32005R2187



UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 2187/2005

od 21. prosinca 2005.

o tehničkim mjerama za očuvanje ribolovnih resursa u vodama Baltičkog mora, Malog i Velikog Belta i Øresunda, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1434/98 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 88/98

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 37.,

uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),

budući da:

Znanstvene informacije ukazuju na to da kod ribolova jegulje povlačnom mrežom dolazi do velikog usputnog ulova nedoraslog bakalara. Stoga treba zabraniti ribolov jegulje aktivnim ribolovnim alatom.

DONIJELO JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

Ovom se Uredbom utvrđuju tehničke mjere očuvanja u vezi s ulovom i iskrcajem ribolovnih resursa u morskim vodama koje su pod suverenošću ili nadležnošću država članica i nalaze se na zemljopisnom području navedenom u Prilogu I.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe:

POGLAVLJE II.

MREŽE I UVJETI ZA NJIHOVU UPORABU

ODJELJAK I.

Ciljane vrste

Članak 3.

Ciljane vrste i najmanja veličina oka mrežnog tega

1. Za sve pododjeljke navedene u Prilogu I., dopušteni rasponi veličina oka mrežnog tega za svaku ciljanu vrstu definirani su u Prilogu II. za ribolov povlačnim mrežama (koćama), danskim potegačama i sličnim alatima te u Prilogu III. za ribolov jednostrukim mrežama stajaćicama, zaplećućim mrežama i trostrukim mrežama stajaćicama. Niti jedan dio alata ili mreža ne smije imati veličinu oka mrežnog tega manju od najmanje veličine unutar raspona veličina oka mrežnog tega.

2. Najmanji postotak ciljanih vrsta među živim vodenim resursima zadržanim na plovilu naveden je u Prilogu II. i Prilogu III. za svaki zemljopisni pododjeljak i svaki raspon veličina oka mrežnog tega.

3. Tijekom bilo kojeg ribolovnog putovanja kad su dredže na plovilu zabranjeno je držati na plovilu i iskrcati bilo koju količinu živih vodenih resursa, osim ako se najmanje 85 % žive mase tih resursa sastoji od mekušaca i/ili Furcellaria lumbricalis.

4. Unutar pododjeljka zabranjuje se uporaba jednostrukih mreža stajaćica ili zaplećućih mreža čije su veličine oka mrežnog tega manje od onih iz Priloga III.

5. Unutar pododjeljka zabranjuje se uporaba trostrukih mreža stajaćica kod kojih veličina oka u dijelu mreže gdje su oka mrežnog tega najveća ne odgovara jednoj od kategorija iz Priloga III., osim ako veličina oka mrežnog tega u dijelu mreže gdje su oka mrežnog tega najmanja iznosi manje od 16 mm. Ako najmanja veličina oka mrežnog tega iznosi manje od 16 mm, sva oka mrežnog tega čija je veličina iznad 16 mm odgovaraju kategorijama iz Priloga III.

6. Za svako ribolovno putovanje zabranjuju se iskrcaji ako ulov ostvaren u pododjeljcima iz Priloga I. i zadržan na plovilu nije u skladu s odgovarajućim uvjetima iz Priloga II. ili Priloga III.

Članak 4.

Izračun postotaka ciljanih vrsta

1. Postoci ciljanih vrsta iz priloga II. i III. izračunavaju se kao udio u živoj masi svih vrsta navedenih u prilozima II. i III. koje se zadržavaju na plovilu nakon razvrstavanja ili iskrcavaju.

2. Postotak ciljanih vrsta i ostalih vrsta dobiva se zbrajanjem svih količina ciljanih vrsta i ostalih vrsta navedenih u prilozima II. i III. koje su zadržane na plovilu.

3. Količine vrsta navedenih u prilozima II. i III. koje su bile prekrcane s ribarskog plovila uzimaju se u obzir kod izračuna postotaka ciljanih vrsta za to plovilo.

4. Postoci ciljanih vrsta mogu se izračunati na osnovu jednog ili više reprezentativnih uzoraka.

ODJELJAK II.

Aktivni ribolovni alati

Članak 5.

Struktura ribolovnih alata

1. Ne smiju se upotrebljavati uređaji koji blokiraju ili na drugi način smanjuju veličinu oka mrežnog tega u vreći (saki).

2. Odstupajući od stavka 1., na vanjsku stranu donje polovice vreće (sake) bilo kojeg aktivnog ribolovnog alata dopušteno je pričvrstiti platno, mrežni teg ili neki drugi materijal čija je svrha spriječiti ili smanjiti habanje. Takav se materijal pričvršćuje samo uzduž prednjih i bočnih rubova vreće (sake).

3. Odstupajući od stavka 1., kod ribolova povlačnim mrežama (koćama), danskim potegačama ili sličnim alatima s veličinom oka mrežnog tega manjom od 90 mm dopušteno je s vanjske strane vreće (sake) pričvrstiti pokrov (košulju). Veličina oka mrežnog tega pokrova (košulje) mora biti najmanje dvaput veća od veličine oka mrežnog tega vreće (sake) i ni u kom slučaju ne smije biti manja od 80 mm.

Pokrov (košulja) može se pričvrstiti na sljedećim točkama:

Pokrov mreže može se prišiti:

4. Odstupajući od stavka 1., dopušteno je:

Članak 6.

Posebne zabranjene konstrukcije

Zabranjeno je upotrebljavati sljedeće:

Članak 7.

Selektivnost kod ribolova bakalara povlačnom mrežom

Komisija na temelju savjeta Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo najkasnije do rujna 2007. podnosi Vijeću ocjenu selektivnosti aktivnih ribolovnih alata za koje je bakalar priznat kao ciljana vrsta.

ODJELJAK III.

Pasivni ribolovni alati

Članak 8.

Dimenzije i vrijeme u moru

1. Ako se ribolov obavlja jednostrukim mrežama stajaćicama, zaplećućim mrežama ili trostrukim mrežama stajaćicama, zabranjeno je koristiti više od 9 kilometara mreža za plovila čija duljina preko svega iznosi do 12 metara i 21 kilometar mreža za plovila čija duljina preko svega iznosi više od 12 metara.

2. Mreže iz stavka 1. smiju se držati u moru najviše 48 sati.

3. Odstupajući od stavka 2., pri ribolovu pod ledom vrijeme u moru za mreže iz stavka 1. nije ograničeno.

Članak 9.

Ograničenja za lebdeće (plovuće) mreže

1. Od 1. siječnja 2008. zabranjeno je držati na plovilu ili upotrebljavati za ribolov lebdeće (plovuće) mreže.

2. U 2006. i 2007. plovilo smije držati ili upotrebljavati za ribolov lebedeće (plovuće) mreže ako mu to odobre nadležna tijela države zastave.

3. U 2006. i 2007. najveći broj plovila kojima država članica može odobriti držanje na plovilu ili uporabu za ribolov lebdećih (plovućih) mreža ne smije premašiti 40 % odnosno 20 % ribarskih plovila koja su upotrebljavala lebdeće (plovuće) mreže u razdoblju od 2001. do 2003.

4. Odstupajući od stavka 3., u pododjeljcima 25. do 32. najveći broj plovila kojima država članica može odobriti držanje na plovilu ili uporabu za ribolov lebdećih (plovućih) mreža ne smije premašiti 40 % ribarskih plovila koja su upotrebljavala lebdeće (plovuće) mreže u razdoblju od 2001. do 2003.

5. Države članice šalju Komisiji do 30. travnja svake godine popis plovila koja imaju odobrenje za obavljanje ribolovnih aktivnosti uporabom lebdećih (plovućih) mreža.

Članak 10.

Uvjeti za lebdeće (plovuće) mreže

1. Zapovjednik ribarskog plovila koje koristi lebdeće (plovuće) mreže vodi očevidnik u kojem svakodnevno bilježi sljedeće podatke:

2. Sva ribarska plovila koja upotrebljavaju lebdeće (plovuće) mreže moraju imati na plovilu odobrenje iz članka 9. stavka 2.

ODJELJAK IV.

Zajedničke odredbe o ribolovnom alatu i njegovoj uporabi

Članak 11.

Određivanje veličine oka mrežnog tega i debljine konca ribarskih mreža

Primjenjuje se Uredba Komisije (EZ) br. 128/2003 od 24. siječnja 2003. o utvrđivanju detaljnih pravila za određivanje veličine oka mrežnog tega i debljine konca ribarskih mreža (9).

Članak 12.

Postizanje predviđenih postotaka ulova

1. Količine ulovljenih živih morskih organizama koje prelaze dopuštene postotke iz priloga II. i III. ne smiju se iskrcati, već vratiti u more prije svakog iskrcaja.

2. Bez obzira na stavak 1., kad god tijekom ribolovnog putovanja ribarsko plovilo napusti bilo koju od skupina pododjeljaka iz priloga II. i III., najmanji postotak ciljanih vrsta iz priloga II. i III. ulovljenih i zadržanih na plovilu iz tog zemljopisnog područja mora se postići u roku od dva sata.

Članak 13.

Uvjeti za uporabu ribolovnih alata

1. Ribolovni alat koji se ne smije upotrebljavati u određenom zemljopisnom području ili tijekom određenog razdoblja mora biti spremljen tako da se ne može upotrijebiti u zabranjenom području ili tijekom zabranjenog razdoblja. Rezervni ribolovni alat mora se spremiti zasebno tako da nije odmah spreman za uporabu.

2. Smatra se da ribolovni alat nije odmah spreman za uporabu, ako:

3. Odstupajući od stavka 1., ako se neki alat upotrebljava za ribolov bakalara (Gadus morhua) kao ciljane vrste u skladu s prilozima II. i III., druga vrsta alata ne smije se držati na plovilu.

POGLAVLJE III.

NAJMANJA ISKRCAJNA VELIČINA RIBE

Članak 14.

Mjerenje ribe

1. Riba se smatra nedoraslom ako je manja od najmanje veličine navedene u Prilogu IV. za relevatnu vrstu i za relevatno zemljopisno područje.

2. Veličina ribe mjeri se od vrha zatvorenih usta do kraja ispružene repne peraje.

Članak 15.

Zadržavanje na plovilu nedorasle ribe

1. Nedorasla s riba ne smije zadržati na plovilu, prekrcavati, iskrcavati, prevoziti, skladištiti, prodavati, izlagati ili nuditi na prodaju, već se mora odmah vratiti u more.

2. Za ribe, osim onih koje su u Prilogu II. utvrđene kao ciljane vrste za kategorije veličine oka mrežnog tega „manje od 16 mm” ili „od 16 do 31 mm”, ulovljene povlačnim mrežama (koćama), danskim potegačama ili sličnim alatima čija je veličina oka mrežnog tega manja od 32 mm, ili okružujućim mrežama plivaricama, stavak 1. se ne primjenjuje pod uvjetom da ta riba nije razvrstana te da nije prodana, izložena ili ponuđena na prodaju za prehranu ljudi.

POGLAVLJE IV.

OGRANIČENJA ZA ODREĐENA PODRUČJA, VRSTE RIBOLOVA ILI ŽIVA VODENA BOGATSTVA

Članak 16.

Zabranjena područja

Zabranjeno je tijekom cijele godine obavljati ribolov bilo kojim aktivnim ribolovnim alatima na zemljopisnom području omeđenom loksodromama koje redom povezuju sljedeće koordinate utvrđene u skladu s koordinatnim sustavom WGS84:

Članak 17.

Ograničenja ribolova lososa i morske pastrve

1. Zabranjeno je zadržavati na plovilu losos (Salmo salar) i morsku pastrvu (Salmo trutta):

od 1. lipnja do 15. rujna u vodama pododjeljaka 22. do 31.;

2. Područje zabrane tijekom sezone zabrane ribolova leži dalje od četiri morske milje od polaznih crta.

3. Odstupajući od stavka 1., dopušteno je zadržato na plovilu losos (Salmo salar) ili morsku pastrvu (Salmo trutta) ulovljenu mrežnim klopkama.

Članak 18.

Ograničenja ribolova jegulje

Tijekom cijele godine zabranjeno je zadržati na plovilu jegulju ulovljenu bilo kojim aktivnim ribolovnim alatom.

Članak 19.

Ograničenja u pogledu iskrcaja nerazvrstanog ulova

1. Nerazvrstani ulov iskrcava se samo u lukama i iskrcajnim mjestima u kojima se provodi program uzorkovanja iz stavka 2.

2. Države članice osiguravaju provođenje odgovarajućeg programa uzorkovanja koji omogućuje učinkoviti nadzor iskrcaja nerazvrstanog ulova po vrstama.

POGLAVLJE V.

POSEBNE MJERE ZA RIŠKI ZALJEV

Članak 20.

Posebna dozvola za ribolov

1. Za ribolov u pododjeljku 28-1 plovila moraju imati posebnu dozvolu za ribolov izdanu u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1627/94.

2. Države članice osiguravaju da su plovila kojima je izdana posebna dozvola za ribolov iz stavka 1. uvrštena u popis koji sadrži njihova imena i interni registracijski broj i koji je javno dostupan na internetskoj stranici čiju adresu svaka država članica dostavlja Komisiji i državama članicama.

3. Plovila uvrštena u popis moraju zadovoljavati sljedeće uvjete:

Članak 21.

Zamjena plovila ili motora

1. Svako pojedino plovilo s popisa iz članka 20. stavka 2. može se zamijeniti drugim plovilom ili plovilima pod uvjetom da:

2. Motor pojedinog plovila uključenog u popis iz članka 20. stavka 2. može se zamijeniti pod uvjetom da:

Članak 22.

Zabrana koćarenja

U pododjeljku 28-1 zabranjen je ribolov povlačnom mrežom (koćom) u vodama plićima od 20 metara.

POGLAVLJE VI.

OPĆE ODREDBE

Članak 23.

Zabranjeni ribolovni alati i prakse

1. Zabranjuje se ribolov živih morskih organizama metodama koje uključuju uporabu eksplozivnih, otrovnih ili omamljujućih tvari, električne struje ili bilo kakve vrste streljiva.

2. Zabranjuje se prodaja, izlaganje ili nuđenje na prodaju živih morskih organizama ulovljenih metodama iz stavka 1.

Članak 24.

Znanstvena istraživanja

1. Ova se Uredba ne primjenjuje na ribolovne aktivnosti koje se provode isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja u skladu sa sljedećim uvjetima:

2. Bez obzira na stavak 1., živi morski organizmi ulovljeni u svrhe iz stavka 1. ne smiju se prodavati, skladištiti, izlagati ili nuditi na prodaju, osim ako:

Članak 25.

Umjetno poribljavanje i premještanje

Ova se Uredba ne primjenjuje na ribolovne aktivnosti koje se obavljaju isključivo u svrhu umjetnog poribljavanja ili premještanja živih morskih organizama i uz odobrenje ili pod nadležnošću predmetne države članice ili država članica. Ako se umjetno poribljavanje ili premještanje obavlja u vodama druge države članice ili drugih država članica, o tome se moraju unaprijed obavijestiti sve države članice kojih se to tiče.

Članak 26.

Mjere država članica koje se primjenjuju isključivo na ribarska plovila koja plove pod njihovom zastavom

1. Države članice mogu radi očuvanja i upravljanja ribljim stokovima ili smanjenja utjecaja ribolova na morske ekosustave poduzeti tehničke mjere za ograničenje ribolovnih mogućnosti, koje:

2. Mjere iz stavka 1. primjenjuju se isključivo na ribare predmetne države članice i u skladu su s pravom Zajednice.

3. Predmetne države članice priopćavaju te mjere bez odgađanja drugim državama članicama i Komisiji.

4. Države članice pružaju Komisiji na njezin zahtjev sve informacije potrebne za procjenu usklađenosti mjera s uvjetima iz stavka 1.

5. Ako Komisija zaključi da mjere nisu u skladu s uvjetima iz stavka 1., ona donosi odluku zahtijevajući od državne članice ukidanje ili izmjenu mjera.

Članak 27.

Znanstvena ocjena vrsta ribolovnih alata

Do 1. siječnja 2008. Komisija osigurava da se provede znanstveno ocjenjivanje utjecaja uporabe posebno jednostrukih mreža stajačica, trostrukih mreža stajačica i zaplećućih mreža na kitove i da se rezultati ocjenjivanja dostave Europskom parlamentu i Vijeću.

POGLAVLJE VII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 28.

Provedbena pravila

Detaljna pravila za provedbu ove Uredbe donose se u skladu s postupkom iz članka 30. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 2371/2002.

Članak 29.

Izmjene priloga

Izmjene Priloga I. i dodataka 1. i 2. Prilogu II. donose se u skladu s postupkom iz članka 30. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 2371/2002.

Članak 30.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 1434/98

Uredba (EZ) br. 1434/98 mijenja se kako slijedi:

Članak 31.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EZ) br. 88/98 stavlja se izvan snage.

Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i tumače se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga V.

Članak 32.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske Unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2006.

(1) SL L 125, 24.5.2005., str. 12.

(2) Mišljenje od 13. listopada 2005. (još nije objavljeno u Službenom listu).

(3) SL L 358, 31.12.2002., str. 59.

(4) SL L 237, 26.8.1983., str. 4.

(5) SL L 9, 15.1.1998., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 289/2005 (SL L 49, 22.2.2005., str. 1.).

(6) SL L 171, 6.7.1994., str. 7.

(7) SL L 191, 7.7.1998., str. 10.

(8) SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

(9) SL L 22, 25.1.2003., str. 5.

PRILOG I.

Pododjeljci zemljopisnog područja iz članka 1. koji se određuju prema koordinatnom sustavu WGS84

Pododjeljak 22

Vode omeđene crtom koja se proteže od rta Hasenøre (56° 09′ N, 10° 44′ E) na istočnoj obali Jutlanda do točke Gniben (56° 01′ N, 11° 18′ E) na zapadnoj obali Zealanda; potom uzduž zapadne obale i južne obale Zealanda do točke na 12° 00′ istočne geografske dužine; odatle južno do otoka Falster; zatim uzduž istočne obale otoka Falster do Gedser Odde (54° 34′ N, 11° 58′ E); zatim istočno do 12° 00′ istočne geografske dužine; zatim južno do obale Njemačke; potom u smjeru jugozapada uzduž obale Njemačke i istočne obale Jutlanda do početne točke.

Pododjeljak 23

Vode omeđene crtom koja se proteže od rta Gilbjerg (56°08′ N, 12°18′ E) na sjevernoj obali Zealanda do Kullena (56°18′ N, 12°28′ E) na obali Švedske; zatim u smjeru juga uzduž obale Švedske do svjetionika Falsterbo (55°23′ N, 12°50′ E); zatim kroz južni ulaz u Sound do svjetionika Stevns (55°19′ N, 12°29′ E) na obali Zealanda; zatim u pravu sjevera uzduž istočne obale Zealanda do početne točke.

Pododjeljak 24

Vode omeđene crtom koja se proteže od svjetionika Stevns (55°19′ N, 12°28′ E) na istočnoj obali Zealanda kroz južni ulaz u Sound do svjetionika Falsterbo (55°23′ N, 12°50′ E) na obali Švedske; zatim uzduž južne obale Švedske do svjetionika Sandhammaren (55°24′ N, 14°12′ E); odatle do svjetionika Hammerodde (55°18′ N, 14°47′ E) na sjevernoj obali Bornholma; zatim uzduž zapadnih i južnih obala Bornholma do točke na 15°00′ istočne geografske dužine; zatim južno do obale Poljske; zatim u smjeru zapada uzduž obala Poljske i Njemačke do točke na 12°00′ istočne geografske dužine; zatim sjeverno do točke smještene na 54°34′ sjeverne geografske širine i 12°00′ istočne geografske dužine; zatim zapadno do Gedser Odde (54°34′ N, 11°58′ E); odatle uzduž istočne i sjeverne obale Falstera do točke smještene na 12°00′ istočne geografske dužine; odatle sjeverno do južne obale Zealanda; zatim u smjeru zapada i sjevera uzduž zapadne obale Zealanda do početne točke.

Pododjeljak 25

Vode omeđene crtom koja počinje u točki na istočnoj obali Švedske na 56°30′ sjeverne geografske širine i nastavlja se istočno do zapadne obale otoka Öland; zatim, nakon prolaska južno od otoka Öland do točke na istočnoj obali na 56°30′ sjeverne geografske širine, nastavlja istočno do 18°00′ istočne geografske dužine; zatim južno do obale Poljske; zatim u smjeru zapada uzduž obale Poljske do točke na 15°00′ istočne geografske dužine; zatim sjeverno do otoka Bornholm; zatim uzduž južnih i zapadnih obala Bornholma do svjetionika Hammerodde (55°18′ N, 14°47′ E); zatim do svjetionika Sandhammaren (55°24′ N, 14°12′ E) na južnoj obali Švedske; zatim u smjeru sjevera uzduž istočne obale Švedske do početne točke.

Pododjeljak 26

Vode omeđene crtom koja počinje u točki smještenoj na 56°30′ sjeverne geografske širine, 18°00′ istočne geografske dužine i nastavlja se istočno do zapadne obale Latvije; zatim u pravcu juga uzduž obala Latvije, Litve, Rusije i Poljske do točke na poljskoj obali na 18°00′ E; zatim sjeverno do početne točke.

Pododjeljak 27

Vode omeđene crtom koja počinje u točki na istočnoj obali Švedske na 59°41′ sjeverne geografske širine, 19°00′ istočne geografske dužine i nastavlja se južno do sjeverne obale otoka Gotlanda; zatim u smjeru juga uzduž zapadne obale Gotlanda to točke smještene na 57°00′ sjeverne geografske širine; zatim zapadno do 18°00′ istočne geografske dužine; zatim južno do 56°30′ sjeverne geografske širine; zatim zapadno do istočne obale otoka Öland; zatim nakon prolaska južno od otoka Öland do točke na njegovoj zapadnoj obali na 56°30′ sjeverne geografske širine; zatim zapadno do obale Švedske; zatim u smjeru sjevera uzduž istočne obale Švedske do početne točke.

Pododjeljak 28-1

Vode omeđene na zapadu crtom koja se proteže od 57° 34.1234′ sjeverne geografske širine, 21° 42.9574′ istočne geografske dužine do 57° 57.4760′ sjeverne geografske širine, 21° 58.2789′ istočne geografske dužine, zatim južno do najjužnije točke poluotoka Sõrve te zatim u smjeru sjeveroistoka uzduž istočne obale otoka Saaremma; i na sjeveru crtom koja se proteže od 58° 30,0′ sjeverne geografske širine, 23° 13,2′ istočne geografske dužine do 58° 30,0′ sjeverne geografske širine, 23° 41,1′ istočne geografske dužine.

Pododjeljak 28-2

Vode omeđene crtom koja počinje od točke na 58° 30′ sjeverne geografske širine i 19° 00′ istočne geografske dužine i nastavlja se istočno do zapadne obale otoka Saaremaa; zatim južno uzduž zapadne obale otoka Saaremaa do točke na 57° 57,4760′ sjeverne geografske širine i 21° 58,2789′ istočne geografske dužine; zatim južno do točke smještene na 57° 34,1234′ sjeverne geografske širine i 21° 42,9574′ istočne geografske dužine; zatim slijedi latvijsku obalu prema jugu do točke na 56° 30′ sjeverne geografske širine; zatim zapadno do 18° 00′ istočne geografske dužine; zatim sjeverno do 57° 00′ sjeverne geografske širine; zatim istočno do zapadne obale otoka Gotland; zatim u smjeru sjevera do točke na sjevernoj obali Gotlanda na 19° 00′ istočne geografske dužine; zatim sjeverno sve do početne točke.

Pododjeljak 29

Vode omeđene crtom koja počinje u točki na istočnoj obali Švedske na 60°30′ sjeverne geografske širine i nastavlja se istočno do obale Finske; zatim u smjeru juga uzduž zapadnih i južnih obala Finske do točke na južnoj obali na 23°00′ istočne geografske dužine; zatim južno do 59°00′ sjeverne geografske širine; zatim istočno do obale Estonije; zatim u smjeru juga uzduž zapadne obale Estonije do točke na 58°30′ sjeverne geografske širine; zatim zapadno do istočne obale otoka Saaremaa; zatim nakon prolaska sjeverno od otoka Saaremaa do točke na njegovoj zapadnoj obali na 58°30′ sjeverne geografske širine; zatim zapadno do 19°00′ istočne geografske dužine; zatim sjeverno do točke na istočnoj obali Švedske na 59°41′ sjeverne geografske širine; zatim u smjeru sjevera uzduž istočne obale Švedske do početne točke.

Pododjeljak 30

Vode omeđene crtom koja počinje u točki na istočnoj obali Švedske na 63°30′ sjeverne geografske širine i nastavlja se istočno do obale Finske; zatim u smjeru juga uzduž obale Finske do točke na 60°30′ sjeverne geografske širine; zatim zapadno do obale Švedske; zatim u smjeru sjevera uzduž istočne obale Švedske do početne točke.

Pododjeljak 31

Vode omeđene crtom koja počinje u točki na istočnoj obali Švedske na 63°30′ sjeverne geografske širine i nastavlja se, nakon prolaska sjeverno od zaljeva Bothnia, do točke na zapadnoj obali Finske na 63°30′ sjeverne geografske širine; zatim zapadno do početne točke.

Pododjeljak 32

Vode omeđene crtom koja počinje u točki na južnoj obali Finske na 23°00′ istočne geografske dužine i nastavlja se, nakon prolaska istočno od Finskog zaljeva, do točke na zapadnoj obali Estonije na 59°00′ sjeverne geografske širine; zatim zapadno do 23°00′ istočne geografske dužine; zatim sjeverno do početne točke.