govorne telefonije. Pozicionirani se operator, ako za omogućavanje zajedničkog pristupa uslugama velike brzine prijenosa (vidjeti točku 2.) kao uvjet postavlja daljnje pružanje vlastitih uskopojasnih telekomunikacijskih usluga istim krajnjim korisnicima i ako pri tome odbija potpuno izdvojiti lokalnu petlju, može ponašati na način koji predstavlja zlouporabu. Takvo bi ograničenje dovelo do narušavanja tržišnog natjecanja, jer bi tržišnim natjecateljima ograničilo mogućnost ulaska na tržište ili razvijanja vlastitih djelatnosti, te bi, uzimajući u obzir činjenicu da je lokalna petlja uspješno u potpunosti izdvojena u brojnim državama, moralo biti objektivno opravdano.

4.2. Obveze operatora u vladajućem položaju u vezi s uvjetima pristupa i određivanja cijena

Ako operatori u vladajućem položaju formalno ne odbiju djelomično ili potpuno izdvajanje lokalne petlje na zahtjev, ali odrede skup uvjeta za pristup kojima se ograničava tržišno natjecanje, mogu se pojaviti drugačiji oblici zlouporabe koji također predstavljaju povredu članka 82. Ugovora.

— Kašnjenja. Pristup je potrebno, u uobičajenim okolnostima, dodijeliti odmah. Ako dođe do kašnjenja u dodjeli pristupa, pozicionirani bi operatori u praksi mogli za sebe rezervirati tržište usluga velike brzine prijenosa zasnovanih na DSL tehnologijama koje je u nastanku i na taj način proširiti svoj vladajući položaj na mrežu u ovome novome području djelovanja ili odgoditi mogućnost za tržišne natjecatelje da se ravnopravno nadmeću na nekoliko mjerodavnih tržišta govorne telefonije. Učinci takvih kašnjenja bez objektivnih razloga mogu, stoga, barem kratkoročno biti jednaki učincima izravnog odbijanja dodjele pristupa te se protiv njih može djelovati u skladu s člankom 82. po istoj osnovi kao i kod odbijanja.

— Diskriminacija. Nedopuštena diskriminacija može poprimiti različite oblike, kao što su diskriminirajuće cijene, kašnjenje u dodjeli pristupa ili kašnjenje u otklanjanju tehničkih problema u vezi s pristupom, tehničkom konfiguracijom pristupa i, u posebnim slučajevima, pristupa lokalnoj petlji (npr. ako pristup ne uključuje usluge operativnog sustava i podrške ili druge funkcije koje pozicionirani operator koristi prilikom ponude usluga preko lokalne petlje), diskriminacija uz koju je kolokacija (ili nije) uključena u ponudu. Takva djelovanja mogu predstavljati diskriminirajuće ponašanje u skladu s člankom 82. točkom (c).

— Cjenovna zlouporaba. Cijene mogu predstavljati drugi način na koji pozicionirani operator ograničava tržišno natjecanje, iako je formalno dodijelio pristup lokalnoj petlji. Potencijalne zlouporabe cijena mogu se pojaviti u tri glavne kategorije. Prekomjerne cijene pristupa petlji, predatorske cijene usluga koje se nude krajnjim korisnicima ili ograničavanje marže između ovih dviju cijena mogu predstavljati povrede članka 82. Ugovora. Opseg ograničavanja marži vjerojatno je veći ako tarife pozicioniranih operatora nisu još u potpunosti usklađene na osnovi pokrića troškova.

5. PRIMJENA POSEBNIH PRAVILA ZA SEKTOR (NAČELA OTVORENOG PRISTUPA MREŽI (ONP))

5.1. Općenito

Okvir načela otvorenog pristupa mreži (ONP) odnosi se na usklađivanje uvjeta za otvoreni i djelotvoran pristup i uporabu javnih telekomunikacijskih mreža i, ako je primjenjivo, javnih telekomunikacijskih usluga. Direktivama o ONP-u utvrđeni su uvjeti za pristup i uporabu posebnih vrsta mreža i/ili usluga; tako su Direktivom o iznajmljenim vodovima (11) uređeni pristup prijenosnim kapacitetima iznajmljenih vodova i njihova uporaba, Direktivom o govornoj telefoniji (12) uređeni su pristup javnim telefonskim mrežama i uslugama i njihova uporaba, uključujući poseban inovativni pristup, a Direktivom o međusobnom povezivanju (13) općenito su uređeni međusobno povezivanje javnih telekomunikacijskih mreža i usluga i pristup javnim telekomunikacijskim mrežama i uslugama.

„Pristup mreži” u smislu u kojem se koristi u Direktivama o ONP-u znači stavljanje dijela ili dijelova postojeće mreže na raspolaganje drugim stranama za njihovu uporabu, ali on ne uključuje uplitanje u vlasništvo nad mrežnim elementom/elementima. Obveze iz posebnih Direktiva za sektor u vezi s rješavanjem ili ispunjavanjem zahtjeva za pristup mreži (koje se primjenjuju na proglašene operatore sa znatnijom tržišnom snagom) ne obvezuju pozicionirane operatore na osiguravanje pristupa potpuno izdvojenoj lokalnoj petlji, iako se ovime ne dovode u pitanje obveze osiguravanja „pristupa” koje se mogu nametnuti operatorima u vladajućem položaju na temelju pravila za zaštitu tržišnog natjecanja. Samo su Direktivom o iznajmljenim vodovima proglašeni operatori ovlašteni iznajmljivati prijenosne kapacitete trećim stranama za njihovu vlastitu uporabu na osnovi usklađenih uvjeta.

5.2. Poseban pristup mreži

Zajednički pristup spektru visokih frekvencija lokalne petlje obuhvaćen je člankom 16. Direktive o govornoj telefoniji i člankom 4. Direktive o međusobnom povezivanju. Usluge pristupa toku bitova velike brzine obuhvaćene su člankom 16. Direktive o govornoj telefoniji i odredbom o pripadajućem prijenosnom kapacitetu (sporednoj vezi) iz članka 10. Direktive o iznajmljenim vodovima. Pristup potpuno izdvojenoj lokalnoj petlji obuhvaćen je Direktivama o ONP-u.

Ako proglašeni operator sa znatnijom tržišnom snagom omogućava, na temelju Direktive o govornoj telefoniji, zajednički pristup lokalnoj petlji za potrebe pružanja vlastitih usluga, on si dodjeljuje poseban pristup mreži jer uporabljuje javnu nepokretnu telefonsku mrežu za pružanje javno dostupnih telekomunikacijskih usluga. U takvim okolnostima proglašeni operator mora primjenjivati slične uvjete na organizacije koje pružaju slične usluge i mora osigurati sadržaje za poseban pristup mreži i podatke o takvom pristupu za druge strane pod jednakim uvjetima i uz jednaku kvalitetu koje osigurava pri pružanju vlastitih usluga ili usluga svojih povezanih društava ili partnera (Direktiva 98/10/EZ, članak 16. stavak 7.).

Ako proglašeni operator sebi već nije omogućio takav pristup, on mora barem rješavati (14) razumne zahtjeve za poseban pristup mreži. Uzimajući u obzir da je većina operatora EU-a sebi dodijelila zajednički pristup lokalnoj petlji za vlastite usluge, zahtjev za takav pristup koji podnosi novi operator, ne može se smatrati neopravdanim. Nadalje, obvezu rješavanja zahtjeva za pristup moguće je odbiti ako su ispunjena oba sljedeća uvjeta (članak 16. stavak 1.):

— postoje tehnički i komercijalno izvedive alternative posebnom pristupu mreži za koji je podnesen zahtjev, i

— traženi pristup nije primjeren u odnosu na resurse koji stoje na raspolaganju za ispunjavanje zahtjeva.

Budući da se zajednički pristup primjenjuje na postojeće lokalne petlje, on samo u rijetkim slučajevima zahtijeva resurse koji nisu na raspolaganju za ispunjavanje zahtjeva te stoga u većini slučajeva nisu ispunjena oba zahtjeva za odbijanje pristupa. Svako takvo odbijanje potrebno je opravdati po načelu „od linije do linije”.

5.3. Usluge toka bitova velike brzine

Pružanje usluga toka bitova velike brzine nije propisano pravom Zajednice, ali ako je pozicionirani operator osigurao DSL usluge toka bitova za vlastite usluge, društvo-kći ili treću stranu, tada, u skladu s pravom Zajednice, mora također omogućiti takve oblike pristupa i drugima pod transparentnim i nediskriminirajućim uvjetima (Direktiva 98/10/EZ, članak 16. stavak 7.).

Pristup toku bitova velike brzine ne može se smatrati ekonomski ili tehnički ekvivalentnim osiguravanju pristupa bakrenoj parici na lokalnoj petlji, jer usluga toka bitova velike brzine zahtijeva od novog operatora uporabu modema i druge opreme velike brzine prijenosa koje osigurava pozicionirani operator, što posljedično utječe na ekonomičnost usluge i ograničava vrstu modema koji korisnik novog operatora može kupiti ili iznajmiti (15).

5.4. Prijenosni kapacitet iznajmljenog voda

Proglašeni operatori sa znatnijom tržišnom snagom u nepokretnoj javnoj telefonskoj mreži također su proglašeni za operatore sa znatnijom tržišnom snagom na temelju Direktive o iznajmljenim vodovima (16) 92/44/EEZ. Kao takvi, oni su obvezni drugima osigurati iznajmljeni prijenosni kapacitet uz jednake uvjete i kvalitetu kao i za vlastite usluge ili usluge svojih društava-kćeri ili partnera (Direktiva o iznajmljenim vodovima 92/44/EEZ, članak 8. stavak 2.).

Kada proglašeni operator pruža uslugu toka bitova velike brzine, on obično prenosi promet korisnika na jednu ili više točaka na kojima se pružatelji usluga mogu međusobno povezati, tako da pružatelji usluga ne moraju graditi vlastitu mrežu do svih sadržaja koji su ekvivalentni lokalnim centralama. Ako je u tu svrhu unutar operatora osiguran iznajmljeni kapacitet, primjenjuje se odredba o nediskriminaciji iz članka 8. stavka 2. Direktive 92/44/EEZ.

5.5. Kolokacija

Radi učinkovitosti, osiguravanje prava na pristup izdvojenoj lokalnoj petlji mora biti popraćeno osiguravanjem prava na kolokaciju. Nacionalna regulatorna tijela moraju poduzeti mjere kojima će osigurati da treće strane koje su dobile pristup izdvojenoj lokalnoj petlji također mogu smjestiti opremu u prostorije operatora s lokalnom petljom. Člankom 11. Direktive o međusobnom povezivanju 97/33/EZ državama se članicama priznaju prava na uređivanje kolokacije. Ako zbog prostornih ograničenja fizička kolokacija nije moguća, nacionalna regulatorna tijela mogu tražiti njezino osiguravanje kroz međumrežno povezivanje („in-span”) (ponekad nazvano virtualna kolokacija) kod kojega se trećim stranama omogućuje da povežu svoju opremu koja je postavljena na lokaciji u blizini. Studija provedena za Komisiju dala je niz preporuka i praktičnih smjernica za nacionalna regulatorna tijela i operatore u vezi s provedbom kolokacije (17).

Regulatori moraju riješiti pitanje jednokratnih troškova prikapčanja te troškova kolokacije, budući da su to dijelovi cjelokupnog paketa za novog operatora koji želi iskoristiti dostupnost izdvojenih lokalnih petlji. Najprimjereniji način povrata takvih jednokratnih troškova je kroz plaćanje fiksne naknade unaprijed. Kad pozicionirani operator nadoknađuje nastale troškove kroz određeno razdoblje, bilo bi normalno ugraditi faktor rizika u izračunatu naknadu.

6. OBVEZE NACIONALNIH REGULATORNIH TIJELA I TIJELA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

Nacionalnim je regulatornim tijelima, koja su u svim državama članicama EU-a uspostavljena na osnovi nacionalnih propisa donesenih u svrhu transponiranja direktiva EZ, povjerena je primjena telekomunikacijskih propisa specifičnih za sektor. Politika Zajednice je da potiče tržišno natjecanje u području infrastrukture te tržišno natjecanje u području usluga, a nacionalna regulatorna tijela dužna su prilikom svog djelovanja to poštivati. Nacionalna regulatorna tijela također mogu razmotriti uvođenje postupka za „brzo” rješavanje sporova kojim će omogućiti rješavanje sporova oko izdvojenog pristupa u najkraćem roku.

Nacionalna regulatorna tijela imaju posebnu ulogu u definiranju niza uvjeta i zahtjeva koji će se primjenjivati na ponude pozicioniranih operatora za pristup izdvojenoj lokalnoj petlji. U pogledu cijena i troškova, tijekom provedbe načela transparentnosti i troškovne usmjerenosti u vezi s pristupom lokalnim petljama pozicioniranih operatora, ona moraju poštivati sljedeća načela:

— pravila za određivanje troškova i cijena moraju biti transparentna i objektivna,

— na osnovi pravila za određivanje cijena pozicionirani operatori moraju biti u mogućnosti pokriti vlastite troškove i ostvariti razuman povrat,

— cijene lokalnih petlji potrebno je određivati u skladu s ciljem jačanja pravednog i održivog tržišnog natjecanja i osiguravanja djelotvornih poticaja za ulaganja u infrastrukturu za alternativne lokalne pristupne mreže (18),

— pravilima za određivanje cijena potrebno je spriječiti narušavanje tržišta, a posebno ograničavanje marže između veleprodajnih i maloprodajnih cijena usluga koje nudi pozicionirani operator.

U nekim slučajevima ova načela mogu biti u suprotnosti jedna s drugima, posebno u situacijama kada maloprodajne tarife pozicioniranih operatora nastavljaju narušavati tržište, kao rezultat naslijeđene neravnoteže tarifa i stalnih ograničenja u pogledu uravnoteženja tarifa. U takvim okolnostima, nacionalna regulatorna tijela mogu razmotriti prijelazne mjere kojima će se kratkoročno izbjeći narušavanje tržišnog natjecanja, a dugoročno postići njegovu zaštitu.

Pravila zaštite tržišnog natjecanja EU-a nastavljaju se primjenjivati uz posebne propise za sektor, a nacionalna regulatorna tijela, kao i sva ostala javna tijela, obvezna su poštivati odredbe Ugovora o EZ (19). Komisija je stoga u Obavijesti o pristupu (20) navela da nacionalna regulatorna tijela, kada donose odluke o pojedinačnim sporazumima o pristupu, moraju poštivati kako pravila za ONP specifična za sektor, tako i opća pravila za zaštitu tržišnog natjecanja. Odluke koje nacionalna regulatorna tijela donose pri provedbi posebnog zakonodavstva za sektor predmetom su ispitivanja u svjetlu pravila zaštite tržišnog natjecanja EU-a. Jednaka se načela također primjenjuju kada je riječ o nacionalnim tijelima za zaštitu tržišnog natjecanja. U odnosu na poduzetnike u državnom vlasništvu i poduzetnike kojima je država članica dodijelila posebna ili isključiva prava, člankom 86. Ugovora od država se članica posebno zahtijeva da ne donose niti ostavljaju na snazi mjere koje su u suprotnosti s pravilima Ugovora, a posebno s pravilima za zaštitu tržišnog natjecanja. U širem smislu, kada je riječ o svim poduzetnicima, od država se članica, na temelju članka 10. Ugovora, zahtijeva da osiguraju ispunjavanja obveza proizašlih iz Ugovora i da se suzdrže od svih mjera kojima bi mogle ugroziti postizanje njegovih ciljeva.

Sud je posebno presudio (21) da se članak 10. (prethodno članak 5.) i članak 86. (prethodno članak 90.) Ugovora o EEZ-u moraju tumačiti kao:

i. zabrana nacionalnim tijelima da potiču sklapanje sporazuma o tarifama u suprotnosti s člankom 81. stavkom 1. ili člankom 82. Ugovora, ovisno o slučaju;

ii. sprečavanje navedenih tijela da izdaju odobrenja za tarife proizašle iz takvih sporazuma.

Ovo se također primjenjuje na svako djelovanje koje predstavlja povredu članka 82. Komisija ispituje održavaju li ili donose li države članice, a posebno nacionalna regulatorna tijela ili tijela za zaštitu tržišnog natjecanja, mjere koje su u suprotnosti s pravilima zaštite tržišnog natjecanja Zajednice te krše li time članak 86. Ugovora u vezi sa člankom 82. ili članak 10. Ugovora u vezi sa člankom 82. U tom slučaju Komisija postupa na odgovarajući način.

7. ZAKLJUČAK

Osiguravanje pristupa lokalnoj petlji za sve nove operatore povećava razinu tržišnog natjecanja i tehnoloških inovacija u vezi s lokalnom pristupnom mrežom, što zauzvrat potiče konkurentno pružanje potpunog opsega telekomunikacijskih usluga korisniku, od usluga jednostavne govorne telefonije do širokopojasnih multimedijskih usluga i usluga brzog pristupa internetu.

Ova tri načina pristupa lokalnoj petlji iz točke 2., upotpunjuju jedan drugi i moraju biti dostupni kao tržišne ponude. Zajedno, oni služe jačanju tržišnog natjecanja i poboljšanju izbora za sve korisnike, budući da omogućuju tržištu da odluči koja ponuda najbolje zadovoljava potrebe korisnika, uzimajući u obzir dinamične zahtjeve korisnika te tehničke zahtjeve sudionika na tržištu i zahtjeve u vezi s ulaganjima. Na taj se način potiče postupno uvođenje usluga brzog pristupa internetu za male poduzetnike i potrošače, što će olakšati rast elektroničke trgovine i elektroničkog poslovanja.

U svakom slučaju, primjenjuju se pravila za zaštitu tržišnog natjecanja, a odbijanje operatora u vladajućem položaju da otvori lokalnu petlju tržišnim natjecateljima koji zahtijevaju pristup, može uključivati različite oblike zlouporabe vladajućeg položaja u skladu s člankom 82. Ugovora, kao što je odbijanje djelovanja i ograničavanje proizvodnje, tržišta i tehničkog razvoja na štetu potrošača. Ako je pristup omogućen, za uspješno otvaranje lokalne petlje za razvoj konkurentnog tržišta telekomunikacijskih usluga, a posebno usluga velike brzine prijenosa, od ključne su važnosti pravedni i nediskriminirajući uvjeti pristupa. To zahtijeva pozorno praćenje kašnjenja, cijena i ugovornog uređivanja između pozicioniranih i novih operatora.

Komisija je uvjerena da će preporučeno izdvajanje lokalne petlje biti sljedeći veliki korak naprijed prema konkurentnijim i uspješnijim telekomunikacijskim tržištima te da će olakšati ubrzani razvoj internetskih usluga.

(1) COM(1999) 539. http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/review99/review99en.pdf.

(2) SL … (treba se objaviti).

(3) COM(1999) 537, 11. studenoga 1999., Peto izvješće o provedbi telekomunikacijskoga regulatornog paketa, vidjeti http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/5threport.html.

(4) Bežične lokalne petlje, elektroenergetske mreže, itd., uz mreže kabelske televizije.

(5) Komunikacija Komisije o rezultatima javnoga savjetovanja o pregledu komunikacija za 1999. godinu (COM(2000)…).

(6) Direktiva 96/19/EZ, uvodna izjava 20. (SL L 74, 22.3.1996., str. 13.).

(7) Tamo gdje odabir i predodabir operatora još nisu dostupni za usluge lokalnih poziva (započinjanja poziva).

(8) Vidjeti presudu Suda EZ-a od 26. listopada 1998.Oscar Bronner GmbH & Co. KG v Mediaprint Zeitungs- und Zeitschriftenverlag GmbH & Co. KG, Mediaprint Zeitungsvertriebsgesellschaft mbH & Co. KG i Mediaprint Anzeigengesellschaft mbH & Co. KG. Predmet C-7/97, stavak 44.

(9) Osim možda u najmanjoj državi EU-a, Luksemburgu.

(10) Vidjeti presudu u predmetu Oscar Bronner, stavak 38.

(11) Direktiva Vijeća 92/44/EEZ od 5. lipnja 1992. o primjeni načela otvorenog pristupa mreži za iznajmljene vodove (SL L 165, 19.6.1992., str. 27.), kako je izmijenjena Direktivom 97/51/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 1997. (SL L 295, 29.10.1997., str. 23.) i Odlukom Komisije 98/80/EZ od 7. siječnja 1998. (92/44/EEZ, SL L 14, 20.1.1998., str. 27.).

(12) Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 98/10/EZ od 26. veljače 1998. o primjeni otvorenog pristupa mreži za govornu telefoniju (SL L 101, 1.4.1998., str. 24.).

(13) Direktiva 97/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 1997. o međusobnom povezivanju u telekomunikacijama u pogledu osiguranja temeljne usluge i interoperabilnosti putem primjene načela Otvorenog pristupa mreži (ONP), (SL L 199, 26.7.1997., str. 32.), kako je izmijenjena Direktivom 98/61/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 1998. o prenosivosti broja operatora i predodabiru operatora (SL L 268, 3.10.1998., str. 37.).

(14) Direktivom 98/10/EZ nametnuta je obveza „rješavanja” zahtjeva. Direktivom 97/33/EZ nametnuta je stroža obveza „ispunjavanja” zahtjeva.

(15) Međunarodna normizacija još nije dosegla stupanj na kojemu može jamčiti interoperabilnost između DSL sustava različitih proizvođača bez značajnih gubitaka u kvaliteti usluga.

(16) Vidjeti ISPO http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/commen.htm#misc

1. siječnja 2000. – Podaci primljeni od država članica u vezi s organizacijama sa znatnijom tržišnom snagom.

(17) Vidjeti http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/Study-en.htm

Siječanj 1999. „Preporučeno postupanje vezano uz kolokaciju i zajedničku uporabu drugih sadržaja za telekomunikacijsku infrastrukturu” – studija koju je proveo Eutelis Consult/Horrocks Technology/Tera Consultants.

(18) Ovo je u načelu moguće osigurati kroz sustav određivanja cijena koji se zasniva na tekućim troškovima. Tekući troškovi su troškovi izgradnje učinkovite moderne ekvivalentne infrastrukture i pružanja takve usluge po današnjim cijenama.

(19) Vidjeti predmet 66/86 (Ahmed Saeed).

(20) Vidjeti Obavijest o pristupu, stavak 19.

(21) Vidjeti gore navedeni predmet 66/86 (Ahmed Saeed), stavak 58.

PRILOG

Tehnička analiza pristupa lokalnoj petlji

1. NAČINI PRISTUPA IZDVOJENOJ LOKALNOJ PETLJI

1.1. Potpuno izdvajanje lokalne petlje

Kod potpunog izdvajanja lokalne petlje, bakrena se parica iznajmljuje trećoj strani za njezinu isključivu uporabu. Najmodavac gubi kontrolu nad odnosom sa svojim korisnikom u vezi s pružanjem komunikacijskih usluga, a sve obveze najmodavca u vezi s osnovnom uslugom prestaju važiti u odnosu na tog specifičnog korisnika.

Primjeri uporabe:

Primjer i.: Korisnik želi promijeniti pružatelja telefonskih usluga i/ili usluga iznajmljivanja linije, a novi operator koristi izdvojenu lokalnu petlju te na taj način preuzima pretplatnika od pozicioniranog operatora i pruža konkurentske usluge. (Kako je gore navedeno, malo se novih operatora sada ograničava na ponudu jednostavnih telefonskih usluga ove vrste: oni radije pružaju širokopojasne podatkovne usluge ili imaju ponudu s više govornih i podatkovnih usluga.)

Lokalna petlja

MDF (glavni razdjelnik)

Lokalna centrala pozicioniranog operatora

Telefonska mreža

Telefonska mreža

Prema centrali novog operatora

Ponovna konfiguracija prijašnje veze

Primjer ii.: Novi operator koristi izdvojenu lokalnu petlju kako bi korisniku preko druge linije pružao podatkovne usluge velike brzine prijenosa uz uporabu bilo kojega tipa DSL modema. Korisnik zadržava pozicioniranog operatora kao pružatelja telefonskih usluga preko prve linije.

XDSL modem

PC (osobno računalo)

Lokalna petlja

MDF (glavni razdjelnik)

Lokalna centrala pozicioniranog operatora

DSL pristupni multipleksor (DSLAM) novog operatora

Telefonska mreža

Novi operator

Pristup potpuno izdvojenoj lokalnoj petlji omogućuje tržišnim natjecateljima da svojim korisnicima pružaju različite višenamjenske i ekonomične širokopojasne usluge na osnovi inovativnih DSL tehnologija (npr. HDSL (digitalna pretplatnička linija velike brzine) za iznajmljene vodove s brzinom prijenosa od 2 Mbit/s, VDSL (digitalna pretplatnička linija vrlo velike brzine) za vodove velikog kapaciteta i s brzinom prijenosa do 50 Mbit/s, vidjeti tablicu). To će zasigurno doprinijeti poboljšanju situacije tržišnog natjecanja u području usluga iznajmljivanja vodova i širokopojasnih usluga u Europskoj uniji.

Tablica – Tehnologije koje su dostupne za pružanje širokopojasnih usluga (1 bakrena parica)

DSL, ili digitalna pretplatnička linija, krovni je pojam za skupinu tehnologija kojima se bakrena lokalna petlja preoblikuje u širokopojasnu liniju koja može dovesti višestruke video kanale do kućanstva.

Postoji niz različitih DSL tehnologija, a one su općenito poznate kao xDSL. Svaka vrsta DSL tehnologije ima jedinstveni skup svojstava u pogledu učinka (najveći širokopojasni kapacitet), udaljenosti na kojoj se ostvaruje najveći učinak (mjereno od centrale), učestalosti prijenosa i troškova.

Neke od glavnih tehnologija digitalne pretplatničke petlje (xDSL) preko jedne bakrene žične parice te njihovih tehničkih svojstava i primjena su:

Asimetrični DSL (ADSL – asimetrična digitalna pretplatnička linija) – koristi se za brzi pristup internetu

Simetrični DSL (SDSL – simetrična digitalna pretplatnička linija) i brzi simetrični DSL (HDSL) – koristi se za iznajmljene vodove s brzinom prijenosa od 2 Mbits

Vrlo brzi DSL (VDSL) – koristi se za iznajmljene linije velikog kapaciteta i širokopojasne usluge

Dodatni podaci o DSL tehnologijama mogu se pronaći na adresi: http://www.adsl.com/adsl_forum.html

1.2. Zajednički pristup lokalnoj petlji

Kod ovog oblika pristupa proglašeni operator nastavlja pružati telefonske usluge, dok novi operator pruža podatkovne usluge velike brzine prijenosa preko iste lokalne petlje koristeći vlastite ADSL modeme velike brzine. Telefonski je promet odvojen od podatkovnog pomoću razdjelnika smještenog ispred centrale pozicioniranog operatora. Lokalna petlja i dalje je priključena na prijavljenu komutiranu mrežu i čini njezin dio.

Standardizacija ADSL sustava dosegla je razinu zrelosti, a postoje već i međunarodni sporazumi o njezinoj sigurnoj primjeni na lokalnim petljama pozicioniranih operatora (1). K tomu, industrija je također izradila komercijalna rješenja za interoperabilnost ADSL sustava u okruženju s više dobavljača (2).

Primjer: Novi operator opskrbljuje korisnika s ADSL modemom za povezivanje u prostorijama korisnika te instalira DSL pristupni multipleksor ili DSLAM (koji ujedinjuje ADSL modeme i modul mrežnog sučelja) u prostorijama pozicioniranog operatora u skladu sa sporazumom o kolokaciji.

Sučelje između sustava pozicioniranog operatora i novog operatora nalazi se u točki C na dijagramu (tj. u ovom slučaju pozicionirani operator postavlja razdjelnik).

ADSL modem

PC (osobno računalo)

Lokalna petlja

MDF (glavni razdjelnik)

Razdjelnik

C

DSL pristupni multipleksor (DSLAM)

Podatkovne usluge

Telefonske usluge

Lokalna centrala pozicioniranog operatora

Telefonska mreža

Novi operator

Ova vrsta pristupa može dati najučinkovitije rješenje za korisnika koji želi zadržati pozicioniranog operatora kao davatelja telefonskih usluga, ali želi da mu uslugu brzog pristupa internetu pruža pružatelj internetskih usluga (ISP) kojega je korisnik sam izabrao. ISP ima potpunu kontrolu nad komercijalnim i tehničkim uvjetima ADSL usluge koju stavlja na raspolaganje svojim korisnicima.

1.3. Pristup toku bitova velike brzine

Pristup toku bitova velike brzine odnosi se na situacije u kojima pozicionirani operator uspostavlja pristupnu vezu velike brzine s prostorijama korisnika (npr. postavlja odabranu ADSL opremu i konfigurira je u svoju mrežu) te zatim tu pristupnu vezu stavlja na raspolaganje trećim stranama, kako bi im omogućio da korisnicima pružaju usluge velike brzine. Pozicionirani operator može svojim tržišnim natjecateljima također pružati usluge prijenosa pomoću svoje mreže ATM ili mreže IP za prijenos prometa tržišnih natjecatelja od DSLAM-a prema „višim razinama” mrežne hijerarhije na kojima novi operatori možda već imaju svoje mjesto pristupa mreži (npr. tranzitna centrala).

Ova vrsta pristupa u stvari ne uključuje pristup bakrenoj parici na lokalnoj petlji za treću stranu (ali pozicionirani operator može koristiti samo više frekvencije bakrene lokalne petlje kao što je gore objašnjeno).

Za novog operatora problem korištenja pristupa izdvojenoj lokalnoj petlji je u tome što on uključuje izgradnju vlastite osnovne mreže do lokalnih centrala pozicioniranog operatora u kojima završavaju bakrene parice; u tipičnoj europskoj državi to bi moglo uključivati nekoliko tisuća lokacija. Usluge brzog pristupa, kada se kombiniraju s uslugom prijenosa za dostavu prometa do mjesta pristupa mreži novog operatora, mogu biti atraktivne, posebno u ranoj fazi uvođenja mreže novog operatora, jer novome operatoru omogućuju da korisnicima pruža širokopojasne usluge prije nego što je izgradio vlastitu mrežu. Pružanje usluge toka bitova velike brzine atraktivno je za pozicioniranog operatora jer ne uključuje fizički pristup bakrenim paricama i ne sprečava postupnu modernizaciju lokalne pristupne mreže (tj. zamjenu bakrenih parica optičkim vlaknima). Mnogi pozicionirani operatori već pružaju takve usluge (3).

Međutim, ova vrsta usluge sama za sebe omogućuje pozicioniranome operatoru da zadrži kontrolu nad brzinom uvođenja usluga brzog pristupa i zemljopisnim regijama u kojima se ove usluge uvode. Prioriteti pozicioniranog operatora možda se ne podudaraju s prioritetima novih operatora. Stoga valja smatrati da takve usluge upotpunjuju druge gore navedene oblike izdvojenog pristupa, ali ih ne mogu zamijeniti.

2. OSTALA TEHNIČKA PITANJA U VEZI S PRISTUPOM LOKALNOJ PETLJI

2.1. Transparentnost

Sve direktive o ONP-u sadrže opće obveze za proglašene operatore u vezi s objavljivanjem cijena i uvjetima njihovih ponuda mreže u cilju osiguravanja transparentnosti i nediskriminacije.

U preporuci je predloženo objavljivanje standardne ponude pristupa izdvojenoj lokalnoj petlji kojom su obuhvaćeni mrežni elementi za koje se pristup nudi, kolokacijske usluge, operativni sustavi podrške, uvjeti i cijene opskrbe. Standardne ponude pristupa potrebno je izraditi i objaviti pravovremeno i detaljno pod nadzorom nacionalnog regulatornog tijela.

Komisija ima namjeru redovito objavljivati cijene država članica za pristup izdvojenoj lokalnoj petlji na jednak način kao što se u ovom trenutku objavljuju cijene međusobnog povezivanja (4).

2.2. Sektorska suradnja i koordinacija

Izdvajanje lokalne petlje otvara brojna tehnička i operativna pitanja oko kojih bi se uključene strane morale dogovoriti, ali uz nadzor nacionalnog regulatornog tijela koje će osigurati pravičnost postupanja. U preporuci se predlaže da nacionalna regulatorna tijela potiču uspostavljanje mehanizama suradnje na nacionalnoj razini u koje će biti uključene sve zainteresirane strane, pod općim nadzorom nacionalnog regulatornog tijela, a radi rješavanja pitanja kao što su:

— ograničenja spektra i elektromagnetska kompatibilnost (EMC), kako bi se izbjegla interferencija između različitih sustava koji se koriste na lokalnim petljama te interferencija između sustava lokalnih petlji i radijskih sustava,

— operativni aspekti povezani s osiguravanjem izdvojenih lokalnih petlji (postupci i zadani rokovi za naručivanje i prikapčanje, tehnička kvalifikacija petlji, sporazumi o razini usluge, postupci održavanja, postupci za eskalaciju problema, itd.),

— pristup operativnim sustavima podrške pružatelja lokalne petlje,

— kodeks postupanja za kolokaciju,

— sadržaj ponuda za pristup (tj. tehnički opisi proizvoda, potvrda o kodiranju linije, cijene petlji, popis lokacija glavnih razdjelnika, cijene kolokacije, naručivanje i održavanje na jednome mjestu – kako je navedeno u Prilogu I. preporuci).

2.3. Međunarodna suradnja

Mnogi problemi s kojima se suočavaju države članice slični su u cijeloj Zajednici te dolazi do opsežne razmjene podataka kako bi se osigurao prijenos iskustava i dobrih praksi. Europska telekomunikacijska platforma bavi se tim pitanjima (vidjeti http://www.etp-online.org/).

Preporukom se potiče takva interakcija, npr. preporukom nacionalnim regulatornim tijelima da objave nacionalne aktivnosti u vezi s ovim područjem te da potiču koordinaciju i razmjenu podataka sa zainteresiranim stranama iz drugih zemalja članica.

(1) Međunarodna telekomunikacijska udruga (ITU) u svojoj je preporuci G.992.1 razradila tehničke specifikacije za sve brzine ADSL-a – s brzinama do 8 Mbit/s za prijenos prema korisniku i 1 Mbit/s od korisnika. To uključuje brojne inačice specifične za države kako bi se prilagodile razlike u infrastrukturi regionalnih lokalnih petlji. ADSL može ostvariti svoje najveće brzine na udaljenosti od 4 km ili manje. Priključak također omogućuje pružanje govornih telefonskih usluga u osnovnom frekvencijskom pojasu iste linije.

K tomu, ITU je razradio inačicu rješenja za ADSL u svojoj preporuci G.992.2, također poznatu kao G.Lite, koja se lako primjenjuje u prostorijama korisnika jer ne zahtijeva razdjelnik (za G.Lite potreban je jednostavan serijski filtar koji odvaja govor od podataka i ne zahtijeva nikakvo ponovno postavljanje žica u prostorijama korisnika). Brzine dosežu 1,5 Mbit/s kod prijenosa prema korisniku te 385 kbit/s kod prijenosa od korisnika. Neki dobavljači osobnih računala već stavljaju na tržište opremu za osobna računala s ugrađenim modemima G.Lite-ADSL, tako da se standardna osnovna rješenja mogu u velikom opsegu ponuditi na tržištu privatnih korisnika.

(2) Vidjeti radove Univerzalne radne skupine za ADSL (http://www.uawg.com).

(3) Vidjeti indikativne ponude ADSL-a proglašenoga operatora u državama članicama na adresi http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en.htm#misc.

(4) Vidjeti http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en.htm#misc.