DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1214

оd 9. ožujka 2022.

o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2021/2139 u pogledu ekonomskih djelatnosti u određenim energetskim sektorima i Delegirane uredbe (EU) 2021/2178 u pogledu specifičnih javnih objava informacija o tim ekonomskim djelatnostima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (1), a posebno njezin članak 8. stavak 4., članak 10. stavak 3. i članak 11. stavak 3.,

budući da:

(1) Kriteriji tehničke provjere utvrđeni u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2021/2139 (2) odnose se na nekoliko sektora i ekonomskih djelatnosti koji bi mogli pridonijeti Unijinim ciljevima ublažavanja klimatskih promjena odnosno prilagodbe klimatskim promjenama. Ti su sektori i djelatnosti odabrani zbog njihova udjela u ukupnim emisijama stakleničkih plinova i njihova dokazanog potencijala za izbjegavanje, smanjenje ili uklanjanje emisija stakleničkih plinova. Osim toga, dokazano je da ti sektori i djelatnosti mogu omogućiti izbjegavanje, smanjenje ili uklanjanje emisija stakleničkih plinova u drugim sektorima i djelatnostima ili za njih osigurati dugoročno skladištenje tih emisija.

(2) Ukupna potrošnja energije stvara oko 75 % izravnih emisija stakleničkih plinova u Uniji. Stoga energetski sektor ima važnu ulogu u daljnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova. Zato su kriterijima tehničke provjere utvrđenima u Delegiranoj uredbi (EU) 2021/2139 obuhvaćeni brojni sektori i ekonomske djelatnosti iz lanca opskrbe energijom, od proizvodnje električne ili toplinske energije iz različitih izvora, prijenosnih i distribucijskih mreža do skladištenja, toplinskih crpki te proizvodnje bioplina i biogoriva. Delegirana uredba (EU) 2021/2139, međutim, ne sadrži kriterije tehničke provjere za ekonomske djelatnosti u sektorima prirodnog plina i nuklearne energije unatoč njihovu potencijalu za doprinos dekarbonizaciji gospodarstva Unije.

(3) Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije od 21. travnja 2021. („Taksonomija EU-a, korporativno izvješćivanje o održivosti, preferencije u pogledu održivosti i fiducijarne obveze: usmjeravanje financiranja radi ostvarivanja Europskog zelenog plana”) i Komunikaciji Komisije od 6. srpnja 2021. („Strategija za financiranje tranzicije prema održivom gospodarstvu”), utvrđivanje kriterija tehničke provjere za proizvodnju energije iz prirodnog plina odgođeno je zbog potrebe za dodatnom tehničkom procjenom, osobito tranzicijske uloge prirodnog plina u dekarbonizaciji gospodarstva (3). Odgođeno je i utvrđivanje kriterija tehničke provjere za djelatnosti proizvodnje nuklearne energije jer se čekala dubinska stručna procjena, koja je započela 2020., o tome može li se životni ciklus nuklearne energije, osobito nuklearnog otpada, smatrati kompatibilnim sa zahtjevom iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 da djelatnost ne smije nanositi štetu drugim okolišnim ciljevima. U svjetlu tih procjena treba priznati da djelatnosti proizvodnje energije iz prirodnog plina i nuklearne energije mogu pridonijeti dekarbonizaciji gospodarstva Unije.

(4) U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) 2020/852, koji se odnosi na prijelazne ekonomske djelatnosti, potrebno je utvrditi kriterije tehničke provjere za proizvodnju električne energije, visokoučinkovitu kogeneraciju električne energije i energije za grijanje/hlađenje te proizvodnju energije za sustave učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja iz prirodnog plina ako su emisije stakleničkih plinova iz prirodnog plina ispod odgovarajuće granične vrijednosti. Osim toga, potrebno je utvrditi kriterije tehničke provjere za korištenje prirodnog plina za proizvodnju električne energije, visokoučinkovitu kogeneraciju električne energije i energije za grijanje/hlađenje te proizvodnju energije za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje ako takva proizvodnja električne energije, visokoučinkovita kogeneracija električne energije i energije za grijanje/hlađenje te proizvodnja energije za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje još nisu u skladu s tom odgovarajućom graničnom vrijednosti jer je za tranziciju, osim korištenja klimatski neutralnih energenata i više ulaganja u ekonomske djelatnosti i sektore koji su već niskougljični, nužno znatno smanjiti emisije stakleničkih plinova u drugim ekonomskim djelatnostima i sektorima za koje ne postoji tehnološki i ekonomski izvediva alternativa. Sve bi te ekonomske djelatnosti trebalo svrstati u prijelazne u skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) 2020/852 jer ta tehnološki i ekonomski izvediva alternativna rješenja možda neće u dovoljnoj mjeri biti komercijalno dostupna za kontinuirano i pouzdano pokriće potražnje. Osobito je za proizvodnju električne energije primjereno osigurati alternativni pristup izravnog ograničenja emisija stakleničkih plinova. Prema tom alternativnom pristupu, kojim bi se u razdoblju od dvadeset godina trebali postizati slični rezultati, postrojenja mogu ostvariti takve rezultate ograniči li se broj radnih sati ili ranijim prelaskom na obnovljive ili niskougljične plinove. Kriteriji tehničke provjere trebali bi olakšati ubrzano napuštanje izvora energije s višim emisijama, uključujući kruta fosilna goriva. Osim toga, da bi se ispunili zahtjevi iz članka 10. stavka 2. prvog podstavka točaka (a), (b) i (c) Uredbe (EU) 2020/852, kriterijima tehničke provjere za korištenje prirodnog plina trebalo bi osigurati i čvrste dokaze da se iz obnovljivih izvora ne može proizvesti energija iste snage i da za svako postrojenje postoje učinkoviti planovi, u skladu s najboljim rezultatima iz tog sektora, za potpuni prelazak na obnovljive izvore ili niskougljične plinove do određenog datuma. U konačnici, kriteriji tehničke provjere trebali bi omogućiti vremenski ograničeno priznavanje doprinosa tih djelatnosti dekarbonizaciji.

(5) Obnovljivi izvori energije imat će temeljnu ulogu u ostvarenju klimatskih i okolišnih ciljeva Unije. Stoga bi trebalo povećavati ulaganja u obnovljive izvore energije da bi se zadovoljile potrebe tržišta energenata u Uniji za većim količinama energije iz obnovljivih izvora i čiste energije.

(6) Djelatnosti iz sektora nuklearne energije su niskougljične djelatnosti, a ta energija nije energija iz obnovljivih izvora kako je definirana u članku 2. drugom podstavku točki 1. Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i kako je navedeno u članku 10. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) 2020/852 i ne pripada u druge kategorije ekonomskih djelatnosti iz točaka od (b) do i. tog stavka. Te bi ekonomske djelatnosti iz sektora nuklearne energije trebalo svrstati u skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) 2020/852 jer nema tehnološki i ekonomski izvedive alternative koja bi u dovoljnoj mjeri kontinuirano i pouzdano zadovoljila potražnju za energijom. Osim toga, u konačnom izvješću Tehničke stručne skupine za održivo financiranje iz ožujka 2020. (5) navodi se da „u proizvodnoj fazi nuklearne energije gotovo da i nema emisija stakleničkih plinova” te da su „dokazi o mogućem znatnom doprinosu nuklearne energije ciljevima ublažavanja klimatskih promjena uvjerljivi i jasni”. Štoviše, u nekoliko planova država članica nuklearna je energija zajedno s energijom iz obnovljivih izvora uključena u izvore energije koji će se koristiti radi ostvarenja klimatskih ciljeva, uključujući cilj dekarbonizacije do 2050. iz Uredbe (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (6). U konačnici, nuklearna energija osigurava stabilnu opskrbu energijom i time olakšava uvođenje nestalnih obnovljivih izvora energije i ne ograničava njihov razvoj, kako je propisano člankom 10. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) 2020/852. Stoga bi trebalo smatrati da su djelatnosti iz sektora nuklearne energije u skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) 2020/852.

(7) Stručnjaci u svojoj znanstvenoj reviziji (7) zaključuju da bi kriteriji tehničke provjere za ekonomske djelatnosti iz sektora nuklearne energije trebali osigurati nenanošenje bitne štete drugim okolišnim ciljevima zbog potencijalnih rizika koji proizlaze iz dugoročnog skladištenja i konačnog odlaganja nuklearnog otpada. Ti bi kriteriji tehničke provjere stoga trebali odražavati najviše standarde nuklearne sigurnosti, zaštite od radioaktivnog zračenja i zbrinjavanja radioaktivnog otpada, na temelju zahtjeva utvrđenih u Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju („Ugovor o Euratomu”) i propisima donesenima na temelju tog ugovora, osobito Direktivom Vijeća 2009/71/Euratom (8). Ta direktiva sadržava cilj nuklearne sigurnosti visoke razine u svim fazama životnog ciklusa svakog nuklearnog postrojenja, uključujući odabir lokacije, projektiranje, izgradnju, puštanje u pogon i rad i stavljanje izvan pogona takvih postrojenja. Tom se direktivom osobito traže znatna poboljšanja sigurnosti pri projektiranju novih reaktora, uključujući tzv. reaktore generacije III+, za koje bi trebalo koristiti najsuvremenija saznanja i tehnologiju, vodeći računa o najnovijim međunarodnim sigurnosnim zahtjevima. Tim se zahtjevima omogućuje učinkovito ostvarenje cilja nuklearne sigurnosti, što uključuje primjenu načela dubinske obrane i kulturu djelotvorne sigurnosti. Tim se zahtjevima osigurava minimalan učinak velikih opasnosti koje su posljedica čovjekova djelovanja, uključujući potrese i poplave, kao i sprečavanje nesreća, neuobičajenog rada, kvarova ili gubitka kontrolnih sustava, među ostalim zaštitnim strukturama ili rezervnim sustavima hlađenja i opskrbe električnom energijom.

(8) Na tržištu se pojavilo gorivo za nuklearne elektrane otporno na nesreće, koje omogućuje dodatnu zaštitu od nesreća koje nastaju zbog strukturnih oštećenja goriva ili reaktora. Kako bi se uzela u obzir ta najnovija tehnološka dostignuća, u kriterijima tehničke provjere trebalo bi utvrditi zahtjev za korištenje tog goriva, imajući u vidu postupak izdavanja dozvole za to gorivo u Uniji.

(9) U svijetu su u tijeku istraživanje i razvoj novih tehnologija za nuklearne reaktore u kojima se, među ostalim, primjenjuje zatvoreni gorivni ciklus ili koncepti samoobnovljivosti goriva i koji proizvode minimalnu količinu visokoradioaktivnog otpada („reaktori IV. generacije”). Iako ti reaktori IV. generacije još nisu komercijalno održivi, za njih bi trebalo utvrditi kriterije tehničke provjere u svjetlu njihova potencijalnog doprinosa cilju dekarbonizacije i smanjenja radioaktivnog otpada.

(10) U brojnim državama članicama nuklearna energija je jedan od izvora energije budućnosti i čimbenik njihove dekarbonizacije. Scenariji koje je Komisija ocijenila osnova su za dekarbonizirani energetski sustav koji se uvelike temelji na obnovljivim izvorima energije i nuklearnoj energiji stabilne instalirane snage u odnosu na postojeće razine. Radni vijek zastarjelih nuklearnih postrojenja koja su trenutačno u upotrebi treba produljiti sigurnosnim poboljšanjima, a zastarjela zamijeniti novoizgrađenim nuklearnim postrojenjima. To je kontinuiran proces koji bi trebao osigurati dostupnost potrebne snage za dekarbonizaciju energetskog sustava do 2050., a prema potrebi i nakon 2050. Prema tome, do i nakon 2050. bit će potrebna znatna ulaganja u nuklearnu energiju. Za nove nuklearne elektrane treba osigurati najnaprednija tehnološka rješenja. Kriterijima tehničke provjere za takve nove nuklearne elektrane trebalo bi stoga predvidjeti redovite revizije svakog ulagačkog projekta i tehničke parametre najbolje dostupne tehnologije u svjetlu rezultata kontinuiranog istraživanja, razvoja i tehnoloških poboljšanja. Trebalo bi utvrditi datume za postupno uvođenje novih tehnologija kompatibilnih s održivom dekarbonizacijom, čim postanu dostupne.

(11) U Prilogu II. Ugovoru o Euratomu i Uredbi Vijeća (Euratom) br. 2587/1999 (9) utvrđene su granične vrijednosti i drugi zahtjevi koji se odnose na informiranje Komisije o ulaganjima u nuklearnu energiju. Kako bi se u svrhu ostvarenja ciljeva taksonomije osigurala najveća razina usklađenosti s načelima i zahtjevima iz propisa o Euratomu, uključujući cilj nuklearne sigurnosti, Komisija bi trebala dati mišljenje o takvim ulaganjima, neovisno o tome je li u Prilogu II. Ugovoru o Euratomu i Uredbi (Euratom) br. 2587/1999 propisana kakva obavijest. Iz istog bi razloga trebalo na odgovarajući način obraditi sva pitanja primjene članka 10. stavka 2. i članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 i kriterije tehničke provjere koje Komisija u svojem mišljenju navede.

(12) S obzirom na dugotrajnost ulaganja u nove kapacitete za proizvodnju nuklearne energije, produljenje radnog vijeka odabranih postojećih nuklearnih postrojenja moglo bi kratkoročno do dugoročno pridonijeti dekarbonizaciji energetskog sustava. Kriterijima tehničke provjere takvo bi produljenje, međutim, trebalo uvjetovati modifikacijama i sigurnosnim poboljšanjima, kako bi se osigurala usklađenost tih nuklearnih postrojenja s najvišim ostvarivim sigurnosnim standardima i svim sigurnosnim zahtjevima utvrđenima u propisima donesenima na temelju Ugovora o Euratomu.

(13) U svjetlu očekivanog tehnološkog i znanstvenog razvoja, ulaganja u izgradnju i siguran rad novih nuklearnih postrojenja primjenom najboljih dostupnih tehnologija koje nadležna tijela država članica do određenog datuma odobre u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom, trebala bi podlijegati kriterijima tehničke provjere i vremenskim ograničenjima koji će poticati razvoj i buduću primjenu reaktora IV. generacije sa zatvorenim gorivnim ciklusom ili samoobnovljivim gorivom, čim postanu komercijalno dostupni. Ta bi vremenska ograničenja trebalo na odgovarajući način preispitivati u svjetlu napretka razvoja takvih tehnologija.

(14) Kriterijima tehničke provjere koji se odnose na ublažavanje klimatskih promjena odnosno prilagodbu klimatskim promjenama trebalo bi osigurati da ekonomske djelatnosti ne nanose bitnu štetu drugim okolišnim ciljevima. Za djelatnosti u sektoru nuklearne energije osobito je potrebno osigurati da dugoročno odlaganje otpada ne uzrokuje znatnu i dugoročnu štetu u okolišu, kako se navodi u članku 17. stavku 1. točki (d) podtočki iii. Uredbe (EU) 2020/852. Stoga je primjereno u kriterijima tehničke provjere utvrditi specifične zahtjeve za fond za zbrinjavanje radioaktivnog otpada i fond za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, koji se mogu kombinirati, u skladu s načelom da bi proizvođač otpada trebao snositi troškove njegova zbrinjavanja te za sav radioaktivni otpad propisati operativna konačna odlagališta, što bi trebalo spriječiti izvoz radioaktivnog otpada radi njegova odlaganja u trećim zemljama. U nekoliko država članica već sad se nisko i srednje radioaktivni otpad zbrinjava u pripovršinskim odlagalištima, a u nekoliko desetljeća rada tih pripovršinskih odlagališta stečeno je znatno iskustvo i znanje o zbrinjavanju otpada. Za visokoradioaktivni otpad i istrošeno gorivo, duboko geološko odlaganje najsuvremenije je i u stručnoj zajednici široko prihvaćeno rješenje u cijelom svijetu, kao najsigurnija i najodrživija opcija krajnjeg zbrinjavanja visokoradioaktivnog otpada i istrošenog goriva koje se smatra otpadom. Države članice i dalje snose odgovornost za svoje politike zbrinjavanja svojeg istrošenog goriva i nisko, srednje ili visokoradioaktivnog otpada, ali bi trebale u svoje nacionalne politike uključiti planiranje i provedbu opcija zbrinjavanja, osobito u nacionalne programe za zbrinjavanje istrošenog goriva i radioaktivnog otpada, i time obuhvatiti sve vrste istrošenog goriva i radioaktivnog otpada i sve faze zbrinjavanja istrošenog goriva i radioaktivnog otpada, od njihova nastanka do odlaganja. Sadržaj nacionalnih programa utvrđen je u Direktivi Vijeća 2011/70/Euratom (10) i obuhvaća ključne pokazatelje uspješnosti za transparentno praćenje napretka. Države članice dužne su redovito izvješćivati Komisiju o napretku provedbe nacionalnih programa. Izvješća država članica iz 2021. pokazuju da je postignut znatan napredak u realizaciji prvih dubokih geoloških odlagališta na državnim područjima Unije. Državama članicama postaju dostupna realistična rješenja za razvoj i rad takvih odlagališta do 2050. Stoga se uključivanjem odgovarajućeg zahtjeva u kriterije tehničke provjere osigurava nenanošenje bitne štete u okolišu.

(15) Nefinancijska i financijska poduzeća trebaju ulagačima osigurati visok stupanj transparentnosti njihovih ulaganja u djelatnosti u sektorima prirodnog plina i nuklearne energije za koje bi trebalo utvrditi kriterije tehničke provjere. U svrhu te transparentnosti, za nefinancijska i financijska poduzeća bi trebalo utvrditi specifične zahtjeve za objavljivanje informacija. Kako bi se osigurala usporedivost informacija koje se objavljuju ulagačima, te bi informacije trebalo iskazati u obrascu u kojem se udio djelatnosti u sektorima prirodnog plina i nuklearne energije jasno navodi u nazivniku i, prema potrebi, brojniku ključnih pokazatelja uspješnosti tih poduzeća. Kako bi se ulagačima u financijske proizvode iz članaka 5. i 6. Uredbe (EU) 2020/852 osigurao visok stupanj transparentnosti u smislu izloženosti prema djelatnostima u sektorima prirodnog plina i nuklearne energije za koje su utvrđeni kriteriji tehničke provjere, Komisija će izmijeniti ili predložiti izmjenu okvira za objavljivanje informacija koje se odnose na te financijske proizvode, kako je primjereno radi pune transparentnosti u cijelom životnom ciklusu tih financijskih proizvoda. Kako bi krajnji ulagači mogli jasno identificirati te informacije, Komisija će razmotriti izmjenu zahtjeva o uslugama financijskog savjetovanja i savjetovanja o osiguranju koje pružaju distributeri.

(16) Kako bi se povećalo povjerenje ulagača, usklađenost s kriterijima tehničke provjere koji se odnose na djelatnosti u sektorima prirodnog plina i nuklearne energije trebala bi provjeriti neovisna treća strana. Kako bi se osigurala nepristrana i pažljiva provjera usklađenosti, neovisna treća strana trebala bi imati resurse i stručnost za tu provjeru, trebala bi biti neovisna da se izbjegne svaki sukob interesa s vlasnikom ili ulagačem i ne bi smjela sudjelovati u razvoju ili obavljanju takvih djelatnosti u sektoru prirodnog plina. Osim mehanizma za provjeru, na financijska i nefinancijska poduzeća mogu se primjenjivati posebni zahtjevi za provjeru iz drugih propisa Unije o održivom financiranju, koji se odnose na usklađenost s kriterijima tehničke provjere. U skladu s člankom 26. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) 2020/852, Komisija bi trebala preispitati odredbe potrebne za uspostavu mehanizama za provjeru usklađenosti s kriterijima utvrđenima u toj uredbi.

(17) Sektorima prirodnog plina i nuklearne energije svojstven je brzi tehnološki razvoj. Stoga je potrebno redovito preispitivati kriterije tehničke provjere za djelatnosti proizvodnje energije u tim sektorima, kako je propisano člankom 19. stavkom 5. Uredbe (EU) 2020/852. Pritom bi, u skladu s uvjetima iz članka 10. stavka 2. Uredbe (EU) 2020/852, trebalo preispitati primjerenost rokova utvrđenih u kriterijima tehničke provjere.

(18) Delegiranu uredbu (EU) 2021/2139 i Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2021/2178 (11) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. Izmjenama Delegirane uredbe (EU) 2021/2139 i Delegirane uredbe (EU) 2021/2178 ne nalažu se nikakva ulaganja, nego im je cilj olakšati financijskim tržištima i ulagačima da pod striktnim uvjetima identificiraju relevantne djelatnosti u sektorima prirodnog plina i nuklearne energije koje su potrebne za tranziciju energetskih sustava država članica prema klimatskoj neutralnosti u skladu s Unijinim klimatskim ciljevima i preuzetim obvezama.

(19) Izmjene Delegirane uredbe (EU) 2021/2139 i Delegirane uredbe (EU) 2021/2178 utvrđene u ovoj Uredbi blisko su povezane. Kako bi se osigurala usklađenost tih odredaba, koje bi trebale stupiti na snagu istodobno, te kako bi se dionicima omogućio sveobuhvatan pregled i olakšala primjena Uredbe (EU) 2020/852, te je odredbe potrebno objediniti u jednoj uredbi.

(20) Nefinancijskim i financijskim poduzećima treba dati dovoljno vremena da procijene jesu li njihove ekonomske djelatnosti koje se odnose na prirodni plin i nuklearnu energiju usklađene s kriterijima tehničke provjere utvrđenima u ovoj Uredbi i na temelju te procjene izvijeste u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2021/2178. Datum početka primjene ove Uredbe trebalo bi stoga odgoditi do 1. siječnja 2023.,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1. Izmjene Delegirane uredbe (EU) 2021/2139 Delegirana uredba (EU) 2021/2139 mijenja se kako slijedi: (1) umeće se sljedeći članak 2.a: „Članak 2.a Preispitivanje Komisija prilikom preispitivanja iz članka 19. stavka 5. Uredbe (EU) 2020/852 preispituje i procjenjuje potrebu za izmjenom datuma iz Priloga I. odjeljaka 4.27. i 4.28., odjeljka 4.29. točke 1. podtočke (b), odjeljka 4.30. točke 1. podtočke (b) i odjeljka 4.31. točke 1. podtočke (b). Pri preispitivanju datuma iz točke 2. odjeljaka 4.27. i 4.28. Priloga I. uzima se u obzir tehnološki napredak komercijalizacije goriva otpornog na nesreće u Uniji i svijetu.”; (2) Prilog I. mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi. (3) Prilog II. mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 2. Izmjene Delegirane uredbe (EU) 2021/2178 Delegirana uredba (EU) 2021/2178 mijenja se kako slijedi: (1) u članku 8. dodaju se sljedeći stavci 6., 7. i 8.: „6. Nefinancijska i financijska poduzeća dužna su objaviti iznos i udio: (a) ekonomskih djelatnosti usklađenih s taksonomijom iz odjeljaka 4.26., 4.27. i 4.28. priloga I. i II. Delegiranoj uredbi (EU) 2021/2139, u nazivniku i brojniku svojih ključnih pokazatelja uspješnosti; (b) ekonomskih djelatnosti koje su taksonomski prihvatljive, ali nisu usklađene s taksonomijom iz odjeljaka 4.26., 4.27. i 4.28. priloga I. i II. Delegiranoj uredbi (EU) 2021/2139, u nazivniku svojih ključnih pokazatelja uspješnosti; (c) taksonomski neprihvatljivih djelatnosti u sektoru nuklearne energije, u nazivniku svojih ključnih pokazatelja uspješnosti. 7. Nefinancijska i financijska poduzeća dužna su objaviti iznos i udio: (a) ekonomskih djelatnosti usklađenih s taksonomijom iz odjeljaka 4.29., 4.30. i 4.31. priloga I. i II. Delegiranoj uredbi (EU) 2021/2139, u nazivniku i brojniku svojih ključnih pokazatelja uspješnosti; (b) ekonomskih djelatnosti koje su taksonomski prihvatljive, ali nisu usklađene s taksonomijom iz odjeljaka 4.29., 4.30. i 4.31. priloga I. i II. Delegiranoj uredbi (EU) 2021/2139, u nazivniku svojih ključnih pokazatelja uspješnosti; (c) taksonomski neprihvatljivih djelatnosti u sektoru prirodnog plina, u nazivniku svojih ključnih pokazatelja uspješnosti. 8. Informacije iz stavaka 6. i 7. iskazuju se u tabličnom obliku koristeći obrasce iz Priloga XII. ovoj Uredbi.”; (2) tekst iz Priloga III. ovoj Uredbi dodaje se kao Prilog XII.

Članak 3. Stupanje na snagu i primjena Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2023.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 9. ožujka 2022. Za Komisiju Predsjednica Ursula VON DER LEYEN

(1) SL L 198, 22.6.2020., str. 13.

(2) Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2139 od 4. lipnja 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem kriterija tehničke provjere na temelju kojih se određuje pod kojim se uvjetima smatra da ekonomska djelatnost znatno doprinosi ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi klimatskim promjenama i nanosi li ta ekonomska djelatnost bitnu štetu kojem drugom okolišnom cilju (SL L 442, 9.12.2021., str. 1.).

(3) Komunikacija Komisije od 21. travnja 2021. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Taksonomija EU-a, korporativno izvješćivanje o održivosti, preferencije u pogledu održivosti i fiducijarne obveze: usmjeravanje financiranja radi ostvarivanja Europskog zelenog plana”, (COM/2021/188 final) i Komunikacija Komisije od 6. srpnja 2021. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Strategija za financiranje tranzicije prema održivom gospodarstvu”, COM(2021) 390 final).

(4) Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

(5) Izvješće Tehničke stručne skupine dostupno je na: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/200309-sustainable-finance-teg-final-report-taxonomy_en.pdf

(6) Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

(7) Izvješće Zajedničkog istraživačkog centra: Technical assessment of nuclear energy with respect to the „do no significant harm” criteria of Regulation (EU) 2020/852 („Taxonomy Regulation”) (Tehnička procjena nuklearne energije s obzirom na kriterij „ne nanosi bitnu štetu” iz Uredbe (EU) 2020/852 („Uredba o taksonomiji”) dostupno je na: https://ec.europa.eu/info/file/210329-jrc-report-nuclear-energy-assessment_en

(8) Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja (SL L 172, 2.7.2009., str. 18.).

(9) Uredba Vijeća (Euratom) br. 2587/1999 od 2. prosinca 1999. o određivanju ulagačkih projekata koje treba dostaviti Komisiji u skladu s člankom 41. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 315, 9.12.1999., str. 1.).

(10) Direktiva Vijeća 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o uspostavi okvira Zajednice za odgovorno i sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom (SL L 199, 2.8.2011., str. 48.).

(11) Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2178 od 6. srpnja 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem sadržaja i prikaza informacija o okolišno održivim ekonomskim djelatnostima koje objavljuju poduzeća na koja se primjenjuje članak 19.a ili članak 29.a Direktive 2013/34/EU i utvrđivanjem metodologije obveznog objavljivanja informacija (SL L 443, 10.12.2021., str. 9.).