(8)

Ocjena slabosti ESRB-a u odnosu na Francusku ukazuje na sljedeće: a. Zaduženost kućanstava u Francuskoj je relativno visoka u odnosu na raspoloživi dohodak. Značajno je porasla tijekom posljednjih 10 godina i posljednja srednjoročna dinamika pokazuje da bi se ovaj trend mogao nastaviti. Glavni rizici povezani s takvom razinom zaduženosti kućanstava su mogućnost smanjenja potrošnje i sekundarni utjecaji na financijsku stabilnost u slučaju makroekonomskog šoka. Međutim, u francuskom gospodarstvu postoje neki olakšavajući faktori. Kao prvo, kućanstva imaju visoku stopu štednje u usporedbi sa stanjem u svijetu. Kao drugo, postoje važne socijalne sigurnosne mreže koje imaju za cilj ublažiti utjecaj naglog porasta dohotka korisnika kredita u slučaju nezaposlenosti, smanjujući time moguće sekundarne učinke makroekonomskog šoka. Kao treće, visoki postotak korisnika kredita nije izložen kamatnom riziku zbog visokog udjela stambenih kredita sa fiksnom kamatnom stopom. b. Rast stambenih kredita bio je relativno visok, kako u kratkoročnom, tako i u srednjoročnom razdoblju. Povećanje novih stambenih kredita je primjetno, a to može dovesti do daljnjeg rasta u cjelokupnoj zaduženosti kućanstava. Osim toga, određeni pokazatelji upućuju na to da određena kućanstva sa stambenim kreditima u Francuskoj mogu biti osjetljiva na gospodarske i financijske šokove, naročito mlađa kućanstva i kućanstva s nižim dohotkom s višim omjerima otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI). Pored toga, otprilike trećina novih stambenih kredita imaju omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) viši od 95 %, a prosječni omjer kredita i dohotka za nove kredite dosegao je povijesni vrhunac 2017. godine. Prosječno dospijeće stambenih kredita također se povećalo, dok se raspodjela DSTI omjera smanjila. Preliminarni mikropodaci koje su upotrijebila francuska tijela radi praćenja tih kretanja, ukazuju na to da velik dio korisnika kredita s velikim udjelom visokih LTV omjera ili visokih DSTI omjera predstavljaju imućna kućanstva čiji su krediti osigurani kolateralom i jamstvima. c. Dok nema čvrstih dokaza o rasprostranjenoj precijenjenosti cijena stambenih objekata u Francuskoj, cijene stambenih nekretnina su značajno porasle u nekim velikim gradovima (12) - naročito u području Pariza - a moguće je da je to narušilo pristupačnost stanovanja u nekim područjima. Na lokalnoj razini, postoje određene naznake da su cijene stambenih nekretnina povećane u odnosu na prihode i najam. Budući da trećina svih odobrenih kredita ima visoki LTV omjer te da u budućnosti može doći do prilagodbe cijene stambenih objekata, u odnosu na neka kućanstva može nastati negativan učinak na bogatstvo. Međutim, očekuje se da će izravni kreditni gubici od mogućeg smanjenja vrijednosti kolaterala hipotekarnih kredita, biti niski zbog nekoliko faktora specifičnih za određenu zemlju. Kao prvo, uporaba sustava osiguranja depozita za kolateraliziranje stambenih kredita (13) ublažava izravni kreditni rizik za kreditne institucije u slučaju smanjenja cijena stambenih objekata. Kao drugo, procjenjuje se da su mogući učinci na bogatstvo za kućanstva slabiji nego u drugim naprednim gospodarstvima budući da nema mogućnosti za povlačenje gotovine ili vlasničkog kapitala iz revalorizacije stambenih objekata. d. Nepovoljni gospodarski i financijski uvjeti ili nepovoljni događaji na tržištu stambenih nekretnina, mogu dovesti do ostvarenja izravnih i neizravnih rizika za financijsku stabilnost, s obzirom na prethodno navedene slabosti. Mogući izravni rizici za bankarski sustav u Francuskoj odnose se kako na moguće neispunjavanje obveza kredita odobrenih u okruženju izrazito rastućih cijena stambenih objekata i niskih kamatnih stopa, tako i na zadužena kućanstva i pritiske konkurencije koji dovode do slabljenja standarda kreditiranja i smanjenja marži. U Francuskoj se očekuje da će niz faktora, kao što su očekivano slab kanal kolaterala, važne socijalne sigurnosne mreže i velik broj kredita sa fiksnom kamatnom stopom ublažiti izravne kreditne rizike koji se odnose na šokove na tržištu stambenih nekretnina. Međutim, ako na primjer, nezaposlenost poraste i/ili se smanji rast dohotka kućanstava, nekim bi kućanstvima moglo biti teže otplaćivati svoje dugove. Povezani negativni učinci na dohodak i bogatstvo kućanstava mogu ojačati početni šok ako kućanstva moraju smanjiti potrošnju radi otplate svojih stambenih kredita. To može dovesti do sekundarnog utjecaja i povećanja rizika za kreditne institucije i financijski sustav. e. ESRB prima na znanje činjenicu da je Francuska najavila stopu od 0.5 % protucikličkog zaštitnog sloja kapitala kako bi se preventivno izgradila otpornost institucija. Kalibracija ove makrobonitetne mjere uzela je u obzir zaduženost nefinancijskog sektora u Francuskoj u širem smislu, a u užem smislu zaduženost sektora kućanstava, budući da oporavak cijena stambenih nekretnina podupire kreditiranje kućanstava. Stoga se očekuje da ta kapitalna mjera poboljša otpornost bankarskog sektora u odnosu na akumulirane slabosti. Međutim, ne očekuju se ograničavanje dinamike zaduženosti kućanstava ili pogoršanje standarda kreditiranja. Iako nacionalna tijela u Francuskoj prate uvjete kreditiranja, nisu izdane službene smjernice o tome što se ima smatrati razboritim uvjetima kreditiranja. f. Procjenjuje se da su trenutačne mjere politike djelomično primjerene i djelomično dostatne za ublažavanje utvrđenih sistemskih rizika povezanih sa slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Francuskoj. Posebno, makrobonitetne mjere zasnovane na kapitalu koje su trenutno na snazi, mogle bi se nadopuniti drugim mjerama radi rješavanja slabosti povezanih s rastućom zaduženošću kućanstava i znakovima pogoršanih standarda kreditiranja. ESRB priznaje napore koje su francuskih tijela uložila odnosu na praćenje rizika u sektoru stambenih nekretnina kao i njihov cilj daljnjeg poboljšavanja okvira za praćenje u skladu s Preporukom ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (14). Neovisno o tome, daljnje aktivnosti mogu biti potrebne radi rješavanja slabosti utvrđenih u Francuskoj. Posebno, imajući u vidu rastuću zaduženost kućanstava i znakove pogoršanja standarda kreditiranja, nacionalna tijela u Francuskoj mogla bi razmotriti potrebu za dodatnim preventivnim aktivnostima kao što su jasne smjernice za standarde kreditiranja, bilo u obliku preporuke ili formalnih mjera zasnovanih na korisniku kredita.