(b)

sustavima upravljanja koji se primjenjuju na područje nabave i kojima se osigurava: i. zakonitost operacija sječe, koja se dokazuje pružanjem dokaza o usklađenosti sječe sa sustavima dužne pažnje koji su definirani u članku 6. Uredbe (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenata i Vijeća; ii. da se regeneracija šuma provodi na način kojim se barem održava kvaliteta i količina posječenih šumskih područja, što se može dokazati pružanjem dokaza o nastanku nove šume na istom području u roku od najviše deset godina nakon sječe. To se može dokazati s pomoću planova upravljanja šumama, operativnih protokola, procjena utjecaja na okoliš i rezultata relevantnih revizija i inspekcija usklađenosti; iii. da šumska biomasa ne potječe iz područja utvrđenih međunarodnim ili nacionalnim pravom za svrhu očuvanja prirode ili područja koja je relevantno nadležno tijelo odredilo u svrhu očuvanja prirode, uključujući močvarna tla i tresetišta, osim ako postoje dokazi da sječa sirovine ne utječe na ciljeve očuvanja tih zaštićenih područja. To se može dokazati s pomoću međunarodnih i nacionalnih baza podataka, službenih karti, planova upravljanja šumama, operativnih protokola, protokola sječe, satelitskih snimaka, procjena utjecaja na okoliš i službenih dozvola za sječu, uključujući uvjete ili ograničenja kojima se osigurava da ne postoji sukob s relevantnim ciljevima zaštite prirode, te s pomoću rezultata relevantnih revizija i inspekcija usklađenosti; iv. da se sječa šuma provodi tako da se barem vodi računa o sprečavanju negativnih učinaka na kvalitetu tla i bioraznolikost. To se može dokazati pružanjem dokaza da su relevantni rizici povezani sa sječom šumske biomase za proizvodnju energije unaprijed utvrđeni; i da su provedene odgovarajuće mjere ublažavanja kao što su sljedeće: 1. prašume i područja zaštićeni točkom (b) podtočkom iii. nisu degradirani ni zamijenjeni plantažnim šumama; 2. eksploatacija panjeva i korijenja svodi se na najmanju moguću mjeru; 3. na osjetljivim tlima ne provodi se sječa; 4. eksploatacija se provodi s pomoću sustava sječe kojima se na najmanju mjeru smanjuju učinci na kvalitetu tla, među ostalim izbjegavanjem zbijanja tla; 5. provedba sječe takva je da se učinci na značajke bioraznolikosti i staništa, među ostalim biljke i životinje zaštićene prema nacionalnim i međunarodnim zakonima, smanje na najmanju moguću mjeru; 6. razno mrtvo drvo ostavlja se u šumi u količini koja je primjerena u lokalnom području; i 7. gole sječe svode se na najmanju moguću mjeru, osim u slučajevima kad je to privremeno opravdano zbog dokumentiranih najezdi šumskih štetočina, oluja ili drugih prirodnih nepogoda. Te mjere za ublažavanje mogu se dokazati upotrebom međunarodnih i nacionalnih baza podataka, službenih karti i satelitskih snimaka, planova upravljanja šumama, operativnih protokola i protokola sječe te rezultata relevantnih revizija i inspekcija usklađenosti; v. da se sječom održava ili poboljšava dugoročni proizvodni kapacitet šume. To se može dokazati osiguravanjem dokaza da godišnje količine posječenog drva u prosjeku ne premašuju neto godišnji prirast u relevantnom području nabave unutar desetogodišnjeg razdoblja prije intervencije sječom, osim ako su različite količine valjano opravdane radi povećanja budućeg proizvodnog kapaciteta šume; ili zbog dokumentiranih najezdi šumskih štetočina, oluja ili drugih prirodnih nepogoda. To se može dokazati upotrebom javnih ili privatnih podataka iz inventara šuma.