HR Službeni list Europske unije 120

32008D0284



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 06.03.2008.

ODLUKA KOMISIJE

od 6. ožujka 2008.

o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti „energetskog” podsustava transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2008) 807)

(Tekst značajan za EGP)

(2008/284/EZ)

KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 96/48/EZ od 23. srpnja 1996. o interoperabilnosti transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina (1), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

budući da:

(1) Sukladno članku 2. točki (c) Priloga II. Direktivi 96/48/EZ, transeuropski željeznički sustav velikih brzina podijeljen je na strukturne i funkcionalne podsustave, uključujući energetski podsustav.

(2) Odlukom Komisije 2002/733/EZ (2) donesena je prva tehnička specifikacija interoperabilnosti (TSI) za transeuropski energetski podsustav velikih brzina.

(3) U svjetlu tehničkog napretka i iskustva stečenog njegovom provedbom, potrebno je preispitati prvi TSI.

(4) Zadaća preispitivanja i revidiranja prvog TSI-ja dodijeljena je AEIF-u kao zajedničkom predstavničkom tijelu. Slijedom navedenog, Odluka 2002/733/EZ zamjenjuje se ovom Odlukom.

(5) Nacrt revidiranog TSI-ja pregledao je odbor utemeljen Direktivom 96/48/EZ.

(6) Ovaj bi se TSI, pod određenim uvjetima, trebao primijeniti na novu ili moderniziranu i obnovljenu infrastrukturu.

(7) Ovaj TSI ne dovodi u pitanje odredbe drugih relevantnih TSI-ja primjenjivih na energetske podsustave.

(8) Prvi TSI za „energetski” podsustav stupio je na snagu 2002. Zbog postojećih ugovornih obveza, novi energetski podsustavi ili interoperabilni sastavni dijelovi, kao i njihovo obnavljanje i modernizacija, trebali bi biti podvrgnuti postupku ocjene sukladnosti sukladno odredbama prvog TSI-ja. Nadalje, prvi bi se TSI trebao nastaviti primjenjivati na održavanje, zamjenu sastavnica podsustava radi održavanja i interoperabilne sastavne dijelove odobrene na temelju prvog TSI-ja. Stoga, Odluka 2002/733/EZ ostaje na snazi u odnosu na održavanje projekata odobrenih u skladu s TSI-jem priloženim uz tu Odluku i projekata za nove pruge i obnavljanje ili modernizaciju postojeće pruge koji su u naprednoj fazi razvoja ili su predmet ugovora na snazi na dan objave ove Odluke. Da bi se utvrdile razlike u području primjene prvog TSI-ja i novog TSI-ja koji je priložen ovoj Odluci, države članice dužne su dostaviti, najkasnije šest mjeseci od datuma početka primjene ove Odluke, popis podsustava i interoperabilnih sastavnih dijelova na koje se i dalje primjenjuje prvi TSI.

(9) Ovim se TSI-jem ne zahtijeva uporaba posebnih tehnologija ili tehničkih rješenja, osim ako to nije u potpunosti nužno za interoperabilnost transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina.

(10) Ovaj TSI dopušta, unutar određenog vremenskog razdoblja, ugrađivanje interoperabilnih sastavnih dijelova bez pribavljanja potvrde, pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti.

(11) Postojeća verzija TSI-ja ne obrađuje u potpunosti sve temeljne zahtjeve. U skladu s člankom 17. Direktive 96/48/EZ, izostavljani tehnički aspekti klasificirani su kao „otvorena pitanja” u Prilogu L TSI-ja. U skladu s člankom 16. stavkom 3. Direktive 96/48/EZ, države članice dostavljaju Komisiji i ostalim državama članicama popis nacionalnih tehničkih pravila povezanih s „otvorenim pitanjima” i postupcima koji će se koristiti za ocjenu njihove sukladnosti.

(12) U posebnim slučajevima opisanima u poglavlju 7. ovog TSI-ja države članice obavješćuju Komisiju i ostale države članice o postupcima za ocjenu sukladnosti koji će se koristiti.

(13) Željeznički se prijevoz trenutačno odvija u okviru postojećih nacionalnih, bilateralnih, multirateralnih ili međunarodnih sporazuma. Važno je da ti sporazumi ne postanu prepreka sadašnjem ili budućem napredovanju prema interoperabilnosti. U tu svrhu Komisija mora pregledati dotične sporazume kako bi utvrdila postoji li potreba za odgovarajućim revidiranjem TSI-ja iz ove Odluke.

(14) TSI se temelji na najboljim stručnim znanjima dostupnima u trenutku pripreme odgovarajućeg nacrta. Radi nastavka poticanja inovacija i obuhvaćanja stečenog iskustva, priloženi TSI trebalo bi redovito revidirati.

(15) Ovaj TSI dopušta korištenje inovativnih rješenja. U tom slučaju proizvođač ili naručitelj mora navesti odstupanje od dotičnog odjeljka TSI-ja. Europska agencija za željeznice – (ERA) dovršit će izradu odgovarajućih funkcionalnih specifikacija i specifikacija sučelja za predmetna rješenja i razviti odgovarajuće metode ocjenjivanja.

(16) Odredbe ove Odluke u skladu su s mišljenjem odbora utemeljenog sukladno članku 21. Direktive Vijeća 96/48/EZ,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Komisija ovime usvaja tehničku specifikaciju interoperabilnosti (TSI) „energetskog” podsustava transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina.

TSI je sadržan u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ovaj se TSI primjenjuje na svu novu, moderniziranu ili obnovljenu infrastrukturu transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina kako je definirano u Prilogu I. Direktivi 96/48/EZ.

Članak 3.

1. U vezi s odredbama klasificiranima kao „otvorena pitanja” iz Priloga L TSI-ju, uvjeti koji se moraju ispuniti radi provjere interoperabilnosti sukladno članku 16. stavku 2. Direktive 96/48/EZ primjenjivi su tehnički propisi koji se koriste u državi članici koja odobrava puštanje u rad podsustava obuhvaćenih ovom Odlukom.

2. Svaka država članica obavješćuje u roku od šest mjeseci od priopćenja o ovoj Odluci ostale države članice i Komisiju o:

(a) popisu primjenjivih tehničkih pravila iz stavka 1.;

(b) postupku ocjene sukladnosti i postupak provjere koji će se primjenjivati u pogledu primjene tih pravila;

(c) tijelima imenovanima za provedbu postupaka ocjene sukladnosti i postupaka provjere.

Članak 4.

U vezi s odredbama klasificiranima kao „Posebni slučajevi” iz poglavlja 7. TSI-ja primjenjuju se postupci ocjene sukladnosti primjenjivi u državama članicama. Svaka članica obavješćuje u roku od šest mjeseci od priopćenja o ovoj Odluci ostale države članice i Komisiju o:

(a) postupku ocjene sukladnosti i postupak provjere koji će se primjenjivati u pogledu primjene tih propisa;

(b) tijelima imenovanima za provedbu postupaka ocjene sukladnosti i postupaka provjere.

Članak 5.

TSI dopušta prijelazno razdoblje tijekom kojeg se ocjena sukladnosti i izdavanje potvrda za interoperabilne sastavne dijelove mogu obavljati kao dio podsustava. U to vrijeme države članice dužne su obavijestiti Komisiju o tome koji su interoperabilni sastavni dijelovi procijenjeni na taj način, s ciljem strogog praćenja tržišta interoperabilnih sastavnih dijelova i poduzimanja mjera za olakšavanje takve procjene.

Članak 6.

Ovime se Odluka 2002/733/EZ stavlja izvan snage. Međutim, njezine se odredbe nastavljaju primjenjivati na održavanje projekata odobrenih u skladu s TSI-jem priloženim uz tu Odluku i projekata za nove pruge i obnavljanje ili modernizaciju postojeće pruge koji su u naprednoj fazi razvoja ili su predmet ugovora koji se izvršava na dan objave ove Odluke.

Popis podsustava i interoperabilnih sastavnih dijelova na koje se i dalje primjenjuju odredbe Odluke 2002/733/EZ dostavlja se Komisiji najkasnije šest mjeseci od dana početka primjene ove Odluke.

Članak 7.

Države članice dužne su obavijestiti Komisiju o sljedećim vrstama sporazuma u roku od šest mjeseci od stupanja priloženog TSI-ja na snagu:

(a) nacionalnim, bilateralnim ili multilateralnim sporazumima između država članica i željezničkih prijevoznika ili upravitelja infrastrukture, sklopljenima na neodređeni ili određeni rok i nužnim zbog posebne ili lokalne naravi planiranog prijevoza;

(b) bilateralnim ili multilateralnim sporazumima između željezničkih prijevoznika, upravitelja infrastrukture ili država članica koji osiguravaju značajnu razinu lokalne ili regionalne interoperabilnosti;

(c) međunarodnim sporazumima između jedne ili više država članica i barem jedne treće zemlje, ili između željezničkih prijevoznika ili upravitelja infrastrukture država članica i barem jednog željezničkog prijevoznika ili upravitelja infrastrukture treće zemlje koji osiguravaju značajnu razinu lokalne ili regionalne interoperabilnosti.

Članak 8.

Ova se Odluka primjenjuje od 1. listopada 2008.

Članak 9.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. ožujka 2008. Za Komisiju Jacques BARROT Potpredsjednik

(1) SL L 235, 17.9.1996., str. 6., Direktiva kako je izmijenjena Direktivom Komisije 2007/32/EZ (SL L 141, 2.6.2007., str. 63.).

(2) SL L 245, 12.9.2002., str. 280.

PRILOG

DIREKTIVA 96/48/EZ — INTEROPERABILNOST TRANSEUROPSKOG ŽELJEZNIČKOG SUSTAVA VELIKIH BRZINA

TEHNIČKA SPECIFIKACIJA INTEROPERABILNOSTI

„Energetski” podsustav

1. UVOD

1.1. Tehničko područje primjene

1.2. Geografsko područje primjene

1.3. Sadržaj ovog TSI-ja

2. DEFINICIJA PODSUSTAVA/PODRUČJE PRIMJENE

2.1. Područje primjene

2.2. Definicija podsustava

2.2.1. Sustav elektrifikacije

2.2.2. Geometrija kontaktne mreže i pantografa

2.2.3. Međudjelovanje kontaktne mreže i pantografa

2.2.4. Prelazak s pruga za velike brzine na ostale pruge i obrnuto

2.3. Veze s ostalim podsustavima i veze unutar podsustava

2.3.1. Uvod

2.3.2. Veze koje se odnose na sustav elektrifikacije

2.3.3. Veze koje se odnose na opremu kontaktne mreže i pantografe

2.3.4. Veze koje se odnose na međudjelovanje kontaktne mreže i pantografa

2.3.5. Veze koje se odnose na blokove za fazno razdvajanje i blokove za sustavno razdvajanje

3. TEMELJNI ZAHTJEVI

3.1. Općenito

3.2. Temeljni zahtjevi za energetski podsustav

3.3. Posebni aspekti energetskog podsustava

3.3.1. Sigurnost

3.3.2. Pouzdanost i raspoloživost

3.3.3. Zdravlje

3.3.4. Zaštita okoliša

3.3.5. Tehnička kompatibilnost

3.3.6. Održavanje

3.3.7. Rad

3.4. Sažeta tablica temeljnih zahtjeva

4. KARAKTERIZACIJA PODSUSTAVA

4.1. Uvod

4.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije podsustava

4.2.1. Opće odredbe

4.2.2. Napon i frekvencija

4.2.3. Radne karakteristike sustava i instalirana snaga

4.2.4. Rekuperativno kočenje

4.2.5. Harmonijske emisije prema elektrodistributeru

4.2.6. Vanjska elektromagnetna kompatibilnost

4.2.7. Neprekidno napajanje u slučaju poremećaja

4.2.8. Zaštita okoliša

4.2.9. Kontaktna mreža

4.2.9.1. Cjeloviti projekt

4.2.9.2. Geometrija kontaktne mreže

4.2.10. Sukladnost kontaktne mreže sa slobodnim profilom željezničke pruge

4.2.11. Materijal kontaktnog vodiča

4.2.12. Brzina širenja valova kontaktnim vodičem

4.2.13. Nije korišteno

4.2.14. Statička kontaktna sila

4.2.15. Prosječna kontaktna sila

4.2.16. Dinamičko ponašanje i kvaliteta oduzimanja struje

4.2.16.1. Zahtjevi

4.2.16.2. Ocjena sukladnosti

4.2.16.2.1. Kontaktna mreža kao interoperabilni sastavni dio

4.2.16.2.2. Pantograf kao interoperabilni sastavni dio

4.2.16.2.3. Kontaktna mreža kao interoperabilni sastavni dio kod novoizgrađene pruge (integracija u podsustav)

4.2.16.2.4. Integriranje pantografa kao interoperabilnog sastavnog dijela na nova željeznička vozila

4.2.16.2.5. Statistički izračuni i simulacije

4.2.17. Vertikalno pomicanje kontaktne točke

4.2.18. Strujni kapacitet kontaktne mreže: izmjenični sustavi i istosmjerni sustavi, vlakovi u kretanju

4.2.19. Razmak pantografa korišten za projektiranje kontaktne mreže

4.2.20. Strujni kapacitet, istosmjerni sustavi, vlakovi u mirovanju

4.2.21. Oprema za fazno sekcioniranje

4.2.22. Oprema za sustavno sekcioniranje

4.2.22.1. Općenito

4.2.22.2. Podignuti pantografi

4.2.22.3. Spušteni pantografi

4.2.23. Mehanizmi koordinacije električne zaštite

4.2.24. Učinci istosmjerne struje na izmjenične sustave

4.2.25. Harmonike i dinamički učinci

4.3. Funkcionalne i tehničke specifikacije sučelja

4.3.1. Podsustav željezničkih vozila velikih brzina

4.3.2. Podsustav infrastrukture velikih brzina

4.3.3. Prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav velikih brzina

4.3.4. Odvijanje i upravljanje prometom velikih brzina

4.3.5. Sigurnost u željezničkim tunelima

4.4. Operativna pravila

4.4.1. Upravljanje električnim napajanjem u slučaju opasnosti

4.4.2. Izvođenje radova

4.4.3. Svakodnevno upravljanje električnim napajanjem

4.5. Održavanje sustava električnog napajanja i kontaktne mreže

4.5.1. Odgovornost proizvođača

4.5.2. Odgovornost upravitelja infrastrukture

4.6. Stručne kvalifikacije

4.7. Zdravstveni i sigurnosni uvjeti

4.7.1. Zaštitne mjere za elektrovučne stanice i stupove

4.7.2. Zaštitne mjere za kontaktnu mrežu

4.7.3. Zaštitne mjere za povratni vod

4.7.4. Ostali opći zahtjevi

4.7.5. Odjeća visoke vidljivosti

4.8. Registri infrastrukture i željezničkih vozila

4.8.1. Registar infrastrukture

4.8.2. Registar željezničkih vozila

5. INTEROPERABILNI SASTAVNI DIJELOVI

5.1. Definicije

5.2. Inovativna rješenja

5.3. Popis interoperabilnih sastavnih dijelova

5.4. Radne karakteristike i specifikacije sastavnih dijelova

5.4.1. Kontaktna mreža

5.4.1.1. Cjeloviti projekt

5.4.1.2. Geometrija

5.4.1.3. Strujni kapacitet

5.4.1.4. Materijal kontaktnog vodiča

5.4.1.5. Struja pri mirovanju

5.4.1.6. Brzina širenja valova

5.4.1.7. Projektiranje razmaka pantografa

5.4.1.8. Srednja kontaktna sila

5.4.1.9. Dinamičko ponašanje i kvaliteta oduzimanja struje

5.4.1.10. Vertikalno pomicanje kontaktne točke

5.4.1.11. Prostor za podizanje

6. OCJENA SUKLADNOSTI I/ILI PRIKLADNOSTI ZA UPORABU

6.1. Interoperabilni sastavni dijelovi

6.1.1. Postupci ocjenjivanja i moduli

6.1.2. Primjena modula

6.1.2.1. Općenito

6.1.2.2. Postojeća rješenja za interoperabilne sastavne dijelove

6.1.2.3. Inovativna rješenja za interoperabilne sastavne dijelove

6.2. Energetski podsustav

6.2.1. Postupci ocjenjivanja i moduli

6.2.2. Primjena modula

6.2.2.1. Općenito

6.2.2.2. Inovativna rješenja

6.2.3. Ocjenjivanje održavanja

6.3. Valjanost potvrda izdanih na temelju prethodno objavljene verzije TSI-ja

6.4. Interoperabilni sastavni dijelovi bez izjave EZ-a

6.4.1. Općenito

6.4.2. Prijelazno razdoblje

6.4.3. Izdavanje potvrda za podsustave koji sadrže interoperabilne sastavne dijelove za koje nije izdana potvrda tijekom prijelaznog razdoblja

6.4.3.1. Uvjeti

6.4.3.2. Obavješćivanje

6.4.3.3. Provedba tijekom životnog vijeka

6.4.4. Nadzorne mjere

7. PROVEDBA ENERGETSKOG TSI-ja

7.1. Primjena ovog TSI-ja na nove pruge za velike brzine koje se puštaju u rad

7.2. Primjena ovog TSI-ja na već postojeće pruge za velike brzine

7.2.1. Uvod

7.2.2. Klasifikacija radova

7.2.3. Parametri i specifikacije cjelovitog podsustava

7.2.4. Parametri koji se odnose na mehaničke dijelove kontaktne mreže i napajanje električnom energijom

7.2.5. Parametri koji se odnose na kontaktni vodič

7.2.6. Parametri povezani s drugim smjernicama, radom i održavanjem

7.2.7. Područje primjene

7.3. Revizija TSI-ja

7.4. Posebni slučajevi

7.4.1. Posebna obilježja austrijske mreže

7.4.2. Posebna obilježja belgijske mreže

7.4.3. Posebna obilježja njemačke mreže

7.4.4. Posebna obilježja španjolske mreže

7.4.5. Posebna obilježja francuske mreže

7.4.6. Posebna obilježja britanske mreže

7.4.7. Posebna obilježja mreže Eurotunnel

7.4.8. Posebna obilježja talijanske mreže

7.4.9. Posebna obilježja irske i sjevernoirske mreže

7.4.10. Posebna obilježja švedske mreže

7.4.11. Posebna obilježja finske mreže

7.4.12. Posebna obilježja poljske mreže

7.4.13. Posebna obilježja danske mreže uključujući poveznicu Öresund sa Švedskom.

7.4.14. Posebna obilježja norveške mreže — samo u informativne svrhe

7.4.15. Posebna obilježja švicarske mreže — samo u informativne svrhe

7.4.16. Posebna obilježja litavske mreže

7.4.17. Posebna obilježja nizozemske mreže

7.4.18. Posebna obilježja slovačke mreže

7.5. Sporazumi

7.5.1. Postojeći sporazumi

7.5.2. Budući sporazumi

PRILOG A: MODULI SUKLADNOSTI

A.1. Popis modula

A.2. Moduli za interoperabilne sastavne dijelove

Modul A.1: Unutarnja kontrola projekta uz provjeru proizvoda

Modul B: Tipsko ispitivanje

Modul C: Sukladnost s tipom

Modul H.1: Cjeloviti sustav upravljanja kvalitetom

Modul H.2: Cjeloviti sustav upravljanja kvalitetom uz ispitivanje projekta

A.3. Moduli za podsustave

Modul SG: Provjera jedinice

Modul SH.2: Cjeloviti sustav upravljanja kvalitetom uz ispitivanje projekta.

A.4. Ocjena postupaka za održavanje: postupak ocjene sukladnosti

PRILOG B: OCJENA SUKLADNOSTI INTEROPERABILNIH SASTAVNIH DIJELOVA

PRILOG C: OCJENA ENERGETSKOG PODSUSTAVA

PRILOG D: REGISTAR INFRASTRUKTURE, PODACI O ENERGETSKOM PODSUSTAVU

PRILOG E: REGISTAR ŽELJEZNIČKIH VOZILA, PODACI NUŽNI ZA ENERGETSKI PODSUSTAV

PRILOG F: POSEBAN SLUČAJ — VELIKA BRITANIJA — OVOJNICA PANTOGRAFA

PRILOZI G DO K NISU KORIŠTENI

POPIS L: POPIS OTVORENIH PITANJA

1. UVOD

1.1. Tehničko područje primjene

Ovaj se TSI odnosi na energetski podsustav transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina. Energetski sustav jedan je od podsustava navedenih u točki 1. Priloga Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ.

Prema Prilogu I. Direktivi pruge za velike brzine uključuju:

— posebno izgrađene pruge za velike brzine opremljene za brzine koje obično iznose 250 km/h ili više,

— posebno modernizirane pruge za velike brzine opremljene za brzine reda 200 km/h,

— posebno modernizirane pruge za velike brzine ili pruge posebno izgrađene za velike brzine, koje imaju posebna obilježja zbog topografskih ili okolišnih, reljefnih ili urbanističkih ograničenja na kojima se brzina prilagođava prema svakom pojedinom slučaju.

U ovom su TSI-ju pruge podijeljene u I. kategoriju, II. kategoriju i u III. kategoriju.

1.2. Geografsko područje primjene

Geografsko je područje primjene ovog TSI-ja transeuropski željeznički sustav velikih brzina kao što je opisan u Prilogu I. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ.

Upućivanje se najviše odnosi na pruge transeuropske mreže opisane u Odluci br. 1692/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 1996. kako je izmijenjena Odlukom br. 884/2004/EZ o smjernicama Zajednice za razvoj transeuropske prometne mreže ili u bilo kojoj kasnijoj izmjeni te Odluke slijedom revizije predviđene člankom 21. te Odluke.

1.3. Sadržaj ovog TSI-ja

Sukladno članku 5. stavku 3. Direktive 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ, ovaj TSI:

(a) navodi predviđeno područje primjene (poglavlje 2.);

(b) propisuje temeljne zahtjeve za energetski podsustav (poglavlje 3.) i njegova sučelja s drugim podsustavima (poglavlje 4.);

(c) određuje funkcionalne i tehničke specifikacije koje moraju ispunjavati podsustav i njegova sučelja s drugim podsustavima (poglavlje 4.);

(d) određuje sučelja i interoperabilne sastavne dijelove koji su obuhvaćeni europskim specifikacijama, uključujući europske norme potrebne za postizanje interoperabilnosti u transeuropskom željezničkom sustavu velikih brzina (poglavlje 5.);

(e) za svaki razmatrani slučaj navodi postupke koji se koriste za ocjenjivanje sukladnosti ili prikladnosti za uporabu interoperabilnog sastavnog dijela ili provjeru EZ-a podsustava (poglavlje 6.);

(f) navodi strategiju za provedbu ovog TSI-ja (poglavlje 7.);

(g) navodi stručne kvalifikacije koje se zahtijevaju od osoblja te zdravstvene i sigurnosne uvjete na radu i održavanju podsustava, kao i pri provedbi TSI-ja (poglavlje 4.).

U skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive, mogu se predvidjeti odredbe za posebne slučajeve svakog TSI-ja; one su navedene u poglavlju 7.

Ovaj TSI u poglavlju 4. također obuhvaća operativna pravila i pravila održavanja specifična za područje primjene naznačeno u gore navedenim stavcima 1.1. i 1.2.

2. DEFINICIJA PODSUSTAVA/PODRUČJE PRIMJENE

2.1. Područje primjene

Energetski TSI utvrđuje zahtjeve nužne za osiguranje interoperabilnosti transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina. Ovaj TSI obuhvaća pružni dio energetskog podsustava i dio podsustava za održavanje povezan s pružnim dijelom energetskog podsustava. Energetski podsustav transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina obuhvaća sva stabilna postrojenja potrebna za opskrbu vlakova električnom energijom iz visokonaponskih jednofaznih i trofaznih mreža, s obzirom na temeljne zahtjeve.

Energetski sustav također uključuje definiciju i kriterije kvalitete za uzajamno djelovanje pantografa i kontaktne mreže.

Energetski podsustav sadrži:

— elektrovučne podstanice: priključene na strani primara na visokonaponsku mrežu, uz pretvaranje visokog napona u napon i/ili pretvaranje na sustav napajanja električnom energijom prikladnom za vlakove. Podstanice su sekundarom spojene na kontaktnu mrežu željezničke pruge,

— postrojenja za sekcioniranje: električna oprema smještena na jednakim razdaljinama između elektrovučnih stanica, usporedno s kontaktnom mrežom koja služi za zaštitu, izoliranje, napajanje vlastite potrošnje,

— kontaktna mreža: sustav kojim se vrši distribucija električne energije vlakovima koji voze na dotičnom putu vožnje, koja se prenosi vlakovima pomoću pantografa. Kontaktna mreža također je opremljena rastavljačima na ručno ili daljinsko upravljanje kojima se prema potrebi tijekom rada izoliraju blokovi ili nizovi vodova kontaktne mreže. Napojni su vodovi dio kontaktne mreže,

— povratni vod: svi vodiči koji čine zacrtanu rutu povratnog toka vučne struje i struje ispada. Stoga, s ovog aspekta povratni vod čini dio energetskog podsustava te ima sučelje s infrastrukturnim podsustavom.

Pantografi prenose električnu energiju od kontaktne mreže do vlaka na kojem su ugrađeni. Pantograf se ugrađuje i pušta u rad istodobno s vlakom i obuhvaćen je TSI-jem za željeznička vozila velikih brzina. Međudjelovanje između pantografa i kontaktne mreže definirano je u ovom TSI-ju.

2.2. Definicija podsustava

2.2.1. Sustav elektrifikacije

Kao i bilo koji drugi električni uređaj, vlak je projektiran za pravilan rad uz korištenje struje nazivnog napona i nazivne frekvencije na svojim priključcima, odnosno pantografu(-ima) i kotačima. Potrebno je definirati dopuštene varijacije i ograničenja za te parametre da se osiguraju previđene radne karakteristike vlaka.

Vlakovima velikih brzina potrebna je odgovarajuća struja visokog napona. Da bi se osiguralo napajanje vlakova uz najmanje moguće gubitke otpora, potrebno je osigurati dovod visokog napona i (u skladu s time) dovod struje nižeg napona. Sustav opskrbe električnom energijom mora biti projektiran na način da svaki vlak bude opskrbljen potrebnom energijom. Zato energetska potrošnja i red vožnje predstavljaju bitne aspekte radnih karakteristika.

Suvremeni su vlakovi često osposobljeni za korištenje rekuperativnog kočenja za povrat energije u sustav napajanja, čime smanjuju ukupnu potrošnju. Stoga, sustav opskrbe električnom energijom mora biti projektiran na način da može prihvatiti povrat energije rekuperativnog kočenja.

U svim elektroenergetskim sustavima moguća je pojava kratkih spojeva i drugih kvarova. Sustav elektrifikacije treba biti projektiran na način da sustavi upravljanja podsustavima odmah detektiraju kvar i aktiviraju mjere za uklanjanje kratkog spoja i izoliranje zahvaćenog dijela strujnog kruga. Nakon takvih pojava sustav elektrifikacije mora imati mogućnost ponovne uspostave dovoda električne energije svim postrojenjima, i to što prije moguće, kako bi se moglo nastaviti s prometom.

2.2.2. Geometrija kontaktne mreže i pantografa

Kompatibilnost geometrije kontaktne mreže i pantografa bitan je aspekt interoperabilnosti. U pogledu geometrijskog međudjelovanja, potrebno je definirati visinu kontaktnog vodiča iznad tračnica, bočni otklon pri mirnom vremenu i pod udarom vjetra te kontaktnu silu. Geometrija glave pantografa također je važna za osiguranje pravilnog međudjelovanja s kontaktnom mrežom, pri čemu je potrebno uzeti u obzir nagib vozila.

2.2.3. Međudjelovanje kontaktne mreže i pantografa

Pri velikim brzinama predviđenima za transeuropski željeznički sustav velikih brzina, uzajamno djelovanje kontaktne mreže i pantografa vrlo je važan aspekt u uspostavljanju pouzdanog prijenosa električne energije bez nepotrebnih smetnji za željeznička postrojenja i okoliš. To je uzajamno djelovanje najvećim dijelom definirano kroz:

— statičke i aerodinamičke efekte koji ovise o naravi klizača pantografa i projektu pantografa, obliku vozila na koji je pantograf (ili pantografi) ugrađen i položaju pantografa na vozilu,

— kompatibilnost materijala od kojeg su izrađeni klizač i kontaktni vodič,

— dinamička svojstva kontaktne mreže i pantografa,

— zaštitu pantografa i kontaktne mreže u slučaju slomljenog klizača pantografa,

— broj pantografa u radu i njihov međusobni razmak zbog toga što svaki pantograf može utjecati na ostale u radu na istoj dionici kontaktne mreže.

2.2.4. Prelazak s pruga za velike brzine na ostale pruge i obrnuto

Na različitim dijelovima pruge puta vožnje primjenjuju se različiti zahtjevi. Prijelaz između dionica u kojima vrijede različiti zahtjevi utječe na napajanje i na kontaktnu mrežu te iz tog razloga ulazi u opseg energetskog TSI-ja.

2.3. Veze s ostalim podsustavima i veze unutar podsustava

2.3.1. Uvod

Da bi se ostvarile predviđene radne karakteristike, energetski podsustav povezan je s drugim podsustavima transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina. Te su veze obuhvaćene definicijom sučelja i kriterija za radne karakteristike.

2.3.2. Veze koje se odnose na sustav elektrifikacije

— Napon i frekvencija i njihovi dopušteni rasponi sučeljeni su s podsustavom željezničkih vozila velikih brzina.

— Instalirana snaga na mreži i definirani faktor snage određuju radne karakteristike željezničkog sustava velikih brzina i povezani su s podsustavom željezničkih vozila velikih brzina.

— Rekuperativno kočenje smanjuje potrošnju energije i sučeljeno je s podsustavom željezničkih vozila velikih brzina.

— Stabilna postrojenja elektrovuče i vučna oprema u vlaku moraju biti zaštićeni od kratkih spojeva. Potrebno je koordinirati okidanje kratkog spoja u elektrovučnim stanicama i u vlakovima. Električna zaštita sučeljena je s podsustavom željezničkih vozila velikih brzina.

— Električne smetnje i harmonijske emisije sučeljene su s podsustavom željezničkih vozila velikih brzina i prometno-upravljačkim i signalno-sigurnosnim podsustavom.

2.3.3. Veze koje se odnose na opremu kontaktne mreže i pantografe

— Na prugama za velike brzine potrebno je posvetiti posebnu pozornost visini kontaktnog vodiča kako bi se izbjeglo prekomjerno habanje. Visina kontaktnog vodiča povezana je s infrastrukturnim podsustavom i podsustavom željezničkih vozila velikih brzina.

— Nagibanje vozila i pantografa sučeljeno je s infrastrukturnim podsustavom.

2.3.4. Veze koje se odnose na međudjelovanje kontaktne mreže i pantografa

Kvaliteta oduzimanje struje ovisi o broju pantografa u radu, njihovom međusobnom razmaku i drugim detaljima koji se tiču vučne jedinice. Razmještaj pantografa sučeljen je s energetskim podsustavom.

2.3.5. Veze koje se odnose na blokove za fazno razdvajanje i blokove za sustavno razdvajanje

— Da bi se omogućio prijelaz između različitih sustava elektrifikacije i blokova za fazno razdvajanje bez premošćivanja, potrebno je definirati broj i razmještaj pantografa na vlaku. To je sučeljeno s podsustavom vučnih vozila velikih brzina.

— Da bi se omogućio prijelaz između različitih sustava elektrifikacije i blokova za fazno razdvajanje bez premošćivanja, potrebno je upravljati strujom vlaka. To je sučeljeno s prometno-upravljačkim i signalno-sigurnosnim podsustavom.

— Pri prolasku kroz blokove za sustavno razdvajanje može se javiti potreba za spuštanjem pantografa. To je povezano s prometno-upravljačkim i signalno-sigurnosnim podsustavom.

3. TEMELJNI ZAHTJEVI

3.1. Općenito

U okviru ovog TSI-ja sukladnost sa specifikacijama opisanima u:

— poglavlju 4. za podsustav,

— poglavlju 5. za interoperabilne sastavne dijelove,

potvrđena pozitivnim rezultatom ocjene:

— sukladnosti i/ili prikladnosti za uporabu interoperabilnih sastavnih dijelova,

— i provjerom podsustava,

na način opisan u poglavlju 6., osigurava ispunjenje relevantnih temeljnih zahtjeva navedenih u odjeljcima 3.2. i 3.3. ovog TSI-ja.

Ipak, u slučaju da je dio temeljnih zahtjeva obuhvaćen nacionalnim zakonodavstvom zbog postojanja:

— otvorenih i rezerviranih pitanja utvrđenih u TSI-ju,

— izuzeća na temelju članka 7. Direktive 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ,

— posebnih slučajeva opisanih u odjeljku 7.4. ovog TSI-ja,

odgovarajuća ocjena sukladnosti provodi se u skladu s postupcima u nadležnosti dotične države članice.

Sukladno članku 4. stavku 1. Direktive 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ, transeuropska željeznička mreža velikih brzina, njezini podsustavi i interoperabilni sastavni dijelovi moraju ispunjavati temeljne zahtjeve naznačene u okviru općih uvjeta u Prilogu III. Direktivi.

3.2. Temeljni zahtjevi za energetski podsustav

Temeljni zahtjevi obuhvaćaju:

— sigurnost,

— pouzdanost i raspoloživost,

— zdravlje,

— zaštitu okoliša,

— tehničku kompatibilnost.

3.3. Posebni aspekti energetskog podsustava

3.3.1. Sigurnost

U skladu s Prilogom III. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ, sljedeći se temeljni zahtjevi odnose na sigurnost:

1.1.1. Projektiranje, izgradnja ili sastavljanje, održavanje i nadzor sastavnica presudnih za sigurnost, i to posebno sastavnica uključenih u kretanje vlaka koji moraju jamčiti sigurnost na razini koja odgovara ciljevima utvrđenima za mrežu, uključujući i ciljeve u posebnim pogoršanim situacijama.

1.1.2. Parametri koji određuju kontakt između kotača i tračnice moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu stabilnosti potrebne za sigurno kretanje pri maksimalnoj dopuštenoj brzini.

1.1.3. Ugrađene sastavnice moraju izdržati definirana redovita i izvanredna naprezanja tijekom svojeg vijeka trajanja. Pri slučajnim kvarovima, posljedice za sigurnost moraju biti ograničene odgovarajućim sredstvima.

1.1.4. Pri projektiranju stabilnih postrojenja i željezničkih vozila i odabiru materijala za izradu potrebno je onemogućiti izbijanje, širenje i posljedice vatre i dima u slučaju požara.

1.1.5. Svi uređaji koje upotrebljavaju korisnici moraju biti projektirani na način da ne ugroze njihovu sigurnost u slučaju korištenja na predvidljiv način, koji nije u skladu s propisanim uputama.

Aspekti navedeni u odredbama 1.1.2. i 1.1.5. nisu značajni za energetski podsustav.

Da bi se ispunili temeljni zahtjevi iz točaka 1.1.1., 1.1.3. i 1.1.4. gore, energetski podsustav mora biti projektiran i izgrađen na način koji udovoljava zahtjevima navedenima u odredbama 4.2.4., 4.2.7., od 4.2.9. do 4.2.16., od 4.2.18. do 4.2.25., 4.4.1., 4.4.2., 4.5. i od 4.7.1. do 4.7.3., a upotrijebljeni interoperabilni sastavni dijelovi moraju udovoljavati zahtjevima utvrđenima u odredbama od 5.4.1.1. do 5.4.1.5., od 5.4.1.7. do 5.4.1.9. i 5.4.1.11.

Sljedeći temeljni zahtjev za sigurnost iz Priloga III. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ posebno je značajan za energetski podsustav.

2.2.1. Rad sustava za napajanje električnom energijom ne smije ugrožavati ni sigurnost vlakova velikih brzina ni sigurnost osoba (korisnika, radnog osoblja, stanovnika duž željezničke pruge i trećih strana).

Da bi se ispunio temeljni zahtjev iz odredbe 2.2.1. gore, energetski podsustav mora biti projektiran i izgrađen na način koji udovoljava zahtjevima navedenima u odredbama od 4.2.4. do 4.2.7., 4.2.18., od 4.2.20. do 4.2.25., 4.4.1., 4.4.2., 4.5., i od 4.7.1. do 4.7.4., a upotrijebljeni interoperabilni sastavni dijelovi moraju udovoljavati zahtjevima utvrđenima u odredbama 5.4.1.2., 5.4.1.3., 5.4.1.5., od 5.4.1.8. do 5.4.1.11.

3.3.2. Pouzdanost i raspoloživost

U skladu s Prilogom III. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ, sljedeći se temeljni zahtjev odnosi na pouzdanost i raspoloživost:

1.2. Nadzor i održavanje stabilnih ili pokretnih sastavnica uključenih u kretanje vlaka moraju se organizirati, provoditi i brojčano odrediti na način da osiguraju njihov pravilan rad u predviđenim uvjetima.

Da bi se ispunio temeljni zahtjev iz odredbe 1.2., održavanje energetskog podsustava mora ispunjavati zahtjeve navedene u odredbama 4.2.7., 4.2.18., 4.4.2. i 4.5.

3.3.3. Zdravlje

U skladu s Prilogom III. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ, sljedeći se temeljni zahtjevi odnose na zdravlje:

1.3.1. Materijali koji zbog načina uporabe predstavljaju potencijalnu opasnost za zdravlje onih koji dolaze u doticaj s njima ne smiju se koristiti u vlakovima i željezničkim infrastrukturama.

1.3.2. Ti se materijali moraju odabrati, primijeniti i upotrebljavati na način koji ograničava emisiju štetnih i opasnih para ili plinova, posebno u slučaju izbijanja požara.

Da bi se ispunili temeljni zahtjevi iz odredaba 1.3.1. i 1.3.2., energetski podsustav mora biti projektiran i izgrađen na način koji udovoljava zahtjevima navedenima u odredbama 4.2.11., 4.5., od 4.7.1. do 4.7.4., a upotrijebljeni interoperabilni sastavni dijelovi moraju udovoljavati zahtjevima utvrđenima u odredbi 5.4.1.4.

3.3.4. Zaštita okoliša

U skladu s Prilogom III. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ, sljedeći se temeljni zahtjevi odnose na zaštitu okoliša:

1.4.1. Posljedice uspostave i rada transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina na okoliš moraju se procijeniti i uzeti u obzir tijekom projektiranja sustava u skladu s važećim propisima Zajednice.

1.4.2. Materijali koji se koriste u vlakovima i infrastrukturi moraju sprečavati emisiju dima i plinova koji su štetni i opasni za okoliš, posebno u slučaju izbijanja požara.

1.4.3. Željeznička vozila i sustavi za opskrbu električnom energijom moraju biti projektirani i proizvedeni na način da budu elektromagnetski kompatibilni s opremom postrojenja te s privatnim i javnim mrežama s kojima će dolaziti u kontakt.

Da bi se ispunili temeljni zahtjevi iz odredaba 1.4.1., 1.4.2. i 1.4.3., energetski podsustav mora biti projektiran i izgrađen na način koji udovoljava zahtjevima navedenima u odredbama od 4.2.4. do 4.2.6., 4.2.8., 4.2.11., 4.2.16., 4.2.17., 4.2.21., 4.2.22., 4.2.24., 4.2.25. i od 4.7.1. do 4.7.3., a upotrijebljeni interoperabilni sastavni dijelovi moraju udovoljavati zahtjevima utvrđenima u odredbama 5.4.1.2., 5.4.16., 5.4.1.7., i od 5.4.1.9. do 5.4.1.11.

Sljedeći temeljni zahtjev za zaštitu okoliša iz Priloga III. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ posebno je značajan za energetski podsustav.

2.2.2. Rad sustava za napajanje električnom energijom ne smije utjecati na okoliš izvan utvrđenih granica.

Da bi se ispunio temeljni zahtjev iz odredbe 2.2.2., energetski podsustav mora biti projektiran i izgrađen na način koji udovoljava zahtjevima navedenima u odredbama 4.2.6., 4.2.8., 4.2.12., 4.2.16., i od 4.7.1. do 4.7.3., a upotrijebljeni interoperabilni sastavni dijelovi moraju udovoljavati zahtjevima utvrđenima u odredbama 5.4.1.2., 5.4.1.6. i od 5.4.1.9. do 5.4.1.11.

3.3.5. Tehnička kompatibilnost

U skladu s Prilogom III. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ, sljedeći se temeljni zahtjevi odnose na tehničku kompatibilnost:

1.5. Tehnička svojstva infrastruktura i stabilnih postrojenja moraju biti međusobno kompatibilna te kompatibilna s tehničkim svojstvima vlakova koji obavljaju promet transeuropskim željezničkim sustavom velikih brzina. Ako se na određenim dionicama mreže pokaže da je pridržavanje propisanim svojstvima otežano, mogu se uvesti privremena rješenja koja će osigurati kompatibilnost u budućnosti.

Da bi se ispunio temeljni zahtjev iz odredbe 1.5., energetski podsustav mora biti projektiran i izgrađen na način koji udovoljava zahtjevima navedenima u odredbama od 4.2.1. do 4.2.4., 4.2.6., od 4.2.9. do 4.2.25., 4.4.2., 4.5. i od 4.7.1. do 4.7.3., a upotrijebljeni interoperabilni sastavni dijelovi moraju udovoljavati zahtjevima utvrđenima u odredbama od 5.4.1.1. do 5.4.1.11.

Sljedeći temeljni zahtjev za tehničku kompatibilnost iz Priloga III. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ posebno je značajan za energetski podsustav:

2.2.3. Sustavi za opskrbu električnom energijom koji se koriste duž transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina moraju: — omogućiti vlakovima da postignu propisane radne karakteristike, — biti kompatibilni s oduzimačima struje ugrađenima u vlakove.

Da bi se ispunio temeljni zahtjev iz odredbe 2.2.3., energetski podsustav mora biti projektiran i izgrađen na način koji udovoljava zahtjevima navedenima u odredbama od 4.2.1. do 4.2.4., 4.2.9., od 4.2.11. do 4.2.22., i 4.5., a upotrijebljeni interoperabilni sastavni dijelovi moraju udovoljavati zahtjevima utvrđenima u odredbama od 5.4.1.1. do 5.4.1.11.

3.3.6. Održavanje

U skladu s Prilogom III. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ, sljedeći se temeljni zahtjevi odnose na održavanje:

2.5.1. Tehnička postrojenja i postupci koji se upotrebljavaju u centrima za održavanje ne smiju predstavljati opasnost po zdravlje ljudi.

2.5.2. Tehnička postrojenja i postupci koji se upotrebljavaju u centrima za održavanje ne smiju prekoračivati propisana ograničenja u pogledu štetnosti za okoliš koji ih okružuje.

2.5.3. Postrojenja za održavanje na vlakovima velikih brzina moraju omogućiti obavljanje radnji vezanih uz sigurnost, zdravlje i udobnost na svim vlakovima za koje su projektirani.

Aspekti navedeni u odredbi2.5.3. nisu značajni za energetski podsustav.

Pri energetskom podsustavu, održavanje se ne provodi u centrima za održavanje, već duž pruge. Održavanje izvode jedinice za održavanje na koje se primjenjuju zahtjevi iz točaka 2.5.1. i 2.5.2. Da bi se ispunili temeljni zahtjevi iz točaka 2.5.1. i 2.5.2., interoperabilni sastavni dio energetskog podsustava mora biti projektiran i izgrađen na način koji udovoljava zahtjevima navedenima u odredbama 4.2.8., 4.5. i 4.7.4.

3.3.7. Rad

U skladu s Prilogom III. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ, sljedeći se temeljni zahtjevi odnose na rad sustava:

2.7.1. Operativna pravila mreže i kvalifikacije strojovođa i osoblja u vlakovima moraju biti usklađeni na način koji osigurava siguran međunarodni promet. Trajanje razdoblja rada i razdoblja održavanja, obuka i stručne kvalifikacije osoblja za održavanje te sustav osiguranja kvalitete uspostavljen u centrima za održavanje predmetnih operatera mora osiguravati visoku razinu sigurnosti.

2.7.2. Trajanje razdoblja rada i razdoblja održavanja, obuka i stručne kvalifikacije osoblja za održavanje te sustav osiguranja kvalitete uspostavljen u centrima za održavanje predmetnih operatera mora osigurati visoku razinu pouzdanosti i raspoloživosti.

2.7.3. Operativna pravila mreža i stručne kvalifikacije vozača, osoblja na vlakovima i upravitelja zaduženih za promet moraju biti usklađeni na način koji osigurava učinkovit rad transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina.

U slučaju energetskog podsustava, održavanje se ne provodi u centrima za održavanje već duž pruge. Održavanje izvode jedinice za održavanje. Da bi se ispunili temeljni zahtjevi iz točaka od 2.7.1. do 2.7.3., interoperabilni sastavni dio energetskog podsustava mora biti projektiran i izgrađen na način koji udovoljava zahtjevima navedenima u odredbama 4.2.4., od 4.2.21. do 4.2.23., 4.4.1., 4.4.2., 4.5., 4.6. i od 4.7.1. do 4.7.4.

3.4. Sažeta tablica temeljnih zahtjeva

Odredbe koje se bave svakim pojedinim temeljnim zahtjevom navedene su u tablici 3.4.; ako je stupac označen oznakom X, znači da je temeljni zahtjev obrađen u odredbi navedenoj na lijevoj strani.

Tablica 3.4.

Broj odredbe Naslov odredbe Sigurnost Upućivanje i primjena Zdravlje Zaštita okoliša Tehnička kompatibilnost Rad Održavanje 1.1.1. 1.1.3. 1.1.4. 2.2.1. 1.2. 1.3.1. 1.3.2. 1.4.1. 1.4.2. 1.4.3. 2.2.2. 1.5. 2.2.3. 2.7.1. 2.7.2. 2.7.3. 2.5.1. 2.5.2. 4.2.1. Opće odredbe — — — — — — — — — — — X X — — — — — 4.2.2. Napon i frekvencija — — — X — — — — — — — X X — — — — — 4.2.3. Radne karakteristike sustava i instalirana snaga — — — — — — — — — — — X X — — — — — 4.2.4. Rekuperativno kočenje — X — X — — — X — — — X X X — — — — 4.2.5. Harmonijske emisije prema elektrodistributeru — — — X — — — — — X — — — — — — — — 4.2.6. Vanjska elektromagnetna kompatibilnost — — — X — — — X — X X X — — — — — — 4.2.7. Neprekidano napajanje u slučaju poremećaja X X — X X — — — — — — — — — — X — — 4.2.8. Zaštita okoliša — — — — — — — X X X X — — — — — — X 4.2.9.1. Cjeloviti projekt X X X — — — — — — — — X X — — — — — 4.2.9.2. Geometrija kontaktne mreže X X — — — — — — — — — X X — — — — — 4.2.10. Sukladnost sustava kontaktne mreže s profilom infrastrukture X — — — — — — — — — — X — — — — — — 4.2.11. Materijal za izradu kontaktnog vodiča X X X — — — X — — — — X X — — — — — 4.2.12. Brzina širenja valova kontaktnim vodičem — — — — — — — — — X X X X — — — — — 4.2.14. Statička kontaktna sila X X X X — — — — — — — X X — — — — — 4.2.15. Prosječna kontaktna sila X X X X — — — — — — — X X — — — — — 4.2.16. Zahtjevi za dinamičko ponašanje i kvaliteta oduzimanja struje X X — X — — — — — X X X X — — — — — 4.2.17. Vertikalno pomicanje kontaktne točke — — — X — — — — — X — X X — — — — — 4.2.18. Strujni kapacitet kontaktne mreže X X X X — — — — — — — X X — — — — — 4.2.19. Razmak pantografa korišten za projektiranje kontaktne mreže — X — — — — — — — X — X X — — — — — 4.2.20. Struja pri mirovanju (istosmjerni sustavi) X X X X — — — — — — — X X — — — — — 4.2.21. Blokovi za fazno razdvajanje X — X X — — — — — X — X X X — X — — 4.2.22. Blokovi za sustavno razdvajanje X — X X — — — — — X — X X X — X — — 4.2.23. Koordinirane mjere električne zaštite X X — X — — — — — — — X — X — X — — 4.2.24. Učinci istosmjerne struje na izmjenične sustave — X X X — — — — — X — X — — — — — — 4.2.25. Harmonike i dinamički učinci X X — X — — — — — X — X — — — — — — 4.4.1. Upravljanje električnim napajanjem u slučaju opasnosti X X — X — — — — — — — — X — X — — 4.4.2. Izvođenje radova X — — X X — — — — — — X — X X X — — 4.5. Održavanje sustava električnog napajanja i kontaktne mreže X X X X X X X — X — — X X X X X X X 4.6. Stručne kvalifikacije — — — — — — — — — — — — — X X X — — 4.7.1. Zaštitne mjere za elektrovučne podstanice i stupove X X X X — X X — — X X X — X — — — — 4.7.2 Zaštitne mjere za sustav kontaktne mreže X X X X — X X — — X X X — X — — — — 4.7.3 Zaštitne mjere za povratni vod X X X X — X X — — X X X X X — — — — 4.7.4 Ostali opći zahtjevi — — — X — X X — — — — — — X X X X X 5.4.1.1 Cjeloviti projekt X X X — — — — — — — — X X — — — — — 5.4.1.2 Geometrija X X — X — — — — — X X X X — — — — — 5.4.1.3 Strujni kapacitet X X X X — — — — — — — X X — — — — — 5.4.1.4 Materijal za izradu kontaktnog vodiča X X X — — — X — — — — X X — — — — — 5.4.1.5 Struja pri mirovanju (istosmjerni sustavi) X X X X — — — — — — — X X — — — — — 5.4.1.6 Brzina širenja valova — — — — — — — — — X X X X — — — — — 5.4.1.7 Projektiranje razmaka pantografa — X — — — — — — — X — X X — — — — — 5.4.1.8 Prosječna kontaktna sila X X X X — — — — — — — X X — — — — — 5.4.1.9 Dinamičko ponašanje i kvaliteta oduzimanja struje X X — X — — — — — X X X X — — — — — 5.4.1.10 Vertikalno pomicanje kontaktne točke — — — X — — — — — X — X X — — — — — 5.4.1.11 Prostor za podizanje X X — X — — — — — X X X X — — — — —

4. KARAKTERIZACIJA PODSUSTAVA

4.1. Uvod

Transeuropski željeznički sustav velikih brzina, na koji se odnosi Direktiva 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ i čiji je dio energetski podsustav, integrirani je sustav čija je kompatibilnost podložna provjeri. Kompatibilnost se posebno provjerava u odnosu na specifikacije podsustava, sučelja sa sustavom u koji je integriran, kao i operativnim pravilima i pravilima održavanja.

Funkcionalne i tehničke specifikacije podsustava i njegovih sučelja, opisane u odjeljcima 4.2. i 4.3., ne nameću upotrebu pojedinih tehnologija ili tehničkih rješenja osim kada je to prijeko potrebno za interoperabilnost transeuropske željezničke mreže velikih brzina. Međutim, inovativna rješenja za interoperabilnost mogu zahtijevati uvođenje novih specifikacija i/ili novih metoda ocjenjivanja. Da se omoguće tehnološka inovacija, razvijaju se specifikacije i metode ocjenjivanja koristeći postupak opisan u odjeljcima 6.1.2.3. i 6.2.2.2.

Uzimajući u obzir sve primjenjive temeljne zahtjeve, energetski podsustav karakteriziraju specifikacije utvrđene u odredbama od 4.2. do 4.8.

Za posebne slučajeve vidjeti poglavlje 7.4.; kada se upućuje na EN-norme, varijacije koje nose naziv „nacionalna odstupanja” ili „posebni nacionalni uvjeti” u EN-normi ne primjenjuju se. Pri EN-odredbama koje sadrže tablice nazivi stupaca HS, UP i Conn označavaju I., II. i III. kategoriju.

4.2. Funkcionalne i tehničke specifikacije podsustava

4.2.1. Opće odredbe

Radne karakteristike energetskog podsustava moraju odgovarati odgovarajućim radnim karakteristikama navedenima za svaku kategoriju pruge transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina u pogledu:

— najveće dopuštene brzine na pruzi, i

— energetske potražnje vlakova na pantografima.

Projekt energetskog podsustava mora osigurati propisane radne karakteristike.

Upravitelj infrastrukture određuje, na kratkoj dionici puta vožnje koji spaja prugu za velike brzine s nekom drugom prugom, točno mjesto od kojeg se počinju primjenjivati zahtjevi TSI-ja za energetski podsustav za pruge za velike brzine.

4.2.2. Napon i frekvencija

Vučnim jedinicama nužne su standardizirane vrijednosti napona i frekvencije. U tablici 4.2.2. navedeni su nazivni naponi i nazivne frekvencije sustava za opskrbu električnom energijom koji se upotrebljavaju ovisno o kategoriji pruge.

Tablica 4.2.2.

Nazivni naponi i nazivne frekvencije i povezane kategorije pruga

Nazivni naponi i frekvencije I. kategorija II. kategorija III. kategorija AC 25 kV 50 Hz X X X AC 15 kV 16,7 Hz (1) X X DC 3 kV (2) X X DC 1,5 kV — X X (1) U državama članicama čije su mreže elektrificirane izmjeničnom strujom 15 kV 16,7 Hz dopušteno je korištenje ovog sustava za nove pruge I. kategorije. Dopušteno je i korištenje tog istog sustava u susjednim zemljama ako država članica dokaže ekonomsku isplativost takvog korištenja. U tom slučaju nije potrebna nikakva ocjena. (2) Dopušteno je korištenje istosmjerne struje 3 kV u Italiji, Španjolskoj i Poljskoj za postojeće i nove dionice pruga I. kategorije na kojima vlakovi prometuju pri brzinama 250 km/h ako bi elektrifikacija izmjeničnom strujom 25 kV 50 Hz mogla poremetiti rad opreme za signalizaciju u stabilnim postrojenjima i na vlaku na postojećoj pruzi.

Napon i frekvencija na terminalima podstanice i pantografa moraju biti u skladu s odredbom 4. norme EN 50163:2004. Nazivni napon i frekvencija navode se u Registru željezničke infrastrukture. Prilog D ovom TSI-ju navodi parametre Registra željezničke infrastrukture koji su značajni za energetski podsustav. Sukladnost se potvrđuje provjerom projekta.

4.2.3. Radne karakteristike sustava i instalirana snaga

Energetski podsustav mora biti projektiran na način da ispunjava zahtijevane radne karakteristike u pogledu:

— brzine pruge,

— najmanjeg mogućeg vremena slijeđenja vlakova,

— najvećeg protoka vlakova,

— faktora snage vlakova,

— reda vožnje i planiranih usluga,

— srednjeg korisnog napona,

prema odgovarajućoj kategoriji pruge.

Upravitelj infrastrukture utvrđuje brzinu pruge i najveći protok vlakova u Registru željezničke infrastrukture (vidjeti Prilog D). Projekt energetskog podsustava mora omogućiti napajanje električnom energijom kako bi se postigle propisane radne karakteristike.

Izračunani srednji korisni napon „na pantografu” mora biti u skladu s odredbama 8.3. i 8.4. norme EN 50388:2005, koristeći projektne podatke za faktor snage navedene u odredbi 6. norme EN 50388:2005, s iznimkom vlakova na rasporednim postajama i sporednim kolosijecima za koje je specifikacija dana u odredbi 4.2.8.3.3. norme HS TSI RST (2006.). Ocjena sukladnosti izvodi se u skladu s odredbama 14.4.1., 14.4.2. (samo za simulacije) i 14.4.3. norme EN 50388:2005.

4.2.4. Rekuperativno kočenje

Izmjenični sustavi za napajanje električnom energijom projektiraju se na način koji omogućava korištenje rekuperativnog kočenja kao radne kočnice te imaju sposobnost neometanog izmjenjivanja struje bilo s drugim vlakovima ili na neki drugi način. Kontrolni i zaštitni uređaji elektrovučnih stanica u sustavu napajanja električnom energijom moraju omogućivati rekuperativno kočenje.

Istosmjerni sustavi za napajanje električnom energijom ne moraju biti projektirani na način koji omogućava korištenje rekuperativnog kočenja kao radne kočnice. Međutim, u Registru željezničke infrastrukture moraju biti navedeni slučajevi kada je to dopušteno.

Stabilna postrojenja i njihovi zaštitni uređaji moraju omogućivati korištenje rekuperativnog kočenja osim u slučajevima opisanima u odredbi 12.1.1. norme EN 50388:2005. Ocjena sukladnosti za stabilna postrojenja provodi se prema odredbi 14.7.2. norme EN 50388:2005.

4.2.5. Harmonijske emisije prema elektrodistributeru

Pitanjem harmonijskih emisija prema elektrodistributeru bavi se upravitelj infrastrukture uzimajući u obzir europske ili nacionalne norme i zahtjeve elektrodistributera.

Ovaj TSI ne propisuje ocjenu sukladnosti u tom pogledu.

4.2.6. Vanjska elektromagnetna kompatibilnost

Vanjska elektromagnetna kompatibilnost ne predstavlja obilježje svojstveno transeuropskoj željezničkoj mreži velikih brzina. Postrojenja za napajanje električnom energijom moraju biti sukladna normi EN 50121-2:1997 kako bi se ispunili svi zahtjevi u pogledu elektromagnetne kompatibilnosti.

Ovaj TSI ne propisuje ocjenu sukladnosti u tom pogledu.

4.2.7. Neprekidno napajanje u slučaju poremećaja

Napajanje i kontaktna mreža moraju biti projektirani na način koji omogućava neprekidan rad u slučaju poremećaja. To se postiže odjeljivanjem kontaktne mreže u dionice za opskrbu i instalacijom redundantne opreme u elektrovučnim stanicama.

Ocjena sukladnosti vrši se provjerom strujnih shema. Potrebno je dokazati da su instalirani mehanizmi koji osiguravaju neprekidan rad, a koji su predviđeni projektom.

4.2.8. Zaštita okoliša

Zaštitu okoliša pokrivaju drugi europski propisi koji reguliraju utjecaj određenih projekata na okoliš.

Ovaj TSI ne propisuje ocjenu sukladnosti u tom pogledu.

4.2.9. Kontaktna mreža

4.2.9.1. Cjeloviti projekt

Projekt kontaktne mreže mora biti u skladu s normom EN 50119:2001, odredbama 5.1., 5.2.1.2., od 5.2.4.1. do 5.2.4.8., 5.2.5., 5.2.6., 5.2.7., 5.2.8.2., 5.2.10., 5.2.11. i 5.2.12. Projekt i rad kontaktne mreže podrazumijevaju da su pantografi opremljeni uređajem za automatsko otpuštanje (ADD) (vidjeti TSI za željeznička vozila velikih brzina, odredbe 4.2.8.3.6.4. i 4.2.8.3.8.4.).

Dodatni zahtjevi koji se odnose na pruge za velike brzine navedeni su u daljnjem tekstu.

4.2.9.2. Geometrija kontaktne mreže

Kontaktna mreža mora biti projektirana za rad pantografa s geometrijom glave utvrđenom u odredbi 4.2.8.3.7.2. TSI-ja za željeznička vozila velikih brzina i vlakovima definiranima u TSI-ju za željeznička vozila velikih brzina.

Visina kontaktnog vodiča, nagib kontaktnog vodiča u odnosu na prugu i bočni otklon kontaktnog vodiča pod utjecajem bočnog vjetra predstavljaju elemente koji čine kompatibilnost transeuropske željezničke mreže.

Dopuštene vrijednosti za geometriju kontaktne mreže navedene su u tablici 4.2.9.

Tablica 4.2.9.

Dopuštene vrijednosti za geometriju kontaktne mreže

Opis I. kategorija II. kategorija III. kategorija Nazivna visina kontaktnog vodiča (u mm) Između 5 080 i 5 300 Između 5 000 i 5 500 AC — između 5 000 i 5 750 DC — između 5 000 i 5 600 Minimalna visina kontaktnog vodiča (u mm) — AC — 4 950 DC — 4 900 Maksimalna visina kontaktnog vodiča (u mm) — AC — 6 000 DC — 6 200 Nagib kontaktnog vodiča Nije predviđen nagib EN 50119:2001 odredbe 5.2.8.2. Dopušteni bočni otklon kontaktnog vodiča u odnosu na središte kolosijeka pod utjecajem bočnog vjetra Manja od sljedećih dviju vrijednosti: 0,4 m ili (1,4 – L2) m

Dopušteni bočni otklon kontaktnog vodiča u odnosu na središte kolosijeka pod utjecajem bočnog vjetra izračunava se za visine kontaktnog vodiča koje prelaze 5 300 mm i/ili na prugama u luku. Izračunava se pomoću polovice širine dinamičke ovojnice prolaza europskog pantografa, L2. L2 se izračunava u skladu s Prilogom A.3. normi EN 50367:2006.

Visina kontaktnog vodiča i brzina vjetra pri kojoj je moguć neometani rad navode se u Registru željezničke infrastrukture (vidjeti Prilog D).

Za pruge navedene u tablici 4.2.2. napomeni 2. nazivna visina kontaktne žice iznosi između 5 000 mm i 5 300 mm.

Pruge II. i III. kategorije:

Nazivna visina kontaktnog vodiča može biti veća na prugama gdje se odvija mješoviti teretni i putnički promet kako bi se omogućio promet tegljačima iznimno velikih dimenzija; međutim, ne smije se prekoračiti maksimalna visina kontaktnog vodiča navedena u tablici 4.2.9. Potrebno je pridržavati se zahtjeva za kvalitetu oduzimanja struje (vidjeti 4.2.16.).

Na pružnim prijelazima u razini (nisu dopušteni na prugama I. kategorije), visina kontaktnog vodiča utvrđuje se nacionalnim propisima ili, u nedostatku nacionalnih propisa, odredbama 4.1.2.3. i 5.1.2.3. norme EN 50122-1:1997.

Sve pruge

Ocjena sukladnosti vrši se pregledom projekta i mjerenjima prije puštanja u rad u skladu s odredbom 8.5.1. norme EN 50119:2001.

4.2.10. Sukladnost kontaktne mreže sa slobodnim profilom željezničke pruge

Projekt kontaktne mreže mora biti u skladu sa slobodnim profilima željezničkih pruga definiranima u odredbi 4.2.3. TSI-ja za infrastrukturu velikih brzina. Projekt kontaktne mreže mora biti u skladu s kinematičkom ovojnicom vozila. Profil s kojim se potrebno uskladiti utvrđen je u Registru željezničke infrastrukture (vidjeti Prilog D).

Pri projektiraju konstrukcija treba uzeti u obzir prostor potreban za prolaz pantografa u kontaktu s opremom kontaktne mreže, kao i za samu instalaciju kontaktne mreže. Dimenzije tunela i drugih konstrukcija moraju biti kompatibilne s geometrijom kontaktne mreže i kinematičkom ovojnicom pantografa. Odredba 4.2.3.1. TSI-ja za željeznička vozila velikih brzina propisuje referentni profil pantografa. Prostor potreban za instalaciju kontaktne mreže određuje upravitelj infrastrukture.

Ocjena sukladnosti vrši se unutar energetskog podsustava, i to provjerom projekta.

4.2.11. Materijal kontaktnog vodiča

Dopušteni su materijali za kontaktne vodiče bakar i bakrene slitine. Kontaktni vodič mora udovoljavati zahtjevima odredbi od 4.1. do 4.3. i od 4.5. do 4.8. norme EN 50149:2001.

Ocjena sukladnosti vrši se provjerom projekta, kao i tijekom faze proizvodnje kontaktnog vodiča.

4.2.12. Brzina širenja valova kontaktnim vodičem

Brzina širenja valova u kontaktnim žicama predstavlja karakterističan parametar za ocjenu prikladnosti kontaktne mreže za rad pri velikim brzinama. Taj parametar ovisi o specifičnoj masi i vlačnom naprezanju u kontaktnom vodiču. Brzina širenja valova usklađuje se tako da odabrana brzina vožnje na pruzi ne premašuje 70 % brzine širenja valova.

Ocjena sukladnosti vrši se provjerom projekta.

4.2.13. Nije korišteno

4.2.14. Statička kontaktna sila

Statička kontaktna sila definirana je u odredbi 3.3.5. norme EN 50206-1:1998 i vrši je pantograf na kontaktni vodič. Kontaktna mreža mora biti projektirana za statičku kontaktnu silu na način utvrđen u tablici 4.2.14.

Tablica 4.2.14.

Statičke kontaktne sile

Nazivna vrijednost (N) Raspon primjene (N) AC 70 od 60 do 90 DC 3 kV 110 od 90 do 120 DC 1,5 kV 90 od 70 do 110

Za istosmjerne sustave 1,5 kV kontaktna mreža treba biti projektirana tako da može izdržati statičku kontaktnu silu od 140 N po pantografu kako bi se spriječilo pregrijavanje kontaktnog vodiča kada je vlak u mirovanju, ali mu rade pomoćni sustavi.

Ocjena sukladnosti vrši se provjerom projekta i mjerenjem u skladu s normom EN 50317:2002.

4.2.15. Prosječna kontaktna sila

Prosječnu kontaktnu silu Fm čine statičke i aerodinamične sastavnice kontaktne sile pantografa s dinamičkom korekcijom. Fm je ciljna vrijednost koju je potrebno postignuti da bi se osigurala kvaliteta oduzimanja struje bez nepotrebne pojave električnog luka te ograničilo habanje i opasnosti za klizače pantografa.

Srednja kontaktna sila Fm koju pantograf primjenjuje na kontaktni vodič prikazana je kao funkcija brzine kretanja na slici 4.2.15.1. za izmjenične mreže i na slici 4.2.15.2. za istosmjerne mreže. Kontaktna mreža mora biti projektirana na način da može izdržati prikazanu krivulju sile za sve pantografe na vlaku.

Maksimalna sila (Fmax) na otvorenoj pruzi obično se nalazi unutar raspona od Fm uvećanog za tri standardna otklona σ; na drugim mjestima može doći i do većih vrijednosti.

Za brzine veće od 320 km/h vrijednosti srednje kontaktne sile nisu detaljno utvrđene u TSI-ju; potrebne su dodatne specifikacije, što predstavlja otvoreno pitanje. U tom se slučaju primjenjuju nacionalni propisi.

Ocjena sukladnosti provodi se u skladu s normom EN 50317:2002, odredbom 6. za istosmjerne i izmjenične sustave pri brzinama većima od 80 km/h.

Slika 4.2.15.1.

Srednja kontaktna sila Fm za izmjenične sustave kao funkcija brzine

AC krivulja C2 Fm = 0,001145 × v2 + 70 (N) AC krivulja C Fm = 0,00097 × v2 + 70 (N) AC krivulja C1 Fm = 0,000795 × v2 + 70 (N)

Za nove pruge i za modernizaciju postojećih pruga svih kategorija koristi se krivulja C.

Kod novih pruga dodatno može biti dopuštena upotreba pantografa koji slijede krivulju C1 ili C2. Na postojećim se prugama može zahtijevati upotreba pantografa koji slijede krivulju C1 ili C2; primijenjena krivulja mora biti navedena u Registru željezničke infrastrukture.

Slika 4.2.15.2.

Srednja kontaktna sila Fm za istosmjerne sustave kao funkcija brzine

DC 3 kV Fm = 0,00097 × v2 + 110 (N) DC 1,5 kV Fm = 0,00228 × v2 + 90 (N)

4.2.16. Dinamičko ponašanje i kvaliteta oduzimanja struje

4.2.16.1. Zahtjevi

Kontaktna mreža mora biti projektirana u skladu sa zahtjevima za dinamičko ponašanje. Podizanje kontaktnog vodiča žice pri projektiranoj brzini pruge mora biti u skladu s vrijednostima navedenima u tablici 4.2.16.

Kvaliteta oduzimanja struje ima značajan utjecaj na vijek trajanja kontaktnog vodiča i stoga mora udovoljavati dogovorenim i mjerljivim parametrima.

Sukladnost zahtjevima dinamičkog ponašanja provjerava se u skladu s odredbom 7.2. norme EN 50367:2006 procjenom:

— podizanje kontaktne žice, i bilo

— srednje kontaktne sile Fm i standardnog otklona σm , ili

— postotka električnog luka.

Naručitelj mora odrediti metodu koja se koristi za provjeru. Vrijednosti koje treba postignuti odabranom metodom navedene su u tablici 4.2.16.

Tablica 4.2.16.

Zahtjevi za dinamičko ponašanje i kvalitetu oduzimanja struje

Zahtjevi I. kategorija I. II. kategorija III. kategorija Prostor za podizanje nepomične ručice 2 S o Prosječna kontaktna sila Fm Vidjeti 4.2.15. Standardni otklon pri maksimalnoj brzini pruge σmax (N) 0,3 Fm Postotak električnog luka pri maksimalnoj brzini pruge, NQ (%) (minimalno trajanje luka 5 ms) ≤ 0,2 ≤ 0,1 za izmjenične sustave ≤ 0,2 za istosmjerne sustave ≤ 0,1

Za definicije, vrijednosti i ispitne metode upućuje se na norme EN 50317:2002 i EN 50318:2002.

S o predstavlja izračunano, simulirano ili izmjereno podizanje kontaktne žice kod nepokretne ručice koje nastaje tijekom normalnog rada s jednim ili više pantografa s prosječnom kontaktnom silom Fm pri maksimalnoj brzini pruge. U slučaju da je podizanje nepomične ručice fizički ograničeno zbog konstrukcije kontaktne mreže, dopušteno je smanjenje potrebnog prostora na 1,5 S o (vidjeti normu EN 50119:2001, odredbu 5.2.1.3.).

Fm predstavlja statističku srednju vrijednost kontaktne sile s dinamičkom korekcijom.

4.2.16.2. Ocjena sukladnosti

4.2.16.2.1. Kontaktna mreža kao interoperabilni sastavni dio

Novi projekt kontaktne mreže mora se ocijeniti simulacijom u skladu s normom EN 50318:2002 i mjerenjem ispitne dionice novog projekta u skladu s normom EN 50317:2002.

Simulacije se vrše pomoću barem dva različita pantografa sukladna TSI-ju (1) za odgovarajući sustav, do projektne brzine pantografa i predložene kontaktne mreže kao interoperabilnog sastavnog dijela, s jednim pantografom i s više pantografa, s razmakom propisanim u tablici 4.2.19. Da bi se smatrala prihvatljivim, simulirana kvaliteta oduzimanja struje mora biti unutar granica propisanih u tablici 4.2.16. za podizanje, prosječnu kontaktnu silu i standardni otklon za svaki pojedini pantograf.

U slučaju da su rezultati simulacije prihvatljivi, pristupa se terenskom ispitivanju na reprezentativnoj dionici nove kontaktne mreže koristeći jedan od pantografa upotrijebljenih u simulaciji, ugrađen na vlak ili lokomotivu, koji proizvodi prosječnu kontaktnu silu pri predviđenoj projektnoj brzini na način uvjetovan odredbom 4.2.15. pri radu na jednoj od kontaktnih mreža. Da bi se smatrala prihvatljivom, izmjerena kvaliteta oduzimanja struje mora biti u granicama propisanima u tablici 4.2.16.

U slučaju uspješnih rezultata svih gore navedenih ispitivanja ispitani projekt kontaktne mreže smatrat će se sukladnim i moći će se upotrebljavati na prugama na kojima se karakteristike projekta poklapaju sa zahtjevima pruge. Taj je aspekt obuhvaćen ovim TSI-jem.

4.2.16.2.2. Pantograf kao interoperabilni sastavni dio

Osim prema zahtjevima za pantografe koji su propisani TSI-jem za željeznička vozila, ocjena novog projekta pantografa vrši se simulacijom u skladu s normom EN 50318:2002.

Simulacije se vrše pomoću barem dvije različite kontaktne mreže sukladne TSI-ju (2) za odgovarajući sustav, pri projektnoj brzini pantografa. Simulirana kvaliteta oduzimanja struje mora biti unutar granica propisanih u tablici 4.2.16. za podizanje, prosječnu kontaktnu silu i standardni otklon za svaku kontaktnu mrežu.

Ako su rezultati simulacije prihvatljivi, pristupa se terenskom ispitivanju na reprezentativnoj dionici jedne kontaktne mreže upotrijebljene u simulaciji; mjere se svojstva međudjelovanja u skladu s normom EN 50317:2002. Pantograf se instalira na vlak ili lokomotivu da bi proizveo prosječnu kontaktnu silu uvjetovanu odredbom 4.2.15. za projektnu brzinu pantografa. Izmjerena kvaliteta oduzimanja struje mora biti u granicama propisanima u tablici 4.2.16.

Ako su sva gore navedena ispitivanja imaju uspješan rezultat, ispitani projekt pantografa smatra se sukladnim i može se upotrebljavati s različitim projektima željezničkih vozila pod uvjetom da je prosječna kontaktna sila na željezničkim vozilima sukladna zahtjevima propisanima odredbom 4.2.16.1. Taj je aspekt obuhvaćen TSI-jem za željeznička vozila velikih brzina.

4.2.16.2.3. Kontaktna mreža kao interoperabilni sastavni dio kod novoizgrađene pruge (integracija u podsustav)

Ako kontaktna mreža koja se ugrađuje na novu prugu za velike brzine ima potvrdu interoperabilnog sastavnog dijela, rezultati mjerenja parametara međudjelovanja u skladu s normom EN 50317:2002 koriste se za provjeru ispravnosti instalacije. Ta se mjerenja vrše instaliranjem pantografa kao interoperabilnog sastavnog dijela na željezničko vozilo s obilježjima srednje kontaktne sile, propisanima odredbom 4.2.15. ovog TSI-ja za predviđenu projektnu brzinu. Glavni je cilj tog ispitivanja pronalaženje grešaka u konstrukciji, a ne ocjena cjelovitog projekta. Instalirana kontaktna mreža smatra se prihvatljivom ako su rezultati mjerenja sukladni zahtjevima propisanima u tablici 4.2.16. Taj je aspekt obuhvaćen ovim TSI-jem.

4.2.16.2.4. Integriranje pantografa kao interoperabilnog sastavnog dijela na nova željeznička vozila

Kada se pantograf koji ima potvrdu interoperabilnog sastavnog dijela ugrađuje na nova željeznička vozila, ispitivanja se ograničavaju na zahtjeve za srednju kontaktnu silu. Ispitivanja se vrše u skladu s normom EN 50317:2002 ili EN 50206-1:1998 (3). Ispitivanja se vrše u oba smjera vožnje, i to u rasponu primjenjivih nazivnih visina kontaktne mreže. Rezultati mjerenja moraju slijediti krivulju srednjih vrijednosti koja se ucrtava koristeći barem 5 intervala brzina za vlakove 1. razreda i barem 3 intervala brzina za vlakove 2. razreda. Rezultati moraju biti u skladu s krivuljama za cijeli raspon brzine vozila, unutar raspona od:

— + 0, – 10 % za krivulju izmjeničnog sustava C,

— + 0 %, – 10 % za C1 krivulju izmjeničnog sustava (C1 je gornja granična krivulja),

— + 10 %, – 0 % za C2 krivulju izmjeničnog sustava (C2 je donja granična krivulja),

— +/– 10 % za obje krivulje istosmjernog sustava.

U slučaju uspješnih rezultata ispitivanja pantograf ugrađen na taj pojedini vlak ili lokomotivu može se upotrebljavati na prugama za velike brzine sukladne TSI-ju. Taj je aspekt obuhvaćen TSI-jem za željeznička vozila velikih brzina.

4.2.16.2.5. Statistički izračuni i simulacije

Izračun statističkih vrijednosti mora biti u skladu s brzinom pruge i provodi se zasebno za dionice na otvorenom i dionice u tunelima. Radi simulacije, kontrolne dionice biraju se na način da reprezentativno predstavljaju sva obilježja, uključujući tunele, željezničke prijelaze, neutralne sekcije itd.

4.2.17. Vertikalno pomicanje kontaktne točke

Kontaktna točka je točka mehaničkog kontakta između klizača pantografa i kontaktnog vodiča.

Vertikalna visina kontaktne točke iznad kolosijeka mora biti što je moguće ujednačenija duž duljine raspona; to ima ključnu važnost za osiguranje visoke kvalitete oduzimanja struje.

Maksimalna razlika između najviše i najniže visine dinamičke kontaktne točke unutar jednog raspona mora biti manja od vrijednosti prikazanih u tablici 4.2.17.

To se provjerava mjerenjem u skladu s normom EN 50317:2002 ili simulacijama potvrđenima u skladu s normom EN 50318:2002:

— za maksimalnu brzinu kontaktne mreže,

— koristeći srednju kontaktnu silu Fm (vidjeti odredbu 4.2.15.),

— za najdulju duljinu raspona.

Provjera se ne vrši za raspone puta proklizavanja ni za raspone koji prelaze preko skretnica.

Tablica 4.2.17.

Vertikalno pomicanje kontaktne točke

I. kategorija II. kategorija III. kategorija AC 80 mm 100 mm Primjenjuju se nacionalni propisi DC 80 mm 150 mm Primjenjuju se nacionalni propisi

4.2.18. Strujni kapacitet kontaktne mreže: izmjenični sustavi i istosmjerni sustavi, vlakovi u kretanju

Strujni kapacitet mora biti u skladu barem sa zahtjevima određenima za vlakove u skladu s odredbom 7.1. norme EN 50388:2005. U postupku projektiranja koriste se podaci iz norme EN 50149:2001.

Toplinski učinci na kontaktnu mrežu povezani su s razinom oduzete struje i trajanjem oduzimanja struje. Bočni vjetrovi imaju učinak hlađenja. Najnepovoljnije uvjete vjetra na kojima se temelji izračun strujnog kapaciteta određuje naručitelj.

Projekt kontaktne mreže mora onemogućiti prekoračenje maksimalnih temperatura vodiča propisanih u Prilogu B normi EN 50119:2001, uzimajući u obzir podatke navedene u odredbi 4.5. norme EN 50149:2001, tablicama 3. i 4. i zahtjeve iz odredbe 5.2.9. norme EN 50119:2001. Radi potvrde usklađenosti kontaktne mreže s propisanim zahtjevima izrađuje se projektna studija.

Ocjena sukladnosti provodi se provjerom projekta.

4.2.19. Razmak pantografa korišten za projektiranje kontaktne mreže

Kontaktna se mreža projektira za rad pri maksimalnoj brzini pruge s dvama susjednim aktivnom pantografima postavljenima na razmak utvrđen u tablici 4.2.19.:

Tablica 4.2.19.

Razmak pantografa

I. kategorija II. kategorija III. kategorija Izmjenični sustavi 200 m 200 m Primjenjuju se nacionalni propisi Istosmjerni sustavi 200 m 1,5 kV: 35 m 3,0 kV: 200 m Primjenjuju se nacionalni propisi

Ocjena sukladnosti vrši se provjerom usklađenosti sa zahtjevima za dinamičko ponašanje definiranima u odredbi 4.2.16.

4.2.20. Strujni kapacitet, istosmjerni sustavi, vlakovi u mirovanju

Kontaktna mreža istosmjernih sustava mora biti projektirana za održavanje struje 300 A za 1,5 kV i 200 A za 3,0 kV, po svakom pantografu (vidjeti Prilog D).

Dopuštene temperature predstavljaju otvoreno pitanje.

U nedostatku drugih zahtjeva, temperatura kontaktnog vodiča ne smije prelaziti granične vrijednosti određene u Prilogu B normi EN 50119:2001. Kontaktni se vodič ispituje pomoću metodologije utvrđene u Prilogu A.4.1. normi EN 50367:2006.

Ocjena sukladnosti izvodi se u skladu s odredbom 6.2. norme EN 50367:2006.

4.2.21. Oprema za fazno sekcioniranje

Projekt oprema za fazno sekcioniranje mora omogućiti da se vlakovi koji su u skladu s TSI-jem (vidjeti odredbu 4.2.8.3.6.2.TSI-ja 2006. za željeznička vozila velikih brzina) mogu premještati s jedne na drugu dionicu bez premošćivanja dviju faza.

Potrebno je predvidjeti odgovarajuće mehanizme koji će omogućiti ponovno pokretanje vlaka koji je zaustavljen unutar opreme za fazno sekcioniranje. Mora postojati mogućnost povezivanja neutralne sekcije sa susjednim sekcijama putem daljinski upravljanih rastavljača.Registar željezničke infrastrukture mora sadržavati podatke o projektu opreme za fazno sekcioniranje (vidjeti Prilog D).

Pruge I. kategorije

Mogu se koristiti dvije vrste projekata opreme za fazno sekcioniranje, i to:

— projekt faznog sekcioniranja u kojem se svi pantografi najduljih vlakova sukladnih TSI-ju nalaze unutar neutralne sekcije. Duljina neutralne sekcije mora iznositi najmanje 402 m. Za detaljne zahtjeve vidjeti Prilog A.1.3. normi EN 50367:2006, ili

— kraće fazno sekcioniranje s trima izoliranim preklapanjima na način prikazan u Prilogu A.1.5. normi EN 50367:2006. Cjelokupna duljina tog sekcioniranja manja je od 142 m uključujući razmake i odstupanja.

Pruge II. i III. kategorije

Ovisno o troškovima ili topografskim ograničenjima, dopuštena je primjena različitih rješenja.

Za pruge II. i III. kategorije može se primijeniti oprema za sekcioniranje navedena za pruge I. kategorije ili projekt u skladu sa slikom 4.2.21. U slučaju prikazanom na slici 4.2.21. središnja sekcija mora biti povezana s povratnim vodom, neutralne sekcije (d) mogu se izraditi od izolacijskih štapova ili dvostrukih izolatora sekcija, a njihove dimenzije iznose:

D ≤ 8 m

Duljina d odabire se u skladu s naponom sustava, maksimalnom brzinom pruge i maksimalnom širinom pantografa.

Ako se ne koristi oprema za fazno sekcioniranje propisana za pruge I. kategorije ili oprema za fazno sekcioniranje prikazana na slici 4.2.21., upravitelj infrastrukture mora predvidjeti odgovarajuće postupke ili projekt koji će omogućiti prolaz vlakova sukladnih TSI-ju za željeznička vozila velikih brzina. Pri predlaganju alternativnih rješenja potrebno je dokazati da je predloženo rješenje barem jednako pouzdano.

Slika 4.2.21.

Oprema za fazno sekcioniranje s izolatorima

Podaci o projektu opreme za fazno sekcioniranje moraju se navesti u Registru željezničke infrastrukture (vidjeti Prilog D).

Za projekte opreme za fazno sekcioniranje ocjena sukladnosti vrši se kao dio ocjene energetskog podsustava.

4.2.22. Oprema za sustavno sekcioniranje

4.2.22.1. Općenito

Projekt opreme za sustavno sekcioniranje mora omogućiti prelaženje vlakova koji su sukladni TSI-ju (vidjeti odredbu 4.2.8.3.6.2. TSI-ja za željeznička vozila velikih brzina) s jednog sustava za napajanje električnom energijom na susjedni različit sustav za napajanje bez premošćivanja dvaju sustava.

Postoje dva moguća načina kretanja vlaka preko opreme za sustavno sekcioniranje:

(a) s podignutim pantografima dotičući kontaktni vodič;

(b) sa spuštenim pantografima ne dotičući kontaktni vodič.

Susjedni upravitelji infrastrukture moraju odabrati bilo (a) ili (b), u skladu s prevladavajućim okolnostima.

Izvršeni odabir mora se navesti u Registru željezničke infrastrukture (vidjeti Prilog D).

4.2.22.2. Podignuti pantografi

Ako se preko opreme za sustavno sekcioniranje prolazi s pantografima podignutim do kontaktnog voda, primjenjuju se sljedeći uvjeti:

1. funkcionalno projektiranje opreme za sustavno sekcioniranje propisano je na sljedeći način: — geometrija različitih elemenata kontaktne mreže mora spriječiti kratki spoj pantografa ili premošćivanje oba sustava napajanja, — potrebno je predvidjeti načine sprečavanja premošćivanja obaju susjednih sustava za napajanje električnom energijom unutar energetskog podsustava u slučaju ispada pri otvaranju jednog ili više prekidača u vlaku, — primjer razmještaja opreme za sustavno sekcioniranje prikazan je na slici 4.2.22.

2. Ako brzina pruge premašuje 250 km/h, visina kontaktnih vodiča mora biti jednaka u oba sustava.

Slika 4.2.22.

Primjer opreme za sustavno sekcioniranje

4.2.22.3. Spušteni pantografi

Ovo se rješenje odabire ako se ne mogu ispuniti uvjeti rada s podignutim pantografima.

Ako se preko opreme za sustavno sekcioniranje prelazi spuštenim pantografima, projektom sekcije se mora spriječiti premošćivanje sustava nenamjerno podignutim pantografom. Potrebno je predvidjeti opremu za isključivanje obaju sustava napajanja električnom energijom ako pantograf ostane podignut, primjerice, otkrivanjem kratkih spojeva.

Za projekte opreme za sustavno sekcioniranje, ocjena sukladnosti vrši se u sklopu ocjenjivanja energetskog podsustava.

4.2.23. Mehanizmi koordinacije električne zaštite

Projektiranje mehanizma koordinacije električne zaštite energetskog podsustava mora biti u skladu sa zahtjevima detaljno propisanima u odredbi 11. norme EN 50388:2005. Registar željezničke infrastrukture sadržava podatke o zaštitnim mehanizmima kontaktne mreže (vidjeti Prilog D) kojim se omogućava dokazivanje sukladnosti podsustava za željeznička vozila velikih brzina.

Ocjena sukladnosti vrši se za projektiranje i rad elektrovučnih stanica u skladu s odredbom 14.6. norme EN 50388:2005.

4.2.24. Učinci istosmjerne struje na izmjenične sustave

Stabilna postrojenja moraju biti projektirana na način da budu otporna na niske vrijednosti istosmjerne struje koje prelaze iz istosmjernog sustava za napajanje električnom energijom u izmjenični sustav napajanja električnom energijom. Zahtijeva se otpornost na istosmjernu struju za količinu ampera koja predstavlja otvoreno pitanje.

4.2.25. Harmonike i dinamički učinci

Energetski podsustav velikih brzina mora podnijeti prenapone koje stvaraju harmonike željezničkih vozila do granica utvrđenih u odredbi 10.4. norme EN 50388:2005. Ocjena sukladnosti sastoji se od studije usklađenosti koja dokazuje da element podsustava može podnijeti harmonike do definiranih granica u skladu s odredbom 10. norme EN 50388:2005. Ocjena sukladnosti provodi se u skladu s odredbom 10. norme EN 50388:2005.

4.3. Funkcionalne i tehničke specifikacije sučelja

Sa stajališta tehničke kompatibilnosti, sučelja energetskog podsustava s drugim podsustavima navode se u daljnjem tekstu po podsustavima. Sučelja se navode po sljedećem redoslijedu podsustava: željeznička vozila, infrastruktura prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav, odvijanje prometa.

4.3.1. Podsustav željezničkih vozila velikih brzina

Parametar energetskog podsustava Energija velikih brzina TSI odredba Željeznička vozila velikih brzina TSI odredba Parametar podsustava željezničkih vozila Napon i frekvencija 4.2.2. 4.2.8.3.1.1. Napajanje Radne karakteristike sustava i instalirana snaga na pruzi 4.2.3. 4.2.8.3.2. Maksimalna snaga i maksimalna struja koju je dopušteno crpiti iz kontaktne mreže Faktor snage 4.2.3. 4.2.8.3.3. Faktor snage Rekuperativno kočenje — uvjeti za korištenje 4.2.4. 4.2.8.3.1.2. i Rekuperacija energije — varijacije napona 4.2.4. 4.2.4.3. Zahtjevi kočnog sustava Vanjska elektromagnetna kompatibilnost (4) 4.2.6. 4.2.6.6. Vanjsko elektromagnetno djelovanje Kontaktna mreža — Uređaj za automatsko otpuštanje (ADD) 4.2.9.1. 4.2.8.3.6.4. i 4.2.8.3.8.4. Spuštanje pantografa, otkrivanje puknuća kontaktne letvice klizača Kontaktna mreža — geometrija 4.2.9.2. 4.2.3.9. Kinematički profil 4.2.8.3.6.9. Visina pantografa 4.2.8.3.7.2. Geometrija glave pantografa 4.2.8.3.8.2. Geometrija letvice klizača 4.2.8.3.7.4. Radni raspon pantografa Usklađenost kontaktne mreže s profilom infrastrukture 4.2.10. 4.2.3.1. Kinematički profil 4.2.8.3.7.2. Geometrija glave pantografa Materijal kontaktnog vodiča 4.2.11. 4.2.8.3.8.3. Materijal kontaktne letvice klizača Dinamika kontaktne mreže — statička kontaktna sila 4.2.14. 4.2.8.3.7.3. Statička kontaktna sila pantografa — srednja kontaktna sila 4.2.15. 4.2.8.3.6.1. Prilagodba srednje kontaktne sile pantografa — kakvoća oduzimanja struje 4.2.16. 4.2.8.3.6.2. Razmještaj pantografa 4.2.8.3.6.5. Kakvoća oduzimanja struje — vertikalno kretanje kontaktne točke 4.2.17. 4.2.8.3.6.1. Prilagodba srednje kontaktne sile pantografa Strujni kapacitet kontaktnog vodiča — dinamički 4.2.18. 4.2.8.3.2. Maksimalna snaga i maksimalna struja koju je dopušteno oduzimati iz kontaktne mreže — u mirovanju (istosmjerni sustavi) 4.2.20. 4.2.8.3.2. Razmak između pantografa — međudjelovanje kontaktne mreže 4.2.19. 4.2.8.3.6.2. Razmještaj pantografa — oprema za sekcioniranje 4.2.21., 4.2.22. 4.2.8.3.6.2. Razmještaj pantografa Oprema za fazno sekcioniranje, upravljanje snagom 4.2.21. 4.2.8.3.6.7. Vožnja preko opreme za fazno sekcioniranje Oprema za sustavno sekcioniranje, upravljanje snagom 4.2.22. 4.2.8.3.6.8. Vožnja preko opreme za sustavno sekcioniranje Koordinacije električne zaštite 4.2.23. 4.2.8.3.6.6. Koordinacije električne zaštite Učinci rada istosmjerne struje na izmjenične sustave (otvoreno pitanje) 4.2.24. 4.2.8.3.4.2. Učinci sadržaja istosmjerne struje na napajanje izmjeničnom strujom Harmonijski i dinamični učinci 4.2.25. 4.2.8.3.4.1. Harmonijska obilježja i vezani prenaponi na kontaktnoj mreži Odjeća visoke vidljivosti 4.7.5. 4.2.7.4.1.1. Prednja svjetla

4.3.2. Podsustav infrastrukture velikih brzina

Parametar energetskog podsustava Odredba TSI-ja energije velikih brzina OdredbaTSI-ja infrastrukture velikih brzina Parametar podsustava infrastrukture Usklađenost kontaktne mreže s profilom infrastrukture 4.2.10. 4.2.3. Minimalni profili infrastrukture Povratni vod 4.7.3. 4.2.18. Električna obilježja

4.3.3. Prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav velikih brzina

Sučelje za upravljanje snagom na opremi za fazno i sustavno sekcioniranje predstavlja sučelje između energetskog sustava i sustava za željeznička vozila. Međutim, upravljanje se provodi prometno-upravljačkim i signalno-sigurnosnim podsustavom; stoga se to sučelje određuje u okviru prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog TSI-ja i TSI-ja željezničkih vozila.

Budući da harmonijske struje koje proizvode željeznička vozila utječu na Prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav preko energetskog podsustava, tim se pitanjem bavi prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav (vidjeti prometno-upravljački i signalno-sigurnosni TSI pri velikim brzinama, odredba 4.2.12.2. i Prilog A indeks A.6.). Energetski podsustav ne zahtijeva ocjenu sukladnosti.

4.3.4. Odvijanje i upravljanje prometom velikih brzina

Parametar energetskog podsustava Odredba TSI-ja energije velikih brzina Odredba TSI-ja odvijanja i upravljanja prometom velikih brzina Parametar odvijanja i upravljanja prometom velikih brzina Upravljanje napajanjem u slučaju opasnosti 4.4.1. 4.2.1.2.2.2. Izmijenjeni elementi 4.2.1.2.2.3. Obavještavanje strojovođa u stvarnom vremenu Izvođenje radova 4.4.2. 2.2.1. Prekogranična radilišta 4.2.1.2.2.2. Izmijenjeni elementi 4.2.1.2.2.3. Obavještavanje strojovođe u stvarnom vremenu

Upravitelj infrastrukture dužan je imati pripremljene sustave za komunikaciju sa željezničkim prijevoznikom.

4.3.5. Sigurnost u željezničkim tunelima

Parametar energetskog podsustava OdredbaTSI-ja energije velikih brzina Odredba TSI-ja sigurnosti u željezničkim tunelima Parametar sigurnosti u željezničkim tunelima Neprekidno napajanje u slučaju ometanja 4.2.7. 4.2.3.1. Sekcioniranje kontaktne mreže ili vodljivih šina

Sekcioniranje napajanja u tunelu mora se projektirati u skladu sa cjelokupnom strategijom za evakuaciju iz predmetnog tunela.

4.4. Operativna pravila

U smislu temeljnih zahtjeva iz poglavlja 3., operativna su pravila koja se odnose na energetski podsustav koji je predmet ovog TSI-ja sljedeća:

4.4.1. Upravljanje električnim napajanjem u slučaju opasnosti

Postupke provodi upravitelj infrastrukture radi upravljanja električnim napajanjem u slučaju nužde na prikladan način. Željeznički prijevoznici koji obavljaju promet i poduzeća koja rade na toj pruzi dobivaju obavijest o privremenim mjerama, njihovom zemljopisnom položaju, njihovoj naravi i sredstvima za signalizaciju. Odgovornost za uzemljenje propisana je u planu za slučaj opasnosti koji je dužan sastaviti upravitelj infrastrukture.

Ocjena sukladnosti provodi se ispitivanjem postojanja komunikacijskih kanala, uputa, postupaka i naprava koje se koriste u slučaju opasnosti.

4.4.2. Izvođenje radova

U određenim situacijama koje uključuju unaprijed planirane radove možda će biti potrebno privremeno obustaviti specifikacije energetskog podsustava i njegove interoperabilne sastavne dijelove koji su navedeni u poglavljima 4. i 5. TSI-ja. U tom slučaju upravitelj infrastrukture određuju odgovarajuće izvanredne radne uvjete radi osiguranja sigurnosti.

Primjenjuju se sljedeće opće odredbe:

— izvanredni radni uvjeti koji nisu usklađeni s TSI-jima moraju biti privremeni i planirani,

— željeznički prijevoznici koja obavljaju promet i poduzeća koje rade na pruzi moraju dobiti obavijest o tim privremenim iznimkama, njihovom zemljopisnom položaju, njihovoj naravi i sredstvima za signalizaciju.

Načela dogovaranja između susjednih upravitelja infrastrukture u pogledu radilišta u pograničnim područjima navedena su u TSI-ju odvijanja prometa velikim brzinama, u odredbi 2.2.1.

4.4.3. Svakodnevno upravljanje električnim napajanjem

Upravitelj infrastrukture može odstupiti od maksimalnog dopuštenog protoka vlakova s obzirom na vrijeme u danu i/ili stanje električnog napajanja. Željeznički prijevoznik koji koristi prugu mora dobiti obavijest o tim iznimkama, njihovom zemljopisnom položaju, njihovoj naravi i sredstvima za signalizaciju (vidjeti Prilog D).

4.5. Održavanje sustava električnog napajanja i kontaktne mreže

4.5.1. Odgovornost proizvođača

Proizvođač je dužan postaviti operativne granice za sve projektirane parametre kontaktne mreže koji se mogu izmijeniti tijekom rada. Na primjer, potrebno je dostaviti podatke o dopuštenom habanju kontaktnog vodiča i dopuštenom odstupanju poligonacije.

4.5.2. Odgovornost upravitelja infrastrukture

Upravitelj infrastrukture dužan je održavati navedena obilježja sustava električnog napajanja (uključujući elektrovučne stanice i stupove) te kontaktne mreže vrijeme njihovog trajanja.

Upravitelj infrastrukture dužan je sastaviti plan održavanja kako bi osigurao održavanje definiranih obilježja energetskog podsustava koja su potrebna za osiguranje interoperabilnosti u okviru zadanih granica. Poglavito plan održavanja mora sadržavati opis stručnih kvalifikacija osoblja te opreme za osobnu zaštitu koju ono koristi.

Upravitelj infrastrukture dužan je sastaviti i primjenjivati metode za obavještavanje državnog tijela nadležnog za sigurnost o oštećenjima koja su važna za sigurnost i učestalim kvarovima sustava.

Postupci održavanja ne smiju ugroziti sigurnosne odredbe kao što su one o neprekidnom povratnom vodu, ograničenjima u pogledu prenapona i otkrivanjima kratkih spojeva.

4.6. Stručne kvalifikacije

Stručne kvalifikacije potrebne za rad s energetskim podsustavom velikih brzina obuhvaćene su TSI-jem odvijanja i upravljanja prometom velikih brzina.

Zahtjevi u pogledu stručnosti za održavanje energetskog podsustava moraju biti razrađen u detalje u planu održavanja (vidjeti odredbu 4.5.2.).

4.7. Zdravstveni i sigurnosni uvjeti

4.7.1. Zaštitne mjere za elektrovučne stanice i stupove

Električna sigurnost sustava napajanja vuče električnom energijom postiže se projektiranjem i ispitivanjem tih instalacija u skladu s EN 50122-1:1997, odredbama 8 (osim EN 50179) i 9.1. Elektrovučne stanice i stupna rasklopišta potrebno je zaštititi od neovlaštenog pristupa.

Uzemljenje elektrovučnih stanica i stupova mora biti sastavni dio općeg sustava uzemljenja duž puta vožnje kako bi se udovoljilo zahtjevima za zaštitu od električnog udara navedenima u EN 50122-1:1997, odredbama 8. (osim EN 50179) i 9.1.

Za svaku instalaciju potrebno je izvršiti procjenu projekta i time dokazati da su povratni vodovi i vodiči uzemljenja odgovarajući. Također se mora dokazati da su mjere zaštite od električnog udara instalirane u skladu s projektom.

Ocjena sukladnosti provodi se u okviru procjene energetskog podsustava.

4.7.2. Zaštitne mjere za kontaktnu mrežu

Električna sigurnost kontaktne mreže te zaštita od električnog udara provodi se u skladu s EN 50119:2001, odredbom 5.1.2. i EN 50122-1:1997, odredbama 4.1., 4.2., 5.1. (isključujući 5.1.2.5.), 5.2. i 7.

Mjere uzemljenja kontaktne mreže moraju se integrirati u opći sustav uzemljenja na toj pruzi. Za svaku instalaciju potrebno je izvršiti pregled projekta i time dokazati da su vodiči uzemljenja odgovarajući. Također se mora dokazati da su instalirane mjere zaštite od električnog udara u skladu s projektom.

Ocjena sukladnosti provodi se u okviru procjene energetskog podsustava.

4.7.3. Zaštitne mjere za povratni vod

Električna sigurnost i učinkovitost povratnog voda postiže se projektiranjem tih instalacija u skladu s EN 50122-1:1997, odredbama 7., 9.2., 9.3., 9.4., 9.5., 9.6. (osim EN 50179).

Za svaku instalaciju potrebno je izvršiti pregled projekta i time dokazati da su povratni vodovi odgovarajući. Također se mora dokazati da su mjere zaštite od električnog udara instalirane u skladu s projektom.

Ocjena sukladnosti provodi se u okviru procjene energetskog podsustava.

4.7.4. Ostali opći zahtjevi

Nastavno na odredbe od 4.7.1. do 4.7.3. i zahtjeve iz plana održavanja (vidjeti odredbu 4.5.2.), potrebno je poduzeti mjere za osiguranje zdravlja i sigurnosti osoblja zaposlenoga na održavanju i odvijanju prometa, u skladu s europskim i nacionalnim propisima koji su usklađeni s europskim zakonodavstvom.

4.7.5. Odjeća visoke vidljivosti

Osoblje koje radi na održavanju energetskog podsustava velikih brzina dužno je nositi reflektirajuću odjeću, koja nosi oznaku EC (te time udovoljava odredbama Direktive 89/686/EEZ od 21. prosinca 1989. o usklađivanju zakonodavstava država članica koja se odnose na osobnu zaštitnu opremu).

4.8. Registri infrastrukture i željezničkih vozila

4.8.1. Registar infrastrukture

Prilog D ovog TSI-ja određuje koji su podaci vezano uz energetski podsustav sastavni dio Registra željezničke infrastrukture. Svaki slučaj usklađivanja nekog dijela ili cijelog energetskog podsustava velikih brzina s ovim TSI-jem upisuje se u Registar željezničke infrastrukture na način propisan u Prilogu D te u odgovarajuću odredbu u poglavljima 4. i 7.4. (posebni slučajevi).

4.8.2. Registar željezničkih vozila

Prilog E ovom TSI-ju određuje koji su podaci vezano uz energetski podsustav sastavni dio Registra željezničkih vozila.

5. INTEROPERABILNI SASTAVNI DIJELOVI

5.1. Definicije

U skladu s člankom 2. stavkom (d) Direktive 96/48/EZ kako je izmijenjen Direktivom 2004/50/EZ, interoperabilni sastavni dijelovi jesu: svaka osnovna sastavnica, skupina sastavnica, podsklop ili cjeloviti sklop opreme ugrađene ili namijenjene za ugradnju u podsustav, o kojem izravno ili neizravno ovisi interoperabilnost transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina.

5.2. Inovativna rješenja

Kako je to navedeno u dijelu 4.1. ovog TSI-ja, inovativna rješenja mogu zahtijevati nove metode specifikacije i/ili procjene. Te metode specifikacije ili procjene razvijaju se postupkom opisanim u dijelovima 6.1.2.3. (i 6.2.2.2.).

5.3. Popis interoperabilnih sastavnih dijelova

Interoperabilne sastavne dijelove propisuju odgovarajuće odredbe Direktive 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ i niže navedeni popis dotičnog energetskog podsustava.

Kontaktna mreža: Interoperabilni sastavni dio kontaktne mreža sastoji se od niže navedenih sastavnica koje se ugrađuju u energetski podsustav te projekta i konfiguracijskih pravila. Sastavnice kontaktne mreže su skup vodiča ovješenih iznad željezničke pruge i služe za napajanje električnih vlakova električnom energijom te za napajanje vezane opreme, izolatora, kao i druge opreme napojne vodove i premosnike. Smješten je nad gornjom granicom profila vozila opskrbljujući vozila s električnom energijom preko opreme za oduzimanje struje postavljene na krov znane kao pantografi. U slučaju željezničkih sustava velike brzine, kontaktni vod s ovjesom primjenjuje se kad kontaktni vodič visi/vise s jednog ili više longitudinalnih vodova. Potporne sastavnice poput konzola, stupova i temelja, povratnih vodova, napojnih vodova autotransformatora, prekidača i drugih izolatora ne predstavljaju interoperabilne sastavne dijelove kontaktne mreže. U pogledu interoperabilnosti oni su zadani zahtjevima podsustava.

5.4. Radne karakteristike i specifikacije sastavnih dijelova

5.4.1. Kontaktna mreža

5.4.1.1. Cjeloviti projekt

Cjeloviti projekt kontaktne mreže usklađuje se s odredbom 4.2.9.1.

5.4.1.2. Geometrija

Projekt cjelovite kontaktne mreže usklađuje se s tehničkim specifikacijama navedenima u odredbama 4.2.9.2., 4.2.10. i 4.2.12.

5.4.1.3. Strujni kapacitet

Strujni se kapacitet usklađuje sa zahtjevima iz odredbe 4.2.18.

5.4.1.4. Materijal kontaktnog vodiča

Materijal kontaktnog vodiča usklađuje se sa zahtjevima iz odredbe 4.2.11.

5.4.1.5. Struja pri mirovanju

Za istosmjerne sustave kontaktna se mreža projektira u skladu sa zahtjevima iz odredbe 4.2.20.

5.4.1.6. Brzina širenja valova

Brzina širenja valova kontaktnom mrežom usklađuje se sa zahtjevima iz odredbe 4.2.12.

5.4.1.7. Projektiranje razmaka pantografa

Kontaktna mreža projektira se za razmak pantografa koji propisuje odredba 4.2.19.

5.4.1.8. Srednja kontaktna sila

Kontaktna mreža projektira se koristeći srednju kontaktnu silu Fm koju određuje odredba 4.2.15.

5.4.1.9. Dinamičko ponašanje i kvaliteta oduzimanja struje

Kontaktna mreža projektira se u skladu sa zahtjevima za dinamičko ponašanje.

Zahtjevi su propisani u odredbi 4.2.16.

Usklađenost sa zahtjevima dokazuje se u skladu s odredbom 4.2.16.2.1.

5.4.1.10. Vertikalno pomicanje kontaktne točke

Kontaktna točka je točka mehaničkog dodira između klizača pantografa i kontaktnog vodiča. Zahtjevi su propisani u odredbi 4.2.17.

5.4.1.11. Prostor za podizanje

Kontaktna se mreža projektira na način da se osigura propisani prostor za podizanje kako je to propisano u odredbi 4.2.16.

6. OCJENA SUKLADNOSTI I/ILI PRIKLADNOSTI ZA UPORABU

6.1. Interoperabilni sastavni dijelovi

6.1.1. Postupci ocjenjivanja i moduli

Postupci ocjenjivanja sukladnosti interoperabilnih sastavnih dijelova koje propisuje poglavlje 5. ovog TSI-ja provode se primjenom modula navedenih u Prilogu A ovom TSI-ju.

Ako proizvođač može dokazati da ispitivanja ili provjera provedena za prethodne uređaje vrijedi i za nove uređaje, to će nadležno tijelo uzeti u obzir pri ocjenjivanju sukladnosti.

Postupci ocjenjivanja sukladnosti interoperabilnog sastavnog dijela kontaktne mreže iz poglavlja 5. ovog TSI-ja, navedeni su u Prilogu B, tablici B.1. ovog TSI-ja.

U skladu sa zahtjevima modula navedenih u Prilogu A ovom TSI-ju, postupke ocjenjivanja sukladnosti pojedinog interoperabilnog sastavnog dijela provodi prijavljeno tijelo koje je imenovao proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik s poslovnim nastanom u Zajednici.

Proizvođač pojedinog interoperabilnog sastavnog dijela ili njegov ovlašteni zastupnik s poslovnim nastanom u Zajednici dužan je sastaviti izjavu EZ-a o sukladnosti u skladu s člankom 13. stavkom 1. i Prilogom IV. poglavljem 3. Direktive 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ prije stavljanja pojedinog interoperabilnog sastavnog dijela na tržište. Izjava o prikladnosti za uporabu EZ-a se ne traži za interoperabilne sastavne dijelove energetskog podsustava.

6.1.2. Primjena modula

6.1.2.1. Općenito

Za postupak ocjenjivanja sukladnosti interoperabilnog sastavnog dijela energetskog podsustava, proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik s poslovnim nastanom u Zajednici može odabrati:

— postupak tipskog ispitivanja (modul B) iz Priloga A.1. ovom TSI-ju za fazu projektiranja i fazu razvoja u kombinaciji s postupkom sukladnosti tipa (modul C) iz Priloga A.1. ovom TSI-ju, ili

— cjeloviti sustav upravljanja kakvoćom s postupkom ispitivanja projekta (modul H.2.) iz Priloga A.1. ovom TSI-ju za sve faze.

Postupci ocjenjivanja propisani su u Prilogu A ovom TSI-ju.

Modul H.2. može se izabrati ako proizvođač koristi sustav upravljanja kakvoćom za projektiranje, proizvodnju, ispitivanje i testiranje gotovog proizvoda koje je odobrilo i koje nadzire prijavljeno tijelo.

Postupak ocjenjivanja sukladnosti mora pokrivati sve faze i obilježja označena X u tablici B.1. Priloga B ovom TSI-ju.

6.1.2.2. Postojeća rješenja za interoperabilne sastavne dijelove

Ako se postojeće rješenje za pojedini interoperabilni sastavni dio već nalazi na europskom tržištu prije nego ovaj TSI stupi na snagu, tada se primjenjuje niže navedeni postupak.

Proizvođač je dužan dokazati da se ispitivanja i provjere IC-a koja su provedena pod usporedivim uvjetima smatraju uspješnima za ranije uređaje. U tom slučaju takve ocjene ostaju važeće za novi uređaj.

U tom slučaju tip se smatra već odobrenim te nije potrebna ocjena tog tipa.

U skladu s postupcima ocjenjivanja za različite IC-ove, proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik s poslovnim nastanom u Zajednici dužan je primijeniti:

— unutarnju kontrolu projekta s postupkom provjere proizvodnje (modul A.1.),

— ili cjeloviti postupak upravljanja kakvoćom (modul H.1.).

Ako nije moguće dokazati da je pojedino rješenje bilo pozitivno u prošlosti, primjenjuje se odjeljak 6.1.2.1.

6.1.2.3. Inovativna rješenja za interoperabilne sastavne dijelove

Kada je rješenje za koje se predlaže da postane interoperabilni sastavni dio inovativno, kako je propisano u odjeljku 5.2., proizvođač je dužan navesti odstupanje od odgovarajućeg odjeljka TSI-ja te podnijeti prijavu za ocjenu sukladnosti ili prikladnosti za uporabu tog rješenja. Europska agencija za željeznice dužna je dovršiti odgovarajuće funkcionalne specifikacije i specifikacije sučelja za sastavne dijelove te razviti metode ocjenjivanja.

Odgovarajuće funkcionalne specifikacije i specifikacije sučelja i metode ocjenjivanja uključuju se u TSI putem postupka revizije. Čim se ti dokumenti objave, proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici može odabrati postupak ocjenjivanja interoperabilnog sastavnog dijela, kako je to propisano u odjeljku 6.1.2.1.

Nakon stupanja na snagu odluke Komisije, donesene u skladu s člankom 21. stavkom 2. Direktive 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ, inovativno rješenje može se koristiti prije njegovog uključivanja u TSI.

6.2. Energetski podsustav

6.2.1. Postupci ocjenjivanja i moduli

Na zahtjev naručitelja ili njegovog ovlaštenog predstavnika s poslovnim nastanom u Zajednici, prijavljeno tijelo provodi provjeru EZ-a u skladu s člankom 18. stavkom 1. i Prilogom VI. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ te na temelju odredbi odgovarajućih modula iz Priloga A ovom TSI-ju.

Ako naručitelj može dokazati da su ispitivanja ili provjera provedena za prethodni uređaj valjana i za novi uređaj, tada će to prijavljeno tijelo uzeti u obzir pri ocjenjivanju sukladnosti.

Postupci ocjenjivanja za provjeru EZ-a energetskog podsustava navedeni su u Prilogu C, tablici C.1. ovog TSI-ja.

Kako propisuje TSI, provjera EZ-a energetskog podsustava uzima u obzir njegovo sučeljavanje s drugim podsustavima transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina.

Naručitelj je dužan sastaviti izjavu EZ-a o provjeri za energetski podsustav u skladu s člankom 18. stavkom 1. i Prilogom V. Direktivi 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ.

6.2.2. Primjena modula

6.2.2.1. Općenito

Za postupak ocjenjivanja energetskog podsustava naručitelj ili njegov ovlašteni zastupnik s poslovnim nastanom u Zajednici može odabrati:

— postupak provjere jedinice (modul SG) iz Priloga A.2. ovog TSI-ja, ili

— cjeloviti sustav upravljanja kakvoćom s postupkom ispitivanja projekta (modul SH.2.) iz Priloga A.2. ovom TSI-ju.

Modul SH.2. može se izabrati samo ako se na sve radnje koje doprinose provjeri projekta podsustava (projekt, proizvodnja, sastavljanje, ugradnja) primjenjuje sustav upravljanja kakvoćom za projektiranje, proizvodnju, ispitivanje i provjeru gotovog proizvoda koji je odobrilo i koji nadzire prijavljeno tijelo.

Postupak ocjenjivanja mora pokrivati sve faze i obilježja navedena u tablici C.1. Priloga C ovom TSI-ju.

6.2.2.2. Inovativna rješenja

Kada energetski podsustav uključuje inovativno rješenje, kako je propisano u odjeljku 4.1., naručitelj je dužan navesti odstupanje od odgovarajućeg odjeljka TSI-ja te podnijeti zahtjev za ocjenjivanje sukladnosti.

Europska agencija za željeznice dužna je dovršiti odgovarajuće funkcionalne specifikacije i specifikacije sučelja za to rješenje i razviti metode ocjenjivanja.

Odgovarajuće funkcionalne specifikacije i specifikacije sučelja, kao i metode ocjenjivanja, uključuju se u TSI postupkom revizije. Čim se ti dokumenti objave, proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik s poslovnim nastanom u Zajednici može odabrati postupak ocjenjivanja za podsustav, kako je to propisano u odjeljku 6.2.2.1.

Nakon stupanja na snagu odluke Komisije, donesene u skladu s člankom 21. stavkom 2. Direktive 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ, inovativno rješenje može se koristiti prije njegovog uključivanja u TSI.

6.2.3. Ocjenjivanje održavanja

U skladu s člankom 18. stavkom 3. Direktive 96/48/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2004/50/EZ, prijavljeno tijelo dužno je sastaviti tehničku dokumentaciju, koja obuhvaća plan održavanja.

Prijavljeno tijelo provjerava samo cjelovitost plana održavanja.

Svaka pojedina država članica odgovorna je za ocjenu sukladnosti plana održavanja.

6.3. Valjanost potvrda izdanih na temelju prethodno objavljene verzije TSI-ja

Potvrde o sukladnosti koje su već izdane na temelju prethodno objavljene verzije TSI-ja ostaju na snazi u ako su:

— izdane u bilo kojoj fazi za proizvedene interoperabilne sastavne dijelove ili one koji su u proizvodnji, ali još nisu ugrađeni u podsustav,

— izdane u fazi projektiranja interoperabilnih sastavnih dijelova koji nisi još proizvedeni,

— izdane u bilo kojoj fazi za podsustave koji su stavljeni u pogon,

— izdane u fazi projektiranja za podsustave koji još nisu stavljeni u pogon.

6.4. Interoperabilni sastavni dijelovi bez izjave EZ-a

6.4.1. Općenito

U određenom vremenskom razdoblju, poznatom kao prijelazno razdoblje, interoperabilni sastavni dijelovi koji nemaju izjavu EZ-a o sukladnosti ili prikladnosti za upotrebu mogu iznimno biti ugrađeni u podsustave, pod uvjetom da zadovoljavaju odredbe propisane u ovom odjeljku.

6.4.2. Prijelazno razdoblje

Prijelazno razdoblje počinje teći od stupanja na snagu ovog TSI-ja i traje šest godina.

Kada završi prijelazno razdoblje, uz iznimke koje dopušta niže navedeni odjeljak 6.4.3.3.,

interoperabilni sastavni dijelovi moraju imati traženu izjavu EZ-a o sukladnosti i/ili prikladnosti za upotrebu prije njihove ugradnje u određeni podsustav.

6.4.3. Izdavanje potvrda za podsustave koji sadrže interoperabilne sastavne dijelove kojima nije izdana potvrda tijekom prijelaznog razdoblja

6.4.3.1. Uvjeti

Tijekom prijelaznog razdoblja prijavljeno tijelo može izdati potvrdu o sukladnosti za pojedini podsustav, čak i ako neki od interoperabilnih sastavnih dijelova ugrađenih u podsustav nemaju odgovarajuću izjavu EZ-a o sukladnosti i/ili prikladnosti za upotrebu na temelju ovog TSI-ja, ako zadovoljava sljedeća tri uvjeta:

— ako prijavljeno tijelo provjeri sukladnost pojedinog podsustava prema zahtjevima propisanima u poglavlju 4. ovog TSI-ja, i

— ako prijavljeno tijelo provede dodatna ocjenjivanja i potvrdi da je sukladnost i/ili prikladnost za upotrebu određenog interoperabilnog sastavnog dijela sukladna zahtjevima iz poglavlja 5., te

— ako su interoperabilni sastavni dijelovi, koji nisu obuhvaćeni izjavom EZ-a o sukladnosti i/ili prikladnosti za upotrebu, koji s