PRILOG I.

STRATEŠKO PLANIRANJE I DRUGE AKTIVNOSTI POSEBNOG PROGRAMA

STRATEŠKO PLANIRANJE

U skladu s člankom 6. provedba posebnog programa olakšava se višegodišnjim strateškim planiranjem istraživačkih i inovacijskih aktivnosti. To strateško planiranje posebno je usmjereno na stup „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost”, uključujući relevantne aktivnosti u okviru drugih stupova i dio „Širenje sudjelovanja i jačanje EIP-a”, u bliskoj koordinaciji i sinergiji s planiranjem zajednicâ znanja i inovacija (ZZI-ji) Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) osnovanog Uredbom (EZ) br. 294/2008.

Rezultati tog strateškog planiranja navode se u strateškom planu za ostvarenje sadržaja iz programa rada.

Cilj je strateškog planiranja:

— provesti programske ciljeve programa Obzor Europa na integriran način i usmjeriti se na učinak programa Obzor Europa te osigurati koherentnost među njegovim različitim dijelovima;

— promicati sinergije između programa Obzor Europa i drugih programa Unije, među ostalim Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA), Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i programa Euratoma, čime će ono postati referentna točka za istraživanja i inovacije u svim povezanim programima u okviru proračuna Unije i nefinancijskih instrumenata;

— pružiti pomoć pri razvoju i provedbi politika Unije za relevantna obuhvaćena područja te dopuniti razvoj i provedbu politika u državama članicama;

— smanjiti rascjepkanost nastojanja i izbjeći udvostručenja i preklapanja mogućnosti financiranja;

— osigurati okvir za povezivanje izravnih istraživačkih djelovanja JRC-a i drugih djelovanja koja se podupiru programom Obzor Europa, što uključuje upotrebu rezultata i podataka za potporu politikama;

— osigurati uravnotežen i širok pristup istraživanjima i inovacijama u svim fazama razvoja, koji nije ograničen samo na poticanje pionirskih istraživanja, razvijanje novih proizvoda, procesa i usluga na temelju znanstvenih i tehnoloških spoznaja i revolucionarnih otkrića, već podrazumijeva i novu primjenu postojećih tehnologija, kontinuirano poboljšavanje te inovacije izvan područja tehnologije i društvene inovacije;

— osigurati sustavan, interdisciplinarni, međusektorski i horizontalni pristup istraživanjima i inovacijama kako bi se suočilo s izazovima, pri čemu će također nastajati nova konkurentna poduzeća i industrije, jačat će se konkurentnost, poticati privatna ulaganja i očuvati ravnopravni uvjeti na unutarnjem tržištu.

DRUGE AKTIVNOSTI POSEBNOG PROGRAMA

U stupu „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost” i stupu „Inovativna Europa” istraživanja i inovacije dopunjuju se aktivnostima koje se odvijaju blizu krajnjim korisnicima i tržištu, kao što su demonstracijske aktivnosti, pokusno izvođenje ili provjera koncepta, međutim, one neće obuhvaćati aktivnosti komercijalizacije koje nadilaze fazu istraživanja i inovacija. Te aktivnosti obuhvaćaju i potporu aktivnostima temeljenima na potražnji kojima se ubrzava uvođenje i širenje raznolikog spektra inovacija. Naglasak je na nepreskriptivnim pozivima na podnošenje prijedlogâ.

Na temelju iskustva iz programa Obzor 2020., u stupu „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost” društvene i humanističke znanosti u potpunosti su uklopljene u sve klastere, uključujući posebne i namjenske aktivnosti. Isto tako, aktivnosti koje uključuju morska i pomorska istraživanja i inovacije provode se na strateški i integriran način u skladu s integriranom pomorskom politikom Unije, zajedničkom ribarstvenom politikom i međunarodnim obvezama.

Aktivnosti koje se provode u okviru vodećih inicijativa u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju (FET) Grafen, Projekt ljudski mozak i Kvantna tehnologija, koje se podupiru u okviru programa Obzor 2020., nastavit će se podupirati u okviru programa Obzor Europa putem poziva na podnošenje prijedlogâ sadržanih u programu rada. Pripremnim djelovanjima koja se podupiru u okviru dijela programa Obzor 2020. koji se odnosi na vodeće inicijative u području FET-a doprinijet će se strateškom planiranju u okviru programa Obzor Europa i usmjeravanju rada na misijama, sufinanciranim i/ili suprogramiranim europskim partnerstvima te redovitim pozivima na podnošenje prijedlogâ.

Dijalozima o znanosti i tehnološkoj suradnji s međunarodnim partnerima Unije i političkim dijalogom s glavnim regijama svijeta znatno se doprinosi sustavnom pronalaženju prilika za suradnju, koje u kombinaciji s razlikovanjem po zemljama i/ili regijama pomažu u utvrđivanju prioriteta. I dalje će se tražiti rano savjetovanje sa savjetodavnom strukturom povezanom s EIP-om.

ŠIRENJE REZULTATA I KOMUNIKACIJA

U okviru programa Obzor Europa osigurat će se namjenska potpora za otvoren pristup znanstvenim publikacijama, repozitorijima znanja i drugim izvorima podataka. Podupirat će se djelovanja širenja rezultata i znanja, također u suradnji s drugim programima Unije, što uključuje grupiranje rezultata i podataka i njihovo predstavljanje na jezicima i u formatima za ciljanu publiku i mreže za građane, industriju, javne uprave, akademsku zajednicu, organizacije civilnog društva i oblikovatelje politika. U tu se svrhu u okviru programa Obzor Europa mogu iskoristiti napredne tehnologije i alati.

Postojat će odgovarajuća potpora mehanizmima, poput nacionalnih osoba za kontakt, za informiranje potencijalnih podnositelja prijedloga o programu Obzor Europa.

Komisija će provoditi informacijske i komunikacijske aktivnosti povezane s programom Obzor Europa kako bi istaknula da su rezultati ostvareni uz potporu sredstava Unije. Njima će se također nastojati povećati javnu svijest o važnosti istraživanja i inovacija te o širem utjecaju i relevantnosti istraživanja i inovacija koje financira Unija, primjerice putem publikacija, odnosa s medijima, događanja, repozitorija znanja, baza podataka, višekanalnih platformi, internetskih stranica ili ciljane upotrebe društvenih medija. U okviru programa Obzor Europa korisnici će primati potporu za priopćavanje o svojem radu i učinku svojeg rada na društvo u cjelini.

ISKORIŠTAVANJE REZULTATA I NJIHOVO PRIHVAĆANJE NA TRŽIŠTU

Komisija će uspostaviti sveobuhvatne mjere za iskorištavanje rezultata programa Obzor Europa i nastalih spoznaja. Tako će se ubrzati iskorištavanje rezultata i njihovo široko prihvaćanje na tržištu te pojačati učinak programa Obzor Europa.

Komisija će sustavno identificirati i bilježiti rezultate istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u okviru programa Obzor Europa, a nastale rezultate i spoznaje na nediskriminirajući način prenositi ili širiti industriji i poduzećima svih veličina, javnim upravama, akademskoj zajednici, organizacijama civilnog društva i oblikovateljima politika kako bi se maksimalno povećala dodana vrijednost Unije programa Obzor Europa.

MEĐUNARODNA SURADNJA

Veći će se učinak postići usklađenim djelovanjem s drugim zemljama i regijama svijeta u okviru nastojanja ojačane međunarodne suradnje. S obzirom na uzajamnu korist, partnere iz cijelog svijeta pozvat će se na združivanje snaga s Unijom u okviru inicijativa za potporu djelovanju Unije za održivost, poboljšanu izvrsnost u istraživanjima i inovacijama i konkurentnost.

Međunarodnim zajedničkim djelovanjem osigurat će se uspješno suočavanje s globalnim društvenim izazovima i ciljevima održivog razvoja, pristup najvećim svjetskim talentima, stručnom znanju i resursima te povećanje ponude i potražnje u pogledu inovativnih rješenja.

METODOLOGIJE RADA ZA POTREBE EVALUACIJE

Upotrebom visokokvalitetnog, neovisnog stručnog znanja u procesu evaluacije podupire se angažman svih dionika, zajednica i interesa u posebnom programu te je ona preduvjet za očuvanje izvrsnosti i relevantnosti financiranih aktivnosti.

Komisija ili tijelo za financiranje osigurat će nepristranost procesa evaluacije i izbjegavat će sukob interesa u skladu s člankom 61. Financijske uredbe. Također će nastojati postići zemljopisnu raznolikost u sastavu odborâ za evaluaciju te stručnjaka i savjetodavnih skupina.

Iznimno, kada je to opravdano na temelju zahtjeva da se imenuju najbolji dostupni stručnjaci i/ili zbog ograničenog broja kvalificiranih stručnjaka, neovisni stručnjaci koji pomažu odboru za evaluaciju ili su članovi tog odbora mogu evaluirati konkretne prijedloge za koje prijave mogući interes. U tom slučaju Komisija ili tijelo za financiranje poduzimaju sve potrebne korektivne mjere kako bi osigurali integritet procesa evaluacije. Procesom evaluacije upravljat će se na odgovarajući način, a sam će postupak uključivati i fazu interakcije različitih stručnjaka. Pri utvrđivanju prijedloga za financiranje odbor za evaluaciju uzet će u obzir posebne okolnosti.

STUP I.

IZVRSNA ZNANOST

Znanstveni, gospodarski, društveni i kulturni napredak u svim svojim oblicima ovisi o adekvatnoj ponudi izvrsnih istraživača, težnji za postizanjem iskoraka u razumijevanju i stjecanju znanja na svim razinama, infrastrukturi svjetske razine, što uključuje fizičku infrastrukturu i infrastrukturu znanja za istraživanje i inovacije te sredstva za otvoreno širenje i razmjenu znanja (otvorena znanost), metodologija i vještina.

Ostvarivanje vodećih svjetskih inovacija povezano je s napretkom otvorene i izvrsne znanosti. Znanstvene i tehnološke promjene paradigme mogu biti ključni pokretači rasta produktivnosti, konkurentnosti, bogatstva, održivog razvoja i društvenog napretka. Povijesno gledano, takve su promjene paradigmi uglavnom proizlazile iz znanstvene osnove javnog sektora, a potom bi udarile temelj potpuno novim industrijskim granama i sektorima te sveobuhvatnom društvenom napretku.

Javnim ulaganjima u istraživanja, posebno putem sveučilišta, javnih istraživačkih institucija i istraživačkih ustanova, često se podupiru dugoročna visokorizična istraživanja te dopunjuju aktivnosti privatnog sektora. Osim toga, stvaraju se visokokvalificirani ljudski resursi, znanje i iskustvo, oblikuju novi znanstveni instrumenti i metodologije, ali i mreže kojima se prenose najnovije spoznaje.

Europska znanost i istraživači u Europi bili su i ostaju predvodnici u mnogim područjima. Međutim, to nije nešto što možemo uzeti zdravo za gotovo. Tradicionalnim suparnicima kao što su Sjedinjene Američke Države sad se pridružuju gospodarski divovi, uglavnom iz nedavno industrijaliziranih dijelova svijeta, kao što su Kina i Indija, i sve zemlje u kojima su vlade prepoznale višestruki, ogroman povrat koji proizlazi iz ulaganja u istraživanje.

1. EUROPSKO ISTRAŽIVAČKO VIJEĆE

1.1. Obrazloženje

Iako je Unija i dalje najveći proizvođač znanstvenih publikacija u svijetu, ona u odnosu na svoju veličinu ima relativno malo centara izvrsnosti koji se ističu na globalnoj razini te velika područja srednje i niske razine uspješnosti. U usporedbi sa Sjedinjenim Državama i sada u određenoj mjeri s Kinom, Unija slijedi „model decentralizirane izvrsnosti” prema kojem su resursi raspršeni na veći broj istraživača i istraživačkih institucija. Stvaranje privlačnih uvjeta za najbolje istraživače pomoći će Europi da poveća svoju privlačnost u svjetskom nadmetanju za nadarene znanstvenike.

Svjetsko istraživačko okružje dramatično se mijenja i njegova je polarizacija sve izraženija jer sve više zemalja u usponu, osobito Kina, proširuje svoju proizvodnju u području znanosti. Dok su se 2000. na Uniju i Sjedinjene Države odnosile gotovo dvije trećine svjetskih izdataka za istraživanje i razvoj, do 2013. taj je udio pao ispod polovine.

ERC podupire najbolje istraživače, uključujući nadarene istraživače koji su ranoj fazi svoje karijere, fleksibilnim, dugoročnim financiranjem revolucionarnih istraživanja, potencijalno iznimno korisnih, ali i visokorizičnih, u prvom redu u Europi. Djeluje samostalno pod vodstvom neovisnog Znanstvenog vijeća ERC-a, koje čine najugledniji znanstvenici, inženjeri i stručnjaci s odgovarajućim stručnim znanjem iz raznih područja. ERC ima na raspolaganju širi raspon nadarenih stručnjaka i ideja nego što bi to bilo moguće u okviru bilo kojeg nacionalnog programa, pri čemu se izvrsnost jača međusobnim natjecanjem najboljih istraživača i najboljih ideja.

Pionirska istraživanja koja financira ERC imaju dokazano velik izravan učinak u obliku napretka u novim područjima znanja, što otvara put novim i često neočekivanim znanstvenim i tehnološkim rezultatima i novim područjima istraživanja. Tako pak nastaju posve nove ideje koje potiču inovacije i poslovnu kreativnost te pomažu u suočavanju s društvenim izazovima. ERC ima znatan strukturni učinak jer doprinosi poboljšanju kvalitete europskog istraživačkog sustava, među ostalim i izravnim financiranjem istraživača i djelovanja. Djelovanja i istraživači koje financira ERC potiču pionirska istraživanja u Europi i povećavaju njihov ugled, zbog čega najboljim istraživačima iz cijelog svijeta Europa postaje privlačnija kao mjesto za suradnju i rad. Ugostiti dobitnike bespovratnih sredstava ERC-a stvar je prestiža pa se europska sveučilišta i istraživačke organizacije međusobno natječu da vrhunskim istraživačima ponude što privlačnije uvjete, što im pak može neizravno pomoći u procjenjivanju vlastitih prednosti i nedostataka i provedbi reformi.

ERC financira relativno nizak postotak svih europskih istraživanja, ali proizvodi visok učinak na znanost iz istraživanja koja financira. Prosječni učinak citiranja istraživanja koja podupire ERC usporediv je s onim vodećih svjetskih istraživačkih sveučilišta. Istraživački uspjeh ERC-a vrlo je visok u usporedbi s najvećim svjetskim ulagateljima u istraživanja. ERC financira brojna pionirska istraživanja u mnogim područjima istraživanja koja se najviše citiraju, uključujući područja koja se brzo razvijaju. Iako su sredstva ERC-a namijenjena za pionirska istraživanja, urodila su brojnim patentima.

Stoga postoje jasni dokazi da ERC putem svojih poziva privlači i financira izvrsne istraživače, a djelovanja ERC-a daju velik broj najvažnijih istraživačkih rezultata s najvećim globalnim odjekom u novim područjima, što pak dovodi do iskoraka i velikog napretka. Usto, rad korisnika bespovratnih sredstava ERC-a u velikoj je mjeri interdisciplinaran, a korisnici bespovratnih sredstava ERC-a surađuju na međunarodnoj razini i otvoreno objavljuju svoje rezultate u svim područjima istraživanja, uključujući društvene znanosti, umjetnost i humanističke znanosti.

Osim toga, dokazano je da bespovratna sredstva ERC-a imaju dugoročan učinak na karijeru, osposobljavanje visokokvalificiranih priznatih istraživača i osoba s doktoratom, na povećanje vidljivosti europskog sektora istraživanja i njegova ugleda u svijetu te na nacionalne istraživačke sustave jer služe kao snažno referentno mjerilo. To je posebno važno za Unijin model decentralizirane izvrsnosti jer status „financirano sredstvima ERC-a” može zamijeniti priznavanje na temelju statusa institucije i poslužiti kao točniji pokazatelj kvalitete istraživanja. Ambiciozni pojedinci, institucije, regije i zemlje tako mogu iskoristiti priliku i povećati svoj istraživački ugled u području u kojem su posebno jaki.

1.2. Područja djelovanja

1.2.1. Pionirska znanost

Predviđa se da će istraživanja koja financira ERC dovesti do napretka u pionirskim područjima znanja i znanstvenih publikacija najviše kvalitete kojima se postižu rezultati istraživanja visokog potencijalnog društvenog i gospodarskog učinka te da će ERC postaviti jasan i poticajan cilj za pionirska istraživanja u cijeloj Uniji, Europi i svijetu. Kako bi Unija postala privlačnije okružje za najbolje svjetske znanstvenike, ciljevi su ERC-a da Unija osjetno poveća udio u 1 % najčešće citiranih publikacija u svijetu i da se poveća broj izvrsnih istraživača koje financira, među ostalim istraživača izvan Europe.

Sredstva ERC-a dodjeljivat će se u skladu sa sljedećim utvrđenim načelima. Znanstvena izvrsnost jedino je mjerilo na temelju kojeg ERC dodjeljuje bespovratna sredstva. ERC djeluje prema načelu „odozdo prema gore” bez prethodno određenih prioriteta.

Opće odrednice

— dugoročno financiranje za potporu izvrsnim idejama istražitelja bilo koje dobi i spola i njihovim istraživačkim timovima, iz bilo koje zemlje u svijetu, u provedbi revolucionarnih, potencijalno iznimno korisnih, ali i visokorizičnih istraživanja;

— omogućivanje istraživačima u početnoj i ranoj fazi karijere s izvrsnim idejama da sami postanu neovisni vodeći istraživači pružanjem adekvatne potpore u ključnoj fazi kada osnivaju ili konsolidiraju vlastiti istraživački tim ili program;

— novi načini rada u znanstvenom svijetu, uključujući pristup otvorene znanosti, s potencijalom za ostvarivanje revolucionarnih rezultata te poticanje tržišnih i društvenih inovacija u okviru financiranih istraživanja;

— razmjena iskustava i primjera najbolje prakse s regionalnim i nacionalnim agencijama za financiranje istraživanja i stvaranje poveznica s drugim dijelovima programa Obzor Europa, osobito djelovanjima MSCA, kako bi se promicalo podupiranje izvrsnih istraživača;

— povećavanje ugleda pionirskih istraživanja u Europi i vidljivosti programâ ERC-a među istraživačima diljem Europe i na međunarodnoj razini.

1.3. Provedba

1.3.1. Znanstveno vijeće ERC-a

Znanstveno vijeće ERC-a jamči kvalitetu aktivnosti iz znanstvene perspektive i ima potpunu nadležnost pri donošenju odluka o vrsti istraživanja koja će se financirati.

U kontekstu provedbe programa Obzor Europa i radi izvršavanja svojih zadaća, kako je utvrđeno u članku 9., Znanstveno vijeće ERC-a će poduzeti sljedeće:

(a) u pogledu znanstvene strategije: i. utvrditi opću znanstvenu strategiju za ERC s obzirom na znanstvene mogućnosti i europske potrebe u području znanosti; ii. utvrditi program rada i oblikovati različite mjere ERC-a za potporu u skladu sa svojom znanstvenom strategijom; iii. uspostaviti potrebne inicijative za međunarodnu suradnju, među ostalim aktivnosti informiranja, kako bi se povećala vidljivost ERC-a među najboljim istraživačima iz ostatka svijeta, u skladu sa svojom znanstvenom strategijom;

(b) u pogledu znanstvenog upravljanja, praćenja i kontrole kvalitete: i. osigurati visokokvalitetan sustav istorazinskog ocjenjivanja koji se temelji na znanstvenoj izvrsnosti i potpuno transparentnoj, pravednoj i nepristranoj obradi prijedloga tako što će utvrditi stajališta o provođenju poziva na podnošenje prijedlogâ i upravljanju tim pozivima, kriterije evaluacije, postupke istorazinskog ocjenjivanja, uključujući odabir stručnjaka, metode za istorazinsko ocjenjivanje i evaluaciju prijedloga te potrebna provedbena pravila i smjernice, na temelju čega će se o financiranju prijedloga odlučivati pod nadzorom Znanstvenog vijeća ERC-a; ii. podnijeti prijedlog na temelju kojeg se imenuju stručnjaci u slučaju pionirskih istraživačkih djelovanja ERC-a; iii. osigurati izvršenje bespovratnih sredstava ERC-a u skladu s jednostavnim, transparentnim postupcima kojima se zadržava naglasak na izvrsnosti, potiče inicijativa i kombinira fleksibilnost s odgovornošću tako da se kontinuirano prati kvaliteta rada i provedba; iv. preispitivati i ocjenjivati postignuća ERC-a te kvalitetu i učinak istraživanja koja financira ERC te u skladu s time davati preporuke i smjernice za korektivna ili buduća djelovanja; v. utvrditi stajališta o svim drugim pitanjima koja utječu na postignuća i učinak aktivnosti ERC-a i kvalitetu provedenih istraživanja;

(c) u pogledu komunikacije i širenja rezultata: i. povećati ugled i vidljivost ERC-a u svijetu tako što će provoditi komunikacijske aktivnosti i aktivnosti informiranja, uključujući znanstvene konferencije, radi promicanja aktivnosti i postignuća ERC-a i rezultata projekata koje financira ERC u znanstvenoj zajednici te među ključnim dionicima i javnošću; ii. prema potrebi se savjetovati sa znanstvenom, tehničkom i akademskom zajednicom, regionalnim i nacionalnim agencijama za financiranje istraživanja i drugim dionicima; iii. redovito izvješćivati Komisiju o svojim aktivnostima.

Članovi Znanstvenog vijeća ERC-a dobivaju naknadu za zadaće koje obavljaju u obliku honorara i, prema potrebi, povrata putnih troškova i dnevnica.

Predsjednik ERC-a tijekom svojeg mandata boravi u Bruxellesu, a u načelu najmanje 80 % radnog vremena posvećuje aktivnostima ERC-a. Predsjednik ERC-a dobiva naknadu na razini najviših rukovoditelja Komisije, a u izvršavanju svojih dužnosti dobiva potrebnu potporu posebne provedbene strukture ERC-a.

Znanstveno vijeće ERC-a iz redova svojih članova bira tri potpredsjedatelja koji pomažu predsjedniku ERC-a u zastupanju i u organizaciji rada. Oni ujedno mogu nositi titulu potpredsjednika ERC-a.

Trima potpredsjedateljima bit će osigurana potpora kako bi se osigurala adekvatna lokalna administrativna pomoć u njihovim matičnim institutima.

1.3.2. Posebna provedbena struktura ERC-a

Posebna provedbena struktura ERC-a odgovorna je za sve aspekte administrativne provedbe i izvršenja ove komponente posebnog programa, kako je predviđeno u programu rada ERC-a. Osobito će provoditi postupke evaluacije, istorazinskog ocjenjivanja i odabira u skladu sa strategijom koju je utvrdilo Znanstveno vijeće ERC-a te će osigurati upravljanje bespovratnim sredstvima s financijskog i znanstvenog aspekta. Posebna provedbena struktura ERC-a podupirat će Znanstveno vijeće ERC-a u obavljanju svih njegovih zadaća navedenih u odjeljku 1.3.1., što uključuje razvoj njegove znanstvene strategije, praćenje rada te preispitivanje i procjenjivanje postignuća ERC-a, kao i komunikacijske aktivnosti i aktivnosti informiranja. Posebna provedbena struktura ERC-a također će osiguravati pristup potrebnim dokumentima i podacima u svojem posjedu i obavješćivati Znanstveno vijeće ERC-a o svojim aktivnostima.

Kako bi se osigurala učinkovita veza s posebnom provedbenom strukturom ERC-a u strateškim i operativnim pitanjima, vodstvo Znanstvenog vijeća ERC-a i direktor posebne provedbene strukture ERC-a održavat će redovite koordinacijske sastanke.

Upravljanje ERC-om provodit će osoblje zaposleno u tu svrhu, uključujući prema potrebi dužnosnike institucija Unije, a obuhvaćat će samo stvarne administrativne potrebe kako bi se osigurali stabilnost i kontinuitet potrebni za učinkovitu provedbu.

1.3.3. Uloga Komisije

Kako bi ispunila svoje obveze utvrđene u člancima 8., 9. i 10. i u kontekstu vlastite odgovornosti za izvršenje proračuna, Komisija će:

— osiguravati kontinuitet i produljenje članstva Znanstvenog vijeća ERC-a te potporu stalnom Identifikacijskom odboru za imenovanje budućih članova Znanstvenog vijeća ERC-a;

— osiguravati kontinuitet posebne provedbene strukture ERC-a i delegiranje zadaća i odgovornosti toj strukturi, uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća ERC-a;

— osiguravati da posebna provedbena struktura ERC-a obavlja sve svoje zadaće i odgovornosti;

— imenovati direktora i članove uprave posebne provedbene strukture ERC-a, uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća ERC-a;

— osigurati pravodobno donošenje programa rada, stajališta u vezi s provedbenom metodologijom i potrebna provedbena pravila uključujući pravila ERC-a za podnošenje prijedloga i predložak sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava ERC-a, uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća ERC-a;

— redovno i pravodobno obavješćivati programski odbor o provedbi aktivnosti ERC-a i savjetovati se s njim;

— kao tijelo nadležno za ukupnu provedbu programa Obzor Europa, nadzirati posebnu provedbenu strukturu ERC-a i evaluirati njezin rad.

2. DJELOVANJA MARIE SKŁODOWSKA-CURIE

2.1. Obrazloženje

Europi je potrebna baza visokokvalificiranog i otpornog ljudskog kapitala u području istraživanja i inovacija koja se može lako prilagoditi trenutačnim i budućim izazovima, primjerice velikim demografskim promjenama u Europi, te s pomoću koje se mogu pronaći održiva rješenja za te izazove. Kako bi osigurali izvrsnost, istraživači trebaju biti mobilni, surađivati i širiti znanje među zemljama, sektorima i disciplinama, te posjedovati odgovarajuću kombinaciju znanja i vještina za suočavanje s društvenim izazovima i potporu inovacijama.

Europa je znanstvena sila s oko 1,8 milijuna istraživača koji rade na tisućama sveučilišta te u tisućama istraživačkih centara i poduzeća. Međutim, procjenjuje se da će Unija do 2027. trebati osposobiti i zaposliti najmanje milijun novih istraživača kako bi se ostvarili postavljeni ciljevi o povećanju ulaganja u istraživanje i inovacije. Ta je potreba posebno izražena izvan akademskog sektora (primjerice u industriji i poduzetništvu, što uključuje MSP-ove, vladi, organizacijama civilnog društva, kulturnim institucijama, bolnicama itd.) i zahtijeva suradnju različitih sektora kako bi se osiguralo da novi istraživači budu adekvatno osposobljeni. Unija se mora snažnije potruditi da više mladih žena i muškaraca zainteresira za istraživačku karijeru, bude uključivija i na bolji način promiče ravnotežu između posla i obiteljskog života, privuče istraživače iz trećih zemalja, zadrži vlastite istraživače te privuče europske istraživače koji rade u inozemstvu da se vrate u Europu. Nadalje, kako bi se izvrsnost širila u što većoj mjeri, uvjeti u kojima istraživači rade moraju se dodatno poboljšati u cijelom EIP-u. U tom su kontekstu potrebne jače spone posebice s europskim prostorom obrazovanja te EFRR-om i fondom ESF+.

S tim se izazovima najbolje može suočiti na razini Unije jer se javljaju sustavno te je za njihovo rješavanje potrebno transnacionalno djelovanje.

Djelovanja MSCA usmjerena su na izvrsnost u istraživanju u kojem se u potpunosti primjenjuje pristup „odozdo prema gore” te koje obuhvaća sva područja istraživanja i inovacija, od temeljnih istraživanja do uvođenja na tržište i inovacijskih usluga. To uključuje istraživačka područja obuhvaćena UFEU-om i Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom). Ako se pojavi posebna potreba i budu li dostupna dodatna financijska sredstva, u okviru djelovanja MSCA mogu se tražiti poveznice s određenim aktivnostima povezanima s posebnim izazovima, uključujući utvrđene misije, vrstama institucijama za istraživanje i inovacije ili geografskim lokacijama kako bi se odgovorilo na razvoj potreba Europe u smislu vještina, osposobljavanja u području istraživanja, razvoja karijere i razmjene znanja.

Djelovanja MSCA glavni su instrument na razini Unije za privlačenje istraživača iz trećih zemalja u Europu i stoga znatno doprinose globalnoj suradnji u području istraživanja i inovacija. Dokazi ukazuju na to da djelovanja MSCA ne samo da imaju pozitivan učinak na pojedince i organizacije te pozitivan učinak na razini sustava, nego i proizvode revolucionarne istraživačke rezultate sa snažnim učinkom, dok istodobno znatno doprinose rješavanju društvenih i strateških izazova. Dugoročno ulaganje u ljude isplativo je, kao što pokazuje broj dobitnika Nobelove nagrade koji su bili istraživači financirani u okviru djelovanja MSCA ili njihovi nadređeni.

Globalnim nadmetanjem u području istraživanja između znanstvenika i između organizacija domaćina iz akademskog i neakademskog sektora te stvaranjem i razmjenom visokokvalitetnog znanja među zemljama, sektorima i disciplinama, djelovanja MSCA osobito doprinose ciljevima plana za „radna mjesta, rast i ulaganja”, Globalnoj strategiji EU-a te ciljevima održivog razvoja.

Djelovanja MSCA omogućuju da EIP bude djelotvorniji, konkurentniji i privlačniji na globalnoj razini. To se postiže usmjeravanjem na nove generacije visokokvalificiranih istraživača i pružanjem potpore novim talentima iz Unije i šire, među ostalim:

(a) jačanjem njihova prijelaza na druge komponente programa Obzor Europa poput ERC-a i EIT-a;

(b) poticanjem širenja i primjene novih znanja i ideja na europske politike, gospodarstvo i društvo, među ostalim zahvaljujući boljoj znanstvenoj komunikaciji i mjerama za informiranje javnosti;

(c) olakšavanjem suradnje među organizacijama koje provode istraživanja te objavljivanjem u skladu s načelima otvorene znanosti i FAIR podataka;

(d) snažnim strukturiranim utjecajem na EIP, zalaganjem za otvoreno tržište rada i postavljanjem standarda za kvalitetno osposobljavanje, privlačne uvjete zapošljavanja te otvoreno i transparentno zapošljavanje utemeljeno na zaslugama za sve istraživače u skladu s Europskom poveljom za istraživače i Kodeksom ponašanja pri zapošljavanju istraživača.

2.2. Područja djelovanja

2.2.1. Poticanje izvrsnosti prekograničnom, međusektorskom i interdisciplinarnom mobilnošću istraživača

Unija mora i ubuduće biti referentna točka za izvrsna istraživanja i stoga privlačna najperspektivnijim istraživačima iz Europe i izvan nje u svim fazama njihovih karijera. To se može postići omoguće li se istraživačima i osoblju povezanom s istraživanjima kretanje i suradnja među zemljama, sektorima i disciplinama, što bi im omogućilo visokokvalitetno osposobljavanje i mogućnosti za razvoj karijere. Tako će se olakšati prelasci u karijeri između akademske zajednice i drugih sektora, ali i potaknuti poduzetništvo.

Opće odrednice

— mobilnost unutar ili izvan Europe za najbolje ili najperspektivnije istraživače neovisno o njihovu državljanstvu kako bi provodili izvrsna istraživanja, razvijali svoje vještine i svoju karijeru te proširili svoju mrežu u akademskoj zajednici i drugim sektorima (uključujući istraživačke infrastrukture).

2.2.2. Poticanje novih vještina izvrsnim osposobljavanjem istraživača

Uniji je potrebna baza snažnih, otpornih i kreativnih ljudskih resursa, s odgovarajućom kombinacijom vještina, kako bi se odgovorilo na buduće potrebe tržišta rada i inoviralo, a znanje i ideje pretvorilo u proizvode i usluge za gospodarsko blagostanje i društvenu dobrobit. To se može postići osposobljavanjem istraživača koje im omogućuje da razvijaju svoje temeljne istraživačke kompetencije i povećaju svoje prenosive vještine poput kreativnog, odgovornog i poduzetničkog duha otvorenog prema društvu i svijesti o održivom razvoju. To će im pak omogućiti da se suoče s postojećim i budućim globalnim izazovima te poboljšati njihove mogućnosti za razvoj karijere i njihov inovacijski potencijal.

Opće odrednice

— programi osposobljavanja koji istraživačima omogućuju da steknu razne vještine relevantne za sadašnje i buduće globalne izazove.

2.2.3. Jačanje ljudskih resursa i razvoja vještina u cijelom EIP-u

Kako bi se pospješivala izvrsnost, promicala suradnja među organizacijama koje provode istraživanja i stvorio pozitivan strukturni učinak, u cijelom EIP-u trebaju se uvesti visokokvalitetni standardi osposobljavanja i mentorstva, dobri uvjeti rada i stvarne mogućnosti za razvoj karijere istraživača. Ako je to primjereno i opravdano studijom, u kontekstu postojećih općih odrednica osigurava se potpora istraživačima s ciljem njihova vraćanja u zemlju podrijetla unutar Unije i u Uniju. Time će se doprinijeti modernizaciji odnosno unapređenju programâ i sustavâ osposobljavanja u području istraživanja, ali i povećati privlačnost institucija u svijetu.

Opće odrednice

— programi osposobljavanja za poticanje izvrsnosti i razmjenu primjera najbolje prakse među institucijama, istraživačkim infrastrukturama te istraživačkim i inovacijskim sustavima;

— interdisciplinarna i transdisciplinarna suradnja, proizvodnja i širenje znanja unutar Unije i s trećim zemljama.

2.2.4. Poboljšavanje i olakšavanje sinergija

Sinergije među sustavima i programima za istraživanja i inovacije na regionalnoj razini, nacionalnoj razini ili na razini Unije potrebno je dodatno razviti. To se može postići osobito komplementarnošću s drugim dijelovima programa Obzor Europa kao što je EIT te sinergijama s drugim programima Unije, osobito programom Erasmus i fondom ESF+, među ostalim i oznakom „pečat izvrsnosti”.

Opće odrednice

— programi osposobljavanja i slične inicijative za razvoj istraživačke karijere uz potporu dodatnih javnih ili privatnih izvora financiranja na regionalnoj razini, nacionalnoj razini ili na razini Unije.

2.2.5. Informiranje javnosti

Na razini Unije i šire potrebno je podići svijest o aktivnostima koje podupiru djelovanja MSCA i javnosti približiti rad istraživača kako bi se povećao ugled djelovanja MSCA u svijetu i bolje razumjelo utjecaj rada istraživača na svakodnevni život građana, a mlade potaknulo na pokretanje istraživačke karijere. To se može postići radom u skladu s načelom otvorene znanosti, što dovodi do boljeg iskorištavanja i širenja znanja i prakse. Građanska znanost mogla bi također imati važnu ulogu.

Opće odrednice

— inicijative za informiranje javnosti radi pobuđivanja interesa za karijeru u području istraživanja, osobito među mladima iz svih sredina;

— aktivnosti promidžbe za povećanje ugleda i vidljivosti aktivnosti MSCA te povećanje svijesti o djelovanjima MSCA u svijetu;

— širenje i grupiranje znanja putem međuprojektne suradnje, projekata nacionalnih osoba za kontakt i drugih aktivnosti umrežavanja kao što je udruženje bivših i trenutačnih korisnika.

3. ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE

3.1. Obrazloženje

Vrhunske istraživačke infrastrukture pružaju ključne usluge istraživačkim i inovacijskim zajednicama i tako imaju ključnu ulogu u proširenju granica znanja i postavljaju temelj za istraživačke i inovacijske doprinose s ciljem suočavanja s globalnim izazovima i rješavanja industrijske konkurentnosti. Podupiranjem istraživačkih infrastruktura na razini Unije ublažavaju se raspršene nacionalne i regionalne istraživačke infrastrukture i uska područja znanstvene izvrsnosti te se time jača EIP i povećava protok znanja između izoliranih sustava. Znanstveni napredak sve više ovisi o suradnji istraživačkih infrastruktura i industrije u okviru kojih se razvijaju potrebni instrumenti utemeljeni na novim ključnim razvojnim tehnologijama i drugim novim tehnologijama.

Opći je cilj osigurati da Europa posjeduje održive istraživačke infrastrukture svjetske razine koje su otvorene i dostupne svim istraživačima u Europi i izvan nje i tako u potpunosti iskoristiti njihov potencijal za postizanje znanstvenog napretka i inovacija. Glavni su ciljevi smanjiti rascjepkanost istraživačkog i inovacijskog ekosustava, uz izbjegavanje udvostručenja rada, i bolje koordinirati oblikovanje, razvoj, dostupnost i upotrebu istraživačkih infrastruktura, među ostalim onih koji se financiraju iz EFRR-a. Ključno je poduprijeti otvoren pristup istraživačkim infrastrukturama za sve europske istraživače te povećati pristup digitalnim istraživačkim resursima, među ostalim putem europskog oblaka za otvorenu znanost („EOSC”), potičući osobito prihvaćanje praksi otvorene znanosti i otvorenih podataka.

Ujedno je važno poboljšati dugoročnu održivost istraživačkih infrastruktura jer su one obično operativne nekoliko desetljeća i stoga bi trebale izraditi planove za osiguravanje trajne i stabilne potpore.

Isto tako, Unija treba doskočiti brzom povećanju globalnog nadmetanja za talente tako što će privući istraživače iz trećih zemalja da se služe europskim istraživačkim infrastrukturama svjetske razine. Jedan je od važnih ciljeva povećati konkurentnost i inovacijske sposobnosti europske industrije podupiranjem ključnih tehnologija i usluga relevantnih za istraživačke infrastrukture i njihove korisnike, čime se unapređuju uvjeti za pružanje inovativnih rješenja.

Prethodni okvirni programi uvelike su doprinijeli učinkovitijoj i djelotvornijoj upotrebi nacionalnih istraživačkih infrastruktura, a u suradnji s Europskim strateškim forumom za istraživačke infrastrukture (ESFRI) također je razvijen koherentan, strateški pristup izradi politike o paneuropskim istraživačkim infrastrukturama. Taj strateški pristup urodio je očitim koristima, među ostalim manjim udvostručenjem rada i općenito boljim iskorištavanjem resursa te standardizacijom procesa i postupaka. Mobilnost u istraživačke svrhe ima važnu ulogu u olakšavanju upotrebe istraživačkih infrastruktura te se stoga moraju razmotriti sinergije s nacionalnim i europskim programima mobilnosti.

Aktivnostima koje podupire Unija pružit će se dodana vrijednost na sljedeće načine: konsolidacijom i optimizacijom postojećeg područja istraživačkih infrastruktura u Europi zajedno s nastojanjima na razvoju novih istraživačkih infrastruktura koje imaju paneuropsku važnost i učinak, osiguravanjem suradnje sličnih skupova istraživačkih infrastruktura kako bi se odgovorilo na strateška pitanja koja utječu na zajednice korisnika, uspostavom EOSC-a kao djelotvornog, prilagodljivog i održivog okružja za istraživanje utemeljeno na podacima, međusobnim povezivanjem nacionalnih i regionalnih istraživačkih i obrazovnih mreža, jačanjem i osiguravanjem mrežne infrastrukture visokog kapaciteta za masovne količine podataka i prekogranični i interdisciplinarni pristup digitalnim resursima, promicanjem paneuropske pokrivenosti decentraliziranih istraživačkih infrastruktura, među ostalim kako bi se omogućila usporedba istraživačkih podataka među zemljama, primjerice u području društvenih i humanističkih znanosti i području okoliša, promicanjem interoperabilnosti istraživačkih infrastruktura, poticanjem i jačanjem prijenosa znanja i osposobljavanja visokokvalificiranih ljudskih resursa, promicanjem upotrebe i, ako je to relevantno, unapređenjem postojećih vrhunskih paneuropskih istraživačkih infrastruktura u okviru cijelog programa Obzor Europa, svladavanjem prepreka koje najboljim istraživačkim timovima onemogućuju pristup uslugama najboljih istraživačkih infrastruktura u Europi, te poticanjem inovacijskog potencijala istraživačkih infrastruktura, usmjerenog na razvoj tehnologije i zajedničke inovacije te veću upotrebu istraživačkih infrastruktura u industriji.

Nadalje, nužno je osnažiti međunarodnu dimenziju europskih istraživačkih infrastruktura tako što će se poticati snažnija suradnja s međunarodnim partnerima i međunarodno sudjelovanje u europskim istraživačkim infrastrukturama radi izvlačenja uzajamne koristi.

Aktivnostima će se doprinijeti raznim ciljevima održivog razvoja kao što su: cilj održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit, cilj održivog razvoja br. 7 – čista energija po pristupačnoj cijeni, cilj održivog razvoja br. 9 – industrija, inovacije i infrastruktura, cilj održivog razvoja br. 13 – djelovanje u području klime.

3.2. Područja djelovanja

3.2.1. Konsolidacija i razvoj područja europskih istraživačkih infrastruktura

Uspostava, rad i dugoročna održivost istraživačkih infrastruktura koje je utvrdio ESFRI te drugih istraživačkih struktura svjetske razine od paneuropske važnosti ključni su da bi Unija osigurala vodeći položaj u području pionirskih istraživanja, osposobljavanju i usavršavanju istraživača, stvaranju i upotrebi znanja te da bi osigurala konkurentnost svojih industrija.

EOSC bi trebao postati djelotvoran i sveobuhvatan kanal isporuke usluga koje nude istraživačke infrastrukture, a europskim istraživačkim zajednicama pružiti sljedeću generaciju podatkovnih usluga za ubiranje, pohranu, obradu (primjerice usluge analitike, simulacije i vizualizacije) i razmjenu velike količine znanstvenih podataka u skladu s načelima FAIR. Usto, EOSC-om bi trebalo istraživačima u Europi omogućiti pristup većini podataka koje su generirale i prikupile istraživačke infrastrukture te pristup računalstvu visokih performansi (HPC) i resursima egzaskalarnog računalstva, što uključuje one koji se upotrebljavaju u okviru europske podatkovne infrastrukture (EDI) (1).

Paneuropska istraživačka i obrazovna mreža povezivat će istraživačke infrastrukture i istraživačke resurse te omogućiti da im se pristupi na daljinu tako što će međusobno povezivati sveučilišta, istraživačke institucije te istraživačke i inovacijske zajednice na razini Unije, ali i omogućiti međunarodne veze s drugim partnerskim mrežama diljem svijeta.

Opće odrednice

— životni ciklus paneuropskih istraživačkih infrastruktura putem oblikovanja novih istraživačkih infrastruktura; njihova pripremna i provedbena faza, početna faza njihova rada uz komplementarnost s drugim izvorima financiranja u slučaju istraživačkih infrastruktura koje se podupiru strukturnim fondovima te konsolidacija i optimizacija ekosustava istraživačkih infrastruktura pojednostavnjivanjem praksi praćenja ključnih ciljeva ESFRI-ja i drugih paneuropskih istraživačkih infrastruktura te olakšavanjem sklapanja sporazuma o uslugama, razvoja, spajanja, paneuropske pokrivenosti ili stavljanja paneuropskih istraživačkih infrastruktura izvan upotrebe;

— EOSC, uključujući: proširivost i održivost pristupnog kanala; u suradnji s državama članicama i povezanim zemljama, djelotvorno združivanje europskih, nacionalnih, regionalnih i institucijskih resursa, njegov tehnički i politički razvoj u skladu s novim potrebama i zahtjevima u području istraživanja (kao što su upotreba osjetljivih skupova podataka, integrirana privatnost); interoperabilnost podataka i poštovanje načelâ FAIR; te široku bazu korisnika;

— paneuropska istraživačka i obrazovna mreža na kojoj se temelje EOSC i europska podatkovna infrastruktura (EDI) te koja omogućuje pružanje usluga HPC-a i podatkovnih usluga u okruženju u oblaku primjerenom za iznimno velike skupove podataka i složene računalne procese.

3.2.2. Otvaranje, integracija i međusobno povezivanje istraživačkih infrastruktura

Istraživačko okružje poboljšat će se osiguravanjem otvorenosti ključnih međunarodnih, nacionalnih i regionalnih istraživačkih infrastruktura za sve europske istraživače te eventualnom integracijom njihovih usluga radi usklađivanja uvjeta pristupa, poboljšanja i proširenja pružanja usluga i poticanja zajedničke razvojne strategije za tehnološki najnaprednije komponente i napredne usluge putem inovacijskih djelovanja.

Opće odrednice

— mreže koje povezuju nacionalne i regionalne ulagatelje u istraživačke infrastrukture za sufinanciranje transnacionalnog pristupa istraživača;

— mreže paneuropskih, nacionalnih i regionalnih istraživačkih infrastruktura namijenjene suočavanju s globalnim izazovima s ciljem pružanja pristupa istraživačima, kao i usklađivanja i poboljšanja usluga istraživačkih infrastruktura.

3.2.3. Inovacijski potencijal europskih istraživačkih infrastruktura i aktivnosti za inovacije i osposobljavanje

Kako bi se potaknule inovacije i u samim istraživačkim infrastrukturama i u industriji, poticat će se suradnja sektora istraživanja i razvoja s industrijom s ciljem razvoja kapaciteta Unije i potražnje za industrijskom opskrbom u područjima visoke tehnologije kao što je znanstvena instrumentacija. Osim toga, poticat će se upotreba istraživačkih infrastruktura u industriji, primjerice poput eksperimentalnih ispitnih uređaja ili centara utemeljenih na znanju. Za razvoj istraživačkih infrastruktura i njihovu upotrebu bit će potrebne primjerene vještine njihovih menadžera, istraživača, inženjera i tehničara, kao i korisnika. U tu svrhu, financiranjem sredstvima Unije davat će se potpora osposobljavanju osoblja koje upravlja istraživačkim infrastrukturama od paneuropskog interesa i vodi ih, razmjeni osoblja i primjera najbolje prakse među institucijama, kao i adekvatnoj dostupnosti ljudskih resursa u ključnim disciplinama, među ostalim nastajanju posebnih obrazovnih programa. Poticat će se sinergije s djelovanjima MSCA.

Opće odrednice

— integrirane mreže istraživačkih infrastruktura za pripremu i provedbu zajedničke strategije / zajedničkog plana za tehnološki razvoj i instrumentaciju;

— osposobljavanje osoblja koje upravlja istraživačkim infrastrukturama od paneuropskog interesa i vodi ih.

3.2.4. Jačanje europske politike u području istraživačkih infrastruktura i jačanje međunarodne suradnje

Potrebno je poduprijeti tvorce politika, tijela za financiranje ili savjetodavne skupine kao što je ESFRI kako bi usklađeno radili na razvoju i provedbi koherentne i održive dugoročne europske strategije za istraživačke infrastrukture.

Isto tako, omogućavanjem strateške međunarodne suradnje ojačat će se položaj europskih istraživačkih infrastruktura na međunarodnoj razini, čime se osigurava njihova globalna umreženost, interoperabilnost i doseg.

Opće odrednice

— pregled, praćenje i ocjenjivanje istraživačkih infrastruktura na razini Unije, kao i političke studije, komunikacijska djelovanja i djelovanja osposobljavanja, djelovanja za istraživačke infrastrukture u okviru strateške međunarodne suradnje te posebne aktivnosti relevantnih političkih i savjetodavnih tijela.

STUP II.

GLOBALNI IZAZOVI I EUROPSKA INDUSTRIJSKA KONKURENTNOST

Unija se suočava s mnogim izazovima, a neki od njih su i globalni izazovi. Riječ je o vrlo opsežnim i složenim problemima, a kako bi se pronašla rješenja s tim problemima treba se zajednički uhvatiti ukoštac na razini Unije i na njih treba odgovoriti adekvatnim, primjereno osposobljenim i kvalificiranim ljudskim resursima, odgovarajućim iznosom financijskih sredstava i razmjernim nastojanjima. Upravo u tom području potrage za rješenjima Unija mora surađivati te biti pametna, fleksibilna i povezana u korist i za dobrobit svih naših građana.

Veći učinak može se ostvariti usklađivanjem djelovanja s drugim narodima i regijama svijeta u okviru međunarodne suradnje, kako je predviđeno Programom održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda te ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom. S obzirom na uzajamnu korist partnere iz cijelog svijeta pozvat će se na združivanje snaga s Unijom kao sastavni dio istraživanja i inovacija za održivi razvoj.

Istraživanje i inovacije ključni su pokretači održivog i uključivog rasta te tehnološke i industrijske konkurentnosti. Njima će se doprinijeti pronalasku rješenja za probleme današnjice, kao i probleme sutrašnjice, kako bi se što prije preokrenuo negativan i opasan trend koji u ovom trenutku povezuje gospodarski razvoj sa sve većim iskorištavanjem prirodnih resursa i sve većim socijalnim izazovima. Time će se izazovi pretvoriti u nove poslovne prilike te u brze prednosti za društvo.

Unija će imati koristi kao korisnik i kao proizvođač znanja, tehnologija i industrija koje služe kao primjer funkcioniranja i razvoja modernog, industrijskog, održivog, uključivog, kreativnog, otpornog, otvorenog i demokratskog društva i gospodarstva. Poticat će se i promicati sve brojnija gospodarska, okolišna i socijalna rješenja za održivo gospodarstvo budućnosti, bez obzira na to je li riječ o: zdravlju i dobrobiti za sve, otpornim, kreativnim i uključivim društvima, društvima osnaženima civilnom sigurnošću, dostupnoj čistoj energiji i mobilnosti, digitaliziranom gospodarstvu i društvu, transdisciplinarnoj i kreativnoj industriji, rješenjima povezanima sa svemirom, rješenjima za more ili kopno, visokofunkcionalnom biogospodarstvu, uključujući rješenja u području hrane i prehrane, ili održivoj upotrebi prirodnih resursa, zaštiti okoliša, ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama. Svim tim elementima održivoga gospodarstva stvara se europsko bogatstvo i otvara put za kvalitetnija radna mjesta. Industrijska transformacija bit će presudna, kao i razvoj inovativnih industrijskih vrijednosnih lanaca Unije.

Nove tehnologije utječu na gotovo sva područja politika. Za svaku pojedinu tehnologiju često postoji kombinacija socijalnih i gospodarskih mogućnosti, kao što su mogućnosti za učinkovitost, kvalitetu i poboljšanje upravljanja, te posljedica za zapošljavanje i obrazovanje, no i mogućih rizika u području sigurnosti, privatnosti i etike. Stoga je za politiku u području tehnologije nužno integralno odvagivanje interesa te međusektorska suradnja i izrada strategije.

Istraživanje i inovacije u okviru ovog stupa programa Obzor Europa grupirani su u integrirane i neizolirane opsežne klastere aktivnosti. Ulaganja nisu usmjerena na određeni sektor, nego na postizanje sustavnih promjena našeg društva i gospodarstva uz poštovanje načela održivosti. Takve promjene ostvarit će se samo ako svi javni i privatni akteri budu sudjelovali u zajedničkom oblikovanju i stvaranju istraživanja i inovacija, odnosno ako se udruže krajnji korisnici, znanstvenici, tehnološki stručnjaci, proizvođači, inovatori, poduzeća, edukatori, oblikovatelji politika, građani i organizacije civilnog društva. Stoga nijedan klaster nije usmjeren samo na jednu skupinu aktera te će se sve aktivnosti provoditi u prvom redu putem zajedničkih istraživačkih i inovacijskih projekata izabranih na temelju konkurentnih poziva na podnošenje prijedlogâ.

Uz suočavanje s globalnim izazovima, aktivnosti u klasterima ujedno će razvijati i primjenjivati ključne tehnologije razvoja i tehnologije u nastajanju, digitalne ili nedigitalne, kao dio zajedničke strategije za promicanje vodećeg položaja Unije u industriji i društvu. Prema potrebi upotrijebit će se podaci i usluge Unije koje je omogućila svemirska tehnologija. Sve razine tehnološke spremnosti do razine 8. bit će obuhvaćene ovim stupom programa Obzor Europa ne dovodeći u pitanje pravo Unije u području tržišnog natjecanja.

Djelovanjima će se stjecati novo znanje, razvijati tehnološka i netehnološka rješenja, omogućiti prelazak tehnologije iz laboratorija na tržište, razvijati primjena, uključujući pokusne linije i demonstracijske projekte, te uključiti mjere kojima se stimuliraju prihvaćanja na tržištu i potiče angažman privatnog sektora za standardizaciju unutar Unije. U pogledu tehnologija potrebna je kritična masa europskih istraživača i industrije kako bi se uspostavili vodeći svjetski ekosustavi, koji uključuju najsuvremenije tehnološke infrastrukture, primjerice za ispitivanja. Maksimalno će se povećati sinergije s drugim dijelovima programa Obzor Europa i EIT-a, kao i s drugim programima.

Klasterima će se potaknuti brzo uvođenje pionirskih inovacija u Uniji putem širokog raspona predviđenih aktivnosti, uključujući aktivnosti komunikacije, širenja, iskorištavanja i standardizacije, te potpore netehnološkim inovacijama i inovativnim mehanizmima provedbe, što će pomoći u stvaranju društvenih, regulatornih i tržišnih uvjeta koji pogoduju inovacijama, kao što su sporazumi o inovacijama. Utvrdit će se inovativna rješenja koja su rezultat istraživačkih i inovacijskih djelovanja i koja će biti namijenjena javnim i privatnim ulagateljima, kao i drugi relevantni programi Unije i nacionalni ili regionalni programi. U tom će se pogledu razvijati sinergije sa stupom III. programa Obzor Europa.

Rodna ravnopravnost ključan je čimbenik za postizanje održivoga gospodarskog rasta. Stoga je važno uključiti rodnu perspektivu u suočavanju sa svim globalnim izazovima.

1. KLASTER „ZDRAVLJE”

1.1. Obrazloženje

Europski stup socijalnih prava potvrda je da svi imaju pravo na pravodoban pristup sigurnoj, kvalitetnoj, cjenovno pristupačnoj, preventivnoj i kurativnoj zdravstvenoj zaštiti. Time se naglašava obveza Unije da postigne ciljeve održivog razvoja kojima se poziva da do 2030. svi i u svim dobnim skupinama budu obuhvaćeni univerzalnom zdravstvenom zaštitom neovisno o dobi te da se iskorijene smrtni slučajevi koji se mogu spriječiti.

Zdravo stanovništvo ključno je za stabilno, održivo i uključivo društvo, a poboljšanja u području zdravstva presudna su u smanjenju siromaštva, rješavanju pitanja sve starijeg europskog društva, poticanju društvenog napretka i blagostanja, kao i u povećanju gospodarskog rasta. Prema Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) 10-postotni porast očekivanog životnog vijeka povezan je s gospodarskim rastom od 0,3 - 0,4 % godišnje. Očekivani prosječni životni vijek u Uniji od osnivanja Unije porastao je za 12 godina zbog iznimnog povećanja kvalitete života, okoliša, obrazovanja i zdravlja stanovništva te skrbi o stanovništvu. Očekivani prosječni životni vijek pri rođenju u 2015. u Uniji iznosio je 80,6 godina, dok je svjetski prosjek bio 71,4 godine. Posljednjih se godina u Uniji on povećava za prosječno tri mjeseca godišnje. Društvene i rodne razlike u pogledu očekivanog životnog vijeka mogu se primijetiti među određenim skupinama i diljem europskih zemalja.

Istraživanja i inovacije u području zdravstva imaju važnu ulogu u tom postignuću, ali i u povećanju produktivnosti i kvalitete u sektoru zdravstva i skrbi. Međutim, Unija se suočava s novim, nedavno nastalim, ali i dugotrajnim problemima koji prijete njezinim građanima i javnom zdravlju, održivosti zdravstvene zaštite i sustava socijalne zaštite, kao i konkurentnosti sektora zdravstva i skrbi. U glavne izazove u području zdravlja u Uniji uključeni su: nejednakosti u dostupnosti i pristupačnosti zdravstva i skrbi; nedovoljno djelotvorno promicanje zdravlja i prevencije bolesti; porast neprenosivih bolesti; povećan broj slučajeva raka; porast mentalnih bolesti; širenje antimikrobne otpornosti na lijekove i izbijanje epidemija zaraznih bolesti; sve veće onečišćenje okoliša; trajne zdravstvene nejednakosti između i unutar zemalja, koje nerazmjerno utječu na osobe koje su u nepovoljnom položaju ili u osjetljivim fazama života; otkrivanje, razumijevanje, kontrola, prevencija i ublažavanje zdravstvenih rizika, među ostalim aspekata povezanih sa siromaštvom, u socijalnom, urbanom, ruralnom i prirodnom okruženju koje se brzo mijenja; demografske promjene, što uključuje pitanja povezana sa starenjem, i sve veći troškovi europskih zdravstvenih sustava; te sve veći pritisak na sektor europskog zdravstva i skrbi da ostane konkurentan u pogledu i putem inovacija u području zdravstva u odnosu na nove aktere na svjetskoj sceni. Osim toga, oklijevanje s cijepljenjem može izazvati smanjenje procijepljenosti među određenim skupinama stanovništva.

Ti su zdravstveni izazovi složeni, međusobno povezani i globalne prirode pa je za njihovo rješavanje potrebna multidisciplinarna, tehnička i netehnička, međusektorska i transnacionalna suradnja. Istraživačkim i inovacijskim aktivnostima uspostavit će se bliske poveznice između temeljnih, translacijskih, kliničkih, epidemioloških, etičkih, okolišnih i socioekonomskih istraživanja, kao i poveznice s regulatornom znanošću. Bit će usmjerene na područja neispunjenih kliničkih potreba, kao što su rijetke ili teško lječive bolesti (uključujući vrste raka kao što su rak kod djece i rak pluća). Te će aktivnosti iskoristiti kombinaciju vještina kojima raspolažu akademska zajednica, stručnjaci, regulatorna tijela i industrija te poticati njihovu suradnju sa zdravstvenim službama, socijalnim službama, pacijentima, oblikovateljima politika i građanima kako bi se potaknulo javno financiranje i osigurala primjena rezultata u kliničkoj praksi i zdravstvenim sustavima, uzimajući u obzir sposobnosti država članica u pogledu organizacije i financiranja njihovih zdravstvenih sustava. U potpunosti će se iskoristiti pionirska istraživanja u području genomike i drugih multiomika, kao i postupno uvođenje pristupa personalizirane medicine, koji su relevantni za suočavanje sa širokim rasponom neprenosivih bolesti, te digitalizacija u području zdravstva i skrbi.

Istraživanjima i inovacijama poticat će se strateška suradnja na razini Unije i na međunarodnoj razini radi objedinjavanja stručnog znanja, kapaciteta i resursa potrebnih za stvaranje opsega, brzine i ekonomije razmjera, kao i radi iskorištavanja sinergija, izbjegavanja udvostručenja napora te podjele očekivane koristi i uključenih financijskih rizika. Promicat će se sinergije u istraživanjima i inovacijama u području zdravstva u okviru programa Obzor Europa, posebno s programom „EU za zdravlje” uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

Digitalna rješenja u zdravstvu stvorila su brojne mogućnosti za rješavanje problema usluga pružanja skrbi i odgovaranje na druga nova pitanja koja proizlaze iz starenja društva. Trebalo bi u potpunosti iskoristiti mogućnosti koje digitalizacija može pružiti u području zdravstva i skrbi, a da se pritom ne ugrožava pravo na privatnost i zaštitu podataka. Izrađeni su digitalni uređaji i softver za dijagnosticiranje i liječenje bolesti te olakšavanje pacijentima da samostalno upravljaju svojom bolesti, što uključuje kronične bolesti. Digitalne tehnologije sve se više upotrebljavaju u medicinskom osposobljavanju i obrazovanju te kako bi se pacijentima i drugim korisnicima zdravstvene skrbi omogućio pristup informacijama o zdravlju, njihov unos i razmjenjivanje.

Istraživačke i inovacijske aktivnosti u okviru ovog klastera poslužit će za razvoj baze znanja, iskorištavanje postojećeg znanja i tehnologija, konsolidaciju i stvaranje kapaciteta za istraživanje i inovacije te razvoj rješenja potrebnih za djelotvornije promicanje zdravlja i integrirane prevencije, dijagnoze, praćenja, liječenja, rehabilitacije i izlječenja bolesti te dugotrajne i palijativne skrbi. Rezultati istraživanja pretvorit će se u preporuke za djelovanje i priopćit će se s relevantnim dionicima. Poboljšanje rezultata u području zdravlja dovest će do povećanja dobrobiti i očekivanog životnog vijeka, zdravog i aktivnog života, poboljšane kvalitete života i produktivnosti, većeg broja godina proživljenih u dobrom zdravlju te održivosti zdravstvenih sustava i sustava skrbi. U skladu s člancima 18. i 19. Uredbe (EU) 2021/695 i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebna pozornost bit će posvećena etici, zaštiti ljudskog dostojanstva te rodnim i etničkim aspektima te potrebama osoba u nepovoljnom položaju i ranjivih osoba.

Suočavanje s glavnim zdravstvenim izazovima poduprijet će se obveza Unije preuzeta u kontekstu Programa održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda i njezine obveze u kontekstu drugih organizacija UN-a i međunarodnih inicijativa, uključujući globalne strategije i akcijske planove Svjetske zdravstvene organizacije (SZO). Suočavanjem s takvim izazovima doprinijet će se ostvarenju političkih ciljeva i strategija Unije, posebice Europskog stupa socijalnih prava, jedinstvenog digitalnog tržišta Unije, prekogranične zdravstvene skrbi Unije i Europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti, kao i doprinijeti provedbi relevantnih regulatornih okvira Unije.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti osobito sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilju održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit, cilju održivog razvoja br. 13 – djelovanje u području klime.

1.2. Područja djelovanja

1.2.1. Zdravlje tijekom cijelog života

Osobe u osjetljivim fazama života (perinatalna faza, rođenje, rano djetinjstvo, djetinjstvo, adolescencija, trudnoća, zrela i kasna odrasla dob), uključujući osobe s invaliditetom ili ozljedama, imaju posebne zdravstvene potrebe koje zahtijevaju bolje razumijevanje i prilagođena rješenja, uzimajući u obzir rodne i etičke aspekte. Time će se omogućiti smanjenje zdravstvenih nejednakosti i poboljšanje rezultata u području zdravlja, olakšavajući tako aktivno i zdravo starenje tijekom cijelog životnog vijeka, među ostalim zahvaljujući zdravom početku života i cjeloživotnoj zdravoj prehrani, čime se smanjuje rizik od mentalnih i tjelesnih oboljenja kasnije u životu. U okviru prevencije i komunikacije razmotrit će se značajke ciljnih skupina.

Opće odrednice

— razumijevanje ranog razvoja i procesa starenja tijekom cijelog životnog vijeka;

— prenatalno zdravlje, zdravlje novorođenčadi, majki, očeva, dojenčadi i djece, kao i uloga roditelja, obitelji i edukatora;

— zdravstvene potrebe adolescenata, uključujući čimbenike koji utječu na mentalno zdravlje;

— zdravstvene posljedice invaliditeta i ozljeda;

— istraživanje u pogledu mjera za planiranje, provedbu i praćenje rehabilitacije tijekom cijelog životnog vijeka te posebno programa rane pojedinačne rehabilitacije (EIRP) za djecu pogođenu patologijama koje uzrokuju invaliditet;

— zdravo starenje, samostalan i aktivan život, uključujući sudjelovanje starijih osoba i osoba s invaliditetom u društvenom životu;

— zdravstveno obrazovanje i pismenost u području zdravlja, uključujući digitalnu pismenost.

1.2.2. Okolišne i socijalne determinante koje utječu na zdravlje

Bolje razumijevanje čimbenika koji utječu na zdravlje i čimbenika rizika koje uvjetuje socijalno, kulturno, ekonomsko i fizičko okružje u svakodnevnom životu ljudi i na njihovu radnom mjestu, uključujući učinak digitalizacije, mobilnosti ljudi (kao što su migracije i putovanje), onečišćenja, ishrane, klimatskih promjena i drugih pitanja okoliša na zdravlje, doprinijet će: prepoznavanju, sprečavanju i ublažavanju zdravstvenih rizika i prijetnji zdravlju; smanjenju smrtnih slučajeva i bolesti zbog izloženosti kemikalijama i onečišćenju okoliša; podupiranju sigurnog, zdravog, otpornog i održivog životnog i radnog okružja prihvatljivog za okoliš; promicanju zdravog načina života i potrošačkog ponašanja; te razvoju pravednog, uključivog i pouzdanog društva. To razumijevanje temeljit će se i na kohortama na osnovi stanovništva, biomonitoringu ljudi i epidemiološkim studijama.

Opće odrednice

— tehnologije i metodologije za procjenu opasnosti, procjenu izloženosti i učinka koji na zdravlje imaju kemikalije, onečišćujuće tvari u zatvorenim i vanjskim prostorima i drugi stresori u vezi s klimatskim promjenama, radnim mjestom, načinom života ili okolišem te kombinirani učinci nekoliko stresora;

— okolišni, profesionalni, socioekonomski, kulturni, genetski i bihevioralni čimbenici koji utječu na tjelesno i mentalno zdravlje te na dobrobit ljudi i njihovu interakciju, uz poseban naglasak na ranjivim osobama i osobama u nepovoljnom položaju, pitanja specifična za dob i rodno specifična pitanja, ako je to relevantno, te posebno učinak dizajna zgrada, proizvoda i usluga na zdravlje;

— procjena rizika, upravljanje rizikom i obavješćivanje o riziku, uz potporu transdisciplinarnih pristupa, ako je to relevantno, i poboljšanih alata za odlučivanje temeljeno na dokazima, uključujući zamjenu ispitivanja na životinjama i alternative ispitivanju na životinjama;

— kapacitet i infrastruktura za sigurno prikupljanje, razmjenu, uporabu, ponovnu uporabu te kombiniranje podataka o svim zdravstvenim determinantama, uključujući izloženost ljudi, i za osiguravanje njihove povezanosti s bazama podataka o okolišnim parametrima, načinima života, zdravstvenom stanju i bolestima na razini Unije i na međunarodnoj razini;

— promicanje zdravlja i primarna prevencija, uključujući profesionalne aspekte.

1.2.3. Neprenosive i rijetke bolesti

Neprenosive bolesti, među ostalim rak i rijetke bolesti, velik su zdravstveni i društveni problem koji iziskuje bolje razumijevanje i taksonomiju, kao i djelotvornije pristupe, što uključuje personaliziranu medicinu (koja se naziva i „precizna medicina”), u prevenciji, dijagnozi, praćenju, liječenju, rehabilitaciji i izlječenju, kao i bolje razumijevanje višestrukih oboljenja.

Opće odrednice

— razumijevanje mehanizama koji su temelj za razvoj neprenosivih bolesti, među ostalim kardiovaskularnih bolesti;

— longitudinalne studije o stanovništvu kako bi se poduprlo razumijevanje zdravstvenih parametara i parametara bolesti te kako bi se doprinijelo stratificiranju stanovništva radi potpore razvoju preventivne medicine,

— dijagnostički alati i tehnike za raniju i precizniju dijagnozu te za pravodobno liječenje prilagođeno pacijentu, omogućavanje odgode i/ili reverzije napretka bolesti;

— programi prevencije i probira, u skladu s preporukama SZO-a, UN-a i Unije ili koji nadilaze te preporuke;

— integrirana rješenja za samopraćenje, promicanje zdravlja, prevenciju bolesti te upravljanje kroničnim bolestima i višestrukim oboljenjima, uključujući neurodegenerativne i kardiovaskularne bolesti;

— liječenje, izlječenje ili druge terapeutske intervencije, uključujući farmakološko i nefarmakološko liječenje;

— palijativna skrb;

— područja visoke neispunjene kliničke potrebe, kao što su rijetke bolesti, uključujući rak kod djece;

— procjena usporedne djelotvornosti intervencija i rješenja, među ostalim na temelju stvarnih podataka (real world data);

— istraživanje provedbe u svrhu proširenja intervencija u području zdravstva i njihove prihvaćenosti u zdravstvenim politikama i sustavima;

— razvoj istraživanja i poboljšanje informiranja, skrbi i liječenja, uključujući personaliziranu medicinu, u pogledu rijetkih bolesti.

1.2.4. Zarazne bolesti, uključujući bolesti povezane sa siromaštvom i zanemarene bolesti

Zaštita osoba od prekograničnih prijetnji zdravlju velik je problem za javno i globalno zdravlje, koji iziskuje djelotvornu međunarodnu suradnju na razini Unije i na globalnoj razini. To će uključivati razumijevanje, sprečavanje, pripravnost na izbijanje, rano otkrivanje izbijanja i odgovor na izbijanje u obliku istraživanja, liječenje i izlječenje zaraznih bolesti, što uključuje bolesti povezane sa siromaštvom i zanemarene bolesti, te ujedno borbu protiv antimikrobne otpornosti u skladu s Europskim akcijskim planom „Jedno zdravlje”.

Opće odrednice

— razumijevanje mehanizama povezanih sa zarazama;

— uzroci izbijanja ili ponovnog izbijanja zaraznih bolesti i njihova širenja, uključujući prijenos sa životinja na ljude (zoonoza), ili iz drugih dijelova okoliša (voda, tlo, biljke, hrana) na ljude, kao i utjecaj klimatskih promjena i razvoja ekosustava na dinamiku zaraznih bolesti;

— prognoziranje, rano i brzo otkrivanje, kontrola i nadzor zaraznih bolesti, zaraze povezane sa zdravstvenom skrbi i čimbenike povezane s okolišem;

— borba protiv antimikrobne otpornosti, uključujući epidemiologiju, prevenciju i dijagnozu, kao i razvoj novih antimikrobnih sredstava i cjepiva;

— cjepiva za zarazne bolesti, uključujući platformske tehnologije za cjepiva, te njihova dijagnostika, liječenje i izlječenje, uključujući popratna oboljenja i zaraze;

— suočavanje s pitanjima slabe prihvaćenosti cjepiva, razumijevanje oklijevanja s cijepljenjem i izgradnja povjerenja u cjepiva;

— djelotvorne mjere i strategije pripravnosti, odgovora i oporavka povezane s izvanrednim situacijama u zdravstvu, uz uključivanje zajednica, te njihova koordinacija na regionalnoj i nacionalnoj razini te razini Unije;

— prepreke provedbi i prihvaćanju medicinskih intervencija u kliničkoj praksi i sustavu zdravstvene skrbi;

— prekogranični aspekti zaraznih bolesti i posebni izazovi u zemljama s niskim ili srednjim dohotkom, kao što su AIDS, tuberkuloza i tropske bolesti, uključujući malariju, ali i izazovi u vezi s migracijskim tokovima i općenito u vezi s većom mobilnosti ljudi.

1.2.5. Alati, tehnologije i digitalna rješenja u području zdravstva i skrbi, među ostalim personalizirana medicina

Tehnologije i alati u području zdravstva ključni su za javno zdravstvo i u velikoj mjeri doprinose važnim poboljšanjima u kvaliteti života i zdravlja osoba u Uniji i skrbi o njima. Stoga je ključan strateški izazov oblikovati, razviti, isporučiti, primijeniti i evaluirati prikladne, pouzdane, sigurne i troškovno učinkovite alate i tehnologije u području zdravstva i skrbi koji su prilagođeni korisnicima, uzimajući u obzir potrebe osoba s invaliditetom i starenje društva. To uključuje ključne razvojne tehnologije od novih biomaterijala do biotehnologije, kao i metode analize pojedinačnih stanica, multiomiku i pristupe sistemskoj medicini, umjetnu inteligenciju i druge digitalne tehnologije, uz znatna poboljšanja u odnosu na postojeće tehnologije te poticanje konkurentne i održive zdravstvene industrije koja stvara radna mjesta visoke vrijednosti. Europski zdravstveni sektor jedan je od ključnih gospodarskih sektora u Uniji, koji čini 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) i u kojem je zaposleno 1,5 milijuna osoba. Relevantni dionici trebaju biti uključeni što je prije moguće te se treba u obzir uzeti tehnološka dimenzija kako bi se osigurala prihvatljivost novih tehnologija, metodologija i alata. Ti dionici uključuju građane, neformalne pružatelje zdravstvene zaštite i zdravstvene radnike.?A3B2 breakb b15,0?>

Opće odrednice

— alati i tehnologije za primjene u cijelom zdravstvenom sektoru i na sve relevantne medicinske indikacije, uključujući funkcionalno oštećenje;

— integrirani alati, tehnologije, medicinski proizvodi, medicinsko snimanje, biotehnologija, nanomedicina i napredne terapije (uključujući staničnu i gensku terapiju) te digitalna rješenja za zdravlje ljudi i skrb o njima, uključujući umjetnu inteligenciju, mobilna rješenja i zdravstvo na daljinu, baveći se istodobno, ako je to relevantno, aspektima troškovne učinkovitosti proizvodnje u ranoj fazi kako bi se optimizirala faza industrijalizacije i potencijal inovacija da postanu cjenovno pristupačan lijek;

— pokusno izvođenje, opsežno uvođenje, optimizacija, nabava inovacijskih tehnologija i alata u području zdravstva i skrbi u stvarnim okružjima, uključujući kliničke studije i istraživanje provedbe, što uključuje dijagnostiku temeljenu na personaliziranoj medicini;

— inovativni procesi i usluge za razvoj, proizvodnju i brzu isporuku alata i tehnologija za zdravstvo i skrb;

— sigurnost, učinkovitost, troškovna učinkovitost, interoperabilnost i kvaliteta alata i tehnologija za zdravstvo i skrb te njihov etički, pravni i socijalni učinak, uključujući pitanja društvene prihvaćenosti;

— regulatorna znanost i standardi za tehnologije i alate u području zdravstva i skrbi;

— upravljanje zdravstvenim podacima, što uključuje interoperabilnost podataka, integraciju, analitičke metode i metode vizualizacije, postupke donošenja odluka, i to na temelju umjetne inteligencije, rudarenja podataka, tehnologije velikih količina podataka, bioinformatike i tehnologija računalstva visokih performansi kako bi se promicala personalizirana medicina, što uključuje prevenciju, te kako bi se optimizirao put prema zdravlju.

1.2.6. Zdravstveni sustavi

Zdravstveni sustavi ključan su dio sustava socijalne zaštite u Uniji te je u 2017. bilo zaposleno oko 24 milijuna osoba u sektoru zdravstvene zaštite i socijalne skrbi. Glavni su prioriteti država članica sigurni, svima pristupačni, integrirani, troškovno učinkoviti, otporni, održivi i pouzdani zdravstveni sustavi s pravodobnim i relevantnim uslugama te smanjenje nejednakosti, među ostalim oslobađanjem potencijala inovacija temeljenih na podacima i digitalnih inovacija za potrebe boljeg zdravstva i skrbi prilagođenih potrebama pacijenata koji se temelje na otvorenoj i sigurnoj europskoj podatkovnoj infrastrukturi. Novim mogućnostima, kao što su uvođenje mreže 5G te pojam „digitalnih blizanaca” i interneta stvari, unaprijedit će se digitalna transformacija zdravstva i skrbi.

Opće odrednice

— podupiranje baze znanja za reforme sustava i politika zdravstva u Europi i izvan nje;

— novi modeli i pristupi u zdravstvu i skrbi, uključujući pristupe personalizirane medicine, upravljanje i organizacijske aspekte, te njihova prenosivost ili prilagodba iz jedne zemlje ili regije u drugu;

— poboljšanje procjene zdravstvenih tehnologija;

— smanjenje zdravstvene nejednakosti i učinkovit politički odgovor;

— buduća radna snaga u području zdravstva i njezine potrebe, uključujući digitalne vještine;

— poboljšanje pravodobnog, pouzdanog, sigurnog i vjerodostojnog informiranja o zdravlju i upotrebe ili ponovne upotrebe zdravstvenih podataka, što uključuje elektroničke zdravstvene kartone, uz posvećivanje dužne pozornosti zaštiti podataka, što uključuje zlouporabu informacija o osobnom životnom stilu i zdravlju, sigurnost, pristupačnost, interoperabilnost, standarde, usporedivost i integritet;

— otporni zdravstveni sustavi koji apsorbiraju učinke kriza i prilagođavaju se disruptivnim inovacijama;

— rješenja za osnaživanje građana i pacijenata, samopraćenje i interakcija sa zdravstvenim i socijalnim radnicima kako bi se omogućili sveobuhvatnija skrb i pristup usmjeren na korisnika, uzimajući pritom u obzir pitanje jednakog pristupa;

— podaci, informacije, znanje i primjeri najbolje prakse iz istraživanja zdravstvenih sustava na razini Unije i na svjetskoj razini, i to na temelju postojećeg znanja i baza podataka.

2. KLASTER „KULTURA, KREATIVNOST I UKLJUČIVO DRUŠTVO”

2.1. Obrazloženje

Unija na jedinstven način kombinira gospodarski rast te ciljeve održivog razvoja i socijalne politike, uz visoke razine socijalne uključenosti i zajedničkih vrijednosti temeljenih na demokraciji, ljudskim pravima, rodnoj ravnopravnosti i bogatstvu raznolikosti. Taj se model stalno mijenja i mora suočavati s izazovima, među ostalim globalizacijom i tehnološkim promjenama te sve većim nejednakostima.

Unija mora promicati model uključivog i održivog rasta, no istodobno iskorištavati prednosti tehnološkog napretka, poticati inovacije u demokratskom upravljanju i jačati povjerenje u njega, promicati obrazovanje, boriti se protiv nejednakosti, nezaposlenosti, marginalizacije, diskriminacije i radikalizacije, jamčiti ljudska prava, promicati kulturnu raznolikost i europsku kulturnu baštinu te osnaživati građane putem društvenih inovacija. Prioritetne teme i dalje će biti upravljanje migracijama i integracija migranata. Uloga istraživanja i inovacija u društvenim i humanističkim znanostima, u umjetnosti te u kulturnim i kreativnim sektorima presudna je za hvatanje ukoštac s tim izazovima i postizanje ciljeva Unije. Aspekti društvenih i humanističkih znanosti osobito su uključeni u sva područja djelovanja ovog klastera.

Zbog veličine, složenosti te međugeneracijske i transnacionalne prirode tih izazova potrebno je višeslojno djelovanje na razini Unije. Suočavanje s takvim ključnim društvenim, političkim, kulturnim i gospodarskim pitanjima samo na nacionalnoj razini moglo bi dovesti do rizika pojave neučinkovitog iskorištavanja resursa, razilaženja u pristupima i različitih standarda znanja i sposobnosti.

Istraživačke i inovacijske aktivnosti u okviru ovog klastera u načelu će se uskladiti s prioritetima Unije za demokratsku promjenu; radna mjesta, rast i ulaganja; pravosuđe i temeljna prava; migracije; povezaniju i pravedniju europsku monetarnu uniju; jedinstveno digitalno tržište. Njima će se ispunjavati obveze preuzete u okviru Programa iz Rima, odnosno radit će se na „socijalnoj Europi” i „Uniji koja čuva našu kulturnu baštinu i promiče kulturnu raznolikost”. Usto će se poduprijeti europski stup socijalnih prava i Globalni sporazum za sigurne, propisne i zakonite migracije. Iskorištavat će se sinergije s programom Pravosuđe uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/693 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i programom Građani, jednakost, prava i vrijednosti uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/692 Europskog parlamenta i Vijeća (4), kojima se podupiru aktivnosti u vezi s pristupom pravosuđu, pravima žrtava, rodnom ravnopravnošću, nediskriminacijom, zaštitom podataka i promicanjem europskoga građanstva, kao i s programom Kreativna Europa, programom Digitalna Europa uspostavljenim Uredbom (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća (5) te programima Erasmus, Erasmus+ i ESF+.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti osobito sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilju održivog razvoja br. 1 – svijet bez siromaštva; cilju održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit; cilju održivog razvoja br. 4 – kvalitetno obrazovanje; cilju održivog razvoja br. 5 – rodna ravnopravnost; cilju održivog razvoja br. 8 – dostojanstven rad i gospodarski rast; cilju održivog razvoja br. 9 – industrija, inovacije i infrastruktura; cilju održivog razvoja br. 10 – smanjenje nejednakosti; cilju održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i naselja; cilju održivog razvoja br. 16 – mir, pravda i snažne institucije.

2.2. Područja djelovanja

2.2.1. Demokracija i upravljanje

Naizgled se smanjuje povjerenje u demokraciju i uspostavljene političke institucije. Razočaranje u politiku sve glasnije izražavaju stranke koje se protive establišmentu i populističke stranke, ali i pobornici nativizma, koji je u porastu. Problem pogoršavaju, među ostalim, socioekonomska nejednakost, jaki migracijski tokovi i sigurnosna pitanja. Za pristupanje rješavanju sadašnjih i budućih izazova potrebne su nove ideje o tome na koji se način demokratske institucije moraju na svim razinama prilagoditi u kontekstu veće raznolikosti, globalnog ekonomskog natjecanja, brzog tehnološkog razvoja i digitalizacije, pri čemu je presudna percepcija građana o demokratskim raspravama i praksama, kao i institucijama.

Opće odrednice

— povijest, razvoj i učinkovitost demokracija, na različitim razinama i u različitim oblicima, uloga obrazovanja te kulturnih politika i politika za mlade kao temelja demokratskoga građanstva;

— uloga društvenog kapitala i pristupa kulturi u jačanju demokratskog dijaloga, građanskog sudjelovanja te otvorenih i povjerljivih društava;

— inovativni i odgovorni pristupi za potporu transparentnosti, pristupačnosti, sposobnosti reagiranja, odgovornosti, vjerodostojnosti, otpornosti, djelotvornosti i legitimnosti demokratskog upravljanja uz puno poštovanje temeljnih i ljudskih prava te vladavine prava;

— strategije za suočavanje s populizmom, rasizmom, polarizacijom, korupcijom, ekstremizmom, radikalizacijom i terorizmom te za osnaživanje i uključivanje građana;

— analiza i razvoj društvene, gospodarske i političke uključenosti te međukulturne dinamike u Europi i šire;

— bolje razumijevanje uloge novinarskih standarda i sadržaja koje su izradili korisnici u hiperpovezanom društvu te razvoj alata za suzbijanje dezinformacija;

— uloga multikulturnih identiteta, uključujući duhovne identitete, u odnosu na demokraciju, građanstvo i politički angažman, kao i temeljne vrijednosti Unije kao što su poštovanje, tolerancija, rodna ravnopravnost, suradnja i dijalog;

— potpora istraživanjima o razumijevanju identiteta i pripadnosti među zajednicama, regijama i državama;

— učinak tehnološkog i znanstvenog napretka, uključujući veliku količinu podataka, internetske društvene mreže i umjetnu inteligenciju, na demokraciju, privatnost i slobodu govora;

— savjetodavna, participativna i izravna demokracija i upravljanje te aktivno i uključivo građanstvo, uključujući digitalnu dimenziju;

— utjecaj gospodarskih i socijalnih nejednakosti na političko sudjelovanje i demokratsko upravljanje te istraživanje u kojoj mjeri ono može doprinijeti suzbijanju nejednakosti i borbi protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rodnu diskriminaciju, u cilju postizanja otpornije demokracije;

— ljudska, socijalna i politička dimenzija kriminala, dogmatizma i radikalizacije, u odnosu na osobe koje sudjeluju ili bi mogle sudjelovati u takvom ponašanju, kao i sve ugrožene ili potencijalno ugrožene osobe;

— suzbijanje dezinformacija, lažnih vijesti i govora mržnje te njihova utjecaja na oblikovanje javnog prostora;

— Unija kao međunarodni i regionalni akter u multilateralnom upravljanju, uključujući nove pristupe znanstvenoj diplomaciji;

— učinkovitost pravosudnih sustava i bolji pristup pravosuđu na temelju neovisnosti pravosuđa, načela pravosuđa i poštovanja ljudskih prava, uz pravedne, učinkovite i transparentne postupovne metode u građanskim i kaznenim stvarima.

2.2.2. Kultura, kulturna baština i kreativnost

Europski kulturni i kreativni sektori grade mostove između umjetnosti, kulture, duhovnih uvjerenja i iskustava te kulturne baštine, poslovnog svijeta i tehnologije. Nadalje, kulturne i kreativne industrije imaju ključnu ulogu u reindustrijalizaciji Europe, pokretači su rasta i imaju stratešku poziciju u poticanju širenja inovacija na druge industrijske sektore kao što su turizam, maloprodaja, mediji i digitalne tehnologije te inženjerstvo. Kulturna baština sastavni je dio kulturnog i kreativnog sektora te prožima naše živote i važna je za zajednice, skupine i društva jer im pruža osjećaj pripadnosti. Ona je spona između prošlosti i budućnosti naših društava. Bolje razumijevanje naše kulturne baštine i načina na koji je se shvaća i tumači ključno je za stvaranje uključivog društva u Europi i diljem svijeta. Ona je ujedno pokretač europskoga, nacionalnoga, regionalnoga i lokalnoga gospodarstva i moćan izvor inspiracije za kreativni i kulturni sektor. Pristup našoj kulturnoj baštini te njezino očuvanje, zaštita, obnova, interpretacija i iskorištavanje njezina punog potencijala ključni su izazovi sadašnjice i budućih generacija. Kulturna baština, materijalna i nematerijalna, važan je izvor i nadahnuće za umjetnost, tradicionalne obrte te kulturni, kreativni i poduzetnički sektor koji su pokretači održivoga gospodarskog rasta, otvaranja novih radnih mjesta i vanjske trgovine. U tom smislu i inovacije i otpornost kulturne baštine treba razmatrati u suradnji s lokalnim zajednicama i relevantnim dionicima. Kulturna baština usto može poslužiti kao predstavnik kulturne diplomacije i kao čimbenik izgradnje identiteta te kulturne i socijalne kohezije.

Opće odrednice

— istraživanja baštine i znanost o baštini, uz najsuvremenije tehnologije i inovativne metodologije, uključujući digitalnu tehnologiju i metodologiju;

— pristup kulturnoj baštini i dijeljenje kulturne baštine, pomoću inovativnih načina i upotreba te modela participativnog upravljanja;

— istraživanje pristupačnosti kulturne baštine s pomoću novih tehnologija, kao što su usluge u oblaku, uključujući, ali ne ograničavajući se na europski prostor za suradnju u području kulturne baštine, kao i poticanje i olakšavanje prijenosa znanja i vještina; tome će prethoditi procjena učinka;

— održivi poslovni modeli za jačanje financijskog temelja sektora baštine;

— povezivanje kulturne baštine s novim kreativnim sektorima, uključujući interaktivne medije, i društvenim inovacijama;

— doprinos kulturne baštine održivom razvoju putem očuvanja, zaštite, razvoja i obnove kulturnog krajolika, s Unijom kao laboratorijem za inovacije temeljene na baštini i održivi kulturni turizam;

— očuvanje, zaštita, jačanje i obnova kulturne baštine i jezikâ te održivo upravljanje njima, uključujući upotrebu tradicionalnih vještina i zanata ili najsuvremenijih tehnologija, uključujući digitalnu tehnologiju;

— utjecaj kulturnih uspomena, tradicije, obrazaca ponašanja, percepcije, vjerovanja, vrijednosti, osjećaja pripadnosti i identiteta; uloga kulture i kulturne baštine u višekulturnim društvima i obrasci kulturne uključenosti i isključenosti.

2.2.3. Društvena i gospodarska transformacija

Europska društva prolaze kroz temeljitu socioekonomsku i kulturnu transformaciju, koja je osobito posljedica globalizacije i tehnoloških inovacija. Istodobno je došlo do porasta nejednakosti u dohocima u većini europskih zemalja (6). Potrebne su politike usmjerene na budućnost čiji je cilj promicati održiv i uključiv rast, rodnu ravnopravnost i dobrobit te smanjiti nejednakosti, poticati produktivnost (uključujući napredak u njezinu mjerenju) i ljudski kapital, ukloniti društveno-prostorne nejednakosti, razumjeti i odgovoriti na izazove migracija i integracije te podupirati međugeneracijsku solidarnost, međukulturni dijalog i socijalnu mobilnost. Pristupačni, uključivi i visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja potrebni su za pravedniju i prosperitetniju budućnost.

Opće odrednice

— baza znanja za savjetovanje o ulaganjima i politikama, osobito u području obrazovanja i osposobljavanja, za vještine s dodanom vrijednošću, produktivnost, socijalnu mobilnost, rast, društvene inovacije i otvaranje radnih mjesta; uloga obrazovanja i osposobljavanja u borbi protiv nejednakosti te u podupiranju uključenosti, što uključuje sprečavanje neuspjeha u školi;

— društvena održivost koja se ne temelji samo na pokazateljima BDP-a, posebice novi gospodarski i poslovni modeli i nove financijske tehnologije;

— statistički i drugi gospodarski alati za bolje razumijevanje rasta i inovacija u kontekstu slabog rasta produktivnosti ili strukturnih gospodarskih promjena;

— novi modeli upravljanja u novonastalim gospodarskim područjima i tržišnim institucijama;

— novi oblici rada, uloga rada, usavršavanje, kretanja i promjene na tržištima rada i u dohotku u suvremenim društvima te njihov učinak na raspodjelu dohotka, ravnotežu između poslovnog i privatnog života, radna okružja, nediskriminaciju, uključujući rodnu ravnopravnost, i socijalnu uključenost;

— bolje razumijevanje društvenih promjena u Europi i njihova učinka;

— učinci društvenih, tehnoloških i gospodarskih promjena na pristup sigurnom, zdravom, cjenovno pristupačnom i održivom stanovanju;

— porezni sustav i sustav naknada te politike socijalne sigurnosti i socijalnog ulaganja za smanjenje nejednakosti i suočavanje s učincima tehnologije, demografije i raznolikosti na pošten i održiv način;

— uključivi i održivi modeli razvoja i rasta za urbana, poluurbana i ruralna okružja;

— razumijevanje mobilnosti ljudi i njezinih učinaka u kontekstu društvenih i gospodarskih transformacija, gledano u globalnim i lokalnim okvirima za bolje upravljanje migracijama, poštovanje razlika, dugoročnu integraciju migranata, uključujući izbjeglice i učinak povezanih intervencija politika, poštovanje međunarodnih obveza i ljudskih prava te pitanja razvojne pomoći i suradnje, sveobuhvatniji i bolji pristup kvalitetnom obrazovanju, osposobljavanju, tržištu rada, kulturi, uslugama podrške te aktivnom i uključivom građanstvu, osobito za ranjive osobe, uključujući migrante;

— suočavanje s velikim izazovima u pogledu europskih modela socijalne kohezije, imigracije, integracije, demografskih promjena, starenja, invaliditeta, obrazovanja, siromaštva i socijalne isključenosti;

— napredne strategije i inovativne metode za rodnu ravnopravnost u svim socijalnim, gospodarskim i kulturnim domenama te za hvatanje ukoštac s pitanjem rodnih predrasuda i rodno uvjetovanog nasilja;

— sustavi obrazovanja i osposobljavanja za poticanje i najbolje moguće iskorištavanje digitalne transformacije u Uniji te za upravljanje rizicima koji su posljedica globalne međupovezanosti i tehnoloških inovacija, posebice s obzirom na nove internetske rizike, etička pitanja, socioekonomsku nejednakost i radikalne promjene na tržištima;

— modernizacija sustava vođenja i upravljanja tijela javne vlasti kako bi se građani uključili i kako bi se ispunile njihove potrebe u pogledu pružanja usluga, transparentnosti, pristupačnosti, otvorenosti, odgovornosti i usmjerenosti na korisnike.

3. KLASTER „CIVILNA SIGURNOST ZA DRUŠTVO”

3.1. Obrazloženje

Europska suradnja doprinijela je dobu dosad neviđenog mira, stabilnosti i blagostanja na europskom kontinentu. Međutim, Europa mora odgovoriti na izazove koji proizlaze iz trajnih prijetnji sigurnosti našeg sve složenijeg i digitaliziranijeg društva. Teroristički napadi, radikalizacija, kibernapadi i hibridne prijetnje izazivaju veliku zabrinutost za sigurnost i stvaraju poseban pritisak na društva. Pozornost treba posvetiti i novim sigurnosnim prijetnjama u nastajanju, koje proizlaze iz novih tehnologija u bliskoj budućnosti. Buduća sigurnost i blagostanje ovise o poboljšanju sposobnosti da se Europa zaštiti od takvih prijetnji. Njih se ne može riješiti samo tehnološkim sredstvima, nego je potrebno i znanje o ljudima, njihovoj povijesti, kulturi i ponašanju, što uključuje etička promišljanja o ravnoteži između sigurnosti i slobode. Nadalje, Europa mora osigurati neovisnost o tehnologijama od iznimne važnosti za sigurnost i poduprijeti razvoj revolucionarnih sigurnosnih tehnologija.

Europski građani, državne institucije, tijela Unije i gospodarstvo moraju se zaštititi od stalne prijetnje terorizma i organiziranog kriminala, što uključuje trgovinu vatrenim oružjem i drogom te trgovinu ljudima i kulturnim dobrima. Za ljudsku i socijalnu dimenziju kriminala i nasilne radikalizacije potrebno je bolje razumijevanje kako bi se javne politike poboljšale u smislu sigurnosti. Usto, ključno je ojačati zaštitu i sigurnost boljim upravljanjem granicama, među ostalim morskim i kopnenim granicama. Kiberkriminal je u porastu te su povezani rizici sve brojniji zbog digitalizacije gospodarstva i društva. Europa mora nastaviti ulagati napore u poboljšanje kibersigurnosti, digitalne privatnosti, zaštite osobnih podataka i borbe protiv širenja lažnih i štetnih informacija kako bi očuvala demokratsku, društvenu i gospodarsku stabilnost. Potrebno je uložiti daljnje napore u ograničavanje posljedica ekstremnih vremenskih uvjeta na živote i egzistenciju, koji se pojačavaju zbog klimatskih promjena, kao što su poplave, oluje, toplinski valovi ili suša koje pak dovode do šumskih požara i degradacije zemljišta te drugih prirodnih katastrofa poput potresa. Katastrofe, bilo prirodne ili prouzročene ljudskim faktorom, mogu ugroziti važne društvene funkcije i kritične infrastrukture, kao što su komunikacija, zdravlje, hrana, voda za piće, opskrba energijom, prijevoz, sigurnost i upravljanje.

Ovaj klaster zahtijeva i tehničko istraživanje i istraživanje ljudskih faktora uključenih u poboljšanje otpornosti na katastrofe, uključujući, prema potrebi, testiranje aplikacija, osposobljavanje i kiberhigijenu te obrazovanje u tom području. Potrebno je uložiti veće napore kako bi se evaluirali rezultati istraživanja u području sigurnosti i promicala njihova uporaba.

Ovaj će klaster zahtijevati sinergije, posebno sa sljedećim programima: Fondom za unutarnju sigurnost, Fondom za integrirano upravljanje granicama i programom Digitalna Europa. Zahtijevat će i poboljšanu suradnju međuvladinih agencija i organizacija u području istraživanja i inovacija, među ostalim putem mehanizama za dijalog i savjetovanja, na primjer u području djelovanja „Zaštita i sigurnost”.

Istraživanja u području sigurnosti dio su šireg sveobuhvatnog odgovora Unije na sigurnosne prijetnje. Ona doprinose razvoju kapaciteta tako što omogućuju da tehnologije, tehnike i aplikacije koje će biti dostupne u budućnosti popune manjak kapaciteta koji su utvrdili oblikovatelji politika i osobe koje se bave provedbom politika te organizacije civilnog društva. Financiranje istraživanja putem prethodnog okvirnog programa Unije predstavljalo je oko 50 % ukupnih javnih sredstava za istraživanje u području sigurnosti u Uniji. U potpunosti će se iskoristiti dostupni instrumenti, uključujući Svemirski program Unije uspostavljen Uredbom (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća (7) (EGNOS i Galileo, Copernicus, svijest o situaciji u svemiru i državne satelitske komunikacije). Iako će istraživačke i inovacijske aktivnosti u okviru posebnog programa biti usredotočene isključivo na civilne primjene, tražit će se koordinacija s istraživanjima u području obrane koja financira Unija kako bi se ojačale sinergije, uzimajući u obzir da postoje područja tehnologije s dvojnom namjenom. Izbjegava se dvostruko financiranje. Prekogranična suradnja doprinosi razvoju europskog jedinstvenog sigurnosnog tržišta i povećanju industrijske učinkovitosti, na čemu se temelji autonomija Unije. Odgovarajuća pozornost posvetit će se ljudskom razumijevanju i percepciji sigurnosti.

Istraživanja u području sigurnosti odgovor su na obvezu preuzetu u okviru Programa iz Rima da će se raditi na „zaštićenoj i sigurnoj Europi”, čime se doprinosi istinskoj i učinkovitoj sigurnosnoj uniji.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti osobito sljedećem cilju održivog razvoja: cilju održivog razvoja br. 16 – mir, pravda i snažne institucije.

3.1.1. Društva otporna na katastrofe

Katastrofe mogu proizići iz više izvora, onih u prirodi ili onih koje uzrokuje ljudski faktor, a neki od njih jesu teroristički napadi, vremenske prilike povezane s klimom i drugi ekstremni vremenski uvjeti (među ostalim, kao posljedica podizanja razine mora). Ti izvori obuhvaćaju osobito šumske požare, toplinske valove, poplave, suše, dezertifikacije, potrese, cunamije i vulkansku aktivnost, nestašicu vode, svemirske meteorološke pojave, industrijske i prometne katastrofe, nesreće povezane s kemijskim, biološkim, radiološkim i nuklearnim (KBRN) materijalima te katastrofe koje proizlaze iz povezanih rizika. Cilj je spriječiti i smanjiti gubitak života, štetu za zdravlje i okoliš, traumu te gospodarsku i materijalnu štetu uslijed katastrofa, osigurati sigurnost opskrbe hranom, sigurnost opskrbe medicinskim potrepštinama i zdravstvenim uslugama te sigurnost opskrbe vodom, kao i poboljšati razumijevanje rizika od katastrofa, smanjiti ih i poticati oporavak nakon katastrofa. To podrazumijeva obuhvaćanje punog spektra upravljanja krizama: od prevencije i osposobljavanja do upravljanja krizama i upravljanja nakon kriza te otpornosti.

Opće odrednice

— tehnologije, sposobnosti i upravljanje za potrebe prve pomoći za hitne operacije tijekom kriza, katastrofa i nakon katastrofa te u početnoj fazi oporavka;

— sposobnost društva da bolje upravlja rizikom te spriječi i smanji rizik od katastrofa, među ostalim putem rješenja temeljenih na prirodi, poticanjem sposobnosti predviđanja, prevencije, pripravnosti i odgovora na postojeće i nove rizike i domino učinke, procjenom učinka i boljim razumijevanjem ljudskog faktora u strategijama upravljanja rizicima i strategijama za obavješćivanje o rizicima;

— učinkovitija potpora filozofiji bolje obnove iz Okvira iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa 2015. – 2030. putem boljeg razumijevanja oporavka nakon katastrofa i istraživanja načina učinkovitije procjene rizika nakon katastrofa;

— interoperabilnost opreme i postupaka radi lakše prekogranične operativne suradnje i integrirano tržište Unije.

3.1.2. Zaštita i sigurnost

Potrebno je: zaštititi građane od sigurnosnih prijetnji koje su posljedica kriminalnih aktivnosti, uključujući terorističke aktivnosti i hibridne prijetnje, te odgovoriti na te prijetnje; zaštititi ljude, javne prostore i kritičnu infrastrukturu od fizičkih napada (uključujući kemijske, biološke, radiološke, nuklearne i eksplozivne materijale (KBRN-E)) i kibernapada; boriti se protiv terorizma i nasilne radikalizacije, među ostalim razumijevanjem terorističkih ideja i uvjerenja te suočavanjem s njima; spriječiti teška kaznena djela i boriti se protiv takvih djela, uključujući kiberkriminal i organizirani kriminal (kao što je piratstvo i krivotvorenje proizvoda); poduprijeti žrtve; ući u trag nezakonitim financijskim tokovima; razviti nove sposobnosti u području forenzike; poduprijeti korištenje podacima za potrebe izvršavanja zakonodavstva i osigurati zaštitu osobnih podataka u aktivnostima izvršavanja zakonodavstva; ojačati kapacitete za zaštitu granica, poduprijeti upravljanje zračnim, kopnenim i morskim granicama Unije radi protoka ljudi i robe; te razumjeti ljudski faktor u svim tim sigurnosnim prijetnjama i njihovom sprečavanju i ublažavanju. Ključno je zadržati fleksibilnost kako bi se moglo brzo odgovoriti na potencijalne nove i nepredviđene sigurnosne izazove.

Opće odrednice

— inovativni pristupi i tehnologije za djelatnike u području sigurnosti (kao što su policijski djelatnici, vatrogasne postrojbe, zdravstvene službe, službenici graničnog i obalnog nadzora, carinski službenici), posebno u kontekstu digitalne transformacije i interoperabilnosti snaga sigurnosti, operatere infrastrukture, organizacije civilnog društva i osobe nadležne za upravljanje otvorenim prostorima;

— analiza fenomena prekograničnog kriminala, napredne metode brze, pouzdane i standardizirane razmjene podataka i njihova prikupljanja, uz bolje poštovanje privatnosti, te primjeri najbolje prakse;

— ljudska i socioekonomska dimenzija kriminala i nasilne radikalizacije, u vezi s onima uključenima ili potencijalno uključenima u takvo ponašanje, kao i onima koji su pogođeni ili potencijalno pogođeni, što uključuje razumijevanje i suočavanje s terorističkim idejama i uvjerenjima te kaznenim djelima koja se temelje na rodnoj ili spolnoj orijentaciji ili rasnoj diskriminaciji;

— analiza sigurnosnih aspekata novih tehnologija kao što su sekvenciranje DNK-a, izmjena genoma, nanomaterijali i funkcionalni materijali, umjetna inteligencija, autonomni sustavi, dronovi, robotika, kvantno računalstvo, kriptovalute, 3D ispis i prenosivi elektronički uređaji, lanac blokova, kao i poboljšanje svijesti građana, tijela javne vlasti i industrije kako bi se spriječilo stvaranje novih sigurnosnih rizika i smanjili postojeći rizici, uključujući rizike koji proizlaze iz tih novih tehnologija;

— poboljšane sposobnosti predviđanja i analize za izradu politika te na strateškoj razini u pogledu sigurnosnih prijetnji;

— zaštita kritičnih infrastruktura, kao i otvorenih i javnih prostora od fizičkih, digitalnih i hibridnih prijetnji, među ostalim od učinaka klimatskih promjena;

— praćenje i suzbijanje dezinformacija i lažnih vijesti s posljedicama za sigurnost, uključujući razvoj sposobnosti za otkrivanje izvorâ manipulacije;

— tehnološki razvoj za civilnu primjenu s mogućnošću poboljšanja, prema potrebi, interoperabilnosti između civilne zaštite i vojnih snaga;

— interoperabilnost opreme i postupaka radi lakše prekogranične, međuvladine i međuagencijske operativne suradnje i razvoja integriranog tržišta Unije;

— razvoj alata i metoda za djelotvorno i učinkovito integrirano upravljanje granicama, posebno za povećanje sposobnosti reakcije i poboljšanu sposobnost praćenja kretanja preko vanjskih granica kako bi se unaprijedilo otkrivanje rizika, odgovaranje na incidente i sprečavanje kriminala;

— otkrivanje prijevarnih aktivnosti na graničnim prijelazima i u cijelom lancu opskrbe, uključujući utvrđivanje krivotvorenih dokumenata i dokumenata kojima se manipuliralo na neki drugi način te otkrivanje trgovanja ljudima i nezakonitom robom;

— osiguravanje zaštite osobnih podataka u aktivnostima izvršavanja zakonodavstva, osobito u kontekstu brzog tehnološkog razvoja, što uključuje povjerljivost i cjelovitost informacija te sljedivost i obradu svih transakcija;

— razvoj tehnika za prepoznavanje krivotvorenih proizvoda, poboljšanje zaštite izvornih dijelova i robe te kontrolu proizvoda koji se prevoze.

3.1.3. Kibersigurnost

Zlonamjerne kiberaktivnosti ne ugrožavaju samo naša gospodarstva, nego i samo funkcioniranje naših demokracija, sloboda i vrijednosti. Kiberprijetnje često su kriminalne prirode, motivira ih dobit, ali mogu biti i političke i strateške prirode. Naša buduća sigurnost, sloboda, demokracija i blagostanje ovise o poboljšanju naše sposobnosti da zaštitimo Uniju od kiberprijetnji. Digitalna transformacija zahtijeva znatno unapređenje kibersigurnosti kako bi se osigurala zaštita ogromnog broja uređaja interneta stvari za koje se predviđa da će biti priključeni na internet te sigurno funkcioniranje mreža i informacijskih sustava, uključujući elektroenergetske mreže, opskrbe vodom za piće i njezine distribucije, vozila i prometnih sustava, bolnica, financija, javnih ustanova, tvornica i domova. Europa mora izgraditi otpornost na kibernapade i osmisliti učinkovite mjere za odvraćanje od kibernapada, uz osiguravanje jačanja zaštite podataka i slobode građana. U interesu je Unije osigurati da razvije i zadrži bitne strateške kapacitete u području kibersigurnosti u cilju zaštite svojeg jedinstvenog digitalnog tržišta te posebno zaštititi ključne mreže i informacijske sustave i pružiti ključne kibersigurnosne usluge. Unija mora moći neovisno zaštititi svoju digitalnu imovinu i natjecati se na globalnom tržištu kibersigurnosti.

Opće odrednice

— tehnologije u digitalnom vrijednosnom lancu (od sigurnih sastavnih dijelova i kriptografije otporne na kvantna računala do softvera i mreža sa samostalnim otklanjanjem problema);

— tehnologije, metode, standardi i najbolje prakse za suočavanje s prijetnjama kibersigurnosti, predviđanje budućih potreba i podupiranje konkurentne europske industrije, što uključuje alate za elektroničku identifikaciju, otkrivanje prijetnji i kiberhigijenu te resurse za osposobljavanje i obrazovanje;

— otvorena suradnja za europsku mrežu i europski centar za stručnost u području kibersigurnosti.

4. KLASTER „DIGITALIZACIJA, INDUSTRIJA I SVEMIR”

4.1. Obrazloženje

Kako bi osigurala industrijsku konkurentnost i sposobnost suočavanja s budućim globalnim izazovima, Unija mora povećati svoju tehnološku suverenost i svoje znanstvene, tehnološke i industrijske kapacitete u ključnim područjima kojima se podupire pretvorba našega gospodarstva, radnih mjesta i društva.

Industrija Unije osigurava jedno od pet radnih mjesta, generira 80 % izvoza Unije i na nju se odnose dvije trećine ulaganja privatnog sektora u istraživanje i razvoj. Novi val inovacija, koji uključuje spajanje fizičkih i digitalnih tehnologija, stvorit će izvrsne prilike za industriju Unije i poboljšati kvalitetu života