HR Službeni list Europske unije 168

32010D0367



SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

ODLUKA KOMISIJE

od 25. lipnja 2010.

o provedbi programa nadziranja influence ptica kod peradi i divljih ptica

(priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 4190)

(Tekst značajan za EGP)

(2010/367/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice u vezi s kontrolom influence ptica i o stavljanju izvan snage Direktive 92/40/EEZ (2), a posebno njezin članak 4. stavak 2.

budući da:

(1) Influenca ptica je zarazna virusna bolest ptica, uključujući perad. Zaražavanja virusima influence ptica uzrokuju u domaće peradi dva glavna oblika te bolesti koja se razlikuju po virulenciji. Slabo patogeni oblik općenito uzrokuje samo blage simptome, dok jako patogeni oblik ima za rezultat visoku stopu smrtnosti u većini vrsta peradi. Ta bolest može imati ozbiljan utjecaj na profitabilnost uzgoja peradi.

(2) Direktivom 2005/94/EZ određuju se mjere za kontrolu izbijanja jako patogene influence ptica (HPAI) i slabo patogene influence ptica koje uzrokuju virusi influence ptica podtipova H5 i H7 (LPAI) kod peradi i drugih ptica koje se drže u zatočeništvu, kako je definirano u toj Direktivi. Direktivom 2005/94/EZ također se predviđaju određene preventivne mjere u vezi nadziranja i ranog otkrivanja virusa influence ptica.

(3) Direktivom 2005/94/EZ predviđa se provođenje obveznih programa nadziranja u državama članicama. Ti programi nadziranja imaju za cilj otkriti cirkulaciju LPAI virusa kod peradi, a posebno u vrstama peradi koje su vodarice, prije nego se proširi u populaciji peradi, kako bi bilo moguće poduzeti mjere kontrole za sprečavanje moguće mutacije u HPAI virus što može imati ozbiljne posljedice.

(4) Direktivom 2005/94/EZ također se predviđa provođenje programa nadziranja i u divljih ptica kako bi se na temelju redovito ažuriranih procjena rizika doprinijelo trenutnim spoznajama o prijetnjama koje predstavljaju divlje ptice u vezi s bilo kojim virusom influence aviarnog podrijetla u ptica.

(5) Odluka Komisije 2007/268/EZ od 13. travnja 2007. o provedbi programa nadziranja influence ptica kod peradi i divljih ptica koji se moraju provoditi u državama članicama i o izmjeni Odluke 2004/450/EZ (3) donesena je kako bi se odredile smjernice za provedbu takvih programa nadziranja.

(6) Od datuma donošenja te Odluke, iskustvo stečeno u državama članicama pri provođenju programa nadziranja te znanstveni napredak i zaključci istraživanja ukazuju da su neke vrste peradi i proizvodne kategorije peradi izložene većem riziku od zaražavanja virusima influence ptica od drugih, također uzimajući u obzir lokaciju gospodarstva i druge faktore rizika.

(7) Prijetnja od unošenja HPAI virusa podtipa H5N1 iz jugoistočne Azije u Europu njegovim širenjem prema zapadu tijekom 2005. potakla je donošenje dodatnih mjera za pripravnost i rano otkrivanje tog tipa virusa kod peradi i divljih ptica.

(8) Odlukom Komisije 2005/731/EZ od 17. listopada 2005. o dodatnim zahtjevima za nadziranje influence ptica u divljih ptica (4) zahtijeva se od država članica da uspostave prijavu nadležnim tijelima svakog neuobičajenog uginuća ili značajnog izbijanja bolesti u divljih ptica, a posebno u divljih ptica vodarica. Moraju se također provesti uzorkovanje i laboratorijsko testiranje na virus influence ptica.

(9) Primjereno je uključiti zahtjeve utvrđene u Odluci 2005/731/EZ u ovu Odluku.

(10) Od 2006. do 2009. preko 350 000 divljih ptica uzorkovano je i testirano na influencu ptica. U prosjeku, nadziranje u državama članicama provedeno je uzorkovanjem 75 % živih ptica i 25 % bolesnih ili uginulih ptica.

(11) Više od 1 000 ptica koje su pronađene uginule ili bolesne bile su pozitivne na HPAI podtip H5N1, dok je samo pet ptica uzorkovanih kao zdravih živih ptica, bilo pozitivno na taj virus tijekom 4-godišnjeg razdoblja. LPAI podtipovi bili su gotovo isključivo izolirani iz uzoraka uzetih od živih ptica.

(12) Zaključci iz godišnjih izvješća o nadziranju influence ptica (5) u Uniji koje je sakupio Referentni laboratorij EU (EURL) za influencu ptica, znanstvena mišljenja Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) (6), (7) i (8) i rad nedavno osnovane radne skupine za nadziranje bolesti životinja (TFADS) naglasili su da bi trebalo uvesti određene izmjene u sadašnju strategiju nadziranja peradi i divljih ptica kako bi se dalje poticao pristup temeljen na riziku, što se smatra strategijom nadziranja najprimjerenijom za obavješćivanje nadležnih tijela za sprečavanje i kontrolu bolesti s ciljem zaštite gospodarstava za uzgoj peradi i drugih ptica koje se drže u zatočeništvu.

(13) Nadziranje temeljeno na riziku treba nadopuniti sustave ranog otkrivanja zaraze influencom ptica kod peradi, poput onih već predviđenih u članku 2. Odluke Komisije 2005/734/EZ od 19. listopada 2005. o utvrđivanju biosigurnosnih mjera za smanjenje rizika od prijenosa jako patogene influence ptica koju uzrokuje tip A virusa influence podtip H5N1 s ptica koje žive u divljini na perad i druge ptice koje se drže u zatočeništvu te o predviđanju sustava ranog otkrivanja u područjima koja su u posebnom riziku (9) i u poglavlju II. dijelu 2 Priloga Odluci Komisije 2006/437/EZ od 4. kolovoza 2006. o odobravanju Dijagnostičkog priručnika za influencu ptica u skladu s Direktivom Vijeća 2005/94/EZ (10).

(14) Stoga bi trebalo preispitati smjernice za nadziranje influence ptica kod peradi i divljih ptica utvrđene u Odluci 2007/268/EZ s obzirom na stečeno iskustvo i nove znanstvene spoznaje te ih zamijeniti smjernicama utvrđenim u ovoj Odluci.

(15) U interesu dosljednosti zakonodavstva Unije, uzorkovanje i laboratorijsko testiranje trebalo bi provoditi u skladu s postupcima utvrđenim u Odluci 2006/437/EZ, ako nije drukčije navedeno.

(16) U interesu dosljednosti zakonodavstva Unije, pri provedbi programa nadziranja u divljih ptica trebalo bi se u potpunosti pridržavati zahtjeva Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (11), a posebno u pogledu načina uspostave nadziranja i postupaka uzorkovanja opisanih u odjeljcima 2. i 3. dijela 1. Priloga II. ovoj Odluci.

(17) Odluke 2005/731/EZ i 2007/268/EZ trebalo bi staviti izvan snage.

(18) Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi se osiguralo da nadležna tijela postignu odgovarajuće dogovore s organizacijama za praćenje i prstenovanje divljih ptica, lovnim i drugim relevantnim organizacijama kako bi osigurali da te organizacije imaju obvezu prijaviti nadležnim tijelima, bez odgađanja, svako neuobičajeno uginuće ili značajno izbijanje bolesti u divljih ptica, a posebno u divljih ptica vodarica.

Članak 2.

1. Države članice osiguravaju da nadležno tijelo, odmah nakon što je zaprimilo bilo koju prijavu predviđenu u članku 1. i kada nije utvrđen drugi razlog uginuća osim influence ptica, osigura:

(a) sakupljanje odgovarajućih uzoraka od mrtvih ptica i ako je moguće od drugih ptica koje su bile u kontaktu s mrtvim pticama;

(b) podvrgavanje uzoraka laboratorijskim testiranjima za otkrivanje virusa influence ptica.

2. Postupci uzorkovanja i testiranja provode se u skladu s poglavljima II. do VIII. Dijagnostičkog priručnika za influencu ptica odobrenog Odlukom 2006/437/EZ.

3. Države članice bez odlaganja obavješćuju Komisiju u slučaju da laboratorijska testiranja iz stavka 1. točke (b) pokažu pozitivne rezultate na jako patogeni virus influence ptica (HPAI).

Članak 3.

Programi nadziranja za influencu ptica kod peradi i divljih ptica koje moraju provoditi države članice u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2005/94/EZ sukladni su smjernicama iz priloga I. i II. ovoj Odluci.

Članak 4.

Ne dovodeći u pitanje zahtjeve koje predviđa zakonodavstvo Unije, nadležna tijela osiguravaju dostavljanje Komisiji svakih 6 mjeseci svih pozitivnih i negativnih rezultata seroloških i viroloških pretraživanja na influencu ptica dobivenih u okviru programa nadziranja za perad i divlje ptice. Podaci se dostavljaju putem elektroničkog sustava Komisije svake godine do 31. srpnja za prethodnih 6 mjeseci (1. siječnja do 30. lipnja) i do 31. siječnja za prethodnih 6 mjeseci (1. srpnja do 31. prosinca).

Članak 5.

Odluke 2005/731/EZ i 2007/268/EZ stavljaju se izvan snage.

Članak 6.

Ova Odluka je upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. lipnja 2010. Za Komisiju John DALLI Član Komisije

(1) SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

(2) SL L 10, 14.1.2006., str. 16.

(3) SL L 115, 3.5.2007., str. 3.

(4) SL L 274, 20.10.2005., str. 93.

(5) Internetska stranica Europske komisije: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/eu_resp_surveillance_en.htm

(6) The EFSA Journal (2005.) 266., 1.-21.; Znanstveno mišljenje o utjecaju influence ptica na zdravlje i dobrobit životinja.

(7) The EFSA Journal (2008.) 715., 1.-161., Znanstveno mišljenje o utjecaju influence ptica na zdravlje i dobrobit životinja i o rizicima njenog unošenja na gospodarstva za uzgoj peradi u EU.

(8) The EFSA Journal (2006.) 357., 1.-46., Mišljenje o pticama selicama i njihova moguća uloga u širenju jako patogene influence ptica.

(9) SL L 274, 20.10.2005., str. 105.

(10) SL L 237, 31.8.2006., str. 1.

(11) SL L 20, 26.1.2010., str. 7.

PRILOG I. Smjernice za provedbu programa nadziranja influence ptica kod peradi 1. Ciljevi programa nadziranja Ciljevi programa nadziranja influence ptica kod peradi su osiguranje informacija za nadležno tijelo o cirkulaciji virusa influence ptica s ciljem kontrole bolesti u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, kroz cjelogodišnje otkrivanje putem aktivnog nadziranja za: (a) slabo patogenu influencu ptica (LPAI) podtipova H5 i H7 kod peradi (kokoši, purana, biserki, fazana, jarebica i prepelica) i bezgrebenki čime se dopunjuju drugi sustavi za rano otkrivanje; (b) LPAI podtipova H5 i H7 i jako patogenu influencu ptica (HPAI) u domaćih ptica vodarica (pataka, gusaka i divljih pataka za obnavljanje populacije pernate divljači). 2. Plan nadziranja Uzorkovanje i serološko testiranje na gospodarstvima za uzgoj peradi provode se radi otkrivanja prisutnosti protutijela za influencu ptica, kako je određeno u Direktivi 2005/94/EZ. Navedeno aktivno nadziranje nadopunjava sustave ranog otkrivanja koji se već provode u državama članicama kako je predviđeno u Odluci 2005/734/EZ i u poglavlju II. Dijagnostičkog priručnika za influencu ptica odobrenog Odlukom Komisije 2006/437/EZ (Dijagnostički priručnik); a posebno one sustave koji se provode na gospodarstvima za uzgoj peradi gdje postoji veći rizik za unos influence ptica. Postoje dvije glavne međunarodno priznate metode za nadziranje bolesti životinja: (a) nadziranje temeljeno na riziku; i (b) nadziranje temeljeno na reprezentativnom uzorkovanju. 2.1. Nadziranje temeljeno na riziku Nadziranje temeljeno na riziku preporučena je metoda za ciljano i učinkovito provođenje nadziranja influence ptica. Države članice koje odaberu tu metodu navode važne puteve rizika za infekciju jata peradi i okvir uzorkovanja za gospodarstva za uzgoj peradi na kojima postoji veći rizik od zaražavanja influencom ptica. Kriteriji i faktori rizika navedeni u odjeljku 4.1. nisu sveobuhvatni, ali ukazuju kako usmjeravati uzorkovanje i testiranje vrsta peradi i proizvodnih kategorija peradi u različitim sustavima uzgoja. Ovisno o pojedinačnoj situaciji u vezi zdravlja životinja u dotičnoj državi članici, oni se mogu drukčije procijeniti. 2.2. Nadziranje temeljeno na reprezentativnom uzorkovanju Ako država članica nije u mogućnosti provesti dovoljno utemeljenu procjenu puteva rizika za zaražavanje jata peradi na svom državnom području, ona provodi nadziranje temeljeno na modelu reprezentativnog uzorkovanja. Broj gospodarstava za uzgoj peradi na kojima se provodi uzorkovanje mora odgovarati onom iz tablica 1. i 2. ovisno o vrsti peradi. Uzorkovanje za serološko testiranje za influencu ptica stratificira se preko čitavog državnog područja države članice, tako da se uzorci mogu smatrati reprezentativnima za čitavu državu članicu. 3. Ciljane populacije Uzorkovanje sljedećih vrsta peradi i proizvodnih kategorija peradi uključuju se u program nadziranja: (a) kokoši nesilice; (b) kokoši nesilice u slobodnom uzgoju; (c) rasplodne kokoši; (d) rasplodni purani; (e) rasplodne patke; (f) rasplodne guske; (g) tovni purani; (h) tovne patke; (i) tovne guske; (j) pernata divljač u uzgoju (galiformna), a posebno odrasle ptice kao što su rasplodne ptice; (k) pernata divljač u uzgoju (vodarice); (l) bezgrebenke. Međutim, u sljedećim posebnim izvanrednim okolnostima mogu se uključiti i sljedeće kategorije peradi: (m) brojleri, ali samo kada: i. su držani u velikom broju u slobodnom uzgoju i ii. se smatra da predstavljaju veći rizik za zaražavanje influencom ptica; (n) dvorišna perad: načelno igra manju ulogu u cirkulaciji i širenju virusa, a njihovo uzorkovanje zahtijeva velika sredstva; međutim, u nekim državama članicama dvorišna perad može predstavljati veći rizik za influencu ptica zbog njihove prisutnosti u velikom broju, njihove blizine komercijalnim gospodarstvima za uzgoj peradi, uključenosti u lokalnu/regionalnu trgovinu i drugih kriterija i faktora rizika koji su navedeni u odjeljku 4.1., a posebno u pogledu sastava vrste. Međutim, kad se za proizvodnu kategoriju peradi predloži dobro argumentirano obrazloženje u vezi s razinom rizika (kao što su rasplodne kokoši koje se drže u strogim uvjetima biološke sigurnosti) navedenu je kategoriju moguće izostaviti iz uzorkovanja. 4. Metoda nadziranja koja se temelji na riziku Odabir metode nadziranja koja se temelji na riziku mora se odrediti procjenom na razini države članice, koja uzima u obzir barem sljedeće kriterije i faktore rizika: 4.1. Kriteriji i faktori rizika 4.1.1. Kriteriji i faktori rizika za unos virusa na gospodarstva za uzgoj peradi zbog izravne ili neizravne izloženosti divljim pticama, a posebno onima koje su identificirane kao „ciljane vrste” (a) Lokacija gospodarstva za uzgoj peradi u blizini vlažnih područja, ribnjaka, močvara, jezera, rijeka ili morskih obala gdje se mogu okupljati divlje ptice vodarice selice. (b) Lokacija gospodarstva za uzgoj peradi u području visoke gustoće divljih ptica selica, a posebno onih koje su okarakterizirane kao „ciljane vrste” za otkrivanje HPAI H5N1 i navedene u dijelu 2. Priloga II. (c) Lokacija gospodarstva za uzgoj peradi u blizini odmorišta i mjesta za parenje divljih ptica vodarica selica, a posebno ako su ova mjesta povezana putem kretanja ptica selica s područjima na kojima je poznato da se HPAI H5N1 pojavljuje u divljih ptica ili peradi. (d) Gospodarstva za uzgoj peradi u slobodnom uzgoju, ili gospodarstva za uzgoj peradi gdje se perad ili druge ptice koje se drže u zatočeništvu drže na otvorenom u prostorima u kojima kontakt s divljim pticama nije moguće učinkovito spriječiti. (e) Niska razina biosigurnosti na gospodarstvu za uzgoj peradi, uključujući način skladištenja hrane za životinje i korištenje površinskih voda. 4.1.2. Kriteriji i faktori rizika za širenje virusa unutar gospodarstva za uzgoj peradi i između gospodarstava za uzgoj peradi i posljedice (utjecaj) širenja influence ptice s peradi na perad i među gospodarstvima za uzgoj peradi (a) Prisutnost više od jedne vrste peradi na istom gospodarstvu za uzgoj peradi, a posebno prisutnost domaćih pataka i gusaka zajedno s drugim vrstama peradi. (b) Vrsta proizvodnje peradi i vrste peradi na gospodarstvu za koje su podaci nadziranja pokazali povećanu stopu otkrivanja zaraze influencom ptica u državi članici, kao što su gospodarstva za uzgoj pataka i peradi namijenjenih obnovi populacije pernate divljači (posebno uzgoj divljih pataka). (c) Lokacija gospodarstva za uzgoj peradi na područjima visoke gustoće gospodarstava za uzgoj peradi. (d) Oblici trgovine, uključujući uvoz i s njim povezan intenzitet premještanja peradi, bilo izravan ili neizravan, i drugi faktori uključujući vozila, opremu i osoblje. (e) Prisutnost kategorija dugoživuće peradi i skupina peradi različite starosti na gospodarstvu (kao što su kokoši nesilice). 4.2. Odabir ciljanih populacija u riziku Razina ciljanja mora odraziti broj i lokalnu procjenu faktora rizika koji su prisutni na gospodarstvu za uzgoj peradi. Nadležno tijelo može uvažiti druge faktore rizika u svojoj procjeni prilikom izrade plana nadziranja koji moraju biti propisno navedeni i opravdani u okviru programa nadziranja. 4.3. Odabir gospodarstava za uzgoj peradi na kojima će se provesti uzorkovanje Tablice 1. i 2. mogu se koristiti kao temelj za određivanje broja gospodarstava za uzgoj peradi koja će se uzorkovati po rizičnoj populaciji. 5. Reprezentativna metoda uzorkovanja Kada se provodi reprezentativna metoda iz odjeljka 2.2., broj gospodarstava za uzgoj peradi na kojima će se provesti uzorkovanje izračunava se na temelju brojeva iz tablica 1. i 2., prema vrstama peradi koje su prisutne na gospodarstvu za uzgoj peradi. 5.1. Broj gospodarstava za uzgoj peradi koja treba uzorkovati za laboratorijsko testiranje na influencu ptica 5.1.1. Broj gospodarstava za uzgoj peradi koja treba uzorkovati (osim gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka) Za svaku proizvodnu kategoriju peradi, osim pataka, gusaka i divljih pataka, broj gospodarstava za uzgoj peradi koja treba uzorkovati određuje se tako da se osigura otkrivanje najmanje jednog zaraženoga gospodarstva ako je prevalencija zaraženih gospodarstava najmanje 5 %, s 95 %-tnim intervalom povjerenja. Uzorkovanje se provodi u skladu s tablicom 1.: Tablica 1. Broj gospodarstava za uzgoj peradi koja treba uzorkovati (osim gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka) za svaku proizvodnu kategoriju peradi Broj gospodarstava po kategoriji peradi po državi članici Broj gospodarstava koja treba uzorkovati Do 34 Sva 35 - 50 35 51 - 80 42 81 - 250 53 > 250 60 5.1.2. Broj gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka koja treba uzorkovati (1) Broj gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka koja treba uzorkovati određuje se tako da se osigura otkrivanje najmanje jednog zaraženoga gospodarstva ako je prevalencija zaraženih gospodarstava najmanje 5 %, s 99 %-tnim intervalom povjerenja. Uzorkovanje se provodi u skladu s tablicom 2.: Tablica 2 Broj gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka koja treba uzorkovati Broj gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka po državi članici Broj gospodarstava za uzgoj pataka, gusaka i divljih pataka koja treba uzorkovati Do 46 Sva 47 - 60 47 61 - 100 59 101 - 350 80 > 350 90 5.2. Broj peradi (ptica) koji se mora uzorkovati na gospodarstvu za uzgoj peradi Brojke navedene u točkama 5.2.1. i 5.2.2. primjenjuju se na gospodarstva za uzgoj peradi uzorkovana na temelju nadziranja koje se temelji na riziku i na reprezentativnom uzorkovanju. 5.2.1. Broj ptica (osim pataka, gusaka i divljih pataka) koje se moraju uzorkovati na gospodarstvu za uzgoj peradi Broj ptica uzorkovanih na gospodarstvu za uzgoj peradi određuje se tako da se osigura vjerojatnost od 95 % za otkrivanje najmanje jedne ptice seropozitivne na influencu ptica, ako je prevalencija seropozitivnih ptica ≥ 30 %. Uzorci krvi za serološku pretragu uzimaju se od svih proizvodnih kategorija peradi i vrsta peradi i to od najmanje 5 do 10 ptica (osim pataka, gusaka i divljih pataka) po gospodarstvu te iz različitih nastambi, ako na gospodarstvu postoji više od jedne nastambe. Na gospodarstvima s više nastambi, uzorci se uzimaju od barem pet ptica po nastambi. 5.2.2. Broj pataka, gusaka i divljih pataka koje treba uzorkovati na gospodarstvu za uzgoj peradi određuje se tako da se osigura vjerojatnost od 95 % za otkrivanje najmanje jedne ptice seropozitivne na influencu ptica, ako je prevalencija seropozitivnih ptica ≥ 30 %. Dvadeset uzoraka krvi (2) uzima se za serološko testiranje sa svakog od odabranih gospodarstava za uzgoj peradi. 6. Postupci uzorkovanja za serološko testiranje Razdoblje za uzorkovanje na gospodarstvu za uzgoj peradi podudara se sa sezonskom proizvodnjom za svaku proizvodnu kategoriju peradi te se uzorkovanje može provoditi i u klaonici. Ta praksa uzorkovanja ne smije ugroziti pristup usmjeren na rizik u skladu s kriterijima i faktorima rizika navedenim u odjeljku 4.1. Za optimizaciju učinkovitosti i kako bi se izbjegao nepotreban ulazak osoba na gospodarstvo za uzgoj peradi, uzorkovanje je, kad je god to moguće, kombinirano s uzorkovanjem za druge namjene, kao što je uzorkovanje u okviru kontrole salmonele i mikoplazme. Međutim, takvo kombiniranje ne smije ugroziti zahtjeve za nadziranje na temelju rizika. 7. Uzorkovanje za virološko testiranje Uzorkovanje za virološko testiranje na influencu ptica ne koristi se kao alternativa serološkom testiranju i mora se provoditi isključivo u okviru istraživanja koje slijedi nakon utvrđivanja serološki pozitivnih rezultata testiranja na influencu ptica. 8. Učestalost i razdoblje testiranja Uzorkovanje gospodarstava za uzgoj peradi provodi se jednom godišnje. Međutim, na temelju procjene rizika države članice mogu odlučiti o provođenju češćih uzorkovanja i testiranja. Opravdanost takve odluke treba pojasniti u programu nadziranja. Uzorkovanje se provodi u skladu s odobrenim programom nadziranja od 1. siječnja do 31. prosinca godine u kojoj se program provodi. 9. Laboratorijsko testiranje Testiranje uzoraka provodi nacionalni referentni laboratoriji za influencu ptica u državama članicama ili drugi laboratoriji koje su ovlastila nadležna tijela i pod kontrolom su nacionalnog referentnog laboratorija. Laboratorijska testiranja provode se u skladu s Dijagnostičkim priručnikom koji utvrđuje postupke za potvrdnu i diferencijalnu dijagnostiku influence ptica. Međutim, ako država članica želi koristiti laboratorijske testove koji nisu utvrđeni u Dijagnostičkom priručniku ili opisani u Priručniku za dijagnostičke testove i cjepiva za kopnene životinje Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE), ti testovi moraju prije korištenja biti odobreni za tu namjenu od strane Referentnog laboratorija EU na temelju validiranih podataka. Sve pozitivne serološke nalaze potvrđuje nacionalni referentni laboratorij testom inhibicije hemaglutinacije, koristeći određene sojeve koje isporučuje referentni laboratorij EU: (a) za podtip H5: i. prvo testiranje korištenjem kržulja/England/7894/06 (H5N3); ii. testiranje svih pozitivnih uzoraka s kokoš/Scotland/59 (H5N1), kako bi se eliminirala N3 unakrižno-reaktivna protutijela; (b) za podtip H7: i. prvo testiranje korištenjem pura/England/647/77 (H7N7); ii. testiranje svih pozitivnih uzoraka s afrički čvorak/983/79 (H7N1), kako bi se eliminirala N7 unakrižno-reaktivna protutijela. Svi pozitivni serološki nalazi moraju se pratiti na gospodarstvu za uzgoj peradi kroz epidemiološka istraživanja i daljnje uzorkovanje za testiranje virološkim metodama kako bi se odredilo je li prisutna aktivna infekcija virusom influence ptica na gospodarstvu za uzgoj peradi. Zaključci ovih istraživanja dostavljaju se Komisiji. Svi izolati virusa influence ptica dostavljaju se Referentnom laboratoriju EU u skladu sa zakonodavstvom Unije s obzirom na funkcije i dužnosti nacionalnih referentnih laboratorija kako je utvrđeno u Prilogu VIII. Direktivi 2005/94/EZ, osim ako nije odobreno odstupanje kako je predviđeno u stavku 4. točki (d) Poglavlja V. Dijagnostičkog priručnika. Virusi podtipa H5/H7 dostavljaju se Referentnom laboratoriju EU bez odgađanja i podvrgavaju se standardnom testu karakterizacije (sekvencioniranje nukleotida/intravenski indeks patogenosti) u skladu s Dijagnostičkim priručnikom. Koriste se posebni protokoli Referentnog laboratorija EU za dostavu uzoraka i dijagnostičkog materijala. Nadležna tijela osiguravaju dobru razmjenu informacija između Referentnog laboratorija EU i nacionalnog referentnog laboratorija. (1) Primjenjuje se veća razina povjerenja u otkrivanju pozitivnih gospodarstava za uzgoj pataka i gusaka zbog dokaza da je manje vjerojatno da se putem sustava pasivnog nadziranja ili ranog otkrivanja otkriju zaražena gospodarstva za uzgoj pataka i gusaka nego gospodarstava za uzgoj kokoši. (2) Povećanje veličine uzoraka u usporedbi s točkom 5.2.1. potrebno je zbog niže osjetljivosti dijagnostičkog testa kad se koristi u ptica vodarica.