32013R0727  
2.8.2013.  SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE  L 207/1  
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 727/2013  
od 14. ožujka 2013.  
o izmjeni Priloga II. Uredbi (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vije ća o primjeni odre đenih 
smjernica u podru čju službeno podupiranih izvoznih kredita  
EUROPSKA KOMISIJA,  
uzimaju ći o obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,  
uzimaju ći u obzir Uredbu (EU) br. 1233/2011 Europskog parla ­
menta i Vije ća od 16. studenoga 2011. o primjeni odre đenih 
smjernica u podru čju službeno podupiranih izvoznih kredita i o 
stavljanju izvan snage odluka Vije ća 2001/76/EZ i 
2001/77/EZ (  1 ), a posebno njezin članak 2.,  
budu ći da:  
(1) Uredbom (EU) br. 1233/2011 utvr đuje se da u Uniji 
treba primjenjivati smjernice iz Sporazuma o službeno 
podupiranim izvoznim kreditima Organizacije za gospo ­
darsku suradnju i razvoj („OECD”) („Sporazum”), a tekst 
Sporazuma nalazi se u Prilogu II. toj Uredbi.  
(2) Uredbom (EU) br. 1233/2011 zahtijeva se da Komisija 
donese delegirane akte o izmjeni Priloga II. zbog izmjena 
smjernica dogovorenih izme đu sudionica Sporazuma.  (3) Sudionice Sporazuma dogovorile su se o zna čajnom 
broju izmjena tog Sporazuma u odnosu na ina čicu 
Sporazuma iz Priloga II. Uredbi (EU) br. 1233/2011.  
(4) Dana 27. kolovoza 2012. OECD je objavio revidiranu 
ina čicu Sporazuma u kojoj su uzete u obzir sve te 
izmjene i koja se primjenjuje od 1. rujna 2012. Primje ­
reno je i potrebno te izmjene uklju čiti u zakonodavstvo 
Unije.  
(5) Uredbu (EU) br. 1233/2011 trebalo bi stoga na odgova ­
raju ći na čin izmijeniti,  
DONIJELA JE OVU UREDBU:  
Članak 1.  
Prilog II. Uredbi (EU) br. 1233/2011 zamjenjuje se tekstom 
navedenim u Prilogu ovoj Uredbi.  
Članak 2.  
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u  
Službenom listu Europske unije . 
Ova je Uredba u cijelosti obvezuju ća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.  
Sastavljeno u Bruxellesu 14. ožujka 2013.  
Za Komisiju  
Predsjednik  
José Manuel BARROSOHR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 193  
( 1 ) SL L 326, 8.12.2011., str. 45.
 PRILOG  
„PRILOG II.  
SADRŽAJ  
Stranica  
POGLAVLJE I: OP ĆE ODREDBE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 197  
1. SVRHA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 197  
2. STATUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . . 197  
3. SUDJELOVANJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . 197  
4. PODACI DOSTUPNI NESUDIONICAMA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 197  
5. PODRU ČJE PRIMJENE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . 197  
6. SEKTORSKI DOGOVORI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . 198  
7. PROJEKTNO FINANCIRANJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . 198  
8. ISTUPANJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198  
9. PRA ĆENJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198  
POGLAVLJE II: FINANCIJSKI UVJETI ZA IZVOZNE KREDITE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198  
10. PREDUJAM, MAKSIMALNA SLUŽBENA POTPORA I LOKALNI TROŠKOVI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198  
11. RAZVRSTAVANJE ZEMALJA S OBZIROM NA MAKSIMALNE ROKOVE OTPLATE . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199  
12. MAKSIMALNI ROKOVI OTPLATE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . 199  
13. ROKOVI OTPLATE ZA NENUKLEARNE ELEKTRANE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 200  
14. OTPLATA GLAVNICE I PLA ĆANJE KAMATA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 200  
15. KAMATNE STOPE, PREMIJSKE STOPE I DRUGE NAKNADE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201  
16. RAZDOBLJE VALJANOSTI ZA IZVOZNE KREDITE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 01 
17. MJERE ZA IZBJEGAVANJE ILI SMANJENJE GUBITAKA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201  
18. PRILAGO ĐAVANJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201  
19. MINIMALNE FIKSNE KAMATNE STOPE SA SLUŽBENOM FINANCIJSKOM POTPOROM . . . . . . . . . . . . . . 201  
20. UTVR ĐIVANJE CIRR-a . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . 202  
21. VALJANOST CIRR-a . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202  
22. PRIMJENA CIRR-a . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . 202  
23. PREMIJA ZA KREDITNI RIZIK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . 203  
24. MINIMALNE PREMIJSKE STOPE ZA KREDITNI RIZIK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  203  
25. RAZVRSTAVANJE ZEMALJA PREMA RIZIKU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204  
26. OCJENA RIZIKA DRŽAVE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205  
27. RAZVRSTAVANJE KUPACA PREMA RIZIKU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . 206  
28. RAZVRSTAVANJE MULTILATERALNIH I REGIONALNIH INSTITUCIJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 206  
29. POSTOTAK I KVALITETA POKRI ĆA SLUŽBENOG IZVOZNOG KREDITA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 206HR 194 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
30. METODE SMANJIVANJA RIZIKA ZEMLJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 207  
31. POJA ČANJA OBVEZNOPRAVNOG ODNOSA U VEZI S RIZIKOM KUPCA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 207  
32. PREISPITIVANJE VALJANOSTI MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA ZA KREDITNI RIZIK . . . . . . . . . . . . . . 207  
POGLAVLJE III: ODREDBE ZA VEZANU POMO Ć . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208  
33. OP ĆA NA ČELA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . 208  
34. OBLICI VEZANE POMO ĆI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208  
35. POVEZANO FINANCIRANJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . 208  
36. PRIHVATLJIVOST ZEMLJE ZA VEZANU POMO Ć . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209  
37. PRIHVATLJIVOST PROJEKTA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . 210  
38. MINIMALNA RAZINA POVLASTICA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . 210  
39. IZUZE ĆA OD PRIHVATLJIVOSTI ZEMLJE ILI PROJEKTA ZA VEZANU POMO Ć . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210  
40. IZRA ČUN RAZINE POVLASTICA VEZANE POMO ĆI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 211  
41. RAZDOBLJE VALJANOSTI VEZANE POMO ĆI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
42. PRILAGO ĐAVANJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
POGLAVLJE IV: POSTUPCI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
ODJELJAK 1: UOBI ČAJENI POSTUPCI ZA IZVOZNE KREDITE I POMO Ć POVEZANU S TRGOVINOM 212  
43. OBAVIJESTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212  
44. PODACI O SLUŽBENOJ POTPORI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 213  
45. POSTUPCI PRILAGO ĐAVANJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 213  
46. POSEBNO SAVJETOVANJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 213  
ODJELJAK 2: POSTUPCI ZA IZVOZNE KREDITE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 213  
47. PRETHODNA OBAVIJEST UZ RASPRAVU . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . 213  
48. PRETHODNA OBAVIJEST . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . 214  
ODJELJAK 3: POSTUPCI ZA POMO Ć POVEZANU S TRGOVINOM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 215  
49. PRETHODNA OBAVIJEST . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . 215  
50. TRENUTA ČNA OBAVIJEST . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 215  
ODJELJAK 4: POSTUPCI SAVJETOVANJA ZA VEZANU POMO Ć . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 215  
51. SVRHA SAVJETOVANJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 215  
52. OPSEG I VREMENSKI RASPORED SAVJETOVANJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 16 
53. ISHOD SAVJETOVANJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 216  
ODJELJAK 5: RAZMJENA PODATAKA ZA IZVOZNE KREDITE I POMO Ć POVEZANU S TRGOVINOM 216  
54. KONTAKTNE TO ČKE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 216  
55. OPSEG UPITA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . . . . . . 216  
56. OPSEG ODGOVORA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 217HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 195
 
57. OSOBNO SAVJETOVANJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . . 217  
58. POSTUPCI I OBLIK POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 217  
59. ODGOVORI NA PRIJEDLOGE POJEDINA ČNOG POSEBNOG DOGOVORA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 218  
60. PRIHVA ĆANJE POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 218  
61. NESLAGANJE OKO POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 218  
62. DATUM STUPANJA NA SNAGU POJEDINA ČNOG POSEBNOG DOGOVORA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 218  
63. VALJANOST POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 218  
ODJELJAK 6: OPERATIVNE ODREDBE ZA PRIJENOS PODATAKA O MINIMALNIM KAMATNIM STOPAMA 
(CIRR) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 219  
64. PRIJENOS PODATAKA O MINIMALNIM KAMATNIM STOPAMA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 219  
65. DATUM STUPANJA NA SNAGU PRIMJENE KAMATNIH STOPA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 219  
66. TRENUTA ČNE PROMJENE KAMATNIH STOPA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 219  
ODJELJAK 7: PREISPITIVANJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 219  
67. REDOVITO PREISPITIVANJE SPORAZUMA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . 219  
68. PREISPITIVANJE MINIMALNIH KAMATNIH STOPA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 219  
69. PREISPITIVANJE MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA I POVEZANIH PITANJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 220  
PRILOG I: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA BRODOVE . . . . . . . . . . . . . . . . . . 221  
PRILOG II: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA NUKLEARNE ELEKTRANE . . . . . . . 224  
PRILOG III: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA CIVILNE ZRAKOPLOVE . . . . . . . . 227  
PRILOG IV: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA OBNOVLJIVE IZVORE ENERGIJE, 
UBLAŽAVANJE PROMJENE KLIME I VODNE PROJEKTE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 259  
PRILOG V: PODACI KOJE TREBA OSIGURATI ZA OBAVIJESTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269  
PRILOG VI: IZRA ČUN MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275  
PRILOG VII: KRITERIJI I UVJETI KOJI URE ĐUJU PRIMJENU GARANCIJA OTPLATE TRE ĆE STRANE I 
RAZVRSTAVANJE MULTILATERALNIH ILI REGIONALNIH INSTITUCIJA . . . . . . . . . . . . . . 278  
PRILOG VIII: KRITERIJI I UVJETI KOJI URE ĐUJU PRIMJENU METODA SMANJIVANJA RIZIKA ZEMLJE I 
POJA ČANJA OBVEZNOPRAVNOG ODNOSA U VEZI S RIZIKOM KUPCA . . . . . . . . . . . . . 280  
PRILOG IX: POPIS KRITERIJA ZA PROVJERU RAZVOJNE KVALITETE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 283  
PRILOG X: UVJETI PRIMJENJIVI NA TRANSAKCIJE PROJEKTNOG FINANCIRANJA . . . . . . . . . . . . . . . 285  
PRILOG XI: POPIS DEFINICIJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . 288  
PRILOG XII: KVALITATIVNI OPISI KATEGORIJA RIZIKA KUPCA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 291  
PRILOG XIII: TRŽIŠNE REFERENTNE VRIJEDNOSTI ZA TRANSAKCIJE U ZEMLJAMA NULTE KATEGORIJE 295HR 196 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
POGLAVLJE I.  
OP ĆE ODREDBE  
1. SVRHA  
(a) Osnovna svrha Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima, koji se u ovom dokumentu spominje 
kao Sporazum, jest pružiti okvir za pravilno korištenje službeno podupiranih izvoznih kredita.  
(b) Sporazum nastoji poticati ravnopravne tržišne uvjete za službenu potporu, kako je definirano u članku 5. to čki 
(a), da bi se potaknula konkurencija izme đu izvoznika na temelju kvalitete i cijene izvezene robe i usluga, a ne 
na temelju najpovoljnijih službeno podupiranih financijskih uvjeta.  
2. STATUS  
Sporazum, razvijen u okviru OECD-a, najprije je stupio na snagu u travnju 1978. na neodre đeno vrijeme. Sporazum 
je prijateljski sporazum izme đu sudionica; ne radi se o aktu OECD-a (  1 ), iako ima administrativnu potporu tajništva 
OECD-a (dalje u tekstu: ‚tajništvo’).  
3. SUDJELOVANJE  
Sudionice Sporazuma trenuta čno su: Australija, Kanada, Europska unija, Japan, Koreja, Novi Zeland, Norveška, 
Švicarska i Sjedinjene Ameri čke Države. Trenuta čne sudionice mogu pozvati ostale članice OECD-a i zemlje koje 
nisu članice da postanu sudionice.  
4. PODACI DOSTUPNI NESUDIONICAMA  
(a) Sudionice se obvezuju s nesudionicama dijeliti podatke koji se odnose na obavijesti u vezi sa službenom 
potporom kako je odre đeno člankom 5. to čkom (a).  
(b) Sudionica, na osnovi uzajamnosti, u situaciji tržišne utakmice odgovara na zahtjev nesudionice vezano uz 
financijske uvjete pod kojima nudi svoju službenu potporu jednako kako bi odgovorila na zahtjev sudionice.  
5. PODRU ČJE PRIMJENE  
Sporazum se primjenjuje na sve službene potpore za izvoz robe i/ili usluga koje dodjeljuje vlada ili koje se dodjeljuju 
u njezino ime, uklju čuju ći financijske  leasinge  s rokom otplate od dvije godine ili više.  
(a) Službena potpora može se dodijeliti u razli čitim oblicima:  
1. Garancija ili osiguranje izvoznog kredita ( čisto pokri će). 
2. Službena financijska potpora:  
— izravni kredit/financiranje i refinanciranje, ili  
— potpora kamatnoj stopi.  
3. Bilo koja kombinacija gore navedenog.  
(b) Sporazum se primjenjuje na vezanu pomo ć; postupci odre đeni u poglavlju IV. tako đer se primjenjuju na 
nevezanu pomo ć povezanu s trgovinom.  
(c) Sporazum se ne primjenjuje na izvoz vojne opreme i poljoprivrednih proizvoda.  
(d) Službena potpora ne dodjeljuje se u slu čaju jasnih dokaza da je ugovor s kupcem sklopljen u zemlji koja ne 
predstavlja krajnje odredište robe, prvenstveno radi ostvarivanja povoljnijih rokova otplate.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 197  
( 1 ) Kako je definirano u članku 5. Konvencije OECD-a.
 6. SEKTORSKI DOGOVORI  
(a) Sljede ći su sektorski dogovori dio Sporazuma:  
— brodovi (Prilog I.),  
— nuklearne elektrane (Prilog II.),  
— civilni zrakoplovi (Prilog III.),  
— projekti obnovljivih izvora energije i vodni projekti (Prilog IV.).  
(b) Sudionica sektorskog dogovora može primijeniti njegove odredbe za službenu potporu izvozu robe i/ili usluga 
koje obuhva ća taj sektorski dogovor. Ako sektorski dogovor ne uklju čuje odredbu koja odgovara odredbi 
Sporazuma, sudionica sektorskog dogovora primjenjuje odredbu Sporazuma.  
7. PROJEKTNO FINANCIRANJE  
(a) Sudionice mogu primijeniti uvjete odre đene Prilogom X. na izvoz robe i/ili usluga za transakcije koje zadovo ­
ljavaju kriterije navedene u Dodatku 1. Prilogu X.  
(b) To čka (a) primjenjuje se na izvoz robe i usluga obuhva ćenih sektorskim dogovorom o izvoznim kreditima za 
nuklearne elektrane i sektorskim dogovorom o izvoznim kreditima za obnovljive izvore energije i vodne 
projekte.  
(c) To čka (a) ne primjenjuje se na izvoz robe i usluga obuhva ćenih sektorskim dogovorom o izvoznim kreditima za 
civilne zrakoplove ili sektorskim dogovorom o izvoznim kreditima za brodove.  
8. ISTUPANJE  
Sudionica može istupiti dostavom pisane obavijesti tajništvu putem trenuta čne komunikacije, npr. putem OECD- 
ovog  online  informacijskog sustava (OLIS). Istupanje stupa na snagu 180 kalendarskih dana nakon što tajništvo primi 
obavijest.  
9. PRA ĆENJE  
Tajništvo prati provedbu Sporazuma.  
POGLAVLJE II.  
FINANCIJSKI UVJETI ZA IZVOZNE KREDITE  
Financijski uvjeti za izvozne kredite obuhva ćaju sve odredbe navedene u ovom poglavlju, koje se sve čitaju zajedno.  
Sporazum navodi ograni čenja uvjeta koji se smiju službeno poduprijeti. Sudionice potvr đuju da se na odre đene trgova čke 
ili industrijske sektore tradicionalno primjenjuju restriktivniji financijski uvjeti od onih predvi đenih Sporazumom. Sudio ­
nice moraju i dalje poštovati takve uobi čajene financijske uvjete, a posebno na čelo na temelju kojeg rokovi otplate ne 
premašuju korisni vijek uporabe robe.  
10. PREDUJAM, MAKSIMALNA SLUŽBENA POTPORA I LOKALNI TROŠKOVI  
(a) Sudionice od kupaca robe i usluga koji su predmet službene potpore zahtijevaju pla ćanje predujma od najmanje 
15 % vrijednosti izvoznog ugovora na dan ili prije datuma po četka roka otplate kredita kako je definiran u 
Prilogu XI. Radi ocjene predujma, vrijednost izvoznog ugovora može se proporcionalno smanjiti ako transakcija 
uklju čuje robu i usluge iz tre će zemlje koje nemaju službenu potporu.HR 198 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
Financiranje/osiguranje 100 % premije je dopušteno. Premija može i ne mora biti uklju čena u vrijednost izvoznog 
ugovora. Zadržana pla ćanja izvršena nakon datuma po četka roka otplate kredita ne smatraju se predujmom u 
ovom kontekstu.  
(b) Službena potpora za takav predujam može biti samo u obliku osiguranja ili garancije od uobi čajenih kreditnih 
rizika u fazi pripreme proizvodnje.  
(c) Osim kako je predvi đeno u to čkama (b) i (d), sudionice ne dodjeljuju službenu potporu preko 85 % vrijednosti 
izvoznog ugovora, uklju čuju ći isporuke iz tre će zemlje, no isklju čuju ći lokalne troškove.  
(d) Sudionice mogu dodijeliti službenu potporu za lokalne troškove pod uvjetom da:  
1. Ukupna dodijeljena službena potpora ne premašuje 30 % vrijednosti izvoznog ugovora.  
2. Nije dodijeljena pod uvjetima povoljnijima/manje restriktivnima od onih dogovorenih za povezani izvoz.  
3. Kada službena potpora za lokalne troškove premašuje 15 % vrijednosti izvoznog ugovora, ta je službena 
potpora podložna prethodnoj obavijesti, u skladu s člankom 48., u kojoj se navodi narav lokalnih troškova za 
koje se potpora dodjeljuje.  
11. RAZVRSTAVANJE ZEMALJA S OBZIROM NA MAKSIMALNE ROKOVE OTPLATE  
(a) Zemlje kategorije I. su zemlje OECD-a s visokim dohotkom po stanovniku (  2 ). Sve ostale zemlje pripadaju 
kategoriji II.  
(b) Kod razvrstavanja zemalja primjenjuju se sljede ći operativni kriteriji i postupci:  
1. Razvrstavanje za potrebe Sporazuma odre đeno je BDP-om po stanovniku kako ga izra čunava Svjetska banka u 
svrhu svojeg razvrstavanja zemalja koje se zadužuju.  
2. U slu čajevima u kojima Svjetska banka nema dovoljno informacija za objavljivanje podataka BDP-a po 
stanovniku, Svjetsku banku treba tražiti da procijeni ima li doti čna zemlja BDP po stanovniku ispod ili 
iznad trenuta čnog praga. Zemlja se razvrstava u skladu s procjenom osim ako sudionice odlu če postupiti 
druk čije. 
3. Ako je zemlja ponovno razvrstana u skladu s člankom 11. to čkom (a), ponovno razvrstavanje će proizvesti 
učinke dva tjedna nakon što tajništvo svim sudionicama dostavi zaklju čke donesene na temelju gore navedenih 
podataka Svjetske banke.  
4. Ako Svjetska banka revidira brojke, takvo se preispitivanje ne uzima u obzir u odnosu na Sporazum. Unato č 
tome, razvrstavanje zemlje može se promijeniti putem pojedina čnog posebnog dogovora pri čemu sudionice 
povoljno razmatraju promjenu potrebnu zbog pogrešaka i propusta vezanih uz brojke naknadno uo čenih 
tijekom iste kalendarske godine kada ih je tajništvo prvotno iznijelo.  
(c) Zemlja će promijeniti kategoriju tek nakon što je njezina kategorija prema Svjetskoj banci nepromijenjena dvije 
godine zaredom.  
12. MAKSIMALNI ROKOVI OTPLATE  
Ne dovode ći u pitanje članak 13., maksimalni rok otplate razlikuje se ovisno o razvrstavanju zemlje odredišta 
utvr đene na temelju kriterija u članku 11.  
(a) Za zemlje iz kategorije I. maksimalni rok otplate je pet godina, uz mogu ćnost dogovora na osam i pol godina 
ako se poštuju postupci za prethodnu obavijest navedeni u članku 48.  
(b) Za zemlje iz kategorije II. maksimalni rok otplate je deset godina.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 199  
( 2 ) Prema definiciji Svjetske banke na godišnjoj osnovi prema BDP-u po stanovniku.
 (c) Ako ugovor obuhva ća više od jedne zemlje odredišta, sudionice trebaju pokušati posti ći pojedina čni poseban 
dogovor u skladu s postupcima u člancima od 58. do 63. da bi se dogovorili primjereni rokovi.  
13. ROKOVI OTPLATE ZA NENUKLEARNE ELEKTRANE  
(a) Za nenuklearne elektrane, maksimalni rok otplate je 12 godina. Ako sudionica namjerava podupirati rok otplate 
duži od onog predvi đenog člankom 12., sudionica izdaje prethodnu obavijest u skladu s postupkom u članku 48.  
(b) Nenuklearne elektrane su potpune elektrane, ili njihovi dijelovi, koje ne pokre će nuklearna energija; uklju čuju sve 
komponente, opremu, materijale i usluge (uklju čuju ći osposobljavanje osoblja) koji su izravno potrebni za 
izgradnju i puštanje u pogon takvih nenuklearnih elektrana. To ne uklju čuje pozicije za koje je kupac obi čno 
odgovoran, odnosno troškove povezane s izgradnjom zemljišta, cestama, gra đevinskim naseljima, elektri čnim 
vodovima, rasklopnim postrojenjem i vodoopskrbom smještenima izvan granica lokacije elektrane, kao i troškove 
koji proizlaze iz postupaka vezanih uz službena odobrenja (npr. lokacijske dozvole, gra đevinske dozvole, dozvole 
za utovar goriva) u zemlji kupca, osim:  
1. ako je kupac rasklopnog postrojenja isti kao kupac elektrane, maksimalni rok otplate za izvorno rasklopno 
postrojenje jednak je kao za nenuklearnu elektranu (odnosno, 12 godina); i  
2. maksimalni rok otplate za razdjelne stanice, transformatore i prijenosne vodove s najnižim pragom napona od 
100 kV jednak je onom za nenuklearnu elektranu.  
14. OTPLATA GLAVNICE I PLA ĆANJE KAMATA  
(a) Glavnica izvoznog kredita otpla ćuje se u jednakim obrocima.  
(b) Glavnica se otpla ćuje, kamate se pla ćaju najmanje svakih šest mjeseci, a prvi obrok glavnice i kamate upla ćuju se 
najkasnije šest mjeseci nakon datuma po četka roka otplate kredita.  
(c) Za izvozne kredite u svrhu potpore transakcija  leasinga , umjesto jednakih otplata glavnice kako je navedeno u 
to čki (a) mogu se primijeniti jednake otplate glavnice i kamata zajedno.  
(d) Na izuzetnoj i valjano opravdanoj osnovi, izvozni se krediti mogu osigurati pod uvjetima razli čitima od onih u 
gornjim to čkama od (a) do (c). Dodjeljivanje takve potpore objašnjava se neravnotežom vremenske raspodjele 
sredstava dostupnih dužniku i profilom servisiranja dugova unutar jednakog polugodišnjeg rasporeda otplate, i u 
skladu je sa sljede ćim kriterijima:  
1. Ni jedna otplata glavnice ili niza pla ćanja glavnice unutar šest mjeseci ne smije premašiti 25 % iznosa glavnice 
kredita.  
2. Glavnica se otpla ćuje najmanje svakih 12 mjeseci. Prva otplata glavnice vrši se najkasnije 12 mjeseci nakon 
datuma po četka roka otplate kredita, a najmanje 2 % glavnice kredita mora biti otpla ćeno 12 mjeseci nakon 
datuma po četka roka otplate kredita.  
3. Kamate se pla ćaju najmanje svakih 12 mjeseci, a prva se kamata upla ćuje najkasnije šest mjeseci nakon 
datuma po četka roka otplate kredita.  
4. Maksimalno ponderirano prosje čno trajanje razdoblja otplate ne smije premašiti:  
— za transakcije s državnim kupcima (ili s državnom garancijom otplate), četiri i pol godine za transakcije u 
zemljama kategorije I. i pet godina i tri mjeseca za zemlje kategorije II.,  
— za transakcije s nedržavnim kupcima (i bez državne garancije otplate), pet godina za zemlje kategorije I. i 
šest godina za zemlje kategorije II.,HR 200 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
— neovisno o odredbama navedenim u prethodne dvije alineje, za transakcije koje uklju čuju potporu za 
nenuklearne elektrane u skladu s člankom 13., šest godina i tri mjeseca.  
5. Sudionica daje prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. u kojoj navodi razlog zbog kojeg nije dodijeljena 
potpora u skladu s to čkama od (a) do (c).  
(e) Kamate dospjele nakon datuma po četka roka otplate kredita ne kapitaliziraju se.  
15. KAMATNE STOPE, PREMIJSKE STOPE I DRUGE NAKNADE  
(a) Kamata isklju čuje: 
1. bilo koje pla ćanje putem premija ili ostale troškove za osiguranje ili garanciju kredita dobavlja ča ili financijskih 
kredita;  
2. bilo koje pla ćanje putem bankarskih naknada ili provizija koje se odnose na izvozni kredit osim godišnjih ili 
polugodišnjih bankarskih troškova koji su plativi tijekom razdoblja otplate; i  
3. poreze po odbitku koje je uvela zemlja uvoznica.  
(b) Kada se službena potpora dodjeljuje putem izravnih kredita/financiranja ili refinanciranja, premija se može dodati 
nominalnoj vrijednosti kamatne stope ili može biti odvojeni trošak; obje se komponente moraju odvojeno 
prikazati sudionicama.  
16. RAZDOBLJE VALJANOSTI ZA IZVOZNE KREDITE  
Financijski uvjeti za pojedina čni izvozni kredit ili kreditnu liniju, osim razdoblja valjanosti za komercijalne referentne 
kamatne stope (CIRR) kako je odre đeno člankom 21., ne utvr đuju se fiksno za razdoblje koje premašuje šest mjeseci 
prije preuzimanja kona čne obveze.  
17. MJERE ZA IZBJEGAVANJE ILI SMANJENJE GUBITAKA  
Sporazum ne spre čava izvozno-kreditna tijela ili financijske institucije da dogovore manje restriktivne financijske 
uvjete od onih navedenih u Sporazumu ako se takve mjere poduzmu nakon dodjele ugovora (nakon što ugovor o 
izvoznom kreditu i popratni dokumenti ve ć stupe na snagu) i ako su namijenjene isklju čivo izbjegavanju ili 
smanjenju gubitaka od doga đaja koji bi mogli uzrokovati nepla ćanje ili štetu.  
18. PRILAGO ĐAVANJE  
Uzimaju ći u obzir me đunarodne obveze sudionice i prema namjeni Sporazuma, sudionica se može, u skladu s 
postupcima odre đenima člankom 45., prilagoditi financijskim uvjetima sudionice ili nesudionice. Financijski uvjeti 
navedeni u skladu s ovim člankom smatraju se sukladnima odredbama u poglavljima I. i II. i, kada je primjenjivo, 
prilozima I., II., III., IV. i X.  
19. MINIMALNE FIKSNE KAMATNE STOPE SA SLUŽBENOM FINANCIJSKOM POTPOROM  
(a) Sudionice koje dodjeljuju službenu financijsku potporu za kredite s fiksnom stopom primjenjuju odgovaraju će 
komercijalne referentne kamatne stope (CIRR) kao minimalne kamatne stope. CIRR su kamatne stope utvr đene u 
skladu sa sljede ćim na čelima:  
1. CIRR mora predstavljati kona čne kamatne stope za komercijalne zajmove na doma ćem tržištu doti čne valute;  
2. CIRR mora odgovarati stopi za prvorazredne doma će korisnike kredita;HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 201
 
3. CIRR se mora temeljiti na troškovima financiranja fiksne kamatne stope;  
4. CIRR ne smije narušavati uvjete konkurencije na doma ćem tržištu; i  
5. CIRR mora odgovarati stopi dostupnoj prvorazrednim inozemnim korisnicima kredita.  
(b) Dodijeljena službena financijska potpora ne prebija se niti se kompenzira, ni djelomi čno ni u cijelosti, s odgo ­
varaju ćom premijom kreditnog rizika koja se zara čunava za rizik od neotpla ćivanja u skladu s odredbama 
članka 23.  
20. UTVR ĐIVANJE CIRR-a  
(a) Svaka sudionica koja želi utvrditi CIRR najprije odabire jedan od sljede ća dva sustava referentne kamatne stope za 
svoju nacionalnu valutu:  
1. trogodišnji prinos državnih obveznica za rok otplate do uklju čno pet godina; petogodišnji prinos državnih 
obveznica za više od pet godina do uklju čno osam i pol godina; i sedmogodišnji prinos državnih obveznica za 
više od osam i pol godina; ili  
2. petogodišnji prinos državnih obveznica za sve rokove dospije ća. 
Sudionice se dogovaraju o iznimkama vezanima uz sustav referentne kamatne stope.  
(b) CIRR se utvr đuje na fiksnu maržu od 100 baznih bodova iznad referentne kamatne stope svake sudionice, osim 
ako se sudionice dogovore druk čije. 
(c) Ostale sudionice koriste CIRR za posebnu valutu ako se odlu če za financiranje u toj valuti.  
(d) Sudionica može promijeniti svoj sustav referentne kamatne stope nakon što, šest mjeseci unaprijed, pošalje 
obavijest te se savjetuje sa sudionicama.  
(e) Sudionica ili nesudionica mogu zahtijevati utvr đivanje CIRR-a za valutu nesudionice. Uz savjetovanje zainteresi ­
rane nesudionice, sudionica ili tajništvo mogu, u ime navedene nesudionice, iznijeti prijedlog za utvr đivanje CIRR- 
a u toj valuti prema postupcima pojedina čnog posebnog dogovora u skladu s člancima od 58. do 63.  
21. VALJANOST CIRR-a  
Kamatna stopa koja se primjenjuje na transakciju ne utvr đuje se na razdoblje duže od 120 dana. Marža od 20 baznih 
bodova dodaje se CIRR-u ako su uvjeti službene financijske potpore utvr đeni prije datuma ugovora.  
22. PRIMJENA CIRR-a  
(a) Kada se službena financijska potpora dodjeljuje za kredite s promjenjivom stopom, banke i ostale financijske 
institucije ne smiju nuditi mogu ćnost stope niže od CIRR-a (u vrijeme izvornog ugovora) ili kratkoro čne tržišne 
stope tijekom cijelog trajanja kredita.  
(b) U slu čaju dobrovoljne prijevremene otplate kredita ili bilo kojeg njegovog dijela, korisnik kredita državnim 
institucijama koje dodjeljuju službenu financijsku potporu nadokna đuje sve troškove i gubitke nastale zbog 
takve prijevremene otplate, uklju čuju ći troškove državne institucije vezane uz nadomještanje dijela priljeva 
nov čanih sredstava s fiksnom stopom koji je prekinula prijevremena otplata.HR 202 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
23. PREMIJA ZA KREDITNI RIZIK  
Sudionice uz kamate zara čunavaju i premije kako bi pokrile rizik neotpla ćivanja izvoznih kredita. Premijske stope 
koje zara čunavaju sudionice moraju se temeljiti na riziku, konvergirati se i ne smiju biti neadekvatne za pokri će 
dugoro čnih operativnih troškova i gubitaka.  
24. MINIMALNE PREMIJSKE STOPE ZA KREDITNI RIZIK  
Sudionice zara čunavaju najmanje primjenjivu minimalnu premijsku stopu (MPR) za kreditni rizik.  
(a) Primjenjiva minimalna premijska stopa odre đuje se na temelju sljede ćih čimbenika:  
— primjenjivog razvrstavanja zemalja prema riziku,  
— vremena rizika (odnosno, horizonta rizika ili HOR-a),  
— kategorije rizika kupca koja je odabrana za dužnika,  
— postotka pokri ća politi čkog i komercijalnog rizika i kvalitete službenog izvozno-kreditnog proizvoda,  
— sve primijenjene metode smanjivanja rizika zemlje, i  
— sva primijenjena poja čanja obveznopravnog odnosa u vezi s rizikom kupca.  
(b) Minimalne premijske stope izražene su u postocima glavnice kredita kao da su premije u cijelosti zara čunane na 
datum prvog povla čenja sredstava kredita. Objašnjenje matemati čke formule korištene za izra čun minimalnih 
premijskih stopa navedeno je u Prilogu VI.  
(c) Za transakcije koje uklju čuju dužnike iz zemalja razvrstanih u kategoriju 0 nema minimalnih premijskih stopa, a 
premijske stope koje sudionice zara čunavaju za takve transakcije odre đuju se od slu čaja do slu čaja. Kako bi 
osigurale da premijske stope koje se zara čunavaju za transakcije koje uklju čuju dužnike iz zemalja razvrstanih u 
kategoriju 0 ne snižavaju cijene na privatnom tržištu, sudionice se pridržavaju sljede ćeg postupka:  
— Uzimaju ći u obzir dostupnost tržišnih informacija i karakteristike transakcije, sudionice odre đuju premijsku 
stopu koja će se primijeniti uspore đivanjem s referentnim vrijednostima minimalne premije utvr đenima u 
Prilogu XIII., biraju ći jednu ili više referentnih vrijednosti koje se smatra najprimjerenijima za konkretnu 
transakciju.  
— Neovisno o prethodnom stavku, ako je relevantnost tržišnih informacija ograni čena zbog likvidnosti ili drugih 
razloga, ili ako se radi o maloj transakciji (kreditna vrijednost ispod 10 milijuna posebnih prava vu čenja 
(SDR), sudionice zara čunavaju najmanje minimalnu premijsku stopu koja odgovara primjerenoj kategoriji 
rizika kupca u kategoriji rizika zemlje 1.  
— Na privremenoj osnovi (  3 ), sudionice moraju dostaviti prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. to čkom (a) 
za svaku transakciju vrijednosti kredita ve će od 10 milijuna posebnih prava vu čenja (SDR) s dužnikom/ 
garantom iz zemlje razvrstane u kategoriju 0.  
(d) Zemlje ‚najvišeg rizika’ u kategoriji 7., u na čelu, podliježu premijskim stopama koje premašuju minimalne 
premijske stope utvr đene za tu kategoriju; te premijske stope utvr đuje sudionica koja dodjeljuje službenu potporu.  
(e) Prilikom izra čuna minimalne premijske stope za transakciju, primjenjivo razvrstavanje zemalja prema riziku 
zemlje jest razvrstavanje zemlje dužnika, a primjenjivo razvrstavanje rizika kupca jest razvrstavanje dužnika, 
osim ako:HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 203  
( 3 ) Zahtjev za dostavu prethodne obavijesti odre đen u tre ćoj alineji članka 24. to čke (c) prestaje važiti 31. prosinca 2012.
 — tre ća strana, koja je kreditno sposobna u smislu veli čine garantiranog duga, pruži osiguranje u obliku 
neopozive, bezuvjetne, plative na poziv, pravno valjane i utužive garancije za otplatu ukupnog duga za 
cijelo trajanje kredita. U slu čaju garancije tre će strane, sudionica može odabrati primjenu razvrstavanja 
zemalja prema riziku za zemlju u kojoj se nalazi garant i kategoriju rizika kupca u koju je razvrstan garant (  4 ), 
ili 
— multilateralna ili regionalna institucija, kako je navedeno u članku 28., postupa kao korisnik kredita ili garant 
transakcije, u kojem slu čaju primjenjivo razvrstavanje zemalja prema riziku i kategorija rizika kupca mogu biti 
oni te konkretne multilateralne ili regionalne institucije.  
(f) Kriteriji i uvjeti koji se odnose na primjenu razvrstavanja zemalja prema riziku u skladu s primjerima opisanim u 
prvoj i drugoj alineji članka 24. to čke (e) navedeni su u Prilogu VII.  
(g) Konvencija HOR korištena kod izra čuna minimalne premijske stope je jedna polovina razdoblja isplate uz cijelo 
razdoblje otplate i predvi đa profil redovne otplate izvoznog kredita, odnosno otplatu u jednakim polugodišnjim 
obrocima glavnice uz obra čunatu kamatu šest mjeseci nakon datuma po četka roka otplate kredita. Za izvozne 
kredite s neuobi čajenim profilima otplate, ekvivalentno razdoblje otplate (izraženo u jednakim, polugodišnjim 
obrocima) izra čunava se pomo ću sljede će formule: ekvivalentno razdoblje otplate = (prosje čno ponderirano 
trajanje razdoblja otplate – 0,25)/0,5.  
(h) Sudionica koja odlu či primijeniti minimalnu premijsku stopu koja odgovara slu čaju u kojem je garant tre ća strana 
koja se nalazi u zemlji koja nije zemlja dužnika mora poslati prethodnu obavijest u skladu s člankom 47. to čkom 
(a). Sudionica koja primjenjuje minimalnu premijsku stopu koja odgovara slu čaju u kojem je garant multilateralna 
ili regionalna institucija mora poslati prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. to čkom (a).  
25. RAZVRSTAVANJE ZEMALJA PREMA RIZIKU  
Zemlje se razvrstavaju u skladu s vjerojatnosti otpla ćivanja njihovih vanjskih dugova (odnosno, kreditnim rizikom 
zemlje).  
(a) Pet elemenata kreditnog rizika zemlje su:  
— op ći moratorij na otplate koji je proglasila vlada dužnika/garanta ili agencija zemlje preko koje se vrši otplata,  
— politi čki doga đaji i/ili gospodarske poteško će do kojih dolazi izvan zemlje sudionice koja izdaje obavijest ili 
zakonodavne/administrativne mjere poduzete izvan zemlje sudionice koja izdaje obavijest, a koji spre čavaju ili 
odga đaju prijenos sredstava pla ćenih vezano uz kredit,  
— pravne odredbe koje je usvojila zemlja dužnika/garanta, kojima se otplate izvršene u lokalnoj valuti progla ­ 
šavaju valjanim otkupom duga, neovisno o tome što, kao posljedica fluktuacija te čaja, takve otplate, nakon 
što se pretvore u valutu kredita, više ne pokrivaju iznos duga na datum prijenosa sredstava,  
— bilo koja druga mjera ili odluka vlade strane zemlje koje spre čavaju otplatu po kreditu, i  
— slu čajevi više sile do kojih dolazi izvan zemlje sudionice koja izdaje obavijest, odnosno rat (uklju čuju ći 
gra đanski rat), izvlaštenje, revolucija, pobuna, gra đanski nemiri, cikloni, poplave, potresi, erupcije, plimni 
valovi i nuklearne katastrofe.  
(b) Zemlje su razvrstane u jednu od osam kategorija prema riziku zemlje (0–7). Minimalne premijske stope utvr đene 
su za kategorije od 1 do 7, no ne za kategoriju 0 jer se razina rizika zemalja u toj kategoriji smatra zanemarivom. 
Kreditni rizik koji se povezuje s transakcijama u zemljama kategorije 0 uglavnom se odnosi na rizik dužnika/ 
garanta.HR 204 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125  
( 4 ) U slu čaju garancije tre će strane, primjenjivo razvrstavanje zemalja prema riziku i kategorija rizika kupca moraju se odnositi na isti 
subjekt, tj. istog dužnika ili istog garanta.
 (c) Zemlje članice OECD-a s visokim dohotkom po stanovniku (  5 ) i zemlje europodru čja razvrstane su u kategoriju 0.  
— Za potrebe minimalnih premijskih stopa, bilo koja zemlja članica OECD-a ili europodru čja razvrstana u 
kategoriju 0 na temelju njezinog statusa zemlje visokog dohotka ostaje u kategoriji 0 dok dvije uzastopne 
godine ne bude ispod praga BDP-a zemalja s visokim dohotkom po stanovniku, nakon čega se razvrstavanje 
zemlje revidira u skladu s člankom 25. to čkama od (d) do (f).  
— Bilo koja zemlja članica OECD-a ili europodru čja koja dvije uzastopne godine premašuje prag zemalja s 
visokim dohotkom razvrstava se, prema definiciji, u kategoriju 0. Takvo razvrstavanje stupa na snagu odmah 
nakon što tajništvo izda obavijest o statusu zemlje koji je utvrdila Svjetska banka.  
— Ostale zemlje za koje vrijedi sli čna razina rizika tako đer se mogu razvrstati u kategoriju 0.  
(d) Sve zemlje (  6 ) koje nisu razvrstane u kategoriju 0 u skladu s to čkom (c) gore razvrstane su prema metodologiji 
razvrstavanja zemalja prema riziku, koja se sastoji od:  
— Modela ocjene rizika zemlje (‚model’), koji daje kvantitativnu ocjenu kreditnog rizika zemlje koja se za svaku 
zemlju temelji na tri skupine pokazatelja rizika: iskustvu koje sudionice imaju s pla ćanjima, financijskoj 
situaciji i gospodarskoj situaciji. Metodologija modela sastoji se od razli čitih koraka, uklju čuju ći ocjenu tri 
skupine pokazatelja rizika, te kombinaciju i fleksibilno ponderiranje skupina pokazatelja rizika.  
— Kvalitativne ocjene rezultata modela, za svaku zemlju posebno, da bi se integrirali politi čki rizik i/ili ostali 
čimbenici rizika koje model nije u potpunosti ili djelomi čno uzeo u obzir. Ako je potrebno, to bi moglo 
dovesti do prilagodbe kvantitativne ocjene modela kako bi se dobila kona čna ocjena kreditnog rizika zemlje.  
(e) Razvrstavanje zemalja prema riziku mora se stalno pratiti i revidirati najmanje jednom godišnje, a tajništvo mora 
odmah obavijestiti o promjenama do kojih dolazi zbog metodologije razvrstavanja zemalja prema riziku. Ako se 
zemlja ponovno razvrsta u nižu ili višu kategoriju rizika zemlje, sudionice, najkasnije pet radnih dana od 
obavijesti tajništva o ponovnom razvrstavanju, premijske stope koje se povezuju s novom kategorijom rizika 
zemlje zara čunavaju po minimalnim premijskim stopama ili iznad minimalnih premijskih stopa.  
(f) Važe ću razvrstanost zemalja prema riziku objavljuje tajništvo.  
26. OCJENA RIZIKA DRŽAVE  
(a) Za sve zemlje razvrstane pomo ću metodologije razvrstavanja zemalja prema riziku u skladu s člankom 25. 
to čkom (d), rizik države ocjenjuje se radi utvr đivanja, na iznimnoj osnovi, onih država:  
— koje nisu dužnik s najmanjim rizikom u zemlji, i  
— čiji je kreditni rizik zna čajno viši od rizika zemlje.  
(b) Utvr đivanje država koje ispunjavaju kriterije iz članka 26. to čke (a) gore provodi se u skladu s metodologijom za 
ocjenu rizika države koju su izradile i dogovorile sudionice.  
(c) Popis država za koje je utvr đeno da ispunjavaju kriterije iz članka 26. to čke (a) gore prati se kontinuirano i 
preispituje barem jednom godišnje, a o promjenama koje proizlaze iz metodologije za ocjenu rizika države 
odmah se obavješ ćuje tajništvo.  
(d) Tajništvo objavljuje popis država utvr đenih u skladu s člankom 26. to čkom (b) gore.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 205  
( 5 ) Prema definiciji u bilješci 2.  
( 6 ) Zbog administrativnih razloga, neke zemlje koje op ćenito ne primaju službeno podupirane izvozne kredite možda ne će biti razvrstane. 
Za zemlje koje nisu razvrstane, sudionice slobodno mogu primijeniti razvrstavanje prema riziku zemlje koje smatraju primjerenim .
 27. RAZVRSTAVANJE KUPACA PREMA RIZIKU  
Dužnici i, prema potrebi, garanti u zemljama razvrstanima u kategorije rizika zemlje od 1 do 7 razvrstavaju se u 
jednu od kategorija rizika kupca koje su uspostavljene u odnosu na zemlju dužnika/garanta (  7 ). Matrica kategorija 
rizika kupca u koje se razvrstavaju dužnici i garanti navedena je u Prilogu VI. Kvalitativni opisi kategorija rizika kupca 
navedeni su u Prilogu XII.  
(a) Razvrstavanje kupaca prema riziku temelji se na kreditnom rejtingu dužnika/garanta kako ga sudionica utvr đuje s 
obzirom na nepodre đeni neosigurani dug.  
(b) Neovisno o navedenom u članku 27. to čki (a) gore, transakcije podržane u skladu s uvjetima iz Priloga X. 
Sporazumu (projektno financiranje) i transakcije s vrijednosti kredita od pet milijuna posebnih prava vu čenja ili 
manje mogu se razvrstati na transakcijskoj osnovi, odnosno, nakon primjene poja čanja obveznopravnog odnosa 
u vezi s rizikom kupca, me đutim, za takve transakcije, bez obzira na na čin na koji su razvrstane, ne vrijedi 
diskont za primjenu poja čanja obveznopravnog odnosa u vezi s rizikom kupca.  
(c) Državni dužnici i garanti razvrstavaju se u kategoriju rizika kupca SOV/CC0.  
(d) Iznimno, nedržavni dužnici i garanti mogu se razvrstati u kategoriju rizika kupca (  8 ) ‚bolji od državnog’ (SOV+) 
ako:  
— dužnik/garant ima rejting servisiranja duga u stranoj valuti koji mu je dodijelila akreditirana agencija za ocjenu 
kreditnog rejtinga (  9 ) bolji od rejtinga servisiranja duga u stranoj valuti (koji je dodijelila ista agencija za ocjenu 
kreditnog rejtinga) njegove države, ili  
— se dužnik/garant nalazi u zemlji u kojoj je utvr đeno da je rizik države zna čajno ve ći od rizika zemlje.  
(e) Sudionice šalju prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. to čkom (a) za transakcije:  
— s nedržavnim dužnikom/garantom kada je zara čunata premija niža od one utvr đene kategorijom rizika 
kupaca CC1, odnosno CC0 ili SOV+,  
— s nedržavnim dužnikom/garantom kod vrijednosti kredita ve će od 5 milijuna posebnih prava vu čenja, kada 
sudionica ocjenjuje rejting rizika kupca za nedržavnog dužnika/garanta koji je dodijelila akreditirana agencija 
za ocjenu kreditnog rejtinga, a rejting rizika kupca ocijenjen je bolje od rejtinga koji je dodijelila akreditirana 
agencija za ocjenu kreditnog rejtinga (  10 ). 
(f) U slu čaju tržišnog natjecanja za odre đenu transakciju, kada sudionice u tržišnom natjecanju razvrstavaju dužnika/ 
garanta u razli čite kategorije rizika kupca, one nastoje odrediti zajedni čko razvrstavanje kupaca prema riziku. Ako 
se ne uspije posti ći dogovor o zajedni čkom razvrstavanju, sudionica/sudionice koje su razvrstale dužnika/garanta 
u višu kategoriju rizika kupca mogu primijeniti nižu kategoriju razvrstavanja kupaca prema riziku.  
28. RAZVRSTAVANJE MULTILATERALNIH I REGIONALNIH INSTITUCIJA  
Multilateralne i regionalne institucije razvrstavaju se u jednu od osam kategorija rizika zemlje (0–7) (  11 ) i revidiraju 
prema potrebi; takva primjenjiva razvrstavanja objavljuje tajništvo.  
29. POSTOTAK I KVALITETA POKRI ĆA SLUŽBENOG IZVOZNOG KREDITA  
Minimalne premijske stope razlikuju se da bi se u obzir uzele razli čite kvalitete izvozno-kreditnih proizvoda i 
postotak pokri ća koje osiguravaju sudionice kako je navedeno u Prilogu VI. Razlikovanje se temelji na perspektivi 
izvoznika (odnosno, za neutralizaciju posljedica koje razlike u kvaliteti proizvoda osiguranih izvozniku/financijskoj 
instituciji imaju na konkurentnost).HR 206 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125  
( 7 ) Pravila povezana s razvrstavanjem kupaca trebaju se tuma čiti kao pravila za odre đivanje najpovoljnijeg mogu ćeg razvrstavanja, npr. 
državni kupac može se razvrstati u manje povoljnu kategoriju rizika kupca.  
( 8 ) Minimalne premijske stope povezane s kategorijom rizika kupca Rizik bolji od državnog (SOV+) niže su 10 % od minimalnih 
premijskih stopa povezanih s kategorijom rizika kupca Državni (CC0).  
( 9 ) Tajništvo sastavlja i održava popis akreditiranih agencija za ocjenu kreditnog rejtinga.  
( 10 ) Ako je više akreditiranih agencija za ocjenu kreditnog rejtinga ocijenilo nedržavnog korisnika kredita, obavijest se traži sa mo ako je 
rejting rizika kupca povoljniji od najpovoljnijeg rejtinga agencije za ocjenu kreditnog rejtinga.  
( 11 ) S obzirom na rizik kupca, razvrstane multilateralne i regionalne institucije razvrstavaju se u kategoriju rizika kupca (SOV/C C0).
 (a) Kvaliteta izvozno-kreditnog proizvoda ovisi o tome je li proizvod osiguranje, garancija ili izravni kredit/financi ­
ranje, a za proizvode osiguranja o tome je li pokri će kamata tijekom razdoblja čekanja na odštetu (odnosno, 
razdoblja izme đu datuma dospije ća pla ćanja od strane dužnika i datuma na koji je osiguratelj dužan nadoknaditi 
troškove izvozniku/financijskoj instituciji) pruženo bez dodatne naknade.  
(b) Svi postoje ći izvozno-kreditni proizvodi koje nude sudionice razvrstavaju se u jednu od tri skupine proizvoda:  
— proizvod ispod standarda, odnosno osiguranje bez pokri ća kamata tijekom razdoblja čekanja na odštetu i 
osiguranje s pokri ćem kamata tijekom razdoblja čekanja na odštetu uz odgovaraju ću dodatnu naknadu na 
premije,  
— standardni proizvod, odnosno osiguranje s pokri ćem kamata tijekom razdoblja čekanja na odštetu bez 
odgovaraju će dodatne naknade na premije i izravnog kredita/financiranja, i  
— proizvod iznad standarda, odnosno garancije.  
30. METODE SMANJIVANJA RIZIKA ZEMLJE  
(a) Sudionice mogu primijeniti sljede će metode smanjivanja rizika zemlje, a njihova konkretna primjena navedena je 
u Prilogu VIII.:  
— struktura budu ćeg priljeva iz inozemstva kombinirana sa  escrow  (povjereni čkim ili uvjetnim) ra čunom u 
inozemstvu,  
— financiranje u lokalnoj valuti.  
(b) Sudionica koja primjenjuje minimalnu premijsku stopu koja odražava primjenu metode smanjivanja rizika zemlje 
daje prethodnu obavijest u skladu s člankom 47. to čkom (a).  
31. POJA ČANJA OBVEZNOPRAVNOG ODNOSA U VEZI S RIZIKOM KUPCA  
(a) Sudionice mogu primijeniti sljede ća poja čanja obveznopravnog odnosa u vezi s rizikom kupca (engl.  buyer risk 
credit enhancements , BRCE) koja omogu ćavaju primjenu faktora poja čanja obveznopravnog odnosa (engl.  credit 
enhancement factor , CEF) ve ćeg od 0:  
— ustupanje primitaka iz ugovora ili potraživanja,  
— osiguranje na temelju imovine,  
— osiguranje dugotrajnom materijalnom imovinom,  
— escrow  (povjereni čki ili uvjetni) ra čun. 
(b) Definicije poja čanja obveznopravnog odnosa u vezi s rizikom kupca i maksimalnih vrijednosti faktora tog 
poja čanja navedene su u Prilogu VIII.  
(c) Poja čanja obveznopravnog odnosa u vezi s rizikom kupca mogu se koristiti sama ili u kombinaciji sa sljede ćim 
ograni čenjima:  
— maksimalni faktor poja čanja koji se može posti ći primjenom poja čanja obveznopravnog odnosa u vezi s 
rizikom kupca jest 0,35,  
— ‚osiguranje na temelju imovine’ i ‚osiguranje dugotrajnom materijalnom imovinom’ ne mogu se istodobno 
koristiti u jednoj transakciji,  
— ako je poboljšanje primjenjivog razvrstavanja zemalja prema riziku postignuto pomo ću strukture budu ćih 
priljeva iz inozemstva kombinirane sa  escrow  (povjereni čkim ili uvjetnim) ra čunom u inozemstvu, ne mogu se 
primijeniti poja čanja obveznopravnog odnosa u vezi s rizikom kupca.  
(d) Sudionice šalju prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. to čkom (a) za transakcije s nedržavnim dužnikom/ 
garantom s kreditom ve ćim od 5 milijuna posebnih prava vu čenja u slu čaju kada poja čanja obveznopravnog 
odnosa u vezi s rizikom kupca imaju za posljedicu primjenu faktora poja čanja ve ćeg od 0.  
32. PREISPITIVANJE VALJANOSTI MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA ZA KREDITNI RIZIK  
(a) Radi ocjene dostatnosti minimalnih premijskih stopa i da bi se, ako je potrebno, omogu ćile prilagodbe, naviše ili 
naniže, za redovito pra ćenje i prilagodbu minimalnih premijskih stopa koriste se instrumenti za dobivanje 
povratnih informacija o premijama ( Premium Feedback Tools  – PFT-i).HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 207
 
(b) Instrumentima za dobivanje povratnih informacija o premijama adekvatnost minimalnih premijskih stopa ocje ­
njuje se s obzirom na stvarna iskustva institucija koje daju službene izvozne kredite kao i u smislu privatnih 
tržišnih informacija o cijenama kreditnog rizika.  
(c) Sveobuhvatno preispitivanje svih aspekata pravila o premijama iz Sporazuma treba provesti najkasnije do 
31. prosinca 2015.  
POGLAVLJE III.  
ODREDBE ZA VEZANU POMO Ć 
33. OP ĆA NA ČELA  
(a) Sudionice su se dogovorile da za izvozne kredite i vezanu pomo ć imaju komplementarne politike. Politike 
izvoznih kredita moraju se temeljiti na slobodnom natjecanju i slobodnom oblikovanju tržišnih sila. Politike 
vezane pomo ći moraju osigurati potrebne vanjske izvore zemljama, sektorima ili projektima koji imaju ograni čen 
ili nikakav pristup tržišnom financiranju. Politike vezane pomo ći moraju osigurati najbolju vrijednost za novac, 
smanjiti narušavanje tržišta i doprinijeti razvojno u činkovitom korištenju tih izvora.  
(b) Odredbe Sporazuma o vezanoj pomo ći ne primjenjuju se na programe pomo ći multilateralnih ili regionalnih 
institucija.  
(c) Navedena na čela ne dovode u pitanje stajališta Odbora za razvojnu pomo ć (DAC) o kvaliteti vezane i nevezane 
pomo ći. 
(d) Sudionica može zahtijevati dodatne podatke bitne za status vezanja bilo kojeg oblika pomo ći. Ako nije sigurno 
pripada li odre đena financijska praksa u podru čje primjene definicije vezane pomo ći navedene u Prilogu XI., 
zemlja donatorica dostavlja dokaz da je pomo ć zapravo ‚nevezana’ u skladu s definicijom u Prilogu XI.  
34. OBLICI VEZANE POMO ĆI 
Vezana pomo ć može biti u obliku:  
(a) kredita Službene razvojne pomo ći (ODA) kako je definirano u temeljnim na čelima DAC-a za povezano financi ­
ranje i vezanu i djelomi čno nevezanu službenu razvojnu pomo ć (1987.) ( DAC Guiding Principles for Associated 
Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance  (1987));  
(b) bespovratnih sredstava ODA kako je definirano u temeljnim na čelima DAC-a za povezano financiranje i vezanu i 
djelomi čno nevezanu službenu razvojnu pomo ć (1987.) (DAC  Guiding Principles for Associated Financing and Tied 
and Partially Untied Official Development Assistance  (1987)); i  
(c) ostalih službenih sredstava (OOF), što uklju čuje bespovratna sredstva i kredite, ali isklju čuje službeno podupirane 
izvozne kredite koji su u skladu sa Sporazumom; ili  
(d) bilo koju kombinaciju, npr. druge miješane oblike,  de iure  ili de facto , unutar kontrole donatorice, davatelja ili 
korisnika kredita, koja uklju čuje dva ili više prethodno navedenih oblika, i/ili sljede će financijske komponente:  
1. izvozni kredit sa službenom potporom putem izravnog kredita/financiranja, refinanciranja, potpore kamatnoj 
stopi, garancije ili osiguranja na koje se Sporazum primjenjuje; i  
2. ostala sredstva po tržišnim uvjetima ili gotovo tržišnim uvjetima, ili predujam koji daje kupac.  
35. POVEZANO FINANCIRANJE  
(a) Povezano financiranje može biti u razli čitim oblicima uklju čuju ći miješane kredite, miješano financiranje, zajed ­
ni čko financiranje, usporedno financiranje ili jednokratne cjelovite transakcije. Glavna su svojstva svih oblika:  
— povlaštena komponenta koja je  de iure  i de facto  povezana s nepovlaštenom komponentom,  
— jedan dio ili cijeli financijski paket koji zapravo predstavlja vezanu pomo ć, iHR 208 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
— povlaštena sredstva dostupna su samo ako primatelj prihvati povezanu nepovlaštenu komponentu.  
(b) ‚ Činjeni čna’ ( de facto ) me đusobna povezanost ili veza odre đena je čimbenicima kao što su:  
— postojanje neformalnih dogovora izme đu primatelja i tijela donatorice,  
— namjera donatorice da olakša prihvatljivost financijskog paketa putem korištenja ODA-a,  
— u činkovito vezanje cijelog financijskog paketa na nabavu zemlje donatorice,  
— vezanje statusa ODA i na čina raspisivanja natje čaja ili ugovaranja svake financijske transakcije, ili  
— bilo koja druga praksa koju utvrde DAC ili sudionice, a u kojoj postoji  de facto  veza izme đu dvije ili više 
financijskih komponenti.  
(c) Sljede će prakse ne spre čavaju utvr đivanje ‚ činjeni čne’ ( de facto ) me đusobne povezanosti ili veze:  
— podjela ugovora putem odvojenog obavješ ćivanja o komponentama jednog ugovora,  
— podjela ugovora koji se financiraju u nekoliko faza,  
— neobavješ ćivanje o me đuovisnim dijelovima ugovora, i/ili  
— neobavješ ćivanje zato što je dio financijskog paketa nevezan.  
36. PRIHVATLJIVOST ZEMLJE ZA VEZANU POMO Ć 
(a) Zemljama čiji je BDP po stanovniku prema podacima Svjetske banke viši od gornje granice za zemlje s nižim 
srednjim dohotkom ne odobrava se vezana pomo ć. Svjetska banka na godišnjoj osnovi ponovno izra čunava prag 
za ovu kategoriju (  12 ). Zemlja će se ponovno razvrstavati tek nakon što je njezina kategorija prema Svjetskoj 
banci nepromijenjena dvije godine zaredom.  
(b) Prilikom razvrstavanja zemalja primjenjuju se sljede ći operativni kriteriji i postupci:  
1. Razvrstavanje za potrebe Sporazuma odre đeno je BDP-om po stanovniku kako ga izra čunava Svjetska banka 
za potrebe razvrstavanja zemalja koje se zadužuju; ovo razvrstavanje objavljuje tajništvo.  
2. U slu čajevima u kojima Svjetska banka nema dovoljno informacija za objavljivanje podataka o BDP-u po 
stanovniku, od Svjetske banke traži se da procijeni ima li zemlja u pitanju BDP po stanovniku koji je ispod ili 
iznad trenuta čnog praga. Zemlja se razvrstava u skladu s procjenom osim ako sudionice odlu če postupiti 
druk čije. 
3. Ako se prihvatljivost zemlje za odobravanje vezane pomo ći promijeni u skladu s člankom 36. to čkom (a), 
ponovno razvrstavanje stupa na snagu dva tjedna nakon što tajništvo svim sudionicama dostavi zaklju čke 
donesene na temelju gore navedenih podataka Svjetske banke. Prije datuma stupanja na snagu ponovnog 
razvrstavanja ne smije se objaviti nikakvo financiranje vezane pomo ći za novu prihvatljivu zemlju; nakon tog 
datuma ne smije se objaviti nikakvo financiranje vezane pomo ći za zemlju koja je napredovala, osim obavijesti 
o pojedina čnim transakcijama obuhva ćenim u okviru prethodno potvr đene kreditne linije prije isteka kreditne 
linije (što će biti najkasnije jednu godinu od datuma stupanja na snagu).  
4. Ako Svjetska banka revidira brojke, takvo se preispitivanje ne uzima u obzir u odnosu na Sporazum. Unato č 
tome, razvrstavanje zemlje može se promijeniti putem pojedina čnog posebnog dogovora, u skladu s odgo ­
varaju ćim postupcima u člancima od 58. do 63. pri čemu sudionice povoljno razmatraju promjenu potrebnu 
zbog pogrešaka i propusta vezanih uz brojke koji su naknadno uo čeni tijekom iste kalendarske godine kada ih 
je tajništvo prvotno iznijelo.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 209  
( 12 ) Na temelju godišnjeg revidiranja svojeg razvrstavanja zemalja koje provodi Svjetska banka, u svrhu podobnosti za odobravanje vezane 
pomo ći koristit će se prag BDP-a po stanovniku; taj je prag dostupan na internetskoj stranici OECD-a (www.oecd.org/ech/xcred).
 37. PRIHVATLJIVOST PROJEKTA  
(a) Vezana pomo ć ne daje se za javne ili privatne projekte koji bi trebali biti komercijalno održivi ako se financiraju 
po tržišnim uvjetima ili uvjetima Sporazuma.  
(b) Klju čni testovi takve prihvatljivosti za pomo ć su sljede ći: 
— je li projekt financijski neizvediv, odnosno može li projekt po odgovaraju ćim cijenama utvr đenima po 
tržišnim na čelima ne ostvariti nov čani tok dovoljan za pokri će operativnih troškova projekta i servisiranje 
korištenog kapitala, odnosno prvi klju čni test, ili  
— je li opravdano zaklju čiti, na temelju komunikacije s ostalim sudionicama, da je financiranje projekta po 
tržišnim uvjetima ili uvjetima Sporazuma malo vjerojatno, odnosno drugi klju čni test. U slu čaju projekata 
ve ćih od 50 milijuna posebnih prava vu čenja (SDR), kod razmatranja primjerenosti takve pomo ći posebna se 
važnost daje o čekivanoj dostupnosti financiranja po tržišnim uvjetima ili uvjetima Sporazuma.  
(c) Klju čni testovi u to čki (b) gore namijenjeni su vrednovanju projekta da bi se utvrdilo treba li ga financirati 
takvom vrstom pomo ći ili izvoznim kreditima po tržišnim uvjetima ili uvjetima Sporazuma. O čekuje se da će se 
postupkom savjetovanja iz članaka od 54. do 56. ste ći iskustvo na temelju kojeg će se, i za agencije za 
kreditiranje izvoza i za agencije za pomo ć, preciznije utvrditi  ex ante  smjernice o razlici izme đu te dvije kategorije 
projekata.  
38. MINIMALNA RAZINA POVLASTICA  
Sudionice ne dodjeljuju vezanu pomo ć koja ima razinu povlastica manju od 35 %, ili 50 % ako je zemlja korisnik 
najmanje razvijena zemlja (engl.  Least Developed Country  - LDC), osim u dolje navedenim slu čajevima, koji su izuzeti i 
od postupaka obavješ ćivanja navedenih u članku 50. to čki (a):  
(a) tehni čka pomo ć: vezana pomo ć pri kojoj se komponenta službene razvojne pomo ći sastoji isklju čivo od tehni čke 
suradnje koja iznosi manje od 3 % ukupne vrijednosti transakcije ili jedan milijun posebnih prava vu čenja (SDR), 
ovisno o tome što je niže; i  
(b) mali projekti: kapitalni projekti od manje od jednog milijuna posebnih prava vu čenja (SDR) koji se u potpunosti 
financiraju u obliku bespovratne razvojne pomo ći. 
39. IZUZE ĆA OD PRIHVATLJIVOSTI ZEMLJE ILI PROJEKTA ZA VEZANU POMO Ć 
(a) Odredbe članaka 36. i 37. ne primjenjuju se na vezanu pomo ć ako razina povlastica iznosi 80 % ili više, osim na 
vezanu pomo ć koja čini dio povezanog financijskog paketa opisanog u članku 35.  
(b) Odredbe članka 37. ne primjenjuju se na vezanu pomo ć čija je vrijednost manja od dva milijuna posebnih prava 
vu čenja (SDR), osim na vezanu pomo ć koja čini dio povezanog financijskog paketa opisanog u članku 35.  
(c) Vezana pomo ć za najmanje razvijene zemlje (LCD) prema definiciji Ujedinjenih naroda ne podliježe odredbama 
članaka 36. i 37.  
(d) Sudionice su spremne razmotriti mogu ćnost ubrzavanja postupaka vezane pomo ći u skladu sa specifi čnim 
okolnostima:  
— nuklearna ili velika industrijska nezgoda koja uzrokuje ozbiljno prekograni čno one čišćenje, u kojem slu čaju 
sve zahva ćene sudionice mogu pružiti vezanu pomo ć da bi se uklonili ili smanjili u činci one čišćenja, ili  
— postojanje znatnog rizika od takve nezgode, u kojem slu čaju sve potencijalno zahva ćene sudionice mogu 
pružiti vezanu pomo ć da bi sprije čile njezino pojavljivanje.  
(e) Neovisno o člancima 36. i 37., sudionica može iznimno dodijeliti potporu na jedan od sljede ćih na čina:HR 210 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
— postupkom pojedina čnog posebnog dogovora kako je definiran u Prilogu XI. i opisan u člancima od 58. do 
63., ili  
— putem opravdane pomo ći, u slu čaju potpore zna čajnog dijela sudionica, kako je opisano u člancima 51. i 52., 
ili 
— putem dopisa upu ćenog glavnom tajniku OECD-a, u skladu s postupcima u članku 53., za koji na čin 
sudionice o čekuju da će se koristiti u rijetkim i iznimnim slu čajevima.  
40. IZRA ČUN RAZINE POVLASTICA VEZANE POMO ĆI 
Razina povlastica vezane pomo ći izra čunava se pomo ću metode jednake metodi izra čuna elementa bespovratnih 
sredstava koju koristi DAC, osim sljede ćeg: 
(a) Diskontna stopa korištena za izra čun razine povlastica kredita u danoj valuti, odnosno diferencirana diskontna 
stopa (DDR) predmet je godišnje promjene 15. sije čnja i izra čunava se kako slijedi:  
— Prosjek CIRR-a + marža,  
Marža (M) ovisi o roku otplate (R) kako slijedi: 
R M  
manje od 15 godina  0,75  
od 15 godina do, no ne uklju čuju ći, 20 godina  1,00  
od 20 godina do, no ne uklju čuju ći, 30 godina  1,15  
od 30 godina i više  1,25  
— Za sve valute prosjek CIRR-a izra čunan je na temelju prosjeka mjese čnog CIRR-a valjanog tijekom šest mjeseci 
izme đu 15. kolovoza prethodne godine i 14. velja če teku će godine. Izra čunana stopa, uklju čuju ći maržu, 
zaokružuje se na najbližih deset baznih bodova. Ako za valutu postoji više od jednog CIRR-a, za ovaj se 
izra čun koristi CIRR s najdužim dospije ćem kako je navedeno u članku 20. to čki (a).  
(b) Referentni datum za izra čun razine povlastica je datum po četka roka otplate kredita kako je navedeno u 
Prilogu XI.  
(c) Za potrebe izra čuna ukupne razine povlastica povezanog financijskog paketa, smatra se da su razine povlastica 
sljede ćih kredita, sredstava i pla ćanja jednake nuli:  
— izvoznih kredita koji su u skladu sa Sporazumom,  
— ostalih sredstava po tržišnim stopama ili gotovo tržišnim stopama,  
— ostalih službenih sredstava čija je razina povlastica manja od minimuma dozvoljenog u skladu s člankom 38., 
osim u slu čaju prilago đavanja, i  
— predujma od strane kupca.  
Pla ćanja na datum po četka roka otplate kredita ili prije tog datuma koja se ne smatraju predujmom uklju čuju se u 
izra čun razine povlastica.  
(d) Diskontna stopa pri prilago đavanju: kod pomo ći za prilago đavanje, identi čno prilago đavanje do razine identi čnosti 
zna či prilago đavanje identi čnoj razini povlastica koja je ponovno izra čunana s diskontnom stopom na snazi u 
vrijeme prilago đavanja.  
(e) Lokalni troškovi i nabava iz tre će zemlje uklju čuju se u izra čun razine povlastica samo ako ih financira zemlja 
donatorica.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 211
 
(f) Ukupna razina povlastica paketa odre đuje se množenjem nominalne vrijednosti svake komponente paketa s 
odgovaraju ćom razinom povlastica svake komponente, zbrajanjem rezultata i dijeljenjem tog ukupnog broja s 
ukupnom nominalnom vrijednosti komponenata.  
(g) Diskontna stopa za odobreni kredit u okviru pomo ći je stopa na snazi u vrijeme izdavanja obavijesti. Me đutim, u 
slu čajevima trenuta čnog izdavanja obavijesti, diskonta je stopa ona na snazi u trenutku odre đivanja uvjeta kredita 
u okviru pomo ći. Promjena diskontne stope za vrijeme trajanja kredita ne mijenja njegovu razinu povlastica.  
(h) Ako se promjena valute izvrši prije sklapanja ugovora, obavijest se revidira. Diskontna stopa korištena za izra čun 
razine povlastica bit će ona primjenjiva na datum revizije. Revizija nije potrebna ako su u izvornoj obavijesti 
navedeni alternativna valuta i svi podaci potrebni za izra čun razine povlastica.  
(i) Neovisno o to čki (g), diskontna stopa korištena za izra čun razine povlastica pojedina čnih transakcija pokrenutih u 
okviru kreditne linije pomo ći jest stopa prvotno proglašena za kreditnu liniju.  
41. RAZDOBLJE VALJANOSTI VEZANE POMO ĆI 
(a) Sudionice ne smiju odre đivati uvjete vezane pomo ći, bilo da se to odnosi na financiranje pojedina čnih transakcija 
ili na protokol o pomo ći, kreditnu liniju pomo ći ili sli čan sporazum, više od dvije godine. U slu čaju protokola o 
pomo ći, kreditne linije pomo ći ili sli čnog sporazuma, rok valjanosti po činje na datum njihovog potpisivanja, o 
čemu valja obavijestiti u skladu s člankom 50.; o produženju kreditne linije šalje se obavijest kao da se radi o 
novoj transakciji uz napomenu da se radi o produženju i da se obnavlja pod uvjetima dozvoljenima u vrijeme 
slanja obavijesti o produženju. U slu čaju pojedina čnih transakcija, uklju čuju ći one o kojima je poslana obavijest u 
okviru protokola o pomo ći, kreditne linije pomo ći ili sli čnog sporazuma, rok valjanosti po činje na datum 
obavješ ćivanja o obvezi u skladu s člankom 49. ili 50., prema potrebi.  
(b) Kada zemlja prvi put postane neprihvatljiva za primanje 17-godišnjih kredita Svjetske banke, rok valjanosti 
postoje ćeg i novih protokola o vezanoj pomo ći i kreditnih linija o kojima je poslana obavijest ograni čava se 
na jednu godinu od datuma mogu ćeg ponovnog razvrstavanja u skladu s postupcima u članku 36. to čki (b).  
(c) Produženje takvih protokola i kreditnih linija mogu će je jedino pod uvjetima koji su u skladu s odredbama 
članaka 36. i 37. Sporazuma nakon:  
— ponovnog razvrstavanja zemalja, i  
— promjene odredaba Sporazuma.  
U tim se okolnostima mogu zadržati postoje ći uvjeti bez obzira na promjenu diskontne stope navedene u 
članku 40.  
42. PRILAGO ĐAVANJE  
Uzimaju ći u obzir me đunarodne obveze sudionice i u skladu s namjenom Sporazuma, sudionica se može, u skladu s 
postupcima odre đenima člankom 45., prilagoditi financijskim uvjetima sudionice ili nesudionice.  
POGLAVLJE IV.  
POSTUPCI  
ODJELJAK 1.  
Uobi čajeni postupci za izvozne kredite i pomo ć povezanu s trgovinom  
43. OBAVIJESTI  
Obavijesti utvr đene postupcima u Sporazumu sastavljaju se u skladu s podacima navedenim u Prilogu V. i uklju čuju te 
podatke, a kopije se šalju tajništvu.HR 212 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
44. PODACI O SLUŽBENOJ POTPORI  
(a) Čim se sudionica obveže na službenu potporu o kojoj je poslala obavijest u skladu s postupcima u člancima od 
47. do 50., o tome obavješ ćuje sve ostale sudionice dodaju ći referentni broj obavijesti na odgovaraju ći obrazac 1C 
sustava za izvješ ćivanje vjerovnika (CRS).  
(b) Pri razmjeni podataka u skladu s člancima od 55. do 57. sudionica obavješ ćuje ostale sudionice o uvjetima kredita 
u skladu s kojima namjerava dodijeliti potporu za odre đenu transakciju i može zahtijevati sli čne podatke od 
ostalih sudionica.  
45. POSTUPCI PRILAGO ĐAVANJA  
(a) Prije prilago đavanja financijskih uvjeta koje navodno nudi sudionica ili nesudionica u skladu s člancima 18. i 42., 
sudionica ulaže sve razumne napore, uklju čuju ći, prema potrebi, korištenje osobnog savjetovanja opisanog u 
članku 57., da bi provjerila da su to uvjeti uz službenu potporu, te postupa u skladu sa sljede ćim: 
1. Sudionica obavješ ćuje sve ostale sudionice o uvjetima za koje namjerava dodijeliti potporu, u skladu s 
postupcima obavješ ćivanja koji su isti kao postupci koji se zahtijevaju za prilago đene uvjete. U slu čaju 
prilago đavanja nesudionice, sudionica koja namjerava izvršiti prilago đavanje pridržava se jednakih postupaka 
obavješ ćivanja koji bi bili potrebni da je prilago đavanje uvjeta ponudila sudionica.  
2. Bez obzira na to čku 1. gore, ako primjenjivi postupak obavješ ćivanja zahtijeva da se sudionica koja namjerava 
izvršiti prilago đavanje suzdrži od svoje obveze nakon datuma zaklju čivanja natje čaja, tada sudionica koja 
namjerava izvršiti prilago đavanje šalje obavijest o svojoj namjeri što je prije mogu će. 
3. Ako sudionica koja pokre će postupak ublaži ili povu če svoju namjeru podupiranja uvjeta o kojima je poslala 
obavijest, o tome odmah obavješ ćuje sve ostale sudionice.  
(b) Sudionica koja namjerava ponuditi financijske uvjete jednake onima o kojima je poslana obavijest u skladu s 
člancima 47. i 48. može to u činiti nakon isteka razdoblja čekanja navedenog u obavijesti. Navedena sudionica 
šalje obavijest o svojoj namjeri što je prije mogu će. 
46. POSEBNO SAVJETOVANJE  
(a) Sudionica koja opravdano može vjerovati da su financijski uvjeti koje nudi druga sudionica (‚sudionica koja 
pokre će postupak’) velikodušniji od onih navedenih u Sporazumu šalje obavijest tajništvu; tajništvo odmah 
objavljuje takve podatke.  
(b) Sudionica koja pokre će postupak, nakon što tajništvo iznese podatke, obrazlaže financijske uvjete svoje ponude u 
roku od dva radna dana.  
(c) Nakon obrazloženja sudionice koja pokre će postupak, bilo koja sudionica može zahtijevati da tajništvo organizira 
poseban sastanak radi savjetovanja sudionica u roku od pet radnih dana da bi se raspravilo o tom pitanju.  
(d) Financijski uvjeti koji uživaju pogodnosti službene potpore ne stupaju na snagu prije ishoda posebnog sastanka 
sudionica radi savjetovanja.  
ODJELJAK 2.  
Postupci za izvozne kredite  
47. PRETHODNA OBAVIJEST UZ RASPRAVU  
(a) Sudionica obavješ ćuje sve ostale sudionice najmanje deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo kakve obveze 
u skladu s Prilogom V. Sporazumu, ako:HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 213
 
— su primjenjivo razvrstavanje zemalja prema riziku i kategorija rizika kupca koji su upotrijebljeni za izra čun 
minimalne premijske stope oni garanta koji je tre ća strana koja se nalazi izvan zemlje dužnika (tj. odre đeno je 
prema prvoj alineji članka 24. to čke (e)), ili  
— je primjenjiva minimalna premijska stopa smanjena primjenom metode smanjivanja rizika zemlje iz članka 30.  
(b) Ako u tom razdoblju bilo koja druga sudionica zatraži raspravu, sudionica koja pokre će postupak čeka dodatnih 
deset kalendarskih dana.  
(c) Sudionica obavješ ćuje sve ostale sudionice o svojoj kona čnoj odluci nakon rasprave kako bi se olakšalo prei ­
spitivanje iskustva u skladu s člankom 69. Sudionice vode evidenciju o svojim iskustvima u vezi s premijskim 
stopama o kojima je poslana obavijest u skladu s gore navedenom to čkom (a).  
48. PRETHODNA OBAVIJEST  
(a) Sudionica u skladu s Prilogom V. Sporazumu obavješ ćuje sve ostale sudionice najmanje deset kalendarskih dana 
prije preuzimanja bilo kakve obveze ako planira:  
1. za zemlju iz kategorije I., poduprijeti rok otplate dulji od pet godina;  
2. osigurati potporu u skladu s člankom 10. to čkom (d) podto čkom 3.;  
3. osigurati potporu u skladu s člankom 13. to čkom (a);  
4. osigurati potporu u skladu s člankom 14. to čkom (d);  
5. osigurati potporu za transakciju kreditne vrijednosti ve će od 10 milijuna posebnih prava vu čenja (SDR) s 
dužnikom/garantom u zemlji kategorije 0 (  13 ); 
6. primijeniti premijsku stopu u skladu s drugom alinejom članka 24. to čke (e), pri čemu su primjenjivo 
razvrstavanje zemalja prema riziku i kategorija rizika kupca upotrijebljeni za izra čun minimalne premijske 
stope odre đeni uklju čivanjem razvrstane multilateralne ili regionalne institucije u ulozi dužnika ili garanta;  
7. primijeniti premijsku stopu u skladu s člankom 27. to čkom (e), pri čemu je odabrana kategorija rizika kupca 
upotrijebljena za izra čun minimalne premijske stope za transakciju:  
— s nedržavnim dužnikom/garantom, niža od CC1 (odnosno CC0 ili SOV+),  
— s nedržavnim dužnikom/garantom koji ima kredit ve ći od 5 milijuna posebnih prava vu čenja (SDR), bolja 
od rejtinga koji je dodijelila akreditirana agencija za ocjenu kreditnog rejtinga;  
8. primijeniti premijsku stopu u skladu s člankom 31. to čkom (a), pri čemu poja čanja obveznopravnog odnosa u 
vezi s rizikom kupca imaju za posljedicu primjenu faktora poja čanja (CEF) ve ćeg od 0.  
(b) Ako sudionica koja pokre će postupak ublaži ili povu če svoju namjeru da takvoj transakciji dodijeli potporu, o 
tome odmah obavješ ćuje sve ostale sudionice.HR 214 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125  
( 13 ) Zahtjev za dostavu prethodne obavijesti odre đen u tre ćoj alineji članka 24. to čke (c) prestaje važiti 31. prosinca 2012.
 ODJELJAK 3.  
Postupci za pomo ć povezanu s trgovinom  
49. PRETHODNA OBAVIJEST  
(a) Sudionica šalje prethodnu obavijest ako namjerava osigurati službenu potporu za:  
— nevezanu pomo ć povezanu s trgovinom u vrijednosti od dva milijuna posebnih prava vu čenja (SDR) ili više i 
razinom povlastica od manje od 80 %,  
— nevezanu pomo ć povezanu s trgovinom u vrijednosti od manje od dva milijuna posebnih prava vu čenja (SDR) 
i elementom bespovratnih sredstava (prema definiciji DAC-a) od manje od 50 %,  
— vezanu pomo ć povezanu s trgovinom u vrijednosti od dva milijuna posebnih prava vu čenja (SDR) ili više i 
razinom povlastica od manje od 80 %, ili  
— vezanu pomo ć povezanu s trgovinom u vrijednosti od manje od dva milijuna posebnih prava vu čenja (SDR) i 
razinom povlastica od manje od 50 %, osim u slu čajevima navedenima u članku 38. to čkama (a) i (b),  
— vezanu pomo ć u skladu s člankom 39. to čkom (d).  
(b) Prethodna obavijest šalje se najkasnije 30 radnih dana prije dana zaklju čivanja prikupljanja ponuda ili dana 
preuzimanja obveze, ovisno o tome što je ranije.  
(c) Ako sudionica koja pokre će postupak ublaži ili povu če svoju namjeru podupiranja uvjeta o kojima je poslala 
obavijest, o tome odmah obavješ ćuje sve ostale sudionice.  
(d) Odredba ovog članka primjenjuje se na vezanu pomo ć koja čini dio povezanog financijskog paketa, kako je 
navedeno u članku 35.  
50. TRENUTA ČNA OBAVIJEST  
(a) Sudionica obavješ ćuje sve ostale sudionice odmah, odnosno u roku od dva radna dana od preuzimanja obveze, 
ako službenu potporu za vezanu pomo ć dodjeljuje u sljede ćim vrijednostima:  
— dva milijuna posebnih prava vu čenja (SDR) ili više i razine povlastica od 80 % ili više, ili  
— manje od dva milijuna posebnih prava vu čenja (SDR) i razine povlastica od 50 % ili više, osim u slu čajevima 
navedenima u članku 38. to čkama (a) i (b).  
(b) Sudionica tako đer odmah obavješ ćuje sve ostale sudionice o potpisivanju protokola o pomo ći, sporazuma o 
kreditnoj liniji ili sli čnog sporazuma.  
(c) Prethodna obavijest nije potrebna ako sudionica namjerava prilagoditi financijske uvjete za koje je potrebna 
trenuta čna obavijest.  
ODJELJAK 4.  
Postupci savjetovanja za vezanu pomo ć 
51. SVRHA SAVJETOVANJA  
(a) Sudionica koja traži pojašnjenja o mogu ćim trgovinskim motivima za vezanu pomo ć može zahtijevati potpunu 
ocjenu kvalitete pomo ći (navedenu u Prilogu IX.).  
(b) Osim toga sudionica može zatražiti i savjetovanje s ostalim sudionicama, u skladu s člankom 52. To uklju čuje 
osobno savjetovanje kako je navedeno u članku 57. da bi se raspravilo o sljede ćem: 
— najprije, ispunjava li ponuda za pomo ć zahtjeve članaka 36. i 37., iHR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 215
 
— ako je potrebno, je li ponuda za pomo ć opravdana čak i ako zahtjevi članaka 36. i 37. nisu ispunjeni.  
52. OPSEG I VREMENSKI RASPORED SAVJETOVANJA  
(a) Za vrijeme savjetovanja, sudionica može, izme đu ostalog, zahtijevati sljede će podatke:  
— ocjenu detaljne studije izvedivosti/procjene projekta,  
— postoji li konkurentna ponuda s nepovlaštenim financiranjem ili financiranjem u obliku pomo ći, 
— o čekivanje da će se projektom ostvariti ili uštedjeti devize,  
— postoji li suradnja s multilateralnim organizacijama poput Svjetske banke,  
— prisutnost me đunarodnih javnih natje čaja (ICB), posebno ako dobavlja č zemlje donatorice ima najniže proci ­
jenjenu ponudu,  
— utjecaj na okoliš,  
— sudjelovanje privatnog sektora, i  
— vremenski raspored obavijesti (npr. šest mjeseci prije zaklju čivanja prikupljanja ponuda ili datuma preuzimanja 
obveze) povlaštenih kredita ili kredita u obliku pomo ći. 
(b) Savjetovanje se završava, a tajništvo obavješ ćuje sve sudionice o nalazima vezanima uz oba pitanja iz članka 51. 
najmanje deset radnih dana prije zaklju čivanja prikupljanja ponuda ili dana preuzimanja obveze, ovisno o tome 
što je ranije. Ako do đe do neslaganja stranaka koje su se savjetovale, tajništvo poziva ostale sudionice da izraze 
svoja stajališta u roku od pet radnih dana. O navedenim stajalištima obavješ ćuje sudionicu koja šalje obavijest koja 
bi trebala razmotriti nastavak postupka ako se čini da nema zna čajne potpore da se ponudi pomo ć. 
53. ISHOD SAVJETOVANJA  
(a) Donatorica koja želi nastaviti s projektom bez obzira na nedostatak zna čajne potpore šalje prethodnu obavijest o 
svojim namjerama ostalim sudionicama, najkasnije 60 kalendarskih dana nakon završetka savjetovanja, odnosno 
prihva ćanja zaklju čka predsjednika. Donatorica tako đer šalje dopis glavnom tajniku OECD-a navode ći rezultate 
savjetovanja i objašnjavaju ći prednosti nacionalnih interesa nepovezanih s trgovinom koji su doveli do tog 
postupka. Sudionice o čekuju da će se tako nešto dogoditi u rijetkim, iznimnim slu čajevima.  
(b) Donatorica odmah obavješ ćuje sudionice da je poslala dopis glavnom tajniku OECD-a, čiju kopiju valja priložiti 
obavijesti. Ni donatorica ni bilo koja druga sudionica ne smiju preuzeti obvezu za vezanu pomo ć dok ne protekne 
deset radnih dana od slanja ove obavijesti sudionicama. Prethodno navedeno razdoblje od deset radnih dana 
produžuje se na 15 dana u slu čaju projekata vezano uz koje su tijekom procesa savjetovanja utvr đene konku ­
rentne komercijalne ponude.  
(c) Tajništvo prati napredak i rezultate savjetovanja.  
ODJELJAK 5.  
Razmjena podataka za izvozne kredite i pomo ć povezanu s trgovinom  
54. KONTAKTNE TO ČKE 
Sve obavijesti izme đu odre đenih kontaktnih to čaka u svakoj zemlji šalju se putem trenuta čne komunikacije, odnosno 
sustava OLIS, te ih treba tretirati kao povjerljive.  
55. OPSEG UPITA  
(a) Sudionica može drugu sudionicu pitati o njezinom stavu prema tre ćoj zemlji, instituciji u tre ćoj zemlji ili 
posebnom na činu poslovanja.HR 216 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
(b) Sudionica koja je primila zahtjev za službenu potporu može poslati upit drugoj sudionici, daju ći najpovoljnije 
kreditne uvjete te uvjete koje bi sudionica koja šalje upit bila spremna poduprijeti.  
(c) Ako se upit šalje više nego jednoj sudionici, mora sadržavati popis adresata.  
(d) Kopija svih upita mora se poslati tajništvu.  
56. OPSEG ODGOVORA  
(a) Sudionica kojoj je upu ćen upit mora odgovoriti u roku od sedam kalendarskih dana i iznijeti što je više mogu će 
podataka. Odgovor mora što je bolje mogu će opisati odluku koju sudionica namjerava donijeti. Ako je potrebno, 
u najkra ćem mogu ćem roku mora uslijediti potpuni odgovor. Kopije se šalju na ostale adresate upita i tajništvu.  
(b) Ako odgovor na upit naknadno postane nevaljan zbog bilo kojeg razloga, primjerice:  
— zahtjev je poslan, izmijenjen ili povu čen, ili  
— razmatraju se ostali uvjeti,  
odgovor treba odmah poslati, a kopiju valja poslati na sve ostale adresate upita i tajništvu.  
57. OSOBNO SAVJETOVANJE  
(a) Sudionica se u roku od deset radnih dana odaziva na poziv na osobno savjetovanje.  
(b) Zahtjev za osobno savjetovanje na raspolaganju je sudionicama i nesudionicama. Savjetovanje se održava u 
najkra ćem mogu ćem roku nakon isteka razdoblja od deset radnih dana.  
(c) Predsjednik sudionica zajedno s tajništvom koordinira sve potrebno nastavno djelovanje, npr. pojedina čni posebni 
dogovor. Tajništvo odmah stavlja na raspolaganje ishod savjetovanja.  
58. POSTUPCI I OBLIK POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA  
(a) Prijedlozi za pojedina čni posebni dogovor upu ćuju se samo tajništvu. Tajništvo mora poslati prijedlog pojedi ­
na čnog posebnog dogovora svim sudionicama i, u slu čaju kada se radi o vezanoj pomo ći, svim kontaktnim 
to čkama DAC-a. Identitet stranke koja pokre će postupak ne otkriva se u registru pojedina čnih posebnih dogovora 
na oglasnoj plo či OLIS-a. Me đutim, tajništvo može na zahtjev usmenim putem otkriti identitet stranke koja 
pokre će postupak sudionici ili članici DAC-a. Tajništvo vodi evidenciju o takvim zahtjevima.  
(b) Prijedlog pojedina čnog posebnog dogovora mora sadržavati datum te mora biti u sljede ćem obliku:  
— referentni broj, iza kojeg slijedi tekst ‚pojedina čni posebni dogovor’,  
— naziv zemlje uvoznice i kupca,  
— naziv ili opis projekta što je preciznije mogu će da bi se jasno odredio projekt,  
— uvjeti koje predvi đa zemlja koja pokre će postupak,  
— prijedlog pojedina čnog posebnog dogovora,  
— nacionalnost i imena poznatih podnositelja ponuda na natje čaju, 
— datum zaklju čenja komercijalnog i financijskog natje čaja i broj natje čaja, ako je poznat,  
— ostali bitni podaci, uklju čuju ći razloge za predlaganje pojedina čnog posebnog dogovora, dostupnost studija 
projekta i/ili posebne okolnosti.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 217
 
(c) Prijedlog pojedina čnog posebnog dogovora iznesen u skladu s člankom 36. to čkom (b) podto čkom 4. upu ćuje se 
tajništvu, a kopija se šalje ostalim sudionicama. Sudionica koja iznosi prijedlog pojedina čnog posebnog dogovora 
daje potpuno objašnjenje razloga zašto smatra da bi se razvrstavanje zemlje trebalo razlikovati od postupka 
navedenog u članku 36. to čki (b).  
(d) Tajništvo čini dogovorene pojedina čne posebne dogovore javno dostupnima.  
59. ODGOVORI NA PRIJEDLOGE POJEDINA ČNOG POSEBNOG DOGOVORA  
(a) Odgovori se šalju u roku od 20 kalendarskih dana iako se sudionice poti ču da na prijedlog pojedina čnog 
posebnog dogovora odgovore u najkra ćem mogu ćem roku.  
(b) Odgovor može biti zahtjev za dodatne podatke, prihva ćanje i odbijanje, prijedlog za izmjenu pojedina čnog 
posebnog dogovora ili alternativni prijedlog pojedina čnog posebnog dogovora.  
(c) Za sudionicu koja izjavi da nema stajalište jer joj se u slu čaju pomo ći za projekt nisu obratili ni jedan izvoznik ni 
tijela zemlje primateljice smatra se da je prijedlog pojedina čnog posebnog dogovora prihvatila.  
60. PRIHVA ĆANJE POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA  
(a) Nakon razdoblja od 20 kalendarskih dana, tajništvo obavješ ćuje sve sudionice o statusu prijedloga pojedina čnog 
posebnog dogovora. Ako pojedina čni posebni dogovor ne prihvate sve sudionice, ali ga ni jedna sudionica ne 
odbije, prijedlog ostaje otvorenim dodatnih osam kalendarskih dana.  
(b) Po isteku navedenog dodatnog razdoblja, za sudionicu koja prijedlog pojedina čnog posebnog dogovora nije 
izri čito odbila smatra se da je pojedina čni posebni dogovor prihvatila. Me đutim, sudionica, uklju čuju ći sudionicu 
koja pokre će postupak, može svoje prihva ćanje pojedina čnog posebnog dogovora uvjetovati izri čitim prihva ća­
njem od strane jedne ili više sudionica.  
(c) Ako sudionica ne prihvati jedan ili više elemenata pojedina čnog posebnog dogovora, implicitno prihva ća sve 
ostale elemente pojedina čnog posebnog dogovora. Podrazumijeva se da takvo djelomi čno prihva ćanje može 
navesti ostale sudionice da promijene svoje stajalište prema predloženom pojedina čnom posebnom dogovoru. 
Sve sudionice mogu slobodno ponuditi ili prilagoditi uvjete koji nisu obuhva ćeni pojedina čnim posebnim dogo ­
vorom.  
(d) Pojedina čni posebni dogovor koji nije prihva ćen može se ponovno razmotriti pomo ću postupaka u člancima 58. i 
59. U tim okolnostima sudionice ne obvezuje njihova prvotna odluka.  
61. NESLAGANJE OKO POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA  
Ako se sudionica koja pokre će postupak i sudionica koja je predložila izmjenu ili alternativu ne mogu dogovoriti oko 
pojedina čnog posebnog dogovora u roku od dodatnih osam kalendarskih dana, to se razdoblje može produžiti uz 
njihov uzajamni pristanak. Tajništvo o takvom produžetku obavješ ćuje sve sudionice.  
62. DATUM STUPANJA NA SNAGU POJEDINA ČNOG POSEBNOG DOGOVORA  
Tajništvo obavješ ćuje sve sudionice o stupanju pojedina čnog posebnog dogovora na snagu ili o njegovom odbijanju; 
pojedina čni posebni dogovor stupit će na snagu tri kalendarska dana nakon te objave. Tajništvo putem sustava OLIS 
čini dostupnima sve stalno ažurirane evidencije o svim pojedina čnim posebnim dogovorima o kojima su se sporazu ­
mjele ili o kojima nije donesena odluka.  
63. VALJANOST POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA  
(a) Nakon što se sklopi, pojedina čni posebni dogovor valjan je u razdoblju od dvije godine od datuma stupanja na 
snagu, osim ako tajništvo primi obavijest da više ne predstavlja predmet interesa i ako to prihvate sve sudionice. 
Pojedina čni posebni dogovor ostaje valjan dodatne dvije godine ako sudionica zatraži produženje u roku od 14 
kalendarskih dana od prvotnog datuma isteka. O naknadnim produženjima dogovor se može posti ći putem 
jednakog postupka. Pojedina čni posebni dogovor postignut u skladu s člankom 36. to čkom (b) podto čkom 4. 
ostaje valjan dok podaci Svjetske banke za sljede ću godinu ne postanu dostupni.HR 218 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
(b) Tajništvo prati status pojedina čnih posebnih dogovora i o tome obavješ ćuje sudionice održavaju ći popis ‚Status 
valjanih pojedina čnih posebnih dogovora’ na OLIS-u. U skladu s tim, tajništvo, izme đu ostalog:  
— dodaje nove pojedina čne posebne dogovore nakon što ih prihvate sudionice,  
— ažurira datum isteka nakon što sudionica zatraži produženje,  
— briše pojedina čne posebne dogovore koji su istekli,  
— svaka tri mjeseca izdaje popis pojedina čnih posebnih dogovora koji istje ču u sljede ćem tromjese čju. 
ODJELJAK 6.  
Operativne odredbe za prijenos podataka o minimalnim kamatnim stopama (CIRR)  
64. PRIJENOS PODATAKA O MINIMALNIM KAMATNIM STOPAMA  
(a) CIRR za valute odre đene u skladu s odredbama članka 20. šalju se tajništvu putem trenuta čne komunikacije 
najmanje jednom mjese čno radi dostavljanja svim sudionicama.  
(b) Takva obavijest mora biti dostavljena tajništvu najkasnije pet dana nakon kraja svakog mjeseca na koji se taj 
podatak odnosi. Tajništvo zatim odmah obavješ ćuje sve sudionice o primjenjivim stopama i čini ih javno 
dostupnima.  
65. DATUM STUPANJA NA SNAGU PRIMJENE KAMATNIH STOPA  
Eventualne promjene CIRR-a stupaju na snagu petnaestog dana nakon kraja svakog mjeseca.  
66. TRENUTA ČNE PROMJENE KAMATNIH STOPA  
Kada tržišna kretanja zahtijevaju obavijesti o izmjeni CIRR-a tijekom mjeseca, izmijenjena stopa primjenjuje se deset 
dana nakon što tajništvo primi obavijest o toj izmjeni.  
ODJELJAK 7.  
Preispitivanja  
67. REDOVITO PREISPITIVANJE SPORAZUMA  
(a) Sudionice redovito preispituju funkcioniranje Sporazuma. Sudionice, u okviru preispitivanja, izme đu ostalog, 
preispituju postupke o slanju obavijesti, provedbu i djelovanje sustava diferencirane diskontne stope (DDR), 
pravila i postupke o vezanoj pomo ći, pitanja prilago đavanja, prethodne obveze i mogu ćnosti ve ćeg sudjelovanja 
u Sporazumu.  
(b) Ovo se preispitivanje temelji na podacima o iskustvu sudionica i njihovim prijedlozima za poboljšanje djelovanja i 
učinkovitosti Sporazuma. Sudionice u obzir uzimaju ciljeve Sporazuma i prevladavaju ću gospodarsku i monetarnu 
situaciju. Podaci i prijedlozi koje sudionice žele iznijeti u okviru ovog revidiranja moraju biti dostavljeni tajništvu 
najkasnije 45 kalendarskih dana prije datuma revidiranja.  
68. PREISPITIVANJE MINIMALNIH KAMATNIH STOPA  
(a) Sudionice redovito revidiraju sustav za odre đivanje CIRR-a da bi se osiguralo da stope o kojima je poslana 
obavijesti odražavaju trenuta čne tržišne uvjete i ispunjavaju ciljeve na kojima se taj sustav temelji. Takvo prei ­
spitivanje tako đer obuhva ća maržu koju valja dodati kod primjenjivanja tih stopa.  
(b) Sudionica može predsjedniku sudionica podnijeti utemeljeni zahtjev za dodatno preispitivanje u slu čaju da 
navedena sudionica smatra da CIRR za jednu ili više valuta više na odražava trenuta čne tržišne uvjete.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 219
 
69. PREISPITIVANJE MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA I POVEZANIH PITANJA  
Sudionice redovito prate i preispituju sve aspekte pravila i postupaka vezanih uz premije. To uklju čuje: 
(a) metodologije za razvrstavanje zemalja prema riziku i za ocjenu državnog rizika, kako bi se njihova valjanost 
revidirala na temelju iskustva;  
(b) razinu minimalnih premijskih stopa koja osigurava da su te stope trajno instrument za to čno mjerenje kreditnog 
rizika, uzimaju ći u obzir stvarno iskustvo institucija koje dodjeljuju službene izvozne kredite kao i privatne tržišne 
informacije o cijenama kreditnog rizika;  
(c) razlikovanja izme đu minimalnih premijskih stopa koja u obzir uzimaju razli čitu kvalitetu izvozno-kreditnih 
proizvoda i postotak osiguranog pokri ća; i 
(d) iskustvo povezano s primjenom smanjenja rizika zemlje i poja čanja obveznopravnog odnosa u vezi s rizikom 
kupca i trajnu valjanost i primjerenost njihovog specifi čnog utjecaja na minimalne premijske stope.HR 220 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
PRILOG I.  
SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA BRODOVE  
POGLAVLJE I.  
Podru čje primjene sektorskog dogovora  
1. SUDJELOVANJE  
Sudionice sektorskog dogovora su: Australija, Europska unija, Japan, Koreja, Novi Zeland i Norveška.  
2. PODRU ČJE PRIMJENE  
Ovaj sektorski dogovor, koji predstavlja dopunu Sporazumu, sadrži posebne smjernice za službeno podupirane 
izvozne kredite za izvozne ugovore vezane uz sljede će: 
(a) Bilo koje morsko plovilo od 100 brt ili više, korišteno za prijevoz robe ili osoba, ili za pružanje specijalizirane 
usluge (primjerice, ribarska plovila, ribarski brodovi-tvornice, ledolomci i jaružala, koji zbog svojeg pogona i 
usmjeravanja (upravljanja) trajno predstavljaju sva svojstva samostalne navigacije na otvorenom moru), remorkeri 
od 365 kW i više, ili nedovršene brodove koji su pokretni i plutaju ći. Sektorski dogovor ne obuhva ća vojna 
plovila. Plutaju ći dokovi i pokretne jedinice na moru nisu obuhva ćeni sektorskim dogovorom, no pojave li se 
problemi vezano uz izvozne kredite za takve strukture, sudionice sektorskog dogovora (‚sudionice’), nakon 
razmatranja utemeljenih zahtjeva bilo koje sudionice mogu odlu čiti da će isti biti obuhva ćeni. 
(b) Bilo kakvu prenamjenu broda. Prenamjena broda zna či bilo kakva prenamjena pomorskih plovila od više od 
1 000 brt pod uvjetom da operacije prenamjene obuhva ćaju zna čajne izmjene plana tereta, trupa ili pogonskog 
sustava.  
(c) 1. Iako plovila na zra čni jastuk (‚hovercraft’) nisu uklju čena u sektorski dogovor, sudionice imaju dopuštenje 
odobriti izvozne kredite za plovila na zra čni jastuk po uvjetima jednakima onima koji prevladavaju u sektor ­
skom dogovoru. Obvezuju se da će tu mogu ćnost primjenjivati umjereno i da ne će odobravati takve kreditne 
uvjete plovilima na zra čni jastuk u slu čajevima kada se utvrdi da ne postoji konkurencija u skladu s uvjetima 
sektorskog dogovora.  
2. U sektorskom dogovoru izraz ‚plovilo na zra čni jastuk’ (‚hovercraft’) definiran je kako slijedi: amfibijsko vozilo 
od najmanje 100 tona konstruirano tako da ga u cijelosti podupire zrak koji se ispušta iz vozila i stvara 
prostor unutar fleksibilne košuljice oko periferije vozila i tla ili vodene površine ispod vozila, te ga pokre ću i 
kontroliraju propeleri ili zrak iz ventilatora koji prolazi kroz cijevi ili sli čni ure đaji. 
3. Podrazumijeva se da odobravanje izvoznih kredita pod uvjetima jednakima onima koji prevladavaju u sektor ­
skom dogovoru treba ograni čiti na ona plovila na zra čni jastuk koja se koriste na morskim i nekopnenim 
linijama, osim ako moraju do ći do objekata na terminalima koji su od vode udaljeni najviše jedan kilometar.  
POGLAVLJE II.  
Odredbe za izvozne kredite i vezanu pomo ć 
3. MAKSIMALNI ROK OTPLATE  
Maksimalni rok otplate, bez obzira na kategoriju zemlje, je 12 godina od isporuke.  
4. GOTOVINSKO PLA ĆANJE  
Sudionice zahtijevaju minimalno gotovinsko pla ćanje od 20 % ugovorne cijene po isporuci.  
5. OTPLATA GLAVNICE  
(a) Glavnica izvoznog kredita otpla ćuje se u jednakim obrocima u redovnim intervalima od uglavnom šest mjeseci do 
najviše 12 mjeseci.  
(b) Kamate se pla ćaju najmanje svakih šest mjeseci, a prva se kamata upla ćuje najkasnije šest mjeseci nakon datuma 
po četka roka otplate kredita.  
(c) Za izvozne kredite u svrhu potpore transakcija  leasinga  mogu se primijeniti jednake otplate glavnice i kamata 
zajedno umjesto jednake otplate glavnice kako je navedeno u to čki (a).HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 221
 
(d) Kamate dospjele nakon datuma po četka roka otplate kredita ne kapitaliziraju se.  
(e) Sudionica ovog sektorskog dogovora koja namjerava poduprijeti pla ćanje kamata po uvjetima druk čijima od 
uvjeta navedenih u to čki (b) šalje prethodnu obavijest najmanje deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo 
kakve obveze, u skladu s Prilogom V. ovom Sporazumu.  
6. MINIMALNA PREMIJA  
Odredbe Sporazuma koje se odnose na referentne vrijednosti minimalne premije ne primjenjuju se dok sudionice 
ovog sektorskog dogovora dodatno ne preispitaju te odredbe.  
7. PROJEKTNO FINANCIRANJE  
Odredbe članka 7. i Priloga X. ovom Sporazumu ne primjenjuju se dok sudionice ovog sektorskog dogovora dodatno 
ne preispitaju te odredbe.  
8. POMO Ć 
Bilo koja sudionica koja želi osigurati pomo ć mora potvrditi, osim odredaba Sporazuma, i da se tijekom razdoblja 
otplate brod ne vodi u okviru otvorenog registra i da je dobivena odgovaraju ća potvrda da krajnji vlasnik ima 
prebivalište u zemlji primateljici, da nije ovisno društvo inozemnog ulaga ča koje ne djeluje, i da se obvezao da 
ne će prodati brod bez odobrenja svoje vlade.  
POGLAVLJE III.  
Postupci  
9. OBAVIJEST  
Za potrebe transparentnosti, svaka sudionica mora osigurati osim odredaba Sporazuma i sustava za izvješ ćivanje 
vjerovnika IBRD-a/Bernske unije/OECD-a i godišnje podatke o svojem sustavu za dodjelu službene potpore i o 
na činima provedbe ovog sektorskog dogovora, uklju čuju ći mehanizme koji su na snazi.  
10. PREISPITIVANJE  
(a) Sektorski se dogovor revidira godišnje ili na zahtjev bilo koje sudionice u okviru radne skupine OECD-a o 
brodogradnji, a za sudionice Sporazuma sastavlja se izvješ će. 
(b) Za bolju uskla đenost i dosljednost Sporazuma i ovog sektorskog dogovora te uzimaju ći u obzir prirodu brodo ­
gra đevne industrije, sudionice ovog sektorskog dogovora i Sporazuma savjetovat će se i koordinirati prema 
potrebi.  
(c) Nakon što sudionice Sporazuma odlu če promijeniti Sporazum, sudionice ovog sektorskog dogovora (‚sudionice’) 
ispitat će takvu odluku i razmotriti njezinu važnost za ovaj sektorski dogovor. Za vrijeme navedenog razmatranja, 
izmjene Sporazuma ne će se primjenjivati na ovaj sektorski dogovor. U slu čaju da sudionice prihvate izmjene 
Sporazuma, obavješ ćuju o tome sudionice Sporazuma pisanim putem. U slu čaju da sudionice ne prihvate izmjene 
Sporazuma vezano uz njihovu primjenu u brodogradnji, o svojim prigovorima obavješ ćuju sudionice Sporazuma i 
zapo činju savjetovanje s njima da bi pronašle rješenje tih problema. U slu čaju da dvije skupine ne mogu posti ći 
dogovor, prevladavaju stajališta sudionica vezana uz primjenu izmjena u brodogradnji.HR 222 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
Dodatak  
Obveze za budu ći rad  
Osim budu ćeg rada vezanog uz Sporazum, sudionice ovog sektorskog dogovora obvezuju se i na sljede će: 
(a) izradu oglednog popisa vrsta brodova koji se op ćenito smatraju komercijalno neodrživima, uzimaju ći u obzir pravila 
o vezanoj pomo ći navedena u Sporazumu;  
(b) preispitivanje odredaba Sporazuma u vezi s referentnim vrijednostima minimalnih premija s ciljem njihova uklju či­
vanja u ovaj sektorski dogovor;  
(c) podložno razvoju doga đaja u okviru relevantnih me đunarodnih pregovora, raspravu o uklju čivanju ostalih pravila o 
minimalnim kamatnim stopama, uklju čuju ći posebni CIRR i promjenjive stope;  
(d) preispitivanje primjenjivosti odredaba Sporazuma u vezi s projektnim financiranjem, na ovaj sektorski dogovor;  
(e) raspravu o tome može li se:  
— datum prve otplate glavnice,  
— koncept ponderiranog prosje čnog trajanja,  
koristiti u vezi s profilom otplate iz članka 5. ovog sektorskog dogovora.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 223
 
PRILOG II.  
SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA NUKLEARNE ELEKTRANE  
POGLAVLJE I.  
Podru čje primjene sektorskog dogovora  
1. PODRU ČJE PRIMJENE  
(a) Ovaj sektorski dogovor utvr đuje odredbe koje se odnose na službeno podupirane izvozne kredite vezane uz 
ugovore za:  
1. izvoz cjelovitih nuklearnih elektrana ili njihovih dijelova, što obuhva ća sve komponente, opremu, materijale i 
usluge, uklju čuju ći i osposobljavanje osoblja izravno potrebnog za izgradnju i puštanje u pogon takvih 
nuklearnih elektrana;  
2. modernizaciju postoje ćih nuklearnih elektrana u slu čajevima kada je ukupna vrijednost modernizacije 80 
milijuna posebnih prava vu čenja (SDR) ili više, s tim da se ekonomski vijek trajanja elektrane vjerojatno 
produžava barem za rok otplate kredita koji treba odobriti. Ako se ne ispuni jedan od tih kriterija, primjenjuju 
se uvjeti Sporazuma;  
3. isporuku nuklearnog goriva i oboga ćivanje;  
4. pružanje usluge gospodarenja istrošenim gorivom.  
(b) Ovaj sektorski dogovor ne primjenjuje se na:  
1. pozicije smještene izvan granica lokacije nuklearne elektrane za koje je obi čno odgovoran kupac, a posebno 
na troškove povezane s izgradnjom zemljišta, cestama, gra đevinskim naseljima, energetskim vodovima, 
rasklopnim postrojenima (  1 ) i vodovodnom mrežom, kao i na troškove nastale u zemlji kupca radi dobivanja 
službenog odobrenja (npr. lokacijska dozvola, gra đevinska dozvola, dozvola za punjenje gorivom);  
2. razdjelne stanice, transformatore i prijenosne vodove smještene izvan granica lokacije nuklearne elektrane;  
3. službenu potporu dodijeljenu za stavljanje nuklearne elektrane izvan pogona.  
POGLAVLJE II.  
Odredbe za izvozne kredite i pomo ć povezanu s trgovinom  
2. MAKSIMALNI ROK OTPLATE  
(a) Maksimalni rok otplate za robu i usluge uklju čene u odredbe članka 1. to čke (a) podto čaka 1. i 2. je 18 godina.  
(b) Maksimalni rok otplate za po četno punjenje gorivom je četiri godine od isporuke. Maksimalni rok otplate za 
naknadna punjenja nuklearnim gorivom je dvije godine od isporuke.  
(c) Maksimalni rok otplate za odlaganje istrošenog goriva je dvije godine.  
(d) Maksimalni rok otplate za oboga ćivanje i gospodarenje istrošenog goriva je pet godina.  
3. OTPLATA GLAVNICE I PLA ĆANJE KAMATA  
(a) Sudionice primjenjuju profil otplate glavnice i pla ćanja kamata kako je navedeno u podto čkama 1. ili 2. dolje:  
1. Glavnica izvoznog kredita otpla ćuje se u jednakim obrocima.  
2. Kombinirana otplata glavnice i pla ćanje kamata vrši se u jednakim obrocima.HR 224 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125  
( 1 ) Me đutim, u slu čajevima kada je kupac rasklopnog postrojenja isti kao kupac elektrane, a ugovor je sklopljen u odnosu na izvorno 
rasklopno postrojenje za tu elektranu, uvjeti za izvorno rasklopno postrojenje nisu velikodušniji od onih za nuklearnu elektran u.
 (b) Glavnica se otpla ćuje i kamate se pla ćaju najmanje svakih šest mjeseci, a prvi obrok glavnice i kamate pla ća se 
najkasnije šest mjeseci nakon datuma po četka roka otplate kredita.  
(c) Na izuzetnoj i valjano opravdanoj osnovi, službena potpora za robu i usluge iz članka 1. to čke (a) podto čki 1. i 
2. ovog Sporazuma može se dodijeliti pod uvjetima druk čijih od onih u gore navedenim to čkama (a) i (b). 
Dodjeljivanje takve potpore objašnjava se neravnotežom vremenske raspodjele sredstava dostupnih dužniku i 
profilom servisiranja duga dostupnog unutar jednakog, polugodišnjeg rasporeda otplate i u skladu je sa sljede ćim 
kriterijima:  
1. Maksimalni rok otplate je 15 godina.  
2. Ni jedna otplata glavnice ili niza pla ćanja glavnice unutar šest mjeseci ne smije premašiti 25 % iznosa glavnice 
kredita.  
3. Glavnica se otpla ćuje najmanje svakih 12 mjeseci. Prva otplata glavnice vrši se najkasnije 12 mjeseci nakon 
datuma po četka roka otplate kredita i najmanje 2 % glavnice kredita mora biti otpla ćeno 12 mjeseci nakon 
datuma po četka roka otplate kredita.  
4. Kamate se pla ćaju najmanje svakih 12 mjeseci, a prva se kamata upla ćuje najkasnije šest mjeseci nakon 
datuma po četka roka otplate kredita.  
5. Maksimalno ponderirano prosje čno trajanje razdoblja otplate ne smije premašiti devet godina.  
(d) Kamate dospjele nakon datuma po četka roka otplate kredita ne kapitaliziraju se.  
4. UTVR ĐIVANJE CIRR-a  
Primjenjive komercijalne referentne kamatne stope (CIRR) za službenu financijsku potporu koja se dodjeljuje u skladu 
s odredbama ovog sektorskog dogovora utvr đuju se primjenom sljede ćih baznih stopa i marži:  
Rok otplate (godine)  Nove nuklearne elektrane (  1 ) Svi ostali ugovori (  2 ) 
Bazna stopa (državne 
obveznice)  Marža 
(bazni bodovi)  Bazna stopa (državne 
obveznice)  Marža 
(bazni bodovi)  
< 11  Relevantne komercijalne referentne kamatne stope (CIRR) u skladu s člankom 
20. Sporazuma  
11 do 12  7 godina  100  7 godina  100  
13 8 godina  120  7 godina  120  
14 9 godina  120  8 godina  120  
15 9 godina  120  8 godina  120  
16 10 godina  125  9 godina  120  
17 10 godina  130  9 godina  120  
18 10 godina  130  10 godina  120  
( 1 ) Primjenjuje se članak 1. to čka (a) podto čka 1. 
( 2 ) Primjenjuje se članak 1. to čka (a) podto čke od 2. do 4.  
5. PRIHVATLJIVE VALUTE  
Valute koje su prihvatljive za službenu financijsku potporu jesu valute koje su potpuno konvertibilne i za koje su 
dostupni podaci za utvr đivanje minimalnih kamatnih stopa spomenutih u članku 4. gore i članku 20. Sporazuma za 
rokove otplate kra će od 11 godina.  
6. SLUŽBENA POTPORA ZA NUKLEARNO GORIVO I ZA USLUGE POVEZANE S NUKLEARNIM GORIVOM  
Ne dovode ći u pitanje odredbe članka 7. dolje, sudionice ne smiju davati besplatno nuklearno gorivo ili usluge.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 225
 
7. POMO Ć 
Sudionice ne smiju dodjeljivati potporu u obliku pomo ći. 
POGLAVLJE III.  
Postupci  
8. PRETHODNA OBAVIJEST  
(a) Ako namjerava dodijeliti potporu u skladu s odredbama sektorskog dogovora, sudionica šalje prethodnu obavijest 
u skladu s člankom 48. Sporazuma najmanje deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo kakve obveze.  
(b) Ako sudionica koja daje obavijest namjerava dodijeliti potporu s rokom otplate duljim od 15 godina i/ili u skladu 
s člankom 3. to čkom (c) gore, ona čeka dodatnih deset kalendarskih dana ako neka druga sudionica zahtijeva 
raspravu tijekom prvih deset kalendarskih dana.  
(c) Sudionica obavješ ćuje sve ostale sudionice o svojoj kona čnoj odluci nakon rasprave da bi se olakšalo preispiti ­
vanje iskustva.  
POGLAVLJE IV.  
Preispitivanje  
9. DALJNJI RAD  
Sudionice su suglasne da prije kraja 2009. preispitaju sljede ća pitanja:  
(a) Režim minimalnih promjenjivih kamatnih stopa.  
(b) Maksimalni iznos službene potpore za lokalne troškove.  
10. PREISPITIVANJE I PRA ĆENJE  
Sudionice preispituju odredbe ovog sektorskog dogovora redovito, a najkasnije do kraja 2013. tj. četvrte kalendarske 
godine nakon stupanja na snagu ovog sektorskog dogovora.HR 226 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
PRILOG III.  
SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA CIVILNE ZRAKOPLOVE  
DIO 1.  
OP ĆE ODREDBE  
1. SVRHA  
(a) Svrha ovog sektorskog dogovora jest osigurati okvir za predvidivo, dosljedno i transparentno korištenje službeno 
podupiranih izvoznih kredita za prodaju ili  leasing  zrakoplova i druge robe i usluga navedenih u članku 4. dolje. 
Ovaj sektorski dogovor nastoji poticati ravnopravne tržišne uvjete za takve izvozne kredite da bi se potaknula 
konkurencija izme đu izvoznika na temelju kvalitete i cijene izvezene robe i usluga, a ne na temelju najpovoljnijih 
službeno podupiranih financijskih uvjeta.  
(b) Ovaj sektorski dogovor utvr đuje najpovoljnije uvjete pod kojima se može dodijeliti službena potpora za izvozne 
kredite.  
(c) U tu svrhu, cilj ovog dijela sektorskog dogovora jest uspostaviti ravnotežu kojom se na svim tržištima:  
1. izjedna čavaju konkurentski financijski uvjeti izme đu sudionica;  
2. neutralizira službena potpora izme đu sudionica kao čimbenik pri odabiru konkurentske robe i usluga nave ­
denih u članku 4. to čki (a) dolje; i  
3. izbjegava narušavanje tržišnog natjecanja me đu sudionicama ovog sektorskog dogovora i drugih izvora 
financiranja.  
(d) Sudionice ovog sektorskog dogovora (sudionice) potvr đuju da su odredbe uklju čene u ovoj sektorski dogovor 
sastavljene isklju čivo za potrebe ovog sektorskog dogovora i da te odredbe ne dovode u pitanje druge dijelove 
Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima (Sporazum) i njihov razvoj.  
2. STATUS  
Ovaj sektorski dogovor je prijateljski sporazum me đu sudionicama i predstavlja Prilog III. Sporazumu; čini sastavni 
dio Sporazuma i zamjenjuje sektorski dogovor koji je stupio na snagu u srpnju 2007.  
3. SUDJELOVANJE  
Trenuta čno su sudionice: Australija, Brazil, Kanada, Europska unija, Japan, Koreja, Novi Zeland, Norveška, Švicarska i 
Sjedinjene Ameri čke Države. Zemlje koje nisu članice mogu postati sudionice u skladu s postupcima odre đenim u 
Dodatku I.  
4. PODRU ČJE PRIMJENE  
(a) Ovaj sektorski dogovor primjenjuje se na sve službene potpore koje dodjeljuje vlada ili se dodjeljuju u njezino 
ime i imaju rok otplate od dvije godine ili više, za izvoz:  
1. novih civilnih zrakoplova i motora ugra đenih u takve zrakoplove, uklju čuju ći opremu koju isporu čuje kupac;  
2. rabljenih, prenamijenjenih i revitaliziranih civilnih zrakoplova i motora ugra đenih u takve zrakoplove, uklju ­ 
čuju ći u svakom pojedinom slu čaju i opremu koju isporu čuje kupac;  
3. rezervnih motora;  
4. rezervnih dijelova za civilne zrakoplove i motore;  
5. ugovora o održavanju i servisiranju za civilne zrakoplove i motore;  
6. prenamjene s obzirom na teret, zna čajne preinake i revitalizaciju civilnih zrakoplova;  
7. kompleta za motore.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 227
 
(b) Službena potpora može se dodijeliti u razli čitim oblicima:  
1. Garancija ili osiguranje izvoznog kredita ( čisto pokri će). 
2. Službena financijska potpora:  
— izravni kredit/financiranje i refinanciranje, ili  
— potpora kamatnoj stopi.  
3. Bilo koja kombinacija gore navedenog.  
(c) Ovaj se sektorski dogovor ne primjenjuje na službenu potporu za:  
1. izvoz novih ili rabljenih vojnih zrakoplova i povezane robe i usluga navedene u članku 4. to čki (a) gore, 
uklju čuju ći i kada se koriste u vojne svrhe;  
2. nove ili rabljene simulatore leta.  
5. PODACI DOSTUPNI NESUDIONICAMA  
Sudionica, na osnovi uzajamnosti, u situaciji tržišne utakmice odgovara na zahtjev nesudionice vezano uz financijske 
uvjete ponu đene za njezinu službenu potporu jednako kako bi odgovorila na zahtjev sudionice.  
6. POTPORA U OBLIKU POMO ĆI 
Sudionice ne smiju dodjeljivati potporu u obliku pomo ći, osim u humanitarne svrhe, putem postupka pojedina čnog 
posebnog dogovora.  
7. MJERE ZA IZBJEGAVANJE ILI SMANJENJE GUBITAKA  
Ovaj sektorski dogovor ne spre čava svoje sudionice da dogovore manje restriktivne financijske uvjete od onih 
navedenih u ovom sektorskom dogovoru, ako se te mjere poduzmu nakon što ugovor o izvoznom kreditu i popratni 
dokumenti ve ć stupe na snagu i ako su namijenjeni isklju čivo izbjegavanju ili smanjenju gubitaka od doga đaja koji bi 
mogli uzrokovati nepla ćanje ili štetu. Sudionica obavješ ćuje sve ostale sudionice i tajništvo OECD-a (tajništvo) u roku 
od 20 radnih dana od dogovora sudionice s kupcem/korisnikom kredita o izmijenjenim financijskim uvjetima. Ta 
obavijest sadrži informacije o novim financijskim uvjetima, uklju čuju ći i čime su motivirani, za što se koristi obrazac 
za izvješ ćivanje odre đen u Dodatku IV.  
DIO 2.  
NOVI ZRAKOPLOVI  
POGLAVLJE I.  
Podru čje primjene  
8. NOVI ZRAKOPLOVI  
(a) Za potrebe ovog sektorskog dogovora, nov zrakoplov je:  
1. zrakoplov, uklju čuju ći opremu koju isporu čuje kupac i motore ugra đene u takav zrakoplov koji je u vlasništvu 
proizvo đača, odnosno zrakoplov koji nije isporu čen niti prethodno korišten u predvi đene svrhe prijevoza 
putnika i/ili tereta; i  
2. rezervni motori i rezervni dijelovi kada se smatraju dijelom prvotne narudžbe zrakoplova u skladu s odred ­
bama članka 20. to čke (a) dolje.  
(b) Neovisno o odredbama to čke (a) gore, vezano uz uvjete koji su primjereni za novi zrakoplov sudionica može 
dodijeliti potporu za transakcije u slu čaju kojih su zbog odgode službene potpore uspostavljeni privremeni 
komercijalni financijski dogovori o kojima je ta sudionica prethodno imala saznanja; takva odgoda ne smije 
biti dulja od 18 mjeseci. U tim slu čajevima, rok otplate i kona čni datum otplate bili bi jednaki roku u slu čaju da 
su prodaja ili  leasing  zrakoplova bili službeno podupirani od datuma prvotne isporuke zrakoplova.  
POGLAVLJE II.  
Financijski uvjeti  
Financijski uvjeti za izvozne kredite obuhva ćaju sve odredbe navedene u ovom poglavlju koje se zajedno čitaju.  
9. PRIHVATLJIVE VALUTE  
Valute koje su prihvatljive za službenu financijsku potporu su euro, japanski jen, britanska funta, ameri čki dolar i sve 
ostale valute koje su potpuno konvertibilne i za koje su dostupni podaci za utvr đivanje minimalnih kamatnih stopa 
spomenutih u Dodatku III.HR 228 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
10. PREDUJAM I MAKSIMALNA SLUŽBENA POTPORA  
(a) Za transakcije s kupcima/korisnicima kredita razvrstanima u kategoriju rizika 1 (prema tablici iz Dodatka II.), 
sudionice:  
1. zahtijevaju predujam od minimalno 20 % od neto cijene zrakoplova na datum po četka roka otplate kredita ili 
prije tog datuma;  
2. ne daju službenu potporu ve ću od 80 % neto cijene zrakoplova.  
(b) Za transakcije s kupcima/korisnicima kredita razvrstanima u kategorije rizika 2 do 8 (prema tablici i iz Dodatka 
II.), sudionice:  
1. zahtijevaju predujam od minimalno 15 % od neto cijene zrakoplova na datum po četka roka otplate kredita ili 
prije tog datuma;  
2. ne daju službenu potporu ve ću od 85 % neto cijene zrakoplova.  
(c) Sudionica koja primjenjuje članak 8. to čku (b) gore smanjuje maksimalni iznos službene potpore za iznos 
glavnice iz obroka koji se smatraju dospjelima nakon datuma po četka roka otplate kredita kako bi osigurala 
da, u trenutku isplate, preostali iznos bude isti kao da je službeno podupirani izvozni kredit bio odobren u 
trenutku isporuke. U takvim okolnostima, prije isporuke sudionica mora imati zahtjev za službenu potporu.  
11. MINIMALNE PREMIJSKE STOPE  
(a) Za iznos službeno podupiranog kredita sudionice koje dodjeljuju službenu potporu zara čunavaju najmanje 
minimalnu premijsku stopu navedenu u skladu s Dodatkom II.  
(b) Kad kod je to potrebno, sudionice koriste dogovoreni model konverzije premijske stope za konverziju izme đu 
godišnjih raspona ( spreads ) izra čunanih na preostali/neotpla ćeni iznos službene potpore i jednokratnih premijskih 
stopa koje se pla ćaju unaprijed izra čunanih na izvorni iznos službene potpore.  
12. MAKSIMALNI ROK OTPLATE  
(a) Maksimalni rok otplate za sve nove zrakoplove je 12 godina.  
(b) Izuzetno i uz prethodnu obavijest dozvoljava se maksimalni rok otplate od najviše 15 godina. U tom slu čaju na 
minimalne premijske stope izra čunane u skladu s Dodatkom II. primjenjuje se dodatna naknada od 35 %.  
(c) Nema produljenja roka otplate putem dijeljenja prava u okviru osiguranja na  pari passu  osnovi s komercijalnim 
davateljima kredita za službeno podupirani izvozni kredit.  
13. OTPLATA GLAVNICE I PLA ĆANJE KAMATA  
(a) Sudionice primjenjuju profil otplate glavnice i pla ćanja kamata kako je navedeno u podto čkama 1. ili 2. dolje:  
1. Kombinirana otplata glavnice i pla ćanje kamata vrši se u jednakim obrocima:  
— Obroci se pla ćaju najmanje svaka tri mjeseca, a prvi obrok pla ća se najkasnije tri mjeseca nakon datuma 
po četka roka otplate kredita.  
— Alternativno i podložno prethodnoj obavijesti, obroci se pla ćaju najmanje svakih šest mjeseci, a prvi obrok 
pla ća se najkasnije šest mjeseci nakon datuma po četka roka otplate kredita. U tom slu čaju na minimalne 
premijske rate izra čunane u skladu s Dodatkom II. primjenjuje se dodatna naknada od 15 %.  
— U slu čaju transakcije s promjenjivom stopom, profil amortizacije glavnice utvr đuje se za čitavi rok, dva 
poslovna dana prije datuma isplate, na osnovi promjenjive stope ili stope kreditnog  swapa  u to vrijeme.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 229
 
2. Otplata glavnice vrši se u jednakim obrocima s kamatom koja se pla ća na preostale neotpla ćene iznose koji se 
smanjuju:  
— Obroci se pla ćaju najmanje svaka tri mjeseca, a prvi obrok pla ća se najkasnije tri mjeseca nakon datuma 
po četka roka otplate kredita.  
— Alternativno i podložno prethodnoj obavijesti, obroci se pla ćaju najmanje svakih šest mjeseci, a prvi obrok 
pla ća se najkasnije šest mjeseci nakon datuma po četka roka otplate kredita. U tom slu čaju na minimalne 
premijske rate izra čunane u skladu s Dodatkom II. primjenjuje se dodatna naknada od 15 %.  
(b) Neovisno o to čki (a) gore i podložno prethodnoj obavijesti, otplata glavnice može se strukturirati tako da 
uklju čuje kona čno pla ćanje svih neotpla ćenih iznosa na specificirani datum. U tom slu čaju, otplate glavnice 
prije kona čnog pla ćanja strukturirat će se kako je navedeno u to čki (a) gore, na temelju razdoblja amortizacije 
koje nije dulje od maksimalnog roka otplate dozvoljenog za robu i usluge koje se podupire.  
(c) Neovisno o to čki (a) gore, otplata glavnice može se strukturirati pod uvjetima manje povoljnima za dužnika.  
(d) Kamate dospjele nakon datuma po četka roka otplate kredita ne kapitaliziraju se.  
14. MINIMALNE KAMATNE STOPE  
(a) Sudionice koje dodjeljuju službenu financijsku potporu primjenjuju minimalne promjenjive kamatne stope ili 
minimalnu fiksnu kamatnu stopu, u skladu s odredbama Dodatka III.  
(b) Za mlazni zrakoplov neto cijene od najmanje 35 milijuna USD, službena financijska potpora na osnovi komer ­
cijalne referentne kamatne stope (CIRR) dodjeljuje se samo u izuzetnim okolnostima. Sudionica koja namjerava 
dodijeliti takvu potporu šalje prethodnu obavijest svim ostalim sudionicama najmanje 20 kalendarskih dana prije 
kona čne obveze, i u toj obavijesti navodi identitet korisnika kredita.  
(c) Kamatna stopa isklju čuje svako pla ćanje putem premije iz članka 11. gore i naknade iz članka 16. dolje.  
15. POTPORA KAMATNOJ STOPI  
Sudionice koje daju potporu kamatnoj stopi poštuju financijske uvjete ovog sektorskog dogovora i od svake banke ili 
druge financijske ustanove kao strane u transakciji potpore kamatama traže da sudjeluje u toj transakciji samo pod 
uvjetima koji su u svakom pogledu u skladu s financijskim uvjetima ovog sektorskog dogovora.  
16. NAKNADE  
(a) Podložno ograni čenom razdoblju držanja premije, sudionice koje dodjeljuju službenu potporu u obliku čistog 
pokri ća zara čunavaju naknadu za držanje premije na nepovu čeni dio službene potpore u razdoblju držanja 
premije, kako slijedi:  
1. Za prvih šest mjeseci razdoblja držanja: 0 baznih bodova godišnje.  
2. Za drugih šest mjeseci razdoblja držanja: 12,5 baznih bodova godišnje.  
3. Za tre ćih i zadnjih šest mjeseci razdoblja držanja: 25 baznih bodova godišnje.  
(b) Sudionice koje dodjeljuju službenu potporu u obliku izravnog kredita/financiranja zara čunavaju sljede će naknade:  
1. Naknada za organizaciju/strukturiranje: 25 baznih bodova na ispla ćeni iznos plativih u trenutku isplate.  
2. Naknada za rezervaciju sredstava i naknada za držanje premije: 20 baznih bodova godišnje na nepovu čeni dio 
službeno podupiranog izvoznog kredita za isplatu, u razdoblju držanja premije, plativo unatrag.  
3. Administrativna naknada: pet baznih bodova godišnje na preostali iznos službene potpore, plativo unatrag. 
Alternativno, sudionice mogu izabrati da se ta naknada pla ća unaprijed, na ispla ćeni iznos, u trenutku svake 
isplate u skladu s odredbama članka 11. to čke (b) gore.HR 230 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
17. SUFINANCIRANJE  
Neovisno o člancima 14. i 16. gore, kada se radi o sufinanciranju za koje se službena potpora dodjeljuje putem 
izravnog kredita ili čistog pokri ća i kada čisto pokri će predstavlja najmanje 35 % službenog podupiranog iznosa, 
sudionica koja daje izravni kredit primjenjuje financijske uvjete, uklju čuju ći naknade, jednake onima koje daje 
financijska institucija u okviru čistog pokri ća, kako bi se time, s obzirom na sve uklju čene troškove, postigla 
ekvivalentnost izme đu davatelja čistog pokri ća i davatelja izravnog kredita. U takvim okolnostima sudionica koja 
dodjeljuje takvu potporu izvješ ćuje o ponu đenim financijskim uvjetima, uklju čuju ći naknade, u skladu s obrascem za 
izvješ ćivanje odre đenim u Dodatku IV.  
DIO 3.  
RABLJENI ZRAKOPLOVI, REZERVNI MOTORI, REZERVNI DIJELOVI, UGOVORI O ODRŽAVANJU I 
SERVISIRANJU  
POGLAVLJE I.  
Podru čje primjene  
18. RABLJENI ZRAKOPLOVI I DRUGA ROBA I USLUGE  
Ovaj dio sektorskog dogovora primjenjuje se na rabljene zrakoplove i na rezervne motore, rezervne dijelove, 
prenamjenu s obzirom na teret, zna čajne preinake, revitalizaciju, ugovore o održavanju i servisiranju u vezi s 
novim i rabljenim zrakoplovima i kompletima za motore.  
POGLAVLJE II.  
Financijski uvjeti  
Financijski uvjeti koji se primjenjuju, osim maksimalnog roka otplate, u skladu su s odredbama navedenim u dijelu 2. 
ovog sektorskog dogovora.  
19. PRODAJA RABLJENOG ZRAKOPLOVA  
Maksimalni rok otplate za rabljeni zrakoplov utvr đuje se u skladu sa starosti zrakoplova kako je dolje navedeno:  
Starost zrakoplova (godine)  Transakcije pokrivene imovinom ili 
državne transakcije  Transakcije koje nisu ni pokrivene 
imovinom niti su državne transakcije  
1 10  8,5  
2 9  7,5  
3 8  6,5  
4 7  6  
5–8  6  5,5  
Više od 8  5  5  
20. REZERVNI MOTORI I REZERVNI DIJELOVI  
(a) Ako se rezervni motori kupuju ili naru čuju u vezi s motorima koji se ugra đuju u novi zrakoplov, službena 
potpora za rezervne motore može se dodijeliti pod uvjetima koji su jednaki uvjetima za zrakoplov.  
(b) Ako se rezervni dijelovi kupuju s novim zrakoplovom, službena potpora za rezervne dijelove može se dodijeliti 
pod uvjetima koji su jednaki uvjetima za zrakoplov, do maksimalno 5 % neto cijene novog zrakoplova i 
ugra đenih motora; na službenu potporu za rezervne dijelove preko te granice od 5 % primjenjuje se članak 
20. to čka (d) dolje.  
(c) Ako se rezervni dijelovi ne kupuju s novim zrakoplovom, maksimalni rok otplate je osam godina. Za rezervne 
dijelove jedini čne vrijednosti od 10 milijuna USD ili više, pod uvjetom da transakcija ispunjava sve zahtjeve 
prema članku 19. Dodatka II., rok otplate je 10 godina.  
(d) Ako se drugi rezervni dijelovi ne kupuju s novim zrakoplovom, maksimalni rok otplate je:  
1. pet godina kod ugovorne vrijednosti od 5 milijuna USD ili više;  
2. dvije godine kod ugovorne vrijednosti ispod 5 milijuna USD.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 231
 
21. UGOVORI ZA PRENAMJENU S OBZIROM NA TERET/ZNA ČAJNE PREINAKE/REVITALIZACIJU  
Sudionice mogu ponuditi službenu potporu s rokom otplate do:  
(a) pet godina kod ugovorne vrijednosti od 5 milijuna USD ili više;  
(b) dvije godina kod ugovorne vrijednosti ispod 5 milijuna USD.  
22. UGOVORI O ODRŽAVANJU I SERVISIRANJU  
Sudionice mogu ponuditi službenu potporu s rokom otplate do tri godine.  
23. KOMPLETI ZA MOTORE  
Sudionice mogu ponuditi službenu potporu s rokom otplate do pet godina.  
DIO 4.  
POSTUPCI KOJI OSIGURAVAJU TRANSPARENTNOST  
Cjelokupna komunikacija obavlja se izme đu imenovanih kontaktnih to čaka u svakoj zemlji sudionici putem trenuta čne 
komunikacije, odnosno putem OECD-ovog  online  informacijskog sustava (OLIS). Ako se ne dogovori druk čije, sa svim 
informacijama koje se razmjenjuju u okviru ovog dijela sektorskog dogovora sudionice postupaju kao s povjerljivim 
podacima.  
O d j e l j a k 1 .  
Obveze obavješ ćivanja  
24. PODACI O SLUŽBENOJ POTPORI  
(a) U roku od mjesec dana od datuma kona čne obveze sudionica dostavlja podatke propisane u Prilogu IV. svim 
ostalim sudionicama, a kopiju šalje u tajništvo.  
(b) Kako bi se utvrdila referentna vrijednost za maržu u skladu s Dodatkom III. člankom 8. to čkom (b), podaci o 
maržama u slu čaju čistog pokri ća dostavljaju se tajništvu najkasnije pet dana po isteku svakog mjeseca.  
O d j e l j a k 2 .  
Razmjena podataka  
25. MOLBE ZA DOSTAVU PODATAKA  
(a) Sudionica može drugu sudionicu zamoliti da joj dostavi podatke o svojim službeno podupiranim izvoznim 
kreditima za prodaju ili  leasing  zrakoplova obuhva ćenih ovim sektorskim dogovorom.  
(b) Sudionica koja je primila zahtjev za službenu potporu može poslati upit drugoj sudionici, daju ći najpovoljnije 
kreditne uvjete koje bi sudionica koja šalje upit bila spremna poduprijeti.  
(c) Sudionica kojoj je upit upu ćen mora odgovoriti u roku od sedam kalendarskih dana i iznijeti što je više mogu će 
podataka. Odgovor mora što je bolje mogu će opisati odluku koju sudionica namjerava donijeti. Ako je potrebno, 
potpuni se odgovor šalje u najkra ćem mogu ćem roku.  
(d) Kopije svih upita i odgovora šalju se i tajništvu.  
26. OSOBNO SAVJETOVANJE  
(a) U situaciji tržišne utakmice, sudionica može tražiti osobna savjetovanja s jednom ili više sudionica.  
(b) Sudionica se u roku od deset radnih dana odaziva na poziv na osobno savjetovanje.  
(c) Savjetovanje se održava u najkra ćem mogu ćem roku nakon isteka razdoblja od deset radnih dana.  
(d) Predsjednik sudionica zajedno s tajništvom koordinira bilo kakve potrebne nastavne radnje. Tajništvo odmah 
stavlja ishod savjetovanja na raspolaganje svim sudionicama.  
27. POSEBNO SAVJETOVANJE  
(a) Sudionica („sudionica koja pokre će postupak”) koja opravdano može vjerovati da su financijski uvjeti koje nudi 
druga sudionica („sudionica koja odgovara”) velikodušniji od onih navedenih u ovom sektorskom dogovoru šalje 
obavijest tajništvu; tajništvo odmah takve podatke čini dostupnima sudionici koja odgovara.HR 232 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
(b) Sudionica koja odgovara obrazlaže financijske uvjete službene potpore koju razmatra, u roku od pet radnih dana 
nakon što tajništvo iznese podatke.  
(c) Nakon obrazloženja sudionice koja odgovara, sudionica koja pokre će postupak može zahtijevati da tajništvo 
organizira posebno savjetovanje sa sudionicom koja odgovara u roku od pet radnih dana da bi se raspravilo o 
tom pitanju.  
(d) Prije nego što nastavi transakciju, sudionica koja odgovara čeka ishod tog savjetovanja koji će se znati na dan 
savjetovanja.  
O d j e l j a k 3 .  
Pojedina čni posebni dogovori  
28. POSTUPCI I OBLIK POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA  
(a) Prijedlozi pojedina čnog posebnog dogovora upu ćuju se samo tajništvu. Identitet stranke koja pokre će postupak 
ne otkriva se u registru pojedina čnih posebnih dogovora na oglasnoj plo či OLIS-a. Me đutim, tajništvo može na 
zahtjev usmenim putem otkriti identitet stranke koja pokre će postupak sudionici; tajništvo vodi evidenciju o 
takvim zahtjevima.  
(b) Prijedlog pojedina čnog posebnog dogovora mora sadržavati datum te mora biti u sljede ćem obliku:  
1. referentni broj, iza kojeg slijedi tekst „pojedina čni posebni dogovor”;  
2. naziv zemlje uvoznice i kupca/korisnika kredita;  
3. naziv ili opis transakcije što je preciznije mogu će da bi se jasno odredila transakcija;  
4. prijedlog pojedina čnog posebnog dogovora za najvelikodušnije uvjete potpore;  
5. nacionalnost i imena poznatih podnositelja ponuda na natje čaju; 
6. datum zaklju čenja komercijalnog i financijskog natje čaja i broj natje čaja ako je poznat;  
7. ostali bitni podaci, uklju čuju ći razloge za predlaganje pojedina čnog posebnog dogovora, i, prema potrebi, 
posebne okolnosti.  
29. ODGOVORI NA PRIJEDLOGE POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA  
(a) Odgovori se šalju u roku od 20 kalendarskih dana iako se sudionice poti ču da na prijedlog pojedina čnog 
posebnog dogovora odgovore u najkra ćem mogu ćem roku.  
(b) Odgovor može biti prihva ćanje, odbijanje, zahtjev za dodatne podatke, prijedlog za izmjenu pojedina čnog 
posebnog dogovora ili alternativni prijedlog pojedina čnog posebnog dogovora.  
(c) Za sudionicu koja se ne izjasni ili izjavi da nema stajalište smatra se da je prijedlog pojedina čnog posebnog 
dogovora prihvatila.  
30. PRIHVA ĆANJE POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA  
(a) Nakon razdoblja od 20 kalendarskih dana, tajništvo obavješ ćuje sve sudionice o statusu prijedloga pojedina čnog 
posebnog dogovora. Ako pojedina čni posebni dogovor ne prihvate sve sudionice, ali ga ni jedna sudionica ne 
odbije, prijedlog ostaje otvorenim dodatnih osam kalendarskih dana.  
(b) Po isteku navedenog dodatnog razdoblja za sudionicu koja prijedlog pojedina čnog posebnog dogovora nije 
izri čito odbila smatra se da je pojedina čni posebni dogovor prihvatila. Me đutim, sudionica, uklju čuju ći sudionicu 
koja pokre će postupak, može svoje prihva ćanje pojedina čnog posebnog dogovora uvjetovati izri čitim prihva ća­
njem od strane jedne ili više sudionica.  
(c) Ako sudionica ne prihvati jedan ili više elemenata pojedina čnog posebnog dogovora, implicitno prihva ća sve 
ostale elemente pojedina čnog posebnog dogovora.  
31. NESLAGANJE OKO POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA  
(a) Ako se sudionica koja pokre će postupak i sudionica koja je predložila izmjenu ili alternativu ne mogu dogovoriti 
oko pojedina čnog posebnog dogovora u roku od dodatnih osam kalendarskih dana iz članka 30. gore, to se 
razdoblje može produžiti uz njihov uzajamni pristanak. Tajništvo o takvom produžetku obavješ ćuje sve sudio ­
nice.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 233
 
(b) Pojedina čni posebni dogovor koji nije prihva ćen može se ponovno razmotriti pomo ću postupaka u člancima od 
28. do 30. U tim okolnostima sudionice ne obvezuje njihova prvotna odluka.  
32. DATUM STUPANJA NA SNAGU POJEDINA ČNOG POSEBNOG DOGOVORA  
Tajništvo obavješ ćuje sve sudionice o stupanju pojedina čnog posebnog dogovora na snagu ili o njegovom odbijanju; 
pojedina čni posebni dogovor stupit će na snagu tri kalendarska dana nakon te objave.  
33. VALJANOST POJEDINA ČNIH POSEBNIH DOGOVORA  
(a) Ako se druk čije ne dogovori, pojedina čni posebni dogovor valjan je za razdoblje od dvije godine od datuma 
stupanja na snagu, osim ako tajništvo primi obavijest da isti više ne predstavlja predmet interesa i ako to prihvate 
sve sudionice.  
(b) Ako sudionica zatraži produženje u roku od 14 kalendarskih dana od prvotnog datuma isteka i ako u vezi toga 
ne postoji neslaganje, pojedina čni posebni dogovor ostaje valjan dodatne dvije godine; dogovor o naknadnim 
produženjima može se posti ći putem jednakog postupka.  
(c) Tajništvo prati status pojedina čnih posebnih dogovora i o tome obavješ ćuje sudionice održavaju ći popis „Status 
valjanih pojedina čnih posebnih dogovora” na OLIS-u. U skladu s tim, tajništvo, izme đu ostalog, svaka tri mjeseca 
izdaje popis pojedina čnih posebnih dogovora koji istje ču u sljede ćem tromjese čju. 
(d) Na zahtjev nesudionice koja proizvodi konkurentski zrakoplov, tajništvo stavlja na raspolaganje pojedina čni 
posebni dogovor toj nesudionici.  
O d j e l j a k 4 .  
Prilago đavanje  
34. PRILAGO ĐAVANJE  
(a) Uzimaju ći u obzir me đunarodne obveze sudionice, sudionica se može prilagoditi financijskim uvjetima koje nudi 
nesudionica.  
(b) Ako se želi prilagoditi neuskla đenim uvjetima koje nudi nesudionica:  
1. Sudionica koja se prilago đava ulaže napore kako bi provjerila te uvjete.  
2. Sudionica koja se prilago đava obavješ ćuje tajništvo i sve ostale sudionice o prirodi i ishodu tih napora, kao i o 
uvjetima pod kojima namjerava dodijeliti potporu, najmanje deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo 
kakve obveze.  
3. Ako u tom razdoblju od deset kalendarskih dana konkurentska sudionica zatraži raspravu, sudionica koja se 
prilago đava čeka dodatnih deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo kakve obveze.  
(c) Ako sudionica koja se prilago đava promijeni ili povu če svoju namjeru da dodijeli potporu pod uvjetima o kojima 
je poslala obavijest, o tome odmah obavješ ćuje sve druge sudionice.  
DIO 5.  
PRA ĆENJE I PREISPITIVANJE  
35. PRA ĆENJE  
(a) Tajništvo prati provedbu ovog sektorskog dogovora i izvješ ćuje sudionike na godišnjoj osnovi.  
(b) O svakoj transakciji koja se smatra prihvatljivom prema članku 39. to čki (a) sastavlja se izvješ će u skladu s 
odredbama članka 24. to čke (a) i Dodatka IV.  
(c) O svakoj transakciji koja se smatra prihvatljivom prema članku 39. to čki (b) sastavlja se izvješ će u skladu s 
odredbama članka 24. to čke (a) i Dodatka IV., a osim toga:  
1. Sudionica koja podnosi izvješ će navodi poveznicu izme đu te transakcije i prijelaznog popisa.HR 234 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
2. Prijelazni popis prati se na polugodišnjoj osnovi; u tu svrhu, tajništvo se sastaje sa svakom sudionicom s 
ciljem:  
— pra ćenja broja čvrstih narudžbi koje su unesene na prijelazni popis, a koje su isporu čene,  
— ažuriranja, za sljede ću godinu, roka isporuke za transakcije upisane na prijelaznom popisu,  
— utvr đivanja narudžbi koje su unesene na prijelazni popis, a koje nisu ili iz bilo kojih razloga ne će biti 
isporu čene kupcu s prijelaznog popisa. Svaka takva narudžba briše se s prijelaznog popisa i ni na koji 
na čin se ne raspore đuje nekom drugom kupcu.  
36. PREISPITIVANJE  
Sudionice redovito preispituju postupke i odredbe ovog sektorskog dogovora, na temelju kriterija i u rokovima 
navedenim u podto čkama (a) i (b) dolje.  
(a) Sudionice se obvezuju redovito preispitivati ovaj sektorski dogovor kako slijedi:  
1. U četvrtoj kalendarskoj godini nakon stupanja na snagu ovog sektorskog dogovora i zatim redovito, a u 
svakom slu čaju uz obavijest tajništvu koja se daje tri mjeseca unaprijed.  
2. Na zahtjev sudionice nakon dužnog savjetovanja, pod uvjetom da je tajništvo uputilo obavijest o tome tri 
mjeseca unaprijed i da sudionica koja ulaže taj zahtjev u pismenom obliku navede razlog za preispitivanje i 
ciljeve preispitivanja kao i sažetak savjetovanja koja su prethodila njezinom zahtjevu.  
3. Na čini ažuriranja minimalnih premijskih stopa i minimalnih kamatnih stopa navedeni su u Dodatku II. 
odnosno III.  
4. Naknade odre đene u članku 16. predmet su revidiranja.  
(b) Prilikom revidiranja iz to čke (a) podto čke 1. gore razmatra se:  
1. do koje su mjere postignuti ciljevi ovog sektorskog dogovora kako je utvr đeno u članku 1. gore i bilo koje 
drugo pitanje koje sudionica želi da bude razmatrano;  
2. s obzirom na elemente iz to čke (b) podto čke 1. gore, jesu bi opravdane izmjene s obzirom na bilo koji aspekt 
ovog sektorskog dogovora.  
(c) Potvr đuju ći važnost postupka revidiranja, kako bi osigurala da uvjeti ovog sektorskog dogovora i dalje zadovo ­
ljavaju potrebe sudionica, svaka sudionica zadržava pravo povu ći se iz ovog sektorskog dogovora u skladu s 
člankom 40. dolje.  
37. BUDU ĆI RAD  
Pozornost će se dati sljede ćim pitanjima:  
(a) Preispitivanje praksi sudionica u dodjeljivanju službene potpore prije datuma po četka roka otplate kredita.  
(b) Odredbe primjenjive na neizravne kredite.  
(c) Produljenje maksimalnih rokova otplate na temelju članka 19. za rabljene zrakoplove koji su prije prodaje 
zna čajno revitalizirani.  
(d) Produljenje maksimalnih rokova otplate na temelju članka 21. za ugovore velike vrijednosti.  
(e) Odredbe primjenjive na „revitalizaciju” ( članak 21.) i „usluge” ( članak 22.).  
(f) Postupak utvr đivanja prihvatljivosti iz Cape Towna.  
(g) Definicija „zainteresirane sudionice”.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 235
 
DIO 6.  
ZAVRŠNE ODREDBE  
38. STUPANJE NA SNAGU  
Dan stupanja na snagu ovog sektorskog dogovora je 1. velja če 2011.  
39. PRIJELAZNE ODREDBE  
Neovisno o članku 38. gore, sudionice mogu dodijeliti financijsku potporu pod uvjetima utvr đenima kako slijedi:  
(a) Sudionice mogu dodijeliti financijsku potporu pod uvjetima utvr đenima u sektorskom dogovoru za zrakoplove 
koji je na snazi od 1. srpnja 2007. („ASU iz 2007.”) ako su ispunjeni sljede ći uvjeti:  
1. Roba i usluge podliježu čvrstom ugovoru sklopljenom najkasnije 31. prosinca 2010.  
2. Roba i usluge fizi čki se isporu čuju najkasnije 31. prosinca 2012. za zrakoplove kategorije 1. u smislu ASU-a iz 
2007. i najkasnije 31. prosinca 2013. za zrakoplove kategorija 2. i 3. u smislu ASU-a iz 2007.  
3. Za svaku kona čnu obvezu za koju je poslana obavijest, do isporuke zrakoplova zara čunava se godišnja 
naknada za rezervaciju sredstava od 20 baznih bodova i to od datuma kona čne obveze ili 31. sije čnja 
2011. (zrakoplovi kategorije 1. u smislu ASU-a iz 2007.)/30. lipnja 2011. (zrakoplovi kategorija 2. i 3. u 
smislu ASU-a iz 2007.) ovisno o tome koji je od tih datuma raniji. Ta naknada za rezervaciju sredstava 
zamjenjuje naknade utvr đene u članku 17. to čki (a) i to čki (b) podto čki 2. ASU-a iz 2007. Ta se naknada za 
rezervaciju sredstava zara čunava dodatno uz zara čunanu minimalnu premiju.  
(b) Sudionice mogu dodijeliti financijsku potporu pod uvjetima primjenjivima prije dana stupanja na snagu ovog 
sektorskog dogovora ako su ispunjeni sljede ći uvjeti:  
1. Roba i usluge podliježu čvrstom ugovoru sklopljenom najkasnije 31. prosinca 2010.  
2. Takva službena potpora ograni čena je na isporuke 69 zrakoplova kategorije 1 (u smislu ASU-a iz 2007.) po 
sudionici i 92 zrakoplova kategorije 2. (u smislu ASU-a iz 2007.) po sudionici.  
3. Kako bi se za zrakoplov mogli primjenjivati uvjeti utvr đeni u ovoj to čki, zrakoplovi iz to čke (b) podto čke 2. 
gore upisuju se na popis (dalje u tekstu: „prijelazni popis”) koji sudionice prijavljuju tajništvu prije stupanja na 
snagu ovog sektorskog dogovora. Taj prijelazni popis uklju čuje: 
— model i broj zrakoplova,  
— okvirne rokove isporuke,  
— identitet kupaca,  
— primjenjivi režim (bilo sektorski dogovor za zrakoplove (ASU) važe ći prije ASU-a iz 2007., ili ASU iz 
2007).  
4. Informacije iz prve, druge i četvrte alineje gore su za sve sudionice; informacijama iz tre će alineje gore upravlja 
isklju čivo tajništvo ili predsjednik.  
5. Za svaki zrakoplov na prijelaznom popisu:  
— Ako je obveza dodjele službene potpore preuzeta na temelju sektorskog dogovora za zrakoplove (ASU) 
važe ćeg prije ASU-a iz 2007., do isporuke zrakoplova zara čunava se godišnja naknada za rezervaciju 
sredstava od 35 baznih bodova i to od datuma kona čne obveze ili 31. ožujka 2011., ovisno o tome 
koji je od tih datuma raniji. Dodatno se zara čunava minimalna premija od najmanje 3 % na osnovi pla ćanja 
unaprijed.  
— Ako je obveza dodjele službene potpore preuzeta na temelju ASU-a iz 2007, do isporuke zrakoplova 
zara čunava se godišnja naknada za rezervaciju sredstava od 20 baznih bodova i to od datuma kona čne 
obveze ili 30. lipnja 2011., ovisno o tome koji je od tih datuma raniji.  
— Naknada za rezervaciju sredstava utvr đena u obje gornje alineje zamjenjuje naknade utvr đene u članku 17. 
to čki (a) i to čki (b) podto čki 2. ASU-a iz 2007. Naknada za rezervaciju sredstava zara čunava se dodatno uz 
zara čunanu minimalnu premiju.HR 236 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
6. Sudionice mogu dati službeno podupirane izvozne kredite pod uvjetima utvr đenima u sektorskom dogovoru 
za zrakoplove važe ćem prije ASU-a iz 2007. samo ako planirane isporuke zrakoplova uslijede 31. prosinca 
2010. ili prije, u skladu s čvrstim ugovorima sklopljenima najkasnije 30. travnja 2007., o kojima je tajništvo 
obaviješteno najkasnije 30. lipnja 2007.  
(c) Provedba ovog članka prati se u skladu s člankom 35. to čkama (b) i (c).  
40. ISTUPANJE  
Sudionica može istupiti dostavom pisane obavijesti tajništvu putem trenuta čne komunikacije, npr. OLIS-a. Istupanje 
stupa na snagu šest mjeseci nakon što tajništvo primi obavijest. Istupanje nema utjecaja na sporazume postignute o 
pojedina čnim transakcijama sklopljenim prije nego je istupanje stupilo na snagu.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 237
 
Dodatak I.  
Sudjelovanje u sektorskom dogovoru za zrakoplove  
1. Sudionice poti ču nesudionice koje razvijaju proizvodnju civilnih zrakoplova na primjenu pravila ovog sektorskog 
dogovora. U tom kontekstu sudionice pozivaju nesudionice na me đusobni razgovor o uvjetima pridruživanja sektor ­
skom dogovoru za zrakoplove.  
2. Tajništvo treba osigurati da nesudionica koja je zainteresirana za sudjelovanje u ovom sektorskom dogovoru dobije 
cjelokupne informacije o uvjetima pod kojima se postaje članica ovog sektorskog dogovora.  
3. Zatim bi sudionice pozvale nesudionicu da sudjeluje u aktivnostima na temelju ovog sektorskog dogovora i da kao 
promatra č prisustvuje relevantnim sastancima. Taj bi poziv važio najviše dvije godine i mogao bi se produžiti na još 
dvije godine. U tom razdoblju nesudionicu se poziva da revidira svoj sustav izvoznih kredita, posebno za izvoz civilnih 
zrakoplova.  
4. Na kraju tog razdoblja nesudionica navodi želi li postati sudionica u ovom sektorskom dogovoru i poštovati pravila; u 
slu čaju takve potvrde, nesudionica doprinosi na godišnjoj osnovi troškovima provedbe ovog sektorskog dogovora.  
5. Zainteresirana nesudionica smatra se sudionicom 30 radnih dana nakon potvrde iz članka 4. ovog Dodatka.HR 238 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
Dodatak II.  
Minimalne premijske stope  
U ovom Dodatku navedeni su postupci koje treba koristiti prilikom odre đivanja cijene službene potpore za transakciju 
koja podliježe ovom sektorskom dogovoru. U odjeljku 1. navedeni su postupci za razvrstavanje rizika; u odjeljku 2. 
navedene su minimalne premijske stope koje se zara čunavaju za nove i rabljene zrakoplove, a u odjeljku 3. navedene su 
minimalne premijske stope koje se zara čunavaju za rezervne motore, rezervne dijelove, prenamjenu s obzirom na 
teret/zna čajne preinake/revitalizaciju, ugovore o održavanju i servisiranju i komplete za motore.  
ODJELJAK 1.  
Postupci za razvrstavanje rizika  
1. Sudionice su dogovorile popis razvrstavanja rizika (popis) za kupce/korisnike kredita; ta razvrstavanja rizika odra ­ 
žavaju kreditni rejting kupca/korisnika kredita s obzirom na nepodre đeni neosigurani dug primjenom uobi čajene ljestvice 
za rejting poput one koju koriste agencije za ocjenu kreditnog rejtinga (CRA).  
2. Razvrstavanje rizika provode stru čnjaci koje imenuju sudionice, a rizik se razvrstava u kategorije navedene u tablici 
1. ovog Dodatka.  
3. Popis je obvezuju ći u svim fazama transakcije (npr. u kampanji i isporuci), podložno odredbama članka 15. ovog 
Dodatka.  
I. SASTAVLJANJE POPISA RAZVRSTAVANJA RIZIKA  
4. Popis se sastavlja i dogovara me đu sudionicama prije stupanja na snagu ovog sektorskog dogovora; održava ga 
tajništvo i dostupan je sudionicama na osnovi povjerljivosti.  
5. Na zahtjev, tajništvo može, na osnovi povjerljivosti, obavijestiti neku nesudionicu koja je proizvo đač zrakoplova o 
razvrstanosti kupca/korisnika kredita s obzirom na rizik; u tom slu čaju tajništvo o zahtjevu obavješ ćuje sve sudionice. 
Nesudionica u svakom trenutku može tajništvu predložiti dopune popisa. Nesudionica koja predlaže dopune popisa može 
sudjelovati u postupku razvrstavanja rizika kao da je zainteresirana sudionica.  
II. AŽURIRANJE POPISA RAZVRSTAVANJA RIZIKA  
6. Podložno odredbama članka 15. ovog Dodatka, popis se može ažurirati na  ad hoc  osnovi u slu čaju da sudionica u 
bilo kojem obliku signalizira da ima namjeru primijeniti neko drugo razvrstavanje rizika od onog na popisu ili u slu čaju 
da sudionica treba razvrstavanje s obzirom na rizik za kupca/korisnika kredita koji još nije na popisu (  1 ) ( 2 ). 
7. Svaka sudionica, prije nego upotrijebi alternativno ili novo razvrstavanje rizika, tajništvu šalje zahtjev za ažuriranje 
popisa na osnovi alternativnog ili novog razvrstavanja rizika. Tajništvo proslje đuje taj zahtjev svim sudionicama u roku od 
dva radna dana, ne spominju ći identitet sudionice koja je podnijela zahtjev.  
8. Zainteresirane sudionice imaju rok od deset (  3 ) dana da izraze suglasnost ili osporavanje na predloženu promjenu 
popisa; izostanak odgovora u tom roku smatra se pristankom na prijedlog. Ako na kraju tog roka nije bilo osporavanja 
prijedloga, predložena promjena popisa smatra se usuglašenom. Tajništvo na odgovaraju ći na čin mijenja popis i šalje 
poruku putem sustava OLIS u roku od pet radnih dana; revidirani popis obvezuju ći je od datuma te poruke.  
III. RJEŠAVANJE NESLAGANJA  
9. U slu čaju osporavanja predloženog razvrstavanja rizika, zainteresirane sudionice, na razini stru čnjaka, ulažu maksi ­
malne napore kako bi se usuglasile o razvrstavanju rizika u dodatnom roku od deset radnih dana nakon obavijesti oHR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 239  
( 1 ) U slu čaju kada predloženi rejting rizika kupca/korisnika kredita premaši rejting rizika države doma ćina, obavezno se daje objašnjenje.  
( 2 ) Za transakcije s vrijednosti izvoznog ugovora ispod 5 milijuna USD sudionica koja ne želi poštovati postupak za razvrstavanje  rizika 
naveden u člancima od 6. do 8. ovog Dodatka primjenjuje razvrstavanje rizika ‚8’ za kupca/korisnika kredita koji je predmet transakcije, 
a o transakciji obavješ ćuje u skladu s člankom 24. to čkom (a) ovog sektorskog dogovora.  
( 3 ) Za transakcije s vrijednosti izvoznog ugovora ispod 5 milijuna USD primjenjuje se rok od pet radnih dana.
 neslaganju. Za rješavanje neslaganja treba razmotriti sve na čine, uz pomo ć tajništva ako je potrebno (npr. konferencijski 
pozivi ili osobna savjetovanja). Ako zainteresirane sudionice usuglase razvrstavanje rizika u tom roku od deset radnih 
dana, one obavješ ćuju tajništvo o ishodu, nakon čega će tajništvo na odgovaraju ći na čin izmijeniti popis i poslati poruku 
u sustavu OLIS u roku od sljede ćih pet radnih dana. Uskla đeni popis obvezuju ći je od datuma te poruke.  
10. Ako se neslaganje ne riješi na razini stru čnjaka u roku od deset radnih dana, pitanje se upu ćuje sudionicama da 
odlu če o odgovaraju ćem razvrstavanju rizika, u roku koji ne prelazi pet radnih dana.  
11. Ako se ne postigne kona čni dogovor, sudionica se može obratiti agenciji za ocjenu kreditnog rejtinga koja će 
odrediti razvrstavanje rizika kupca/korisnika kredita. U takvim slu čajevima, predsjednik sudionica u roku od deset radnih 
dana upu ćuje u ime sudionica priop ćenje kupcu/korisniku kredita. To priop ćenje sadrži mandat za savjetovanje o ocjeni 
rizika kako je usuglašeno me đu sudionicima. Razvrstavanje rizika koje iz toga proizlazi upisuje se u popis i postaje 
obvezuju će čim tajništvo sustavom OLIS pošalje poruku kako bi se postupak ažuriranja proveo u roku od pet radnih 
dana.  
12. Ako se druk čije ne dogovori, trošak obra ćanja agenciji za ocjenu kreditnog rejtinga snosi zainteresirani kupac/ 
korisnik kredita.  
13. Za vrijeme postupaka navedenih u člancima od 9. do 11. ovog Dodatka primjenjivo je važe će razvrstavanje rizika 
(ako je dostupno na popisu).  
IV. ROK VALJANOSTI RAZVRSTAVANJA  
14. Valjano razvrstavanje rizika jest postoje će razvrstavanje rizika kako je zabilježeno na popisu koji održava tajništvo; 
premijske stope mogu se navesti i primijeniti u okviru preuzetih obveza samo u skladu s tim razvrstavanjem rizika.  
15. Razvrstavanje rizika ima maksimalni rok valjanosti od 12 mjeseci od datuma na koji ga tajništvo upiše u popis u 
svrhu navo đenja i primjene premijskih stopa u okviru kona čnih obveza koje preuzmu sudionice; rok valjanosti za 
konkretnu transakciju može se produljiti za dodatnih 18 mjeseci od trenutka u kojem je preuzeta obveza ili kona čna 
obveza ili su zara čunane naknade za držanje premije. Tijekom tog 12-mjese čnog roka valjanosti, razvrstavanje rizika 
može biti podložno revidiranju u slu čaju bitnih promjena profila rizika kupca/korisnika kredita, kao što je promjena 
rejtinga koji je dodijelila agencija za ocjenu kreditnog rejtinga.  
16. Ako sudionica ne zahtijeva njegovo ažuriranje, najmanje 20 radnih dana prije kraja roka valjanosti relevantnog 
razvrstavanja rizika, tajništvo uklanja to razvrstavanje rizika iz prvog sljede ćeg ažuriranog popisa. Tajništvo proslje đuje taj 
zahtjev za ažuriranjem svim sudionicama u roku od dva radna dana, ne spominju ći identitet sudionice koja je podnijela 
zahtjev i primjenjuju se postupci navedeni u člancima od 9. do 11. ovog Dodatka.  
V. ZAHTJEV ZA RAZVRSTAVANJE RIZIKA KUPCA/KORISNIKA KREDITA  
17. Ako u fazi kampanje kupac/korisnik kredita zahtijeva da se navede razvrstavanje njegovog rizika, a ono još nije na 
popisu, taj kupac/korisnik kredita može na svoj trošak zatražiti indikativno razvrstavanje rizika od agencije za ocjenu 
kreditnog rejtinga. To razvrstavanje rizika ne stavlja se na popis; sudionice ga mogu koristiti kao podlogu za vlastitu 
ocjenu rizika.  
ODJELJAK 2.  
Minimalne premijske stope za nove i rabljene zrakoplove  
1. UTVR ĐIVANJE MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA  
18. U člancima od 19. do 58. ovog Dodatka navedene su minimalne premijske stope koje odgovaraju razvrstavanju 
rizika kupca/korisnika kredita (ili, ako se radi o druk čijem gospodarskom subjektu, primarnog izvora otplate u transakciji).HR 240 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
19. Sudionice mogu dodijeliti službenu potporu po minimalnoj premijskoj stopi ili iznad minimalne premijske stope 
pod uvjetom da su ispunjeni sljede ći uvjeti:  
(a) Transakcija je pokrivena imovinom ako ispunjava sljede će kriterije:  
1. Postoji instrument osiguranja s prvenstvenim redom naplate na zrakoplovu i motorima ili u vezi s njima.  
2. Kada se radi o  leasingu , postoji cesija i/ili instrument osiguranja s prvenstvenim redom naplate u vezi s pla ćanjima 
po leasingu . 
3. Postoji unakrsno povezivanje neispunjenja obveza (engl.  cross-default ) i unakrsna kolateralizacija za sve zrakoplove i 
motore koje ista strana zakonito i stvarno ima u vlasništvu, u okviru predloženog financiranja, kad god je to 
mogu će u primjenjivom pravnom sustavu.  
(b) Transakcija je strukturirana tako da uklju čuje barem instrumente smanjenja rizika navedene u tablici 1. dolje:  
Tablica 1.  
Instrumenti smanjenja rizika  
Kategorija rizika iz 
sektorskog dogovora za 
zrakoplove  Rejting rizika  Instrumenti smanjenja rizika  
A + B  Od čega najmanje A  I najmanje B  
1 AAA do BBB-  0  0  0  
2 BB+ i BB  0  0  0  
3 BB-  1  1  0  
4 B+  2  1  
5 B  2  1  
6 B-  3  2  
7 CCC  4  3  
8 CC do C  4  3  
20. Za potrebe članka 19. ovog Dodatka:  
(a) Sudionice mogu odabrati sljede će instrumente smanjenja rizika  
Instrumenti smanjenja rizika ‚A’:  
1. Smanjena avansna stopa: svako smanjenje od pet postotnih bodova u odnosu na avansne stope iz članka 10. 
to čaka (a) i (b) ovog sektorskog dogovora ekvivalentno je jednom instrumentu smanjenja rizika ‚A’. U tom slu čaju, 
sudionica ne dodjeljuje službenu potporu ni u kojem obliku preko smanjene avansne stope.  
2. Linearna amortizacija: otplata glavnice u jednakim obrocima ekvivalentna je jednom instrumentu smanjenja rizika.  
3. Smanjeni rok otplate: rok otplate koji ne prelazi deset godina ekvivalentan je jednom instrumentu smanjenja rizika.  
Instrumenti smanjenja rizika ‚B’:  
1. Depozit: svaki depozit u iznosu jednakom jednoj četvrtini obroka glavnice i kamata ekvivalentan je jednom 
instrumentu smanjenja rizika. Depozit može biti u obliku gotovine ili  stand-by  akreditiva.  
2. Pla ćanja  leasinga  unaprijed: pla ćanja  leasinga  u iznosu jednakom jednoj četvrtini obroka glavnice i kamata pla ćaju se 
jedno tromjese čje unaprijed za svaki datum otplate.  
3. Održavanje pri čuva u obliku i iznosu koji odražavaju najbolje prakse na tržištu.  
(b) Podložno prethodnoj obavijesti, jedan instrument smanjenja rizika ‚A’ može se zamijeniti 15 %-tnom dodatnom 
naknadom na primjenjivu minimalnu premijsku stopu.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 241
 
21. Prema članku 11. ovog sektorskog dogovora, minimalne premijske stope koje se primjenjuju sastoje se od 
minimalnih stopa koje se temelje na procjeni rizika (engl.  risk-based rates  – RBR) i dodatne naknade koja odražava 
stanje na tržištu (engl.  market reflective surcharge  – MRS), u skladu s člancima od 22. do 34. dolje.  
22. Od stupanja na snagu ovog sektorskog dogovora, stope koje se temelje na procjeni rizika (RBR) su:  
Tablica 2.  
Stope koje se temelje na procjeni rizika  
Kategorija rizika iz sektorskog dogovora za 
zrakoplove  Rasponi (bazni bodovi)  Stopa za pla ćanje unaprijed (%)  
1 89  5,00  
2 98  5,50  
3 116  6,50  
4 133  7,50  
5 151  8,50  
6 168  9,50  
7 185  10,50  
8 194  11,00  
23. Stope koje se temelje na procjeni rizika ponovno se utvr đuju na godišnjoj osnovi, na temelju prosjeka 4-godišnjeg 
kretanja godišnjeg gubitka zbog neispunjavanja obveza, agencije Moody’s (engl.  Moody’s Loss Given Default  (LGD)). LGD 
koji je primjeren za to ponovno utvr đivanje temelji se na nepodre đenim bankovnim kreditima osiguranim založnim 
pravom prvog reda.  
Tablica 3.  
Raspore đivanje LGD-a  
4-godišnji prosjek kretanja  LGD uzet u obzir  
≥ 45 %  25 %  
≥ 35 % < 45 %  23 %  
≥ 30 % < 35 %  21 %  
< 30 %  19 %  
24. Prilago đavanje stopa koje se temelje na procjeni rizika (RBR-a)  
LGD uzet u obzir 
19 % ¼ faktor prilagodbe RBR  Ä a 
25. Za ponovno utvr đivanje RBR-a koristi se množenje faktorima prilagodbe RBR-a navedenima u tablici 2. gore.  
26. Postupak ponovnog utvr đivanja prvi se put odvija u prvom tromjese čju 2012., a RBR-i koji iz toga proizlaze 
stupaju na snagu 15. travnja 2012.  
27. RBR-i utvr đeni u naknadnim ponovnim utvr đivanjima stupaju na snagu 15. travnja svake sljede će godine. Čim su 
RBR-i tako ponovno utvr đeni, tajništvo odmah obavješ ćuje sudionice o primjenjivim stopama i javno ih objavljuje.  
28. Za svaku kategoriju rizika, dodatna naknada koja odražava stanje na tržištu (MRS) izra čunava se kako slijedi:  
MRS ¼ B ä ½ð0; 5 ä MCSÞ – RBRâHR 242 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
pri čemu:  
B je kombinacijski koeficijent koji varira od 0,7 do 0,35 prema svakoj kategoriji rizika iz tablice 4. dolje.  
MCS je prosjek 90-dnevnog kretanja srednjih vrijednosti kreditnih raspona agencije Moody’s (engl.  Moody’s Median Credit 
Spreads  (MCS)), s prosje čnim vijekom trajanja od 7 godina.  
29. U slu čaju kada kategorija rizika uklju čuje više nego jedan rejting, uzimaju se rasponi u prosjeku. U kategoriji rizika 
1. koristi se raspon BBB-.  
30. Rasponi MCS koji se uzimaju u obzir kada se radi o pokri ću imovinom diskontiraju se za 50 %. Diskontirani 
rasponi MCS zatim se prilago đavaju pomo ću kombinacijskog faktora izme đu 70 % i 35 % prema tablici 4. dolje, koji se 
primjenjuje na razliku izme đu diskontiranih raspona MCS-a i RBR-a. Negativni rasponi koji eventualno proisteknu iz 
kombiniranja ne odbijaju se.  
Tablica 4.  
Kombinacijski faktori  
Rejtinzi s obzirom na rizik  Kategorija rizika iz sektorskog dogovora za 
zrakoplove  Kombinacijski faktor (%)  
AAA  70  
AA 70  
A 70  
BBB+  70  
BBB  70  
BBB-  70  
BB+  2  65  
BB 2  65  
BB- 3  50  
B+ 4  45  
B 5  40  
B- 6  35  
CCC  7  35  
CC 8  35  
C 8  35  
31. Dodatne naknade koje odražavaju stanje na tržištu (MRS) ažuriraju se tromjese čno, kako slijedi:  
Postupak ažuriranja prvi se put odvija u prvom tromjese čju 2011. a MCS koji iz toga proizlazi stupa na snagu 15. travnja 
2011.; me đutim do 15. travnja 2012. ishod ažuriranja MRS-a koji se primjenjuje na kategoriju rizika 1 stupa na snagu 
samo ako ažuriranja imaju za posljedicu pove ćanje tog MRS-a.  
Naknadni postupci ažuriranja odvijaju se u drugom, tre ćem i četvrtom tromjese čju 2011. (i dalje), a MCS koji iz toga 
proizlazi stupa na snagu 15. srpnja 2011., 15. listopada 2011. odnosno 15. sije čnja 2012., i dalje.  
Nakon svakog ažuriranja, tajništvo odmah obavješ ćuje sve sudionice o primjenjivom MRS-u i minimalnim stopama koje 
iz toga proizlaze i javno ih objavljuje prije datuma na koji te stope stupaju na snagu.  
32. MRS se primjenjuje samo ako je pozitivan i premašuje 25 baznih bodova.  
33. Pove ćanje minimalnih premijskih stopa koje je posljedica ažuriranja MRS-a ne prelazi 10 % minimalnih premijskih 
stopa prethodnog tromjese čja. Minimalne premijske stope (koje su posljedica zbrajanja stopa koje se temelje na riziku i 
dodatne naknade koja odražava stanje na tržištu) ne premašuju minimalne premijske stope za više od 100 %.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 243
 
34.1. Za odre đivanje minimalnih premijskih stopa koristi se sljede ća formula: Neto MPR = MPR * (1 + RTAS) * (1 + 
RFAS) * (1 + RMRS) * (1 - CTCD) * (1 + NABS) - CICD  
Pri čemu:  
— RTAS predstavlja dodatnu naknadu za prilagodbu roka otplate navedenu u članku 12. to čki (b) ovog sektorskog 
dogovora.  
— RFAS predstavlja dodatnu naknadu za prilagodbu u čestalosti otplate navedenu u članku 13. to čki (a) podto čkama 1. i 
2. ovog sektorskog dogovora.  
— RMRS predstavlja dodatnu naknadu za zamjenu instrumenta smanjenja rizika navedenu u članku 20. to čki (b) ovog 
Dodatka.  
— CTCD predstavlja diskont Konvencije iz Cape Towna naveden u članku 36. ovog Dodatka.  
— NBS predstavlja naknadu za nepostojanje pokri ća imovinom navedenu u članku 55. to čki (a) podto čki 4., članku 55. 
to čki (b) i članku 57. to čki (b) ovog Dodatka II., prema potrebi.  
— CICD predstavlja diskont za uvjetno osigurateljno pokri će navedeno u članku 54. to čki (a) ovog Dodatka.  
Premija se može platiti bilo unaprijed ili se pla ća tijekom trajanja proizvoda, kao raspon izražen u baznim bodovima 
godišnje. Stope koje se pla ćaju unaprijed i rasponi izra čunavaju se primjenom modela konverzije premijske stope (PCM) 
tako da je premija koja se zara čunava za neku transakciju jednaka u smislu neto stvarne vrijednosti, neovisno o tome je li 
ta premija zara čunana unaprijed ili u obliku raspona. U transakcijama kod kojih su prije po četka pokri ća dogovoreni ili 
odre đeni uvjeti koji imaju za posljedicu smanjenje ponderiranog prosje čnog vijeka trajanja, može se zara čunati stopa za 
pla ćanje unaprijed (izra čunana primjenom PCM-a), koja u smislu premije koja se pla ća odgovara onoj plativoj u smislu 
neto stvarne vrijednosti koja se zara čunava za raspone.  
34.2. Minimalne premijske stope primjenjive od po četnog datuma stupanja na snagu ovog sektorskog dogovora 
(1. velja če 2011.) navedene su u tablici 5. dolje.  
Tablica 5.  
Minimalne premijske stope  
(12-godišnji rok otplate, transakcije pokrivene imovinom)  
Kategorija rizika  Razvrstavanje rizika  Minimalne premijske stope  
Godišnji rasponi (bazni 
bodovi)  Unaprijed (%)  
1 AAA to BBB-  137  7,72  
2 BB+ and BB  184  10,44  
3 BB-  194  11,03  
4 B+  208  11,85  
5 B  234  13,38  
6 B-  236  13,50  
7 CCC  252  14,45  
8 CC to C  257  14,74  
II. SMANJENJA MINIMALNE PREMIJE  
35. Podložno odredbama članka 36. ovog Dodatka, smanjenje minimalnih premijskih stopa utvr đeno u skladu s 
pododjeljkom I. gore dozvoljeno je ako:  
(a) se transakcija pokrivena imovinom odnosi na zrakoplovni objekt u smislu zna čenja Protokola iz Cape Towna o 
pitanjima specifi čnim za zrakoplovnu opremu;HR 244 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
(b) se operator zrakoplova (i, ako nisu isti, korisnik kredita/kupac ili davatelj leasinga ako sudionica koja dodjeljuje 
službenu potporu smatra da je to opravdano radi strukture transakcije) nalazi u državi koja se u vrijeme isplate za 
zrakoplovni objekt nalazi na popisu država koje ispunjavaju uvjete za smanjenje minimalnih premijskih stopa (‚popis 
iz Cape Towna’) i, kada je to primjenjivo, u teritorijalnoj jedinici te države koja ispunjava uvjete na temelju članka 38. 
ovog Dodatka; i  
(c) se transakcija odnosi na zrakoplovni objekt upisan u Me đunarodni registar uspostavljen na temelju Konvencije iz Cape 
Towna i njezin Protokol o zrakoplovima (Konvencija iz Cape Towna ili CTC).  
36. Smanjenje minimalnih premijskih stopa utvr đeno u skladu s pododjeljkom I. gore ne prelazi 10 % primjenjive 
minimalne premijske stope.  
37. Kako bi bila uvrštena na popis iz Cape Towna, država mora:  
(a) biti stranka Konvencije iz Cape Towna;  
(b) dati kvalificiraju će izjave kako su navedene u Prilogu I. ovom Dodatku; i  
(c) Konvenciju iz Cape Towna, uklju čuju ći kvalificiraju će izjave, provesti u svojim zakonima i, prema potrebi, propisima 
tako da su obveze iz Konvencije iz Cape Towna primjereno prenesene u nacionalno pravo.  
38. Kako bi ispunila uvjete na temelju članka 35. ovog Dodatka, teritorijalna jedinica mora:  
(a) biti teritorijalna jedinica na koju se primjenjuje Konvencija iz Cape Towna;  
(b) biti teritorijalna jedinica s obzirom na koju se primjenjuju kvalificiraju će izjave kako su navedene u Prilogu I. ovom 
Dodatku; i  
(c) Konvenciju iz Cape Towna, uklju čuju ći kvalificiraju će izjave, provesti u svojim zakonima i, prema potrebi, propisima 
tako da su obveze iz Konvencije iz Cape Towna primjereno prenesene u nacionalno pravo.  
39. Prije stupanja na snagu ovog sektorskog dogovora sudionice dostavljaju tajništvu prethodno usuglašen popis iz 
Cape Towna. Popis iz Cape Towna ažurira se u skladu s člancima od 40. do 52. ovog Dodatka.  
40. Svaka sudionica ili nesudionica koja dodjeljuje službenu potporu za zrakoplov može tajništvu predložiti dodavanje 
države na popis iz Cape Towna. Taj prijedlog, za svaku državu, sadrži:  
(a) sve relevantne informacije u pogledu datuma polaganja instrumenata ratifikacije Konvencije iz Cape Towna ili 
pristupanja Konvenciji iz Cape Towna kod depozitara;  
(b) presliku izjava države predložene za dodavanje na popis iz Cape Towna;  
(c) sve relevantne informacije u pogledu dana na koji su Konvencija iz Cape Towna i izjave o ispunjavanju uvjeta stupile 
na snagu;  
(d) analizu s opisom mjera koje je država predložena za dodavanje na popis iz Cape Towna poduzela za provedbu 
Konvencije iz Cape Towna, uklju čuju ći i kvalificiraju će izjave, u svojim zakonima i, prema potrebi, propisima kako bi 
osigurala da su obveze iz Konvencije iz Cape Towna primjereno prenesene u nacionalno pravo; i  
(e) valjano ispunjen upitnik prema obrascu priloženom u Prilogu 2. ovom Dodatku (‚CTC upitnik’) koji ispunjava 
najmanje jedno odvjetni čko društvo koje ispunjava uvjete za davanje pravnih savjeta u vezi s relevantnom nadlež ­
noš ću države predložene za dodavanje na popis iz Cape Towna. U ispunjenom CTC upitniku navodi se:HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 245
 
i. ime(-na) i službena(-e) adresa(-e) odvjetni čkog(-ih) društva(-ava) koje(-a) ispunjava(-ju) upitnik;  
ii. relevantno iskustvo odvjetni čkog društva, što može uklju čivati iskustvo u zakonodavnim i ustavnim postupcima u 
mjeri u kojoj se oni odnose na provedbu me đunarodnih ugovora u državi, kao i specifi čno iskustvo u pitanjima 
koja se odnose na Konvenciju iz Cape Towna, uklju čuju ći eventualno iskustvo u savjetovanju vlade o provedbi i 
izvršavanju Konvencije iz Cape Towna, ili savjetovanju privatnog sektora ili izvršavanju prava vjerovnika u državi 
predloženoj za dodavanje na popis iz Cape Towna;  
iii. sudjeluje li odvjetni čko društvo ili planira sudjelovati u transakcijama za koje se može koristiti smanjenje mini ­
malnih premijskih stopa bude li predložena država dodana na CTC popis (  4 ); i 
iv. datum ispunjavanja CTC upitnika.  
41. Prijedlog proslje đuje tajništvo putem sustava OLIS u roku od pet radnih dana.  
42. Svaka sudionica ili nesudionica koja dodjeljuje službenu potporu za zrakoplov može predložiti da se država ukloni 
s popisa iz Cape Towna ako smatraju da je ta država poduzela mjere koje nisu u skladu s obvezama Konvencije iz Cape 
Towna ili da nije poduzela mjere koje je preuzela na temelju te Konvencije. U tu svrhu u prijedlogu za uklanjanje s popisa 
iz Cape Towna sudionice ili nesudionice detaljno opisuju okolnosti koje su dovele do prijedloga za brisanje, npr. mjera 
države koje nisu u skladu s obvezama Konvencije iz Cape Towna, ili propust države da održava ili izvršava zakonodav ­
stvo kako se to zahtijeva na temelju obveza Konvencije iz Cape Towna. Sudionica ili nesudionica koja dostavi prijedlog za 
uklanjanje s popisa iz Cape Towna dužna je dostaviti dostupne dokaze, a prijedlog proslje đuje tajništvo putem sustava 
OLIS u roku od pet radnih dana.  
43. Svaka sudionica ili nesudionica koja dodjeljuje službenu potporu za zrakoplov može predložiti ponovno uvo đenje 
na popis iz Cape Towna države koja je prethodno bila uklonjena s tog popisa, u slu čaju kada je to ponovno uvo đenje 
opravdano korektivnim mjerama ili doga đajima. Uz takav se prijedlog dostavlja opis okolnosti koje su dovele do 
uklanjanja države kao i izvješ će o naknadnim korektivnim mjerama u prilog ponovnom uvo đenju na popis. Prijedlog 
proslje đuje tajništvo putem sustava OLIS u roku od pet radnih dana.  
44. Sudionice mogu pristati na ili osporavati prijedlog iznesen na temelju članaka od 40. do 43. ovog Dodatka u roku 
od 20 radnih dana od datuma dostave prijedloga (‚razdoblje 1’).  
45. Ako na kraju razdoblja 1 nije bilo osporavanja prijedloga, smatra se da su predloženo ažuriranje popisa iz Cape 
Towna prihvatile sve sudionice. Tajništvo na odgovaraju ći na čin mijenja popis i šalje poruku putem sustava OLIS u roku 
od pet radnih dana. Ažurirani popis Cape Towna stupa na snagu na datum te poruke.  
46. Ako na kraju razdoblja 1 nije bilo osporavanja prijedloga, smatra se da su predloženo ažuriranje popisa iz Cape 
Towna prihvatile sve sudionice. Tajništvo na odgovaraju ći na čin mijenja popis i šalje poruku putem sustava OLIS u roku 
od pet radnih dana. Ažurirani popis Cape Towna stupa na snagu na datum te poruke.  
47. Sudionice obavješ ćuju tajništvo o rezultatu svojih rasprava. Ako se dogovor postigne u razdoblju 2, tajništvo će, 
ako je potrebno, ažurirati popis na odgovaraju ći na čin i poslati poruku u sustavu OLIS u sljede ćih pet radnih dana. 
Ažurirani popis iz Cape Towna stupa na snagu na datum te poruke.  
48. Ako se dogovor ne postigne tijekom razdoblja 2, predsjednik sudionica u ovom sektorskom dogovoru (dalje u 
tekstu: ‚predsjednik’) ulaže maksimalne napore kako bi olakšao postizanje konsenzusa izme đu sudionica u roku od 
dvadeset radnih dana (‚razdoblje 3’) odmah nakon razdoblja 2. Ako se na kraju razdoblja 3 ne postigne konsenzus, 
kona čno rješenje postiže se putem sljede ćih postupaka:  
(a) predsjednik daje pisanu preporuku s obzirom na predloženo ažuriranje popisa iz Cape Towna. Predsjednikova 
preporuka odražava ve ćinsko stajalište proisteklo iz otvoreno izraženih stajališta najmanje onih sudionica kojeHR 246 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125  
( 4 ) Zajedno s informacijama o eventualnom sudjelovanju (koje se dostavljaju uz dužno poštovanje obveza čuvanja poslovne tajne).
 dodjeljuju službenu potporu za izvoz zrakoplova. Ako nema ve ćinskog stajališta, predsjednik daje preporuku isklju ­ 
čivo na temelju stajališta koja su izrazile sudionice i u pismenom obliku utvr đuje na čemu se temelji preporuka, 
uklju čuju ći u slu čaju neprihvatljivosti kriterija prihvatljivosti koji nisu zadovoljeni;  
(b) predsjednik u svojoj preporuci ne otkriva informacije koje se odnose na mišljenja ili stajališta sudionica izražena u 
kontekstu postupka navedenog u člancima od 40. do 49. ovog Dodatka; i  
(c) sudionice prihva ćaju preporuku predsjednika.  
49. Ako nakon prijedloga dostavljenog na temelju članka 40. sudionice ili predsjednik utvrde da država nije prihva ­
tljiva za dodavanje na popis iz Cape Towna, sudionica ili nesudionica može podnijeti drugi prijedlog u kojem zahtijevaju 
da sudionice preispitaju prihvatljivost države. Sudionica ili nesudionica koja daje prijedlog razmatra razloge koji potkrje ­
pljuju prvobitnu utvr đenu neprihvatljivost. Sudionica ili nesudionica koja daje prijedlog isto tako dužna si je pribaviti i 
dostaviti ažurirani CTC upitnik. Taj novi prijedlog podložan je postupku navedenom u člancima od 44. do 50.  
50. U slu čaju promjene popisa zemalja koje ispunjavaju uvjete u skladu s postupcima navedenima u članku 48. ovog 
Dodatka, tajništvo putem sustava OLIS izdaje poruku koja sadrži ažurirani popis iz Cape Towna u roku od pet radnih 
dana od te promjene. Ažurirani popis iz Cape Towna stupa na snagu na datum te poruke.  
51. Dodavanje države na popis iz Cape Towna, povla čenje s tog popisa ili ponovno stavljanje na taj popis nakon 
isplate za zrakoplov ne utje če na minimalne premijske stope za taj zrakoplov.  
52. U kontekstu postupka navedenog u člancima od 40. do 50. ovog Dodatka sudionice ne otkrivaju informacije koje 
se odnose na izražena mišljenja ili stajališta sudionica.  
53. Sudionice prate provedbu članaka od 40. do 52. ovog Dodatka i preispituju je u prvoj polovici 2012., zatim 
jednom godišnje ili na zahtjev bilo koje od sudionica.  
54. Na primjenjive minimalne premijske stope mogu se primijeniti sljede će prilagodbe:  
(a) Diskont od pet baznih bodova (godišnji raspon) ili 0,29 % (unaprijed) na primjenjive minimalne premijske stope 
može se primijeniti na službeno podupirane transakcije u obliku uvjetnog osigurateljnog pokri ća. 
(b) Minimalne premijske stope primjenjuju se na iznos glavnice koji je pokriven.  
III. TRANSAKCIJE NEPOKRIVENE IMOVINOM  
55. Neovisno o odredbama članka 19. to čke (a) ovog Dodatka, sudionice mogu odobravati službeno podupirane 
izvozne kredite za transakcije nepokrivene imovinom pod uvjetom da su ispunjeni sljede ći uvjeti:  
(a) U slu čaju nedržavnih transakcija:  
1. maksimalna vrijednost izvoznog kredita za koji se prima službena potpora je 15 milijuna USD;  
2. maksimalni rok otplate je 10 godina;  
3. ni jedna tre ća strana nema instrument osiguranja na imovini koja se financira; i  
4. na minimalne premijske stope utvr đene u skladu s pododjeljkom I. gore zara čunava se dodatna naknada od 30 %.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 247
 
(b) U slu čaju transakcije s državom ili transakcije pokrivene neopozivom i bezuvjetnom garancijom države, na minimalne 
premijske stope utvr đene u skladu s pododjeljkom I. gore primjenjuje se minimalna dodatna naknada u skladu s 
tablicom 6. dolje.  
Tablica 6.  
Kategorija rizika  Dodatna naknada (%)  
1 0  
2 0  
3 0  
4 10  
5 15  
6 15  
7 25  
8 25  
56. Odredbe članaka od 35. do 51. ovog Dodatka ne primjenjuju se na službeno podupirane izvozne kredite odobrene 
na temelju članka 55. ovog Dodataka.  
ODJELJAK 3.  
Minimalne premijske stope za robu i usluge osim rabljenih zrakoplova obuhva ćenih dijelom 3. ovog sektorskog 
dogovora  
57. Minimalne premijske stope primjenjive na dodjeljivanje službene potpore za robu i usluge osim rabljenih zrako ­
plova obuhva ćenih dijelom 3. ovog sektorskog dogovora utvr đuju se kako slijedi:  
(a) U slu čaju transakcija pokrivenih imovinom, minimalne premijske stope jednake su prevladavaju ćim minimalnim 
rasponima utvr đenima u skladu s pododjeljkom I. gore a, u slu čaju čistog pokri ća, pretvaraju se u pristojbe koje 
se pla ćaju unaprijed primjenom modela konverzije i u funkciji odgovaraju ćeg trajanja kredita.  
(b) U slu čaju transakcija nepokrivenih imovinom, minimalne premijske stope jednake su prevladavaju ćim minimalnim 
rasponima utvr đenima u skladu s pododjeljkom I. gore na koje se dodaje dodatna naknada od 30 % a, u slu čaju čistog 
pokri ća, pretvaraju se u pristojbe koje se pla ćaju unaprijed primjenom modela konverzije i u funkciji odgovaraju ćeg 
trajanja kredita.  
58. Odredbe članaka od 35. do 54. ovog Dodatka primjenjuju se na službenu potporu za svu robu i usluge osim 
rabljenih zrakoplova obuhva ćenih dijelom 3. ovog sektorskog dogovora.  
Prilog 1.  
Kvalificiraju će izjave  
1. Za potrebe odjeljka 2. Dodatka II. izraz ‚kvalificiraju će izjave’ i sva upu ćivanja na taj izraz u ovom sektorskom 
dogovoru zna či da je ugovorna stranka Konvencije iz Cape Towna (ugovorna stranka):  
(a) dala izjave iz članka 2. ovog Priloga; i  
(b) nije dala izjave iz članka 3. ovog Priloga.  
2. Izjave za potrebe članka 1. to čke (a) ovog Priloga su:  
(a) Insolventnost: Država ugovornica izjavljuje da će Alternativu A predvi đenu u članku XI. Protokola o zrakoplovima 
u cijelosti primjenjivati na sve vrste insolventnosti i da rok čekanja za potrebe članka XI. stavka 3. te Alternative ne 
smije prelaziti 60 kalendarskih dana.HR 248 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
(b) Odjava registracije: Država ugovornica izjavljuje da će primjenjivati članak XIII. Protokola o zrakoplovima.  
(c) Izbor prava: Država ugovornica izjavljuje da će primjenjivati članak VIII. Protokola o zrakoplovima.  
I najmanje jedno od sljede ćeg (iako se oboje poti če): 
(d) Metoda izvršavanja pravnog lijeka: Država ugovornica izjavljuje na temelju članka 54. stavka 2. Konvencije da se 
pravni lijekovi dostupni vjerovniku na temelju bilo koje odredbe Konvencije za koje u okviru njezinih relevantnih 
odredaba nije izražena potreba primjene suda mogu izvršavati bez intervencije suda ((preporu čuje se (ali se ne 
propisuje) da se rije či ‚bez sudske odluke i’ umetnu ispred rije či ‚bez intervencije suda’));  
(e) Pravodobni pravni lijekovi: Država ugovornica izjavljuje da će članak XI. Protokola o zrakoplovima primjenjivati u 
cijelosti (iako njegova klauzula 5, koju treba poticati, nije propisana) i da će broj radnih dana koji će se 
primjenjivati za potrebe ograni čenja utvr đenog u članku X. stavku 2. Protokola o zrakoplovima biti:  
1. za pravne lijekove navedene u članku 13. stavku 1. to čkama (a), (b) i (c) Konvencije (o čuvanje zrakoplovnih 
objekata i njihove vrijednosti; posjedovanje, kontrola ili čuvanje zrakoplovnih objekata; i imobilizacija zrako ­
plovnih objekata), najviše deset kalendarskih dana; i  
2. za pravne lijekove navedene u članku 13. stavku 1. to čkama (d) i (e) Konvencije (leasing zrakoplovnih objekata 
ili gospodarenje zrakoplovnim objektima i dohodak od toga i prodaja i primjena prihoda od zrakoplovne 
opreme), najviše 30 kalendarskih dana.  
3. Izjave iz članka 1. to čke (b) ovog Priloga su sljede će: 
(a) Privremene mjere do kona čnog odre đivanja: Državna ugovornica ne će dati izjavu na temelju članka 55. Konven ­
cije o neprimjeni članka 13. ili članka 43. Konvencije; me đutim, pod uvjetom da država ugovornica dâ izjave na 
temelju članka 2. to čke (d) ovog Priloga, davanje izjave na temelju članka 55. Konvencije ne spre čava primjenu 
diskonta iz Konvencije iz Cape Towna;  
(b) Konvencija iz Rima: Državna ugovornica ne će dati izjavu na temelju članka XXXII. Protokola o zrakoplovima o 
neprimjeni članka XXIV. Protokola o zrakoplovima; i  
(c) Leasing kao pravno sredstvo: Državna ugovornica ne će dati izjavu na temelju članka 54. stavka 1. Konvencije, o 
spre čavanju leasinga kao pravnog sredstva.  
4. Što se ti če članka XI. Protokola o zrakoplovima, za države članice Europske unije smatra se da su za potrebe ovog 
Priloga dale kvalificiraju će izjave predvi đene u članku 2. to čki (a) ovog Priloga ako je nacionalno pravo takve države 
članice bilo izmijenjeno kako bi odražavalo uvjete Alternative A predvi đene u članku XI. Protokola o zrakoplovima (s 
rokom čekanja od najviše 60 kalendarskih dana). Što se ti če kvalificiraju ćih izjava navedenih u članku 2. to čkama (c) i 
(e) ovog Priloga, za njih se smatra da su zadovoljene za potrebe ovog sektorskog dogovora ako je pravo Europske 
unije ili relevantnih država članica bitno sli čno pravu utvr đenom u tim to čkama članka ovog Priloga. U slu čaju članka 
2. to čke (c) ovog Priloga, za pravo Europske unije (Uredba EZ-a 593/2008 o pravu koje se primjenjuje na ugovorne 
obveze) usuglašeno je da je bitno sli čno članku VIII. Protokola o zrakoplovima.  
Prilog 2.  
Upitnik Konvencije iz Cape Towna  
I. PRELIMINARNE INFORMACIJE  
Molimo navedite sljede će informacije:  
1. Naziv i puna adresa odvjetni čkog društva koje ispunjava upitnik.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 249
 
2. Relevantno iskustvo odvjetni čkog društva, što može uklju čivati iskustvo u zakonodavnim i ustavnim postupcima u 
mjeri u kojoj se oni odnose na provedbu me đunarodnih ugovora u državi, i specifi čno iskustvo u pitanjima koja se 
odnose na Konvenciju iz Cape Towna, uklju čuju ći eventualno iskustvo u savjetovanju vlade o provedbi i izvršavanju 
Konvencije iz Cape Towna ili savjetovanju privatnog sektora ili izvršavanju prava vjerovnika u državi predloženo je 
za dodavanje na popis iz Cape Towna;  
3. Sudjeluje li odvjetni čko društvo ili planira sudjelovati u transakcijama za koje se može koristiti smanjenje mini ­
malnih premijskih stopa bude li predložena država dodana na CTC popis (  1 ); i 
4. Datum ispunjavanja ovog upitnika.  
II. PITANJA  
1. Kvalificiraju će izjave  
1.1. Je li država (  2 ) svaku od kvalificiraju ćih izjava dala u skladu sa zahtjevima Priloga 1. Dodatku II. ovom sektorskom 
dogovoru o izvoznim kreditima za civilne zrakoplove (‚ASU’) (od kojih je svaka izjava ‚kvalificiraju ća izjava’)? 
Posebno s obzirom na izjave o metodi izvršavanja pravnog lijeka [ članak 2. to čka (d)] i pravodobnim pravnim 
lijekovima [ članak 2. to čka (e)], molimo navedite je li dana jedna od tih izjava ili obje.  
1.2. Molimo opišite po čemu se dane izjave razlikuju, ako da, od zahtjeva iz pitanja 1.1.  
1.3. Molimo potvrdite da država nije dala nikakve izjave navedene u članku 3. Priloga I. Dodatku II. ASU-a.  
2. Ratifikacija  
1.1. Je li država ratificirala, prihvatila ili odobrila Konvenciju iz Cape Towna i Protokol o zrakoplovima (‚Konvenciju’) 
odnosno je li im pristupila? Molimo da navedete dan ratifikacije/pristupanja i kratko opišete postupak pristupanja te 
države Konvenciji ili njezine ratifikacije Konvencije.  
1.2. Imaju li Konvencija i dane kvalificiraju će izjave snagu zakona na čitavom državnom podru čju te države bez ikakvog 
dodatnog akta, provedbenog zakonodavstva ili donošenja dodatnih zakona ili drugih propisa?  
1.3. Ako da, molimo kratko opišite postupak koji Konvenciji i kvalificiraju ćim izjavama daje snagu zakona.  
3 U činak nacionalnog i lokalnog prava  
1.1. Opišite i, ako je primjereno, nabrojite provedbeno zakonodavstvo i propise koji se odnose na Konvenciju i svaku od 
kvalificiraju ćih izjava koje je država dala.  
1.2. Nadilaze li Konvencija i dane kvalificiraju će izjave, kako su prenesene u nacionalno pravo (  3 ) (‚Konvencija i dane 
kvalificiraju će izjave’), bilo koji proturje čni nacionalni zakon ili drugi propis, nalog, sudski presedan ili regulatornu 
praksu ili ima prednost nad njima? Ako da, molimo opišite na koji se na čin to doga đa, (  4 ) a ako ne, navedite 
pojedinosti.  
1.3. Ima li propusta u provedbi Konvencije i kvalificiraju ćih izjava? Ako da, molimo opišite. (  5 ).HR 250 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125  
( 1 ) Zajedno s informacijama o eventualnom sudjelovanju (koje se dostavljaju uz dužno poštovanje obveza čuvanja poslovne tajne).  
( 2 ) Za potrebe ovog upitnika ‚država’ je zemlja koju se predla že za dodavanje na popis Konvencije iz Cape Towna na temelju Dodatk a II. 
odjeljka 2. II. sektorskog dogovora za zrakoplove. Prema potrebi odgovori na ova pitanja daju se i u pogledu prava odre đene 
‚teritorijalne jedinice’ države u kojoj je smješ ten relevantni operator zrakoplova (ili drugo relevantno tijelo kako je odre đeno u 
članku 35. to čki (b) Dodatka II., a ‚nacionalno pravo’ se tuma či kao pravo koje uklju čuje upu ćivanje na relevantno lokalno pravo.  
( 3 ) Za potrebe ovog upitnika, ‚nacionalno pravo’ odnosi se na cjelokupno nacionalno zakonodavstvo države koje uklju čuje, ali se ne 
ograni čava na, Ustav i njegove izmjene, te savezne, državne i lokalne zakone i druge propise.  
( 4 ) Npr., i. državni ugovori imaju prvenstvo nad drugim zakonima, u smislu ustavnog ili sli čnog okvira u državi X, ili ii. se u državi X 
zahtijeva i doneseno je zakonodavstvo koje jasno predvi đa prvenstvo Konvencije iz Cape Towna i/ili zamjenjuje neki drugi takav zakon, 
ili iii. Konvencija iz Cape Towna ili njezino provedbeno zakonodavstvo je (a) specifi čnije od drugog zakona ( lex specialis derogat legi 
generali ) i/ili (b) kasnije u vremenu nego taj drugi zakon ( lex posterior derogat legi priori ), i zbog toga što (a) i/ili (b) imaju prvenstvo nad 
drugim takvim zakonom.  
( 5 ) Npr., zbog čega prava i pravni lijekovi koji su dostupni vjerovnicima na temelju ove Konvencije, uklju čuju ći i one odobrene na temelju 
kvalificiraju ćih izjava, ne bi bili (a) priznati kao oni koji se u činkovito primjenjuju ili (b) dostatni sami po sebi, da bi se takva prava i 
pravni lijekovi mogli valjano izvršavati u toj državi?
 4. Sudske i administrativne odluke  
1.1. Molimo opišite sva pitanja, uklju čuju ći sudsku, regulatornu ili administrativnu praksu za koju se može o čekivati da 
će imati za posljedicu da sudska, nadležna ili administrativna tijela Konvenciji i kvalificiraju ćim izjavama uskrate 
punu snagu i primjenu (  6 ) ( 7 ). 
1.2. Prema vašim saznanjima, je li vjerovnik poduzeo bilo kakvu mjeru sudskog ili administrativnog izvršenja na temelju 
ove Konvencije? Ako da, molimo opišite mjeru i navedite je li u tome uspio.  
1.3. Prema vašim saznanjima, je li nakon ratifikacije/provedbe sud bilo kojeg stupnja u toj državi odbio izvršiti obveze 
dužnika ili garanta po kreditu u toj državi, suprotno Konvenciji i kvalificiraju ćim izjavama?  
1.4. Prema vašim saznanjima, imali li drugih elemenata koji bi mogli utjecati na to da sudska ili administrativna tijela 
djeluju na na čin uskla đen s Konvencijom i kvalificiraju ćim izjavama? Ako da, molimo navedite detalje.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 251  
( 6 ) Primjer administrativne mjere za potrebe ovog pitanja mogla bi biti situacija u kojoj država ne uvede postupke ili ne odvoji sredstva za 
primjenu odredbe Konvencije ili kvalificiraju će izjave. Drugi primjer bila bi situacija u kojoj država u svoj registar zrakoplova ne uvede 
valjanje postupke za bilježenje odobrenja za zahtjeve za odjavu registracije i izvoz ( Irrevocable De-Registration and Export Request 
Authorization  – IDERA).  
( 7 ) Molimo da u svoju analizu uklju čite sve presedane/odluke koji se odnose na priznavanje prava vjerovnika, uklju čuju ći i agencije za 
kreditiranje izvoza ako je primjereno.
 Dodatak III.  
Minimalne kamatne stope  
Dodijeljena službena financijska potpora ne prebija se niti se kompenzira, ni djelomi čno ni u cijelosti, s odgovaraju ćom 
premijom kreditnog rizika koja se zara čunava za rizik od neotpla ćivanja u skladu s odredbama Dodatka II.  
1. MINIMALNA PROMJENJIVA KAMATNA STOPA  
(a) Minimalna promjenjiva kamatna stopa je, prema tome što je prikladno, EURIBOR,  Bank Bill Swap Rate  (BBSY) ili 
londonska me đubankovna ponu đena stopa tj. LIBOR, kako je izra čunava Britansko udruženje bankara (BBA) za valutu 
i dospije će koji odgovaraju u čestalosti pla ćanja kamata za službeno podupirani izvozni kredit, kojoj se dodaje 
referentna marža izra čunana u skladu s člankom 8. ovog Dodatka.  
(b) Mehanizam uspostavljanja promjenjive kamatne stope varira prema odabranom profilu otplate, kako slijedi:  
1. Ako se otplata glavnice i pla ćanje kamata kombiniraju u jednakim obrocima, relevantni EURIBOR/BBSY/LIBOR 
važe ći dva radna dana prije datuma povla čenja sredstava kredita, prema valuti i u čestalosti pla ćanja kamata, koristi 
se za izra čun cjelokupnog plana otplate, kao da se radi o fiksnoj stopi. Zatim se utvr đuje plan otplate glavnice kao 
i prvo pla ćanje kamata. Drugo pla ćanje kamata itd. izra čunava se na preostali neotpla ćeni dio po četno utvr đene 
glavnice na temelju EURIBOR/BBSY/LIBOR stope važe će dva radna dana prije datuma prethodnog pla ćanja.  
2. Ako se glavnica otpla ćuje u jednakim obrocima, relevantni EURIBOR/BBSY/LIBOR, prema relevantnoj valuti i 
učestalosti pla ćanja, važe ći dva radna dana prije datuma povla čenja sredstava kredita i prije datuma svakog pla ćanja 
koristi se za izra čun sljede ćeg pla ćanja kamata na preostali neotpla ćeni dio glavnice.  
(c) Kada se službena financijska potpora daje za kredite s promjenjivom stopom, kupci/korisnici kredita mogu imati 
opciju prije ći s promjenjive na fiksnu stopu pod uvjetom da su ispunjeni sljede ći uvjeti:  
1. Opcija je ograni čena na prijelaz samo na stopu  swapa ). 
2. Opcija prijelaza izvršavat će se samo na zahtjev, samo jednom, i o njoj će se na odgovaraju ći na čin izvješ ćivati 
upu ćivanjem na obrazac za izvješ ćivanje po četno dostavljen tajništvu u skladu s člankom 24. ovog dogovora.  
2. MINIMALNA FIKSNA KAMATNA STOPA  
Minimalna fiksna kamatna stopa je:  
(a) stopa  swapa , s obzirom na relevantnu valutu službeno podupiranog izvoznog kredita i s dospije ćem prema tablici 7. 
dolje u slu čajevima kada se amortizacija kredita zasniva na jednakim pla ćanjima glavnice ili jednakim pla ćanjima 
glavnice i kamata. Ako pla ćanja glavnice nisu strukturirana u skladu s člankom 13. to čkom (a) ovog sektorskog 
dogovora, dospije će stope  swapa  koje se primjenjuje jest stopa za dva najbliža dostupna godišnja razdoblja interpo ­
lirana u ponderirano prosje čno trajanje kredita. Kamatna stopa utvr đuje se dva radna dana prije svakog datuma 
povla čenja sredstava kredita.  
Tablica 7.  
Rok otplate  Dospije će stope  swapa  
Do 3 godine  2 godine  
Do 5 godina  3 godine  
Do 7 godina  4 godine  
Do 9 godina  5 godina  
Do 10 godina  6 godina  
Do 12 godina  7 godina  
Do 15 godina  9 godinaHR 252 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
ILI 
(b) komercijalna referentna kamatna stopa (CIRR) utvr đena prema odredbama navedenima u člancima od 3. do 7. ovog 
Dodatka na koju se u oba slu čaja dodaje referentna marža izra čunana u skladu s člankom 8. ovog Dodatka.  
3. UTVR ĐIVANJE CIRR-a  
(a) CIRR se utvr đuje za bilo koju od prihvatljivih valuta navedenih u članku 9. ovog sektorskog dogovora i izra čunava 
dodavanjem fiksne marže od 120 baznih bodova na jedan od sljede ća tri prinosa (bazne stope):  
1. petogodišnji prinos državnih obveznica za rok otplate do uklju čno devet godina;  
2. sedmogodišnji prinos državnih obveznica za više od devet godina i do uklju čno 12 godina; ili  
3. devetogodišnji prinos državnih obveznica za više od 12 i do uklju čno 15 godina.  
(b) CIRR se izra čunava mjese čno primjenom podataka iz prethodnog mjeseca i o njemu se obavješ ćuje tajništvo 
najkasnije pet dana nakon kraja mjeseca. Tajništvo zatim odmah obavješ ćuje sve sudionice o primjenjivim stopama 
i javno ih objavljuje. CIRR stupa na snagu 15. dana u mjesecu.  
(c) Sudionica ili nesudionica mogu zahtijevati utvr đivanje CIRR-a za valutu nesudionice. Uz savjetovanje zainteresirane 
nesudionice, sudionica ili tajništvo mogu, u ime navedene nesudionice, iznijeti prijedlog za utvr đivanje CIRR-a u toj 
valuti prema postupcima pojedina čnog posebnog dogovora u skladu s člancima od 28. do 33. ovog sektorskog 
dogovora.  
4. RAZDOBLJE VALJANOSTI CIRR-a  
(a) Održavanje CIRR-a: CIRR koji se primjenjuje na transakciju ne održava se na razdoblje dulje od šest mjeseci od 
datuma na koji je odabran (datum izvoznog kredita ili bilo koji datum primjene nakon toga) do datuma ugovora o 
kreditu. Ako ugovor o kreditu nije potpisan u tom roku, a CIRR je nanovo utvr đen za sljede ćih šest mjeseci, novi 
CIRR primjenjuje se po stopi važe ćoj na datum ponovnog utvr đivanja.  
(b) Nakon datuma ugovora o kreditu CIRR se primjenjuje na razdoblja povla čenja sredstava kredita koja ne prelaze šest 
mjeseci. Nakon prvog šestomjese čnog razdoblja povla čenja sredstava kredita, CIRR se ponovno utvr đuje za sljede ćih 
šest mjeseci; novi CIRR je stopa važe ća prvog dana novog šestomjese čnog razdoblja i ne može biti niži od prvobitno 
odabranog CIRR-a (postupak se ponavlja za svako sljede će šestomjese čno razdoblje povla čenja sredstava kredita).  
5. PRIMJENA MINIMALNIH KAMATNIH STOPA  
U okviru odredaba ugovora o kreditu korisniku kredita nije dozvoljena mogu ćnost prijelaza sa službeno podupiranog 
financiranja po promjenjivoj stopi na financiranje po prethodno odabranom CIRR-u niti mu je dozvoljen prijelaz izme đu 
prethodno odobrenog CIRR-a na važe ću kratkoro čnu tržišnu stopu za bilo koji datum pla ćanja kamata tijekom trajanja 
kredita.  
6. PRIJEVREMENA OTPLATA CIRR-a  
U slu čaju dobrovoljne, prijevremene otplate kredita ili bilo kojeg njegovog dijela, korisnik kredita državnim institucijama 
koje dodjeljuju službenu financijsku potporu nadokna đuje sve troškove i gubitke nastale zbog takve prijevremene otplate, 
uklju čuju ći troškove državne institucije vezane uz zamjenu dijela priljeva novca s fiksnom stopom koji je prekinula 
prijevremena otplata.  
7. TRENUTA ČNE PROMJENE KAMATNIH STOPA  
Kada tržišna kretanja zahtijevaju obavijesti o izmjeni CIRR-a tijekom mjeseca, izmijenjena stopa primjenjuje se deset 
radnih dana nakon što tajništvo primi obavijest o toj izmjeni.  
8. REFERENTNA MARŽA  
(a) Referentna marža izra čunava se mjese čno, primjenom podataka o kojima je tajništvo obaviješteno u skladu s člankom 
24. to čkom (b) ovog sektorskog dogovora i stupa na snagu 15. dana u mjesecu. Čim je izra čunana, o referentnoj stopi 
tajništvo obavješ ćuje sve sudionice i javno je objavljuje.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 253
 
(b) Referentna marža je stopa ekvivalentna prosjeku 50 % najnižih marži iznad LIBOR-a ili SWAP-a zara čunatih za 
transakcije u tri puna kalendarska mjeseca koji prethode datumu stupanja na snagu navedenog u to čki (a) gore, 
koje ispunjavaju sljede će uvjete:  
1. transakcije sa 100 % bezuvjetnom garancijom, denominirane u USD;  
2. službena potpora daje se za zrakoplov u vrijednosti od 35 milijuna USD i više (ili u protuvrijednosti druge 
prihvatljive valute); i  
3. obavijesti o transakcijama dostavljaju se prema datumima povla čenja sredstava kredita. U slu čaju kada se u okviru 
istog ugovornog dokumenta izme đu banke i klijenta i uz istu maržu povla če tranše za više zrakoplova, obavijest se 
daje samo za povla čenje sredstava za prvi zrakoplov.  
(c) Čim stupi na snagu, referentna marža primjenjuje se na cjelokupnu službenu financijsku potporu koja se daje u 
sljede ćem jednomjese čnom razdoblju dok tajništvo ponovno ne utvrdi referentnu maržu kako je gore navedeno.  
(d) Sudionice prate referentnu maržu i preispituju mehanizam referentne marže šest i dvanaest mjeseci nakon stupanja na 
snagu ovog sektorskog dogovora, a zatim jednom godišnje ili na zahtjev bilo koje od sudionica.HR 254 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
Dodatak IV.  
Obrazac za izvješ ćivanje  
(a) Osnovni podaci  
1. Zemlja koja izdaje obavijest  
2. Datum obavijesti  
3. Naziv tijela/agencije koje/koja izdaje obavijest  
4. Identifikacijski broj  
(b) Podaci o kupcu/korisniku kredita/garantu  
5. Ime i zemlja kupca  
6. Ime i zemlja korisnika kredita  
7. Ime i zemlja garanta  
8. Status kupca/korisnika kredita/garanta, npr. država, privatna banka, drugi privatni subjekt  
9. Razvrstavanje rizika kupca/korisnika kredita/garanta  
(c) Financijski uvjeti  
10. U kojem se obliku dodjeljuje službena potpora, npr. čisto pokri će, službena financijska potpora  
11. Ako se daje financijska potpora, je li to izravan kredit/refinanciranje/potpora kamatnoj stopi  
12. Opis transakcije za koju se daje potpora, uklju čuju ći proizvo đača, model zrakoplova i broj zrakoplova; treba 
navesti da li transakcija potpada pod prijelazne aranžmane navedene u članku 39. to čki (a) ili (b) ovog dogovora.  
13. Datum preuzimanja kona čne obveze  
14. Valuta ugovora  
15. Iznos kredita, prema sljede ćoj ljestvici u milijunima USD:  
Kategorija  Iznos kredita  
I. 0-200  
II. 200-400  
III. 400-600  
IV. 600-900  
V. 900-1 200  
VI. 1 200-1 500  
VII. 1 500-2 000 (*)  
(*) Zna či broj višekratnika 300 milijuna USD preko 2 000 milijuna USD.  
16. Postotak službene potpore  
17. Rok otplate  
18. Profil otplate i u čestalost otplate – uklju čuju ći, prema potrebi, ponderirano prosje čno trajanje  
19. Razdoblje izme đu datuma po četka roka otplate kredita i prve otplate glavnice  
20. Kamatne stope:  
— primijenjena minimalna kamatna stopa,  
— primijenjena referentna marža.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 255
 
21. Ukupna premija zara čunana kao:  
— pristojbe koje se pla ćaju unaprijed (u postotku iznosa kredita), ili  
— raspon (bazni bodovi godišnje iznad primijenjene kamatne stope),  
— ako je primjenjivo, odvojeno navesti 15 %-tnu dodatnu naknadu primijenjenu u skladu s Dodatkom II. 
člankom 20. to čkom (b).  
22. U slu čaju izravnog kredita/financiranja, naknade zara čunane kao:  
— naknada za organizaciju/strukturiranje kredita,  
— naknada za rezervaciju sredstava/držanje premije,  
— naknada za vo đenje kredita.  
23. Razdoblje držanja premije  
24. U slu čaju čistog pokri ća, pristojba za držanje premije  
25. Uvjeti strukturiranja transakcije: instrumenti smanjenja rizika/primijenjena dodatna naknada na premiju  
26. Ako je primjenjivo, utjecaj Konvencije iz Cape Towna na primijenjenu premijsku stopuHR 256 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
Dodatak V.  
Popis definicija  
Ekvivalentnost s obzirom na ukupni trošak kredita:  neto postoje ća vrijednost premijskih stopa, troškova kamatnih 
stopa i naknada zara čunanih za izravan kredit kao postotak iznosa izravnog kredita jednaka je neto postoje ćoj vrijednosti 
zbroja premijskih stopa, troškova kamatnih stopa i naknada zara čunanih u okviru čistog pokri ća kao postotak iznosa 
kredita u okviru čistog pokri ća. 
Pokrivena imovinom:  transakcija koja ispunjava uvjete navedene u članku 19. to čki (a) Dodatka II.  
Kupac/korisnik kredita:  obuhva ća (ali se ne ograni čava na) komercijalne subjekte kao što su zrakoplovi ili davatelj  
leasinga , kao i državne subjekte (ili ako se radi o nekom drugom subjektu, primarne izvore otplate u transakciji).  
Oprema koju isporu čuje kupac:  oprema koju je isporu čio kupac i koja je ugra đena u zrakoplov tijekom procesa 
proizvodnje/revitalizacije, kod ili prije isporuke, kako je to dokazano prodajnim dokumentom proizvo đača. 
Konvencija iz Cape Towna:  odnosi se na Konvenciju iz Cape Towna o me đunarodnim interesima u pogledu mobilne 
opreme i Protokol uz Konvenciju, o pitanjima specifi čnim za zrakoplovnu opremu.  
Prenamjena s obzirom na teret:  troškovi koji se povezuju s prenamjenom putni čkog zrakoplova u komercijalni teretni 
zrakoplov.  
Obveza:  svaka izjava, u bilo kojem obliku, kojom se zemlji primateljici, kupcu, korisniku kredita, izvozniku ili financij ­
skoj instituciji javlja o spremnosti za dodjeljivanje ili namjeri dodjeljivanja službene potpore, što uklju čuje ali se ne 
ograni čava na dopise o ispunjavanju uvjeta, marketinške dopise.  
Pojedina čni posebni dogovor:  dogovor izme đu sudionica da su za danu transakciju ili u posebnim okolnostima 
suglasne u pogledu posebnih financijskih uvjeta za službenu potporu; takav pojedina čni posebni dogovor ima prednost 
pred relevantnim odredbama ovog sektorskog dogovora samo za transakcije ili u okolnostima navedenima u pojedi ­
na čnom posebnom dogovoru.  
Uvjetno osigurateljno pokri će: službena potpora kojom se u slu čaju nepla ćanja zbog definiranih rizika osigurava 
obešte ćenje korisnika nakon odre đenog razdoblja čekanja; tijekom tog razdoblja čekanja korisnik nema pravo na 
isplatu od strane sudionice. Pla ćanje u okviru uvjetovanog osigurateljnog pokri ća podliježe valjanosti i izuzecima iz 
podloga i transakcije na koju se odnosi.  
Razvrstavanje prema riziku zemlje:  važe će razvrstavanje sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim 
kreditima prema riziku zemlje, kako je objavljeno na internetskoj stranici OECD-a.  
Agencija za ocjenu kreditnog rejtinga:  jedna od me đunarodno priznatih agencija za ocjenu kreditnog rejtinga ili bilo 
koja druga agencija za ocjenu kreditnog rejtinga koja je prihvatljiva za sudionice.  
Kompleti za motore:  komplet dijelova namijenjenih poboljšanju pouzdanosti, trajnosti i/ili rada motora na mjestu 
ugradnje uvo đenjem novih tehnologija.  
Izvozni kredit:  sporazum o osiguranju, garanciji ili financiranju koji inozemnom kupcu izvezene robe i/ili usluga 
omogu ćuje da odgodi pla ćanje kroz odre đeno razdoblje; izvozni kredit može imati oblik kredita koji izvoznik daje 
dobavlja ču, ili kredita kupcu u slu čaju kada izvoznikova banka ili druga financijska institucija pozajmljuje kupcu (ili 
njegovoj banci).  
Kona čna obveza:  kona čna obveza postoji kada se sudionica obveže na ispunjavanje preciznih i potpunih financijskih 
uvjeta, bilo putem uzajamnog ugovora ili jednostranog akta.  
Čvrsti ugovor:  sporazum izme đu proizvo đača i osobe koja kao kupac preuzima isporuku zrakoplova ili motora ili, u 
vezi s modelom financiranja putem  leasinga  nakon prodaje ( Sale and lease back ), kao primatelja  leasinga  u okviru  leasinga  s 
rokom od najmanje pet godina, koji utvr đuje preuzetu obvezu (isklju čuju ći one koji se odnose na tada neizvršene opcije), 
kada neizvršavanje povla či pravnu odgovornost.  
Zainteresirana sudionica:  sudionica koja i. dodjeljuje službenu potporu za konstrukciju zrakoplova ili motore zrako ­
plova u potpunosti ili djelomi čno proizvedene na njezinom državnom podru čju, ii. ima postoje ći bitan komercijalni 
interes ili ima iskustva s doti čnim kupcem/korisnikom kredita ili iii. koju je proizvo đač/izvoznik zatražio da doti čnom 
kupcu/korisniku kredita dodijeli službenu potporu.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 257
 
Potpora kamatnoj stopi:  može imati oblik sporazuma, s jedne strane, izme đu vlade ili institucije koja djeluje za ili u ime 
vlade i, s druge strane, banaka ili ostalih financijskih institucija koji omogu ćuje financiranje izvoza po fiksnoj stopi 
jednakoj ili iznad minimalne fiksne kamatne stope.  
Zna čajna izmjena/revitalizacija:  operacije promjene konfiguracije ili nadogradnja putni čkog ili teretnog zrakoplova.  
Neto cijena:  cijena neke pozicije kako je proizvo đač ili isporu čitelj doti čne pozicije zara čunava na ra čunu nakon što je 
ura čunao sve diskonte na cijenu i ostale gotovinske kredite, umanjena za sve druge kredite i pogodnosti bilo kakve vrste 
koji se na njih odnose ili se uglavnom mogu njima pripisati, kako je navedena u obvezuju ćoj izjavi svakog od proiz ­
vo đača zrakoplova i motora – izjava proizvo đača motora zahtijeva se samo ako je relevantna prema obliku ugovora o 
nabavi – ili, ako je to slu čaj, pružatelja usluge i potvr đena priloženom dokumentacijom koju radi potvrde te neto cijene 
zahtijeva davatelj službene potpore. U neto cijenu nisu uklju čene uvozne carine i porezi (npr. VAT).  
Novi zrakoplov:  vidjeti članak 8. to čku (a) ovog sektorskog dogovora.  
Nepokrivena imovinom:  transakcija koja ne ispunjava uvjete navedene u članku 19. to čki (a) Dodatka II.  
Nedržavna transakcija:  transakcija koja ne odgovara opisu navedenom u članku 49. to čki (b) Dodatka II.  
Razdoblje držanja premije:  podložno članku 35. to čki (b) Dodatka II., razdoblje tijekom kojeg se održava premijska 
stopa ponu đena za transakciju; ne smije prije ći 18 mjeseci od datuma kona čne obveze.  
Model konverzije premijske stope:  model koji su sudionice usuglasile i koji im je dostupan za potrebe ovog sektorskog 
dogovora za konverziju premijskih naknada koje se pla ćaju unaprijed u raspone i obrnuto, u kojem se rabi kamatna stopa 
i diskontna stopa od 4,6 %; tu stopu sudionice redovito preispituju.  
Prethodna obavijest:  obavijest koja se daje najmanje deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo kakve obveze, 
primjenom obrasca za izvješ ćivanje odre đenog u Prilogu IV.  
Čisto pokri će: službena potpora koju dodjeljuje vlada ili koja se dodjeljuje u njezino ime, samo putem garancije ili 
osiguranja za izvozne kredite, tj. za koju se ne koristi pogodnost službene financijske potpore.  
Rok otplate:  razdoblje od datuma po četka roka otplate kredita do kraja ugovornog datuma kona čne otplate glavnice.  
Državna transakcija:  transakcija koja odgovara opisu navedenom u članku 55. to čki (b) Dodatka II.  
Datum po četka roka otplate kredita:  za prodaju zrakoplova, uklju čuju ći helikoptere, rezervne motore i dijelove, 
najkasnije datum na koji kupac stvarno dolazi u fizi čki posjed robe, ili ponderirani srednji datum na koji kupac 
dolazi u fizi čki posjed robe. Za usluge, najkasniji datum po četka roka otplate kredita jest datum podnošenja ra čuna 
klijentu ili prihva ćanje usluge od strane klijenta.  
Stopa kamatnog ( swapa ): fiksna stopa jednaka polugodišnjoj stopi za zamjenu duga po promjenjivoj stopi u dug po 
fiksnoj stopi (sa strane ponude) koju objavi bilo koji neovisni pružatelj podataka o tržišnim indeksima, npr. Telerate, 
Bloomberg, Reuters ili ekvivalentni, u 11 sati prije podne po njujorškom vremenu dva radna dana prije datuma povla čenja 
sredstava po kreditu.  
Ponderirano prosje čno trajanje:  vrijeme koje je potrebno da se vrati polovica glavnice kredita; izra čunava se kao zbroj 
vremena (u godinama) proteklog izme đu datuma po četka roka otplate kredita i svake otplate glavnice ponderiran dijelom 
glavnice otpla ćene kod svakog datuma otplate.HR 258 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
PRILOG IV.  
SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA OBNOVLJIVE IZVORE ENERGIJE, UBLAŽAVANJE 
PROMJENE KLIME I VODNE PROJEKTE  
Svrha ovog sektorskog dogovora je osigurati odgovaraju će financijske uvjete za projekte u prepoznatim odabranim 
sektorima u okviru me đunarodnih inicijativa kao projekata koji zna čajno doprinose ublažavanju promjene klime uklju ­ 
čuju ći obnovljive izvore energije, smanjenje emisija stakleni čkih plinova i projekte za pove ćanje energetske u činkovitosti 
kao i vodne projekte. Sudionice u ovom sektorskom dogovoru, koji je dopunski dogovor uz Sporazum, suglasne su da se 
financijski uvjeti provode na na čin koji je uskla đen sa svrhom Sporazuma.  
POGLAVLJE I.  
Podru čje primjene sektorskog dogovora  
1. PODRU ČJE PRIMJENE ZA PROJEKTE IZ SEKTORA OBNOVLJIVIH IZVORA ENERGIJE KOJI SU PRIHVATLJIVI PREMA 
DODATKU I.  
(a) Ovaj sektorski dogovor utvr đuje financijske uvjete koji se primjenjuju na službeno podupirane izvozne kredite 
povezane s ugovorima u prihvatljivim sektorima navedenim u Dodatku I. ovom sektorskom dogovoru za:  
1. izvoz elektrana na potpuno obnovljive izvore energije i njihovih dijelova, što obuhva ća sve komponente, 
opremu, materijale i usluge (uklju čuju ći i osposobljavanje osoblja) izravno potrebne za izgradnju i puštanje 
u pogon tih elektrana;  
2. modernizaciju postoje ćih elektrana na potpuno obnovljive izvore energije u slu čajevima kada je vjerojatno da se 
time gospodarski vijek elektrane produlji najmanje za razdoblje otplate koje će se odobriti. Ako taj uvjet nije 
ispunjen, primjenjuju se odredbe Sporazuma.  
(b) Ovaj se sektorski dogovor ne primjenjuje na pozicije smještene izvan granica lokacije elektrane za koje je obi čno 
odgovoran kupac, posebno vodoopskrbu koja nije izravno povezana s postrojenjem za proizvodnju energije, 
troškove povezane s izgradnjom zemljišta, cestama, gra đevinskim naseljima, elektri čnim vodovima i rasklopnim 
postrojenjima kao i troškove koji proizlaze iz postupaka vezanih uz službena odobrenja (npr. lokacijske dozvole, 
gra đevinske dozvole) u zemlji kupca, osim:  
1. ako je kupac rasklopnog postrojenja isti kao kupac elektrane, a ugovor se zaklju čuje u vezi s izvornim 
rasklopnim postrojenjem za tu elektranu, uvjeti za izvorno rasklopno postrojenje ne prelaze one za elektranu 
s obnovljivim izvorima energije; i  
2. uvjeti za razdjelne stanice, transformatore i prijenosne vodove s najnižim pragom napona od 60 kV smještene 
izvan granica lokacije elektrane na obnovljive izvore energije nisu velikodušniji od onih za elektranu na 
obnovljive izvore energije.  
2. PODRU ČJE PRIMJENE ZA PROJEKTE U SEKTORIMA UBLAŽAVANJA KLIMATSKIH PROMJENA KOJI SU PRIHVA ­
TLJIVI PREMA DODATKU II.  
(a) Ovaj sektorski dogovor utvr đuje financijske uvjete koji se primjenjuju na službeno podupirane izvozne kredite 
povezane s ugovorima u sektorima navedenim u Dodatku II. ovom sektorskom dogovoru. Popis sektora i, ako je 
primjenjivo, odgovaraju ći tehnološki neutralni kriteriji u činkovitosti koji se koriste za definiranje prihvatljivosti 
projekta mogu se tijekom vremena modificirati u skladu s odredbama o preispitivanju utvr đenima u članku 11. 
ovog sektorskog dogovora.  
(b) Ti se ugovori odnose na izvoz cjelovitih projekata ili njihovih dijelova, što obuhva ća sve komponente, opremu, 
materijale i usluge (uklju čuju ći i osposobljavanje osoblja) izravno potrebne za izgradnju i puštanje u pogon 
projekta koji je mogu će identificirati, pod uvjetom da:  
1. projekt rezultira emisijama ugljika ili ekvivalentu CO  2 koji su mali do jednaki nuli i/ili visokom energetskom 
učinkovitoš ću; 
2. projekt treba biti tako osmišljen da zadovoljava minimalno izvedbene standarde utvr đene u Dodatku II.; i  
3. se ponu đenim uvjetima rješavaju samo specifi čne financijske poteško će u okviru doti čnog projekta i da se oni 
temelje na konkretnim financijskim potrebama i tržišnim uvjetima specifi čnima za svaki projekt.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 259
 
3. PODRU ČJE PRIMJENE ZA VODNE PROJEKTE  
Ovaj sektorski dogovor utvr đuje financijske uvjete koji se primjenjuju na službeno podupirane izvozne kredite 
povezane s ugovorima za cjelovite projekte ili njihove dijelove koji se odnose na opskrbu vodom za ljudsku potrošnju 
i postrojenja za pro čišćavanje otpadnih voda:  
(a) Infrastruktura za opskrbu op ćina, uklju čuju ći doma ćinstva i mala poduze ća, vodom za pi će tj. pro čišćavanje vode 
za potrebe dobivanja vode za pi će i distributivna mreža (uklju čuju ći kontrolu curenja).  
(b) Ure đaji za prikupljanje i pro čišćavanje otpadnih voda tj. prikupljanje i pro čišćavanje otpadnih voda iz doma ćin ­
stava, industrije i kanalizacije, uklju čuju ći postupke za ponovnu uporabu ili recikliranje vode i pro čišćavanje 
otpadnog mulja izravno povezanog s navedenim aktivnostima.  
(c) Modernizacija takvih postrojenja u slu čajevima kada je vjerojatno da se time gospodarski vijek postrojenja produlji 
najmanje za razdoblje otplate koje će se odobriti. Ako taj uvjet nije ispunjen, primjenjuju se odredbe Sporazuma.  
POGLAVLJE II.  
Odredbe za izvozne kredite  
4. MAKSIMALNI ROK OTPLATE  
(a) Za službeno podupirane izvozne kredite povezane s ugovorima u sektorima navedenima u Dodatku I., i za vodne 
projekte definirane u članku 3. ovog sektorskog dogovora, maksimalni rok otplate je 18 godina.  
(b) Za službeno podupirane izvozne kredite povezane s ugovorima vrijednosti najmanje 10 milijuna posebnih prava 
vu čenja (SDR) u razredima projekata navedenim u Dodatku II., maksimalni rok otplate utvr đen je kako slijedi:  
1. Za ugovore u projektnom razredu A: 18 godina.  
2. Za ugovore u projektnom razredu B i projektnom razredu C: 15 godina.  
(c) Za službeno podupirane izvozne kredite povezane s ugovorima vrijednosti manje od 10 milijuna posebnih prava 
vu čenja (SDR) u projektnim razredima navedenim u Dodatku II., maksimalni rok otplate utvr đen je kako slijedi:  
1. Za zemlje kategorije I. kako je definirano u članku 11. Sporazuma, maksimalni rok otplate je pet godina, uz 
mogu ćnost dogovora na osam i pol godina ako se poštuju postupci za prethodnu obavijest utvr đeni u članku 
9. ovog sektorskog dogovora.  
2. Za zemlje kategorije II., maksimalni rok otplate je deset godina.  
3. Neovisno o podto čkama 1. i 2. gore, za nenuklearne elektrane kako su definirane u članku 13. Sporazuma, 
maksimalni rok otplate je 12 godina.  
5. OTPLATA GLAVNICE I PLA ĆANJE KAMATA  
(a) Sudionice primjenjuju profil otplate glavnice i pla ćanja kamata kako je navedeno u podto čkama 1. i 2. dolje:  
1. Glavnica se otpla ćuje u jednakim obrocima.  
2. Kombinirana otplata glavnice i pla ćanje kamata vrši se u jednakim obrocima.  
(b) Glavnica se otpla ćuje i kamate se pla ćaju najmanje svakih šest mjeseci, a prvi obrok glavnice i kamata pla ća se 
najkasnije šest mjeseci nakon datuma po četka roka otplate kredita.  
(c) Na izuzetnoj i valjano opravdanoj osnovi, službena potpora može se dodijeliti pod uvjetima druk čijima od onih u 
gore navedenim to čkama (a) i (b). Dodjeljivanje takve potpore objašnjava se neravnotežom vremenske raspodjele 
sredstava dostupnih dužniku i profilom servisiranja duga dostupnog unutar jednakog, polugodišnjeg rasporeda 
otplate, i u skladu je sa sljede ćim kriterijima:HR 260 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
1. Ni jedna otplata glavnice ili niza pla ćanja glavnice unutar šest mjeseci ne smije premašiti 25 % iznosa glavnice 
kredita.  
2. Glavnica se otpla ćuje najmanje svakih 12 mjeseci. Prva otplata glavnice vrši se najkasnije 12 mjeseci nakon 
datuma po četka roka otplate kredita i najmanje 2 % glavnice kredita mora biti otpla ćeno 18 mjeseci nakon 
datuma po četka roka otplate kredita.  
3. Kamate se pla ćaju najmanje svakih 12 mjeseci, a prva se kamata upla ćuje najkasnije šest mjeseci nakon datuma 
po četka roka otplate kredita.  
4. Maksimalno ponderirano prosje čno trajanje razdoblja otplate ne smije premašiti 60 % maksimalno dostupnog 
trajanja kredita.  
(d) Kamate dospjele nakon datuma po četka roka otplate kredita ne kapitaliziraju se.  
6. MINIMALNE KAMATNE STOPE  
Sudionica koja pruža službenu financijsku potporu za zajmove s fiksnom kamatom primjenjuje sljede će minimalne 
kamatne stope:  
Rok otplate (godine)  Standardne minimalne kamatne stope  Minimalne kamatne stope za projekte s dugim 
razdobljima izgradnje, tj. 
— nove velike hidroelektrane 
— projektni razred A iz Dodatka II.  
Državne obveznice 
(godine)  Marža 
(bazni bodovi)  Državne 
obveznice (godine)  Marža 
(bazni bodovi)  
< 11  Relevantne komercijalne referentne kamatne stope (CIRR) u skladu s člankom 20. 
Sporazuma  
11 do 12  7  100  7  100  
13 7  120  8  120  
14 8  120  9  120  
15 8  120  9  120  
16 9  120  10  125  
17 9  120  10  130  
18 10  120  10  130  
7. PRIHVATLJIVE VALUTE  
Valute koje su prihvatljive za službenu financijsku potporu jesu valute koje su potpuno konvertibilne i za koje su 
dostupni podaci za utvr đivanje minimalnih kamatnih stopa spomenutih u članku 6. ovog sektorskog dogovora i 
članku 20. Sporazuma za rokove otplate kra će od 11 godina.  
8. LOKALNI TROŠKOVI  
(a) Za službeno podupirane izvozne kredite povezane s ugovorima vrijednosti najmanje 10 milijuna posebnih prava 
vu čenja (SDR), službena potpora dodijeljena za lokalne troškove premašuje 30 % vrijednosti izvoznog ugovora.  
(b) Za službeno podupirane izvozne kredite povezane s ugovorima vrijednosti manje od 10 milijuna posebnih prava 
vu čenja (SDR):  
1. za sektore navedene u Dodatku I., službena potpora dodijeljena za lokalne troškove ne premašuje 45 % 
vrijednosti izvoznog ugovora;  
2. za sektore navedene u Dodatku II. i za vodne projekte definirane u članku 3. ovog sektorskog dogovora, 
službena potpora dodijeljena za lokalne troškove ne premašuje 30 % vrijednosti izvoznog ugovora.  
(c) Kada službena potpora za lokalne troškove premašuje 15 % vrijednosti izvoznog ugovora, ta je službena potpora 
podložna prethodnoj obavijesti, u skladu s člankom 9. ovog sektorskog dogovora, u kojoj se navodi narav 
lokalnih troškova za koje se potpora daje.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 261
 
POGLAVLJE III.  
Postupci  
9. PRETHODNA OBAVIJEST  
(a) Ako namjerava dodijeliti potporu u skladu s odredbama ovog sektorskog dogovora, sudionica šalje prethodnu 
obavijest u skladu s člankom 48. Sporazuma najmanje deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo kakve 
obveze.  
(b) Za projekte koji pripadaju u razrede navedene u Dodatku II. ovom sektorskom dogovoru, te obavijesti uklju čuju 
širi opis projekta kojim se pokazuje kako je projekt uskla đen s kriterijima za potporu kako su utvr đeni u članku 2. 
to čki (b) ovog sektorskog dogovora.  
(c) Ako sudionica koja dostavlja obavijest namjerava dodijeliti potporu s rokom otplate duljim od 15 godina i/ili u 
skladu s člankom 5. to čkom (c) ovog sektorskog dogovora, ona čeka dodatnih deset kalendarskih dana ako neka 
druga sudionica zahtijeva raspravu tijekom prvih deset kalendarskih dana.  
(d) Sudionica obavješ ćuje sve ostale sudionice o svojoj kona čnoj odluci nakon rasprave da bi se olakšalo preispitivanje 
iskustva.  
POGLAVLJE IV.  
Pra ćenje i preispitivanje  
10. DALJNJI RAD  
Sudionice su suglasne da 12 mjeseci nakon usvajanja ovog sektorskog dogovora preispitaju sljede ća pitanja:  
(a) premije za rizik prilago đene roku otplate;  
(b) sektori i tehnologije za ‚prilagodbu’ klimatskim promjenama;  
(c) uvjeti za niske emisije/visoku energetsku u činkovitost elektrana na fosilna goriva uklju čuju ći i odre đivanje sprem ­
nosti za hvatanje i skladištenje ugljika;  
(d) zgrade nulte energetske razine;  
(e) pametne mreže;  
(f) projekti gorivnih članaka.  
11. PRA ĆENJE I PREISPITIVANJE  
(a) Tajništvo izvješ ćuje o provedbi ovog sektorskog dogovora jednom godišnje.  
(b) Sudionice preispituju podru čje primjene i druge odredbe ovog sektorskog dogovora redovito, a najkasnije do kraja 
2013.  
(c) Dodatak II. preispituje se u redovitim vremenskim razmacima, uklju čuju ći i na zahtjev sudionice, radi procjene 
treba li neki projektni razred i/ili vrstu projekta dodati na popis ili ukloniti s popisa i treba li grani čne vrijednosti 
u tom Dodatku mijenjati. Uz prijedloge za nove projektne razrede i/ili vrste projekata treba dostaviti informacije o 
tome na koji bi na čin projekti takvog razreda odnosno vrste trebali ispunjavati kriterije utvr đene u članku 2. to čki 
(b) ovog sektorskog dogovora, a kod dostave prijedloga primjenjuje se metodologija utvr đena u Dodatku III.HR 262 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
Dodatak I.  
Sektori obnovljivih izvora energije  
Sljede ći sektori obnovljivih izvora energije prihvatljivi su za financijske uvjete navedene u ovom sektorskom dogovoru 
pod uvjetom da se njihovim u čincima pristupa u skladu s Preporukom o zajedni čkim pristupima službeno podupiranim 
izvoznim kreditima i pitanjima okolišne i socijalne odgovornosti (  1 ) iz 2012. (kako su je naknadno izmijenile članice 
radne skupine OECD-a za izvozne kredite i kreditnu garanciju (ECG) i donijelo Vije će OECD-a):  
(a) Energija vjetra (  2 ). 
(b) Geotermalna energija.  
(c) Energija plime i energija morskih tokova.  
(d) Energija valova.  
(e) Osmotska energija.  
(f) Solarna fotonaponska energija.  
(g) Solarna termalna energija.  
(h) Termalna energija iz oceana.  
(i) Bioenergija: deponijski plin iz svih održivih odlagališta, plin iz ure đaja za čišćenje otpadnih voda i postrojenja za 
dobivanje energije na bioplin ili gorivo dobiveno iz biomase. „Biomasa” zna či biološki razgradiv dio proizvoda, otpada 
i ostataka iz poljoprivrede (uklju čuju ći tvari biljnog i životinjskog podrijetla), šumarstva i povezanih industrija, kao i 
biološki razgradiv dio industrijskog i komunalnog otpada.  
(j) Hidroenergija.  
(k) Energetska u činkovitost u projektima obnovljivih izvora energije.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 263  
( 1 ) Podrazumijeva se da se Preporuka iz 2012. primjenjuje jednako i na projekte koji nisu podobni za te financijske uvjete.  
( 2 ) Maksimalni rok otplate za automatske platforme za postavljanje vjetroelektrana je 12 godina.
 Dodatak II.  
Sektori ublažavanja klimatskih promjena  
Projektni razred  Definicija  Cilj  Primijenjene norme  Rokovi 
otplate  
Razred A: Hvatanje i skladištenje ugljika  
VRSTA 1: 
Elektrane na 
fosilna goriva 
s opremom za 
hvatanje i 
skladištenje 
ugljika koja je 
u funkciji  Proces koji se sastoji od 
odvajanja toka CO  2 iz 
emisija nastalih prilikom 
proizvodnje energije iz 
fosilnih goriva, transport 
na mjesto skladištenja, za 
potrebe trajnog geološkog 
skladištenja CO  2 koje je 
sigurno za okoliš.  Posti ći emisije s niskom 
razinom ugljika za energiju 
iz izvora na fosilna goriva.  Intenzitet ugljika dostiže 
razinu jednaku ili manju 
od 350 metri čkih tona 
CO  2 po GWh ispuštenom 
u atmosferu (  1 ); 
ili 
Za sve projekte, stopa 
hvatanja i skladištenja koja 
bi smanjila emisije ugljika 
te elektrane za 65 % ili više; 
ili 
Stopa hvatanja mora biti 
najmanje 85 % CO  2 emiti ­
ranog iz opreme koja je 
uvrštena u zahtjev za služ ­
beno podupirane izvozne 
kredite. Postotak od 85 % 
odnosi se na normalne 
radne uvjete.  18 godina  
VRSTA 2: 
Projekti 
hvatanja i 
skladištenja 
ugljika  Proces koji se sastoji od 
odvajanja CO  2 iz emisija iz 
industrijskih izvora ili 
emisija iz izvora proiz ­
vodnje energije, transport 
na mjesto skladištenja, za 
potrebe trajnog geološkog 
skladištenja CO  2 koje je 
sigurno za okoliš.  Zna čajno smanjiti emisije 
ugljika iz postoje ćih izvora.  Za sve projekte, stopa 
hvatanja i skladištenja koja 
bi smanjila emisije ugljika 
te industrije ili proizvodnje 
energije za 65 % ili više; 
ili 
Stopa hvatanja mora biti 
najmanje 85 % CO  2 emiti ­
ranog iz opreme koja je 
uvrštena u zahtjev za služ ­
beno podupirane izvozne 
kredite. Postotak od 85 % 
odnosi se na normalne 
radne uvjete.  18 godina  
Razred B: zamjena fosilnih goriva  
VRSTA 1: 
Proizvodnja 
energije iz 
otpada  Jedinica za proizvodnju 
energije toplinskom 
obradom (posebno uplinja ­
vanjem) miješanog krutog 
otpada  Kompenzirati emisije stakle ­
ni čkih plinova koji rezulti ­
raju iz uporabe konvencio ­
nalne elektri čne energije i 
budu ćim smanjenjem stakle ­
ni čkih plinova, npr. metana 
koji obi čno potje če iz 
otpada  Kada se radi o krugu pare, 
energetska u činkovitost 
pretvorbe kotla (ili genera ­
tora pare) od najmanje 
75 % na osnovi niske kalo ­
rične vrijednosti (LHV) (  2 ). 
Kada se radi o uplinjavanju, 
učinkovitost postrojenja za 
uplinjavanje od najmanje 
65 % (LHV) (  3 ). 15 godinaHR 264 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
Projektni razred  Definicija  Cilj  Primijenjene norme  Rokovi 
otplate  
VRSTA 2: 
Hibridne 
elektrane  Elektrana koja proizvodi 
elektri čnu energiju iz 
obnovljivih izvora i iz 
izvora na fosilna goriva.  Da bi se zadovoljio uvjet 
raspoloživosti elektrane, za 
razdoblje u kojem elektri čna 
energija iz obnovljivih 
izvora nije dostupna ili nije 
dostatna traži se izvor 
energije na fosilna goriva. 
Izvor energije na fosilna 
goriva omogu ćuje uporabu 
energije iz obnovljivih 
izvora u hibridnim elektra ­
nama, pri čemu se postiže 
zna čajno smanjenje emisija 
ugljika u odnosu na stan ­
dardnu elektranu na fosilno 
gorivo.  Model 1: 
Dva odvojena izvora proiz ­
vodnje energije: jedan iz 
obnovljivih izvora i jedan 
iz fosilnih goriva. 
Projekt je tako osmišljen da 
najmanje 50 % njegove 
planirane ukupne godišnje 
proizvodnje potje če iz jedi ­
nice u kojoj se upotreblja ­
vaju obnovljivi izvori 
energije. 
Model 2: 
Jedan izvor proizvodnje koji 
koristi kombinaciju obnov ­
ljivih izvora energije i 
fosilnog goriva. Projekt je 
tako osmišljen da najmanje 
75 % korisne energije 
potje če iz obnovljivog izvo ­
ra. 15 godina  
Razred C: Energetska u činkovitost  
VRSTA 1: 
Projekti 
kombinirane 
proizvodnje 
topline i 
elektri čne 
energije  Istovremena proizvodnja 
razli čitih oblika energije 
(elektri čne, mehani čke i 
toplinske) u jednom integri ­
ranom sustavu. 
Proizvodnja kombiniranog 
postrojenja obuhva ća elek ­
tri čnu ili mehani čku 
energiju i toplinsku energiju 
za komercijalnu industrijsku 
uporabu i/ili za ku ćanstva.  Do dvije tre ćine primarne 
energije koja se koristi za 
proizvodnju elektri čne 
energije u konvencionalnim 
termoelektranama gubi se u 
obliku topline. Dakle, 
kombinirana proizvodnja 
toplinske i elektri čne 
energije može biti u činko ­
vita opcija za ublažavanje 
nastanka stakleni čkih 
plinova. Kombinirana proiz ­
vodnja mogu ća je kod svih 
toplinskih strojeva i svih 
goriva (uklju čuju ći biomasu 
i solarne termalne) nazivne 
snage od nekoliko kW do 
elektrana s kondenzacijskim 
parnim turbinama do 1 000 
MW (  4 ). Sveukupna u činkovitost 
najmanje 75 % na osnovi 
niske kalori čne vrijednosti 
(LHV) (  5 ). 15 godina  
VRSTA 2: 
Gradsko 
postrojenje za 
grijanje/ 
hla đenje  Mreža koja transportira/dis ­
tribuira toplinsku energiju 
od jedinice za proizvodnju 
energije do krajnjih potroša ­ 
ča. Unaprijediti u činkovitost 
grijanja na gradsku toplanu 
izgradnjom mreža cjevo ­
voda za paru i/ili toplu 
vodu znatne toplinske u čin ­
kovitosti, kako minimalizi ­
ranjem gubitaka na cjevovo ­
dima i pretvara čima tako i 
ve ćim iskorištenjem 
otpadne topline.  Toplinska vodljivost cjevo ­
voda gradske toplane 
iznosi manje od 80 % rele ­
vantne toplinske vodljivosti 
propisane normom 
EN253:1009 ( to treba revidi ­
rati nakon ažuriranja ove 
norme ). 15 godinaHR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 265
 
Projektni razred  Definicija  Cilj  Primijenjene norme  Rokovi 
otplate  
Gradsko hla đenje je integri ­
rana tehnologija koja može 
doprinijeti znatnom 
smanjenju emisija uglji ­
kovog dioksida i one čišćenja 
zraka kao i pove ćanju 
energetske sigurnosti, npr. 
zamjenom pojedina čnih 
klimatizacijskih ure đaja. 
( 1 ) U slu čaju elektrane na prirodni plin o čekuje se da će se posti ći zna čajno niži intenzitet ugljika. 
( 2 ) U činkovitost pretvorbe energije kotla (ili generatora pare) = (Neto toplina koju daje para/toplina ili kalori čna vrijednost [LHV] koju 
daje gorivo)(× 100 %). 
( 3 ) U činkovitost uplinjiva ča = (Kalori čna vrijednost plina po kg upotrijebljenog goriva/prosje čna neto kalori čna vrijednost (LHV) jednog kg 
goriva)(× 100 %). 
( 4 ) Četvrto izvješ će IPCC-a o klimatskim promjenama iz 2007. http://www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/ch4s4-3-5.html 
( 5 ) Ukupna u činkovitost ( ηο) sustava gradskog grijanja/hla đenja je zbroj neto korisne izlazne snage (W  E ) i neto korisnih izlaznih 
toplinskih snaga ( ΣQ TH ) podijeljen s ukupnom ulaznom snagom goriva (Q  FUEL  ) kako prikazuje sljede ća formula:  η o ¼ W E þ ΣQ TH 
Q FUELHR 266 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
Dodatak III.  
Metodologija koju treba primijeniti prilikom odre đivanja prihvatljivosti sektora s obzirom na članak 2. ovog 
sektorskog dogovora  
Kada predlažu da se Dodatku II. ovom sektorskom dogovoru doda projektni razred ili vrsta projekta, sudionice dostavljaju 
detaljan opis predloženog projektnog razreda ili vrste projekta i informacije o tome na koji na čin takvi projekti ispu ­
njavaju kriterije navedene u članku 2. to čki (b) ovog sektorskog dogovora; te informacije uklju čuju: 
(a) Ocjenu izravnog doprinosa koju razred ili vrsta projekata daje ublažavanju klimatskih promjena, uklju čuju ći uspo ­
redbu sektorskih rezultata, na temelju mjerljivih podataka o emisijama ugljika ili ekvivalenta CO  2 i/ili visoke 
energetske u činkovitosti, s konvencionalnim ili postoje ćim novijim tehnološkim pristupima; ta se usporedba u 
svim slu čajevima temelji na kvantitativnim mjerenjima, npr. smanjenoj emisiji po proizvedenoj jedinici.  
(b) Opis tehni čkih i izvedbenih standarda u sektoru u kojem se nalazi predloženi projektni razred ili vrsta projekta, 
uklju čuju ći informacije o relevantnim postoje ćim najboljim raspoloživim tehnikama (NRT); ako je primjereno, u tom 
opisu daje se objašnjenje po čemu se doti čna tehnologija smatra unapre đenjem u odnosu na postoje će najbolje 
raspoložive tehnike.  
(c) Opis financijskih prepreka u predloženom projektnom razredu ili vrsti projekata, uklju čuju ći sve financijske potrebe i 
tržišne uvjete; navedite za koje se odredbe ovog sektorskog dogovora o čekuje da će omogu ćiti odvijanje takvih 
projekata.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 267
 
Dodatak IV.  
Popis definicija  
Najbolje raspoložive tehnike:  prema definiciji iz Direktive EU-a 96/61/EZ ( članak 2.11.) ‚najbolje raspoložive tehnike’ 
zna či naju činkovitiji i najnapredniji stupanj u razvoju djelatnosti i njihovih metoda rada koji pokazuje prakti čnu pogod ­
nost odre đenih tehnika za postizanje grani čnih vrijednosti emisija i koji je razvijen da spre čava, ili tamo gdje to nije 
izvedivo, smanjuje emisije i utjecaj na okoliš u cjelini:  
(a) ‚tehnike’ zna či tehnologija koja se koristi i na čin na koji je postrojenje projektirano, izgra đeno, održavano, korišteno i 
stavljeno izvan uporabe;  
(b) ‚raspoložive’ tehnike zna či one tehnike razvijene u rasponu koji dopušta primjenu u odgovaraju ćem industrijskom 
sektoru, u gospodarski i tehni čki održivim uvjetima, uzimaju ći u obzir i troškove i prednosti, bez obzira na to da li se 
te tehnike koriste ili proizvode u predmetnoj državi članici, sve dok su one razumno dostupne operatoru;  
(c) ‚najbolje’ zna či naju činkovitije u postizanju visoke op će razine zaštite okoliša kao cjeline.  
Stakleni čki plinovi:  stakleni čki plinovi po definiciji uklju čuju ugljikov dioksid, dušikov oksid, hidrofluorougljike, perf ­
luorougljike i sumporov heksafluorid.  
Velika hidroelektrana:  po definiciji Me đunarodne komisije za velike brane (ICOLD). ICOLD definira veliku branu kao 
branu visine 15 m ili više od temelja. Brane visine izme đu 5 i 15 m i akumulacije zapremine preko 3 milijuna m  3 tako đer 
su razvrstane kao velike brane.HR 268 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
PRILOG V.  
PODACI KOJE TREBA OSIGURATI ZA OBAVIJESTI  
Podaci navedeni u odjeljku I. dolje daju se za sve obavijesti koje se dostavljaju u okviru Sporazuma (uklju čuju ći njegove 
priloge).  
I. PODACI KOJE TREBA OSIGURATI ZA SVE OBAVIJESTI  
(a) Osnovni podaci  
1. Zemlja koja izdaje obavijest  
2. Datum obavijesti  
3. Naziv tijela/agencije koje/koja izdaje obavijest  
4. Referentni broj  
5. Izvorna obavijest ili revizija prošle obavijesti (bitan je broj revizije)  
6. Broj tranše (ako je bitno)  
7. Referentni broj kreditne linije (ako je bitno)  
8. Članak(-ci) Sporazuma na temelju kojeg(-ih) se dostavlja obavijest  
9. Referentni broj obavijesti koja se prilago đava (ako je bitno)  
10. Opis potpore koja se prilago đava (ako je bitno)  
11. Zemlja odredišta  
(b) Podaci o kupcu/korisniku kredita/garantu  
12. Zemlja kupca  
13. Ime kupca  
14. Lokacija kupca  
15. Status kupca  
16. Zemlja korisnika kredita (ako je razli čit od kupca)  
17. Ime korisnika kredita (ako je razli čit od kupca)  
18. Lokacija korisnika kredita (ako je razli čit od kupca)  
19. Status korisnika kredita (ako je razli čit od kupca)  
20. Zemlja garanta (ako je bitno)  
21. Ime garanta (ako je bitno)  
22. Lokacija garanta (ako je bitno)  
23. Status garanta (ako je bitno)  
(c) Podaci o robi i/ili uslugama koje se izvoze te o projektu  
24. Opis robe i/ili usluga koje se izvoze  
25. Opis projekta (ako je bitno)HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 269
 
26. Lokacija projekta (ako je bitno)  
27. Datum zaklju čivanja natje čaja (ako je bitno)  
28. Datum isteka kreditne linije (ako je bitno)  
29. Vrijednost podupiranog(-ih) ugovora, bilo stvarna vrijednost (za sve kreditne linije i transakcije projektnog 
financiranja ili za bilo koju pojedina čnu transakciju na dobrovoljnoj osnovi) ili u skladu sa sljede ćom 
ljestvicom u milijunima posebnih prava vu čenja (SDR):  
Kategorija  Od  Do  
I.: 0  1  
II.: 1  2  
III.: 2  3  
IV.: 3  5  
V.: 5  7  
VI.: 7  10  
VII.:  10  20  
VIII.:  20  40  
IX.: 40  80  
X.: 80  120  
XI.: 120  160  
XII.:  160  200  
XIII.:  200  240  
XIV.:  240  280  
XV.:  280  (*)  
(*) Zna či broj višekratnika 40 milijuna posebnih prava vu čenja (SDR) iznad 280 milijuna SDR-a, odnosno 410 milijuna SDR-a bilo 
bi u obavijesti navedeno kao kategorija XV. + 3.  
30. Valuta ugovora  
(d) Financijski uvjeti službene potpore za izvozne kredite  
31. Vrijednost kredita; stvarna vrijednost za obavijesti o kreditnim linijama i transakcijama projektnog financiranja 
ili za bilo koju pojedina čnu transakciju na dobrovoljnoj osnovi, ili u skladu s ljestvicom posebnih prava 
vu čenja (SDR-a)  
32. Valuta kredita  
33. Predujam (postotak ukupne vrijednosti ugovora za koje se daje potpora)  
34. Lokalni troškovi (postotak ukupne vrijednosti ugovora za koje se daje potpora)  
35. Datum po četka roka otplate kredita i upu ćivanje na primjenjivu podto čku članka 10.  
36. Duljina razdoblja otplate  
37. Osnovica kamatne stope  
38. Kamatna stopa ili maržaOsim toga, podaci navedeni u odjeljku II. dostavljaju se, ako je primjereno, vezano uz 
posebnu vrstu obavijesti koja se dostavlja.HR 270 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
II. DODATNI PODACI KOJE TREBA OSIGURATI, PREMA POTREBI, ZA OBAVIJESTI KOJE SE DOSTAVLJAJU U VEZI S 
POSEBNIM ODREDBAMA  
(a) Sporazum, članak 14. to čka (d) podto čka 5.  
1. Profil otplate  
2. U čestalost otplate  
3. Razdoblje izme đu datuma po četka roka otplate kredita i prve otplate glavnice  
4. Iznos kamata kapitaliziranih prije datuma po četka roka otplate kredita  
5. Ponderirano prosje čno razdoblje otplate  
6. Obrazloženje razloga za nedodjeljivanje potpore u skladu s člankom 14. to čkama (a) do (c)  
(b) Sporazum, članci 24., 27., 30. i 31.  
1. Razvrstavanje zemlje dužnika prema riziku zemlje  
2. Kategorija rizika kupca koja je odabrana za dužnika  
3. Duljina razdoblja povla čenja sredstava  
4. Postotak pokri ća za politi čki rizik (rizik zemlje)  
5. Postotak pokri ća za komercijalni rizik (rizik kupca)  
6. Kvaliteta pokri ća (odnosno, ispod standarda, standardna ili iznad standarda)  
7. Minimalna premijska stopa (MPR) koja se temelji na razvrstavanju zemlje dužnika prema riziku zemlje kada 
nema garancije tre će strane, kada se ne radi o multilateralnoj/regionalnoj instituciji, nema nikakvog smanjenja 
rizika i/ili pove ćanja rizika kupca  
8. Primjenjiva minimalna premijska stopa  
9. Stvarna zara čunana premijska stopa (izražena u obliku MPR-a kao postotak glavnice)  
(c) Sporazum, članak 24. to čka (c) tre ća alineja  
1. Primijenjeni kriterij(i) (vidjeti Prilog XIII.)  
(d) Sporazum, članak 24. to čka (e) prva alineja  
1. Razvrstavanje zemlje garanta prema riziku zemlje  
2. Razvrstavanje rizika kupca koje je odabrano za garanta  
3. Potvrda da su svi kriteriji navedeni u Prilogu VII. zadovoljeni  
4. Postotak ukupnog rizi čnog iznosa (tj. glavnice i kamata) koji je pokriven garancijom (tj. ukupni ili djelomi čni 
iznos)  
5. Pokazatelj koji upu ćuje na to postoji li izme đu garanta i dužnika ikakav financijski odnos  
6. U slu čaju da izme đu garanta i dužnika postoji odnos:  
— vrsta odnosa (npr. mati čno društvo-ovisno društvo, ovisno društvo-mati čno društvo, zajedni čko vlasništvo),  
— potvrda da je garant pravno i financijski nezavisan i može izvršiti dužnikovu obvezu pla ćanja,  
— potvrda da doga đaji, propisi ili državne intervencije u dužnikovoj zemlji ne bi utjecali na garanta.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 271
 
(e) Sporazum, članak 27. to čka (e)  
1. Kategorija rizika kupca odabrana za dužnika  
2. Rejting devizne valute koji je dodijelila akreditirana agencija za ocjenu kreditnog rejtinga  
3. Obrazloženje razloga zbog kojeg je kategorija rizika kupca bolja od rejtinga koji je dodijelila akreditirana 
agencija za ocjenu kreditnog rejtinga  
(f) Sporazum, članak 30.  
1. Upotrijebljena metoda smanjenja rizika  
2. Potvrda da su kriteriji navedeni u Prilogu VIII. zadovoljeni  
3. Za tehniku 1, primjenjivo razvrstavanje zemlje prema riziku koje proizlazi iz primjene te tehnike.  
4. Za tehniku 2:  
— upotrijebljena lokalna valuta,  
— vrijednost primijenjenog faktora lokalne valute (LCF).  
(g) Sporazum, članak 31.  
1. Primijenjena poja čanja obveznopravnog odnosa u vezi s rizikom kupca (BRCE)  
2. Faktor poja čanja obveznopravnog odnosa (CEF) primijenjen za svako poja čanje obveznopravnog odnosa  
3. Ukupni faktor poja čanja obveznopravnog odnosa (CEF) koji se primjenjuje  
(h) Sporazum, članci 49. i 50.  
1. Oblik vezane pomo ći (tj. razvojna pomo ć ili prethodno miješani kredit ili povezano financiranje)  
2. Ukupna razina povlastica financiranja u okviru vezane ili djelomi čno nevezane pomo ći, izra čunana u skladu s 
člankom 40.  
3. Diferencirana diskontna stopa (DDR) upotrijebljena za izra čun povlastica  
4. Postupanje s gotovinskim pla ćanjima u izra čunu razine povlastica  
5. Ograni čenja uporabe kreditnih linija  
(i) Prilog II. članak 8.  
1. Širi opis izvoznog ugovora tj. radi li se o novoj nuklearnoj elektrani, modernizaciji postoje će nuklearne 
elektrane, isporuci nuklearnog goriva ili oboga ćivanju, ili pružanju usluge gospodarenja istrošenim gorivom.  
2. Otplata glavnice i pla ćanje kamata prema: članku 3. to čki (a) podto čki 1., članku 3. to čki (a) podto čki 2. ili 
članku 3. to čki (c) Priloga II.  
3. U slu čaju kada se službena potpora dodjeljuje u skladu s člankom 3. to čkom (c) Priloga II, molimo navedite:  
— Profil otplate  
— U čestalost otplate  
— Razdoblje izme đu datuma po četka roka otplate kredita i prve otplate glavnice  
— Iznos kamata kapitaliziranih prije datuma po četka roka otplate kredita  
— Ponderirano prosje čno razdoblje otplate  
— Obrazloženje razloga za nedodjeljivanje potpore u skladu s člankom 3. to čkama (a) i (b)  
4. Minimalna kamatna stopa primijenjena u skladu s člankom 4. Priloga II.HR 272 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
(j) Prilog IV. članak 9.  
1. Širi opis projekta:  
— Nova postrojenja obnovljivih izvora energije i vodna postrojenja ili modernizacija postoje ćih postrojenja 
obnovljivih izvora energije i vodnih postrojenja, uklju čuju ći specifi čne sektore kako su navedeni u Dodatku 
I. Prilogu IV., ili  
— Ako se radi o hidroelektrani, je li rije č o projektu velike nove hidroelektrane (kako je definirana u Dodatku 
IV. Prilogu IV.), ili  
— Za projekte koji pripadaju u razrede navedene u Dodatku II. Prilogu IV., dokaz o tome kako je projekt 
uskla đen s kriterijima za potporu kako su utvr đeni u članku 2. to čki (b) Priloga IV.  
2. Profil otplate glavnice i pla ćanja kamata prema: članku 5. to čki (a) podto čki 1., članku 5. to čki (a) podto čki 2. 
ili članku 5. to čki (c) Priloga IV.  
3. U slu čaju kada se službena potpora dodjeljuje u skladu s člankom 5. to čkom (c) Priloga IV., molimo navedite:  
— Profil otplate  
— U čestalost otplate  
— Razdoblje izme đu datuma po četka roka otplate kredita i prve otplate glavnice  
— Iznos kamata kapitaliziranih prije datuma po četka roka otplate kredita  
— Ponderirano prosje čno razdoblje otplate  
— Obrazloženje razloga za nedodjeljivanje potpore u skladu s člankom 5. to čkama (a) i (b)  
4. Minimalna kamatna stopa primijenjena u skladu s člankom 6. Priloga IV.  
(k) Prilog X. članak 5.  
1. Obrazloženje zašto se odobravaju uvjeti projektnog financiranja  
2. Vrijednost ugovora u odnosu na ugovor tipa ‚klju č u ruke’, udio podugovora itd.  
3. Detaljan opis projekta  
4. Vrsta pokri ća pruženog prije datuma po četka roka otplate kredita  
5. Postotak pokri ća za politi čki rizik prije datuma po četka roka otplate kredita  
6. Postotak pokri ća za komercijalni rizik prije datuma po četka roka otplate kredita  
7. Vrsta pokri ća pruženog nakon datuma po četka roka otplate kredita  
8. Postotak pokri ća za politi čki rizik nakon datuma po četka roka otplate kredita  
9. Postotak pokri ća za komercijalni rizik nakon datuma po četka roka otplate kredita  
10. Duljina razdoblja izgradnje (ako je primjenjivo)  
11. Duljina razdoblja isplate  
12. Ponderirano prosje čno razdoblje otplate  
13. Profil otplate  
14. U čestalost otplate  
15. Razdoblje izme đu datuma po četka roka otplate kredita i prve otplate glavnice  
16. Postotak glavnice otpla ćene do srednje to čke kreditaHR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 273
 
17. Iznos kamata kapitaliziranih prije datuma po četka roka otplate kredita  
18. Ostale naknade koje je primila izvozno-kreditna agencija (ECA), npr. naknada za rezervaciju sredstava (neob ­
vezno, osim u slu čaju transakcija s kupcima u zemljama OECD-a s visokim dohotkom po stanovniku)  
19. Premijska stopa (neobvezno, osim u slu čaju projekata u zemljama OECD-a s visokim dohotkom po stano ­
vniku)  
20. Potvrda (i prema potrebi obrazloženje) da transakcija uklju čuje/za nju je zna čajno:  
— Financiranje odre đene gospodarske jedinice za koju davatelj kredita smatra da su nov čani tokovi i zarada te 
gospodarske jedinice dovoljni kao izvor sredstava kojima će se otplatiti kredit, a sredstva gospodarske 
jedinice su instrument osiguranja za kredit.  
— Financiranje izvoznih transakcija s nezavisnim (pravno i gospodarski) projektnim trgova čkim društvom, 
npr. trgova čko društvo s posebnom namjenom, u odnosu na projekte ulaganja koji ostvaruju vlastite 
prihode.  
— Odgovaraju ća podjela rizika izme đu partnera projekta, odnosno privatnih ili kreditno sposobnih dioni čara, 
izvoznika, vjerovnika, kupaca, uklju čuju ći adekvatni kapital.  
— Nov čani tok projekta dovoljan je za cijelo razdoblje otplate za pokrivanje operativnih troškova i servisi ­
ranje duga za vanjska sredstva.  
— Prioritetni odbitak operativnih troškova i servisiranja duga od prihoda projekta.  
— Nedržavni kupac/korisnik kredita bez državne garancije otplate.  
— Osiguranja za prihode/sredstva projekta na temelju imovine, npr. ustupi, zalozi, ra čuni na koje stižu 
priljevi.  
— Mogu ćnost pronalaženja sponzora dioni čara iz privatnog sektora/sponzora projekta nakon realizacije 
ograni čena ili je uop će nema.  
(l) Prilog X. članak 5., za projekte zemalja OECD-a s visokim dohotkom po stanovniku  
1. Ukupan iznos sindiciranja duga za projekt, uklju čuju ći službene i privatne davatelje kredita  
2. Ukupan iznos sindiciranja duga od privatnih davatelja kredita  
3. Postotak sindiciranja duga koji osiguravaju sudionice  
4. Potvrda da:  
— u pogledu sudjelovanja u sindiciranju kredita s privatnim financijskim institucijama koje ne koriste pogod ­
nost službene potpore za izvozne kredite, sudionica je manjinski partner sa statusom  pari passu  tijekom 
cijelog trajanja kredita,  
— premijska stopa iz to čke (k) podto čke 19. gore nije niža od stope dostupne na privatnom tržištu i ostaje 
usporediva s odgovaraju ćim stopama koje zara čunavaju ostale privatne financijske institucije koje sudjeluju 
u sindiciranju.HR 274 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
PRILOG VI.  
IZRA ČUN MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA  
Formula minimalne premijske stope (MPR)  
Formula za izra čun primjenjive minimalne premijske stope (MPR) za izvozni kredit u kojem sudjeluje dužnik/garant u 
zemlji razvrstanoj u jednu od kategorija rizika zemlje 1–7 jest:  
MPR ¼ f½ða i ä maxðPCC ; PCPÞ=0; 95 ä HOR =b i Þ ä ð1–LCFÞâ þ c in ä ðPCC =0; 95Þ ä HOR ä ð1–CEFÞg ä QPF  i ä PCF  i ä BTSF  
pri čemu:  
a i = koeficijent rizika zemlje u kategoriji rizika zemlje  i (i = 1-7)  
c in = koeficijenti rizika kupca za kategoriju kupca n  n, (n = SOV+, SOV/CCO, CC1-CC5) u kategoriji rizika zemlje  
i (i = 1-7)  
b i = konstanta za kategoriju rizika u kategoriji zemlje  i (i = 1-7)  
HOR =  vrijeme rizika  
PCC =  postotak pokri ća komercijalnog rizika (rizika kupca)  
PCP =  postotak pokri ća politi čkog rizika (rizika zemlje)  
CEF =  faktor poja čanja obveznopravnog odnosa  
QPF  i = faktor kvalitete proizvoda u kategoriji rizika zemlje  i (i = 1-7)  
PCF  i = postotak faktora pokri ća u kategoriji rizika zemlje  i (i = 1-7)  
BTSF =  faktor bolji od državnog  
LCF =  faktor lokalne valute  
Primjenjivo razvrstavanje zemalja prema riziku  
Primjenjivo razvrstavanje zemalja prema riziku odre đuje se prema članku 24. to čki (e) i s jedne strane odre đuje koeficijent 
rizika zemlje (a  i ) a s druge konstantu (b  i ) koji su dobiveni iz sljede će tablice:  
1 2  3  4  5  6  7  
a 0,090  0,200  0,350  0,550  0,740  0,900  1,100  
b 0,350  0,350  0,350  0,350  0,750  1,200  1,800  
Odabir odgovaraju će kategorije rizika kupca  
Odgovaraju ća kategorija rizika kupca odabire se iz sljede će tablice u kojoj su navedene utvr đene kombinacije kategorija 
rizika zemlje i kupca i dogovorena uskla đenost kategorija rizika kupca CC1-CC5 i razvrstavanja u kategorije koje su 
dodijelile akreditirane agencije za ocjenu kreditnog rejtinga. Za svaku kategoriju rizika kupca (od SOV+ do CC5) utvr đeni 
su kvalitativni opisi koji olakšavaju razvrstavanje dužnika (i garanta) i navedeni su u Prilogu XII.  
Kategorija rizika zemlje  
1 2  3  4  5  6  7  
SOV+  SOV+  SOV+  SOV+  SOV+  SOV+  SOV+  
SOV / CC0  SOV / CC0  SOV / CC0  SOV / CC0  SOV / CC0  SOV / CC0  SOV / CC0  
CC1 AAA do 
AA–  CC1 A+ do 
A– CC1 BBB+ do 
BBB–  CC1 BB+ do 
BB CC1 BB–  CC1 B+  CC1 B  
CC2 A+ do A–  CC2 BBB+ do 
BBB–  CC2 BB+ do 
BB CC2 BB–  CC2 B+  CC2 B  CC2 B– ili lošijiHR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 275
 
Kategorija rizika zemlje  
1 2  3  4  5  6  7  
CC3 BBB+ do 
BBB–  CC3 BB+ do 
BB CC3 BB–  CC3 B+  CC3 B  CC3 B– ili 
lošiji  
CC4 BB+ do BB  CC4 BB–  CC4 B+  CC4 B  CC4 B– ili 
lošiji  
CC5 BB– ili 
lošiji  CC5 B+ ili 
lošiji  CC5 B ili lošiji  CC5 B– ili 
lošiji  
Odabrana kategorija rizika kupca u kombinaciji s primjenjivom kategorijom rizika zemlje odre đuje koeficijent rizika 
kupca (c  in ) koji se dobiva iz sljede će tablice:  
Kategorija rizika kupca  Kategorija rizika zemlje  
1 2  3  4  5  6  7  
SOV+  0,000  0,000  0,000  0,000  0,000  0,000  0,000  
SOV / CC0  0,000  0,000  0,000  0,000  0,000  0,000  0,000  
CC1  0,110  0,120  0,110  0,100  0,100  0,100  0,125  
CC2  0,200  0,212  0,223  0,234  0,246  0,258  0,271  
CC3  0,270  0,320  0,320  0,350  0,380  0,480  n/p (nije 
primjenjivo)  
CC4  0,405  0,459  0,495  0,540  0,621  n/p (nije 
primjenjivo)  n/p (nije 
primjenjivo)  
CC5  0,630  0,675  0,720  0,810  n/p (nije 
primjenjivo)  n/p (nije 
primjenjivo)  n/p (nije 
primjenjivo)  
Vrijeme rizika (HOR)  
Vrijeme rizika (HOR) izra čunava se kako slijedi:  
Za uobi čajene profile otplate (odnosno jednake polugodišnje otplate glavnice):  
HOR ¼ ðduljinarazdobljaisplate  ä 0; 5Þ þ duljinarazdobljaotplate  
Za nestandardne profile otplate:  
HOR ¼ ðduljinarazdobljaisplate  ä 0; 5Þ þ ðponderiranoprosje čnotrajanjerazdobljaotplate – 0 ; 25Þ=0; 5 
U gornjim formulama mjerna jedinica je godina.  
Postotak pokri ća za komercijalni rizik (rizik kupca) (PCC) i politi čki rizik (rizik zemlje) PCP)  
U formuli za izra čun MPR-a postoci pokri ća (PCC i PCP) izraženi su kao decimalna vrijednost (odnosno 95 % izraženo je 
kao 0,95).  
Poja čanja obveznopravnog odnosa u vezi s rizikom kupca  
Vrijednost faktora poja čanja obveznopravnog odnosa (CEF) je 0 za sve transakcije koje ne podliježu poja čanjima obvez ­
nopravnog odnosa u vezi s rizikom kupca. Vrijednost CEF-a za transakcije koje podliježu poja čanjima obveznopravnog 
odnosa u vezi s rizikom kupca odre đuje se prema Prilogu VIII. (podložno ograni čenjima navedenim u članku 31. to čki (c) 
Sporazuma i ne smije premašiti 0,35.  
Faktor kvalitete proizvoda (QPF)  
Faktor kvalitete proizvoda (QPF) dobiva se iz sljede će tablice:  
Kvaliteta proizvoda  Kategorija rizika zemlje  
1 2  3  4  5  6  7  
ispod standarda  0,9965  0,9935  0,9850  0,9825  0,9825  0,9800  0,9800  
standardna  1,0000  1,0000  1,0000  1,0000  1,0000  1,0000  1,0000  
iznad standarda  1,0035  1,0065  1,0150  1,0175  1,0175  1,0200  1,0200HR 276 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
Postotak faktora pokri ća (PCF)  
PCF se utvr đuje kako slijedi:  
Za (max(PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1  
Za (max(PCC, PCP) > 0,95, PCF ¼ 1 þ ððmaxðPCC ; PCPÞ–0; 95Þ=0; 05Þ ä ðpostotakkoeficijentapokri ćaÞ 
Postotak koeficijenta pokri ća dobiva se iz sljede će tablice:  
Kategorija rizika zemlje  
1 2  3  4  5  6  7  
Postotak koeficijenta pokri ća 0,00000  0,00337  0,00489  0,01639  0,03657  0,05878  0,08598  
Faktor kategorije ‚Rizik bolji od državnog’ (BTSF)  
Ako je dužnik razvrstan u kategoriju rizika kupca ‚Rizik bolji od državnog rizika’ (SOV+), BTSF = 0,9, u protivnom BTSF 
= 1.  
Faktor lokalne valute (LCF)  
Za transakcije kod kojih se primjenjuje smanjenje rizika zemlje s obzirom na lokalnu valutu, vrijednost LCF-a ne smije 
premašiti 0,2. Vrijednost LCF-a za sve ostale transakcije je 0.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 277
 
PRILOG VII.  
KRITERIJI I UVJETI KOJI URE ĐUJU PRIMJENU GARANCIJA OTPLATE TRE ĆE STRANE I RAZVRSTAVANJE 
MULTILATERALNIH ILI REGIONALNIH INSTITUCIJA  
CILJ  
U ovom Prilogu navode se kriteriji i uvjeti koji ure đuju primjenu garancija otplate tre će strane, uklju čuju ći garanciju 
otplate razvrstane multilateralne ili regionalne institucije u skladu s člankom 24. to čkom (e) Sporazuma. U njemu se 
tako đer navode kriteriji po kojima bi multilateralne ili regionalne institucije trebale biti ocijenjene pri utvr đivanju treba li 
institucija biti razvrstana u vezi s člankom 28. Sporazuma.  
PRIMJENA  
Slu čaj 1.: Garancija za ukupan iznos rizika  
Kada instrument osiguranja u obliku garancije otplate koju daje subjekt pokriva cijeli iznos rizika (odnosno glavnicu i 
kamatu), primjenjivo razvrstavanje zemalja prema riziku i primjenjiva kategorija rizika kupca mogu biti oni garanta ako 
su ispunjeni sljede ći uvjeti:  
— Garancija pokriva cijelo trajanje kredita.  
— Garancija je neopoziva, bezuvjetna i dostupna na zahtjev.  
— Garancija je pravno valjana i može se provesti u nadležnosti zemlje garanta.  
— Garant je kreditno sposoban u odnosu na veli činu garantiranog duga.  
— Za garanta vrijede propisi o monetarnom nadzoru i transferu zemlje u kojoj se nalazi.  
Za razvrstane multilateralne ili regionalne institucije koje djeluju kao garanti, primjenjuju se sljede ći kriteriji:  
— Garancija pokriva cijelo trajanje kredita.  
— Garancija je neopoziva, bezuvjetna i dostupna na zahtjev.  
— Garant je pravno obvezan za cijeli iznos kredita.  
— Otplate se obavljaju izravno vjerovniku.  
Ako je garant ovisno društvo/mati čno društvo subjekta za čiju obvezu se daje garancija, sudionice, za svaki slu čaj 
zasebno, odlu čuju o sljede ćem: 1. je li, u pogledu odnosa izme đu ovisnog društva/mati čnog društva i stupnja pravne 
obveze mati čnog društva, ovisno društvo/mati čno društvo pravno i financijski nezavisno i može li ispuniti svoje obveze 
pla ćanja, 2. utje ču li na ovisno društvo/mati čno društvo lokalni doga đaji/propisi ili intervencija države, i 3. bi li se sjedište 
u slu čaju nepla ćanja smatralo odgovornim.  
Slu čaj 2.: Garancija ograni čena na iznos  
Kada subjekt daje instrument osiguranja u obliku garancije otplate za ograni čeni iznos rizika (odnosno, glavnicu i 
kamate), primjenjivo razvrstavanje zemalja prema riziku i primjenjiva kategorija rizika kupca mogu biti oni garanta za 
onaj dio kredita na koji se odnosi garancija, pod uvjetom da su ispunjeni svi ostali kriteriji iz slu čaja 1.  
Za negarantirani dio, primjenjivo razvrstavanje zemalja prema riziku i primjenjiva kategorija rizika kupca jesu oni 
dužnika.  
Razvrstavanje multilateralnih ili regionalnih institucija  
Multilateralne i regionalne institucije prihvatljive su za razvrstavanje ako je institucija op ćenito izuzeta od propisa o 
monetarnom nadzoru i transferu u zemlji u kojoj se nalazi. Takve institucije razvrstavaju se u kategorije rizika zemalja od 
0 do 7, za svaki slu čaj zasebno, u skladu s ocjenom rizika svake institucije ponaosob te uzimaju ći u obzir:HR 278 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
— je li institucija zakonski i financijski nezavisna,  
— ima li sva imovina institucije imunitet od nacionalizacije ili zapljene,  
— ima li institucija potpunu slobodu transfera i konverzije sredstava,  
— podliježe li institucija državnoj intervenciji u zemlji u kojoj se nalazi,  
— ima li institucija imunitet od oporezivanja, i  
— postoji li obveza svih zemalja koje su njezine članice da osiguraju dodatni kapital da bi se ispunile obveze institucije.  
U ocjeni bi tako đer trebalo uzeti u obzir i pla ćanja izvršena u prošlosti u situacijama nepla ćanja koja se mogu pripisati 
kreditnom riziku zemlje bilo u zemlji u kojoj se institucija nalazi ili u zemlji dužnika, kao i sve ostale čimbenike koji se 
mogu smatrati primjerenima u postupku ocjenjivanja.  
Popis razvrstanih multilateralnih i regionalnih institucija nije kona čan i sudionica može predložiti instituciju za revidiranje 
u skladu s prethodno navedenim razmatranjima. Razvrstavanja multilateralnih i regionalnih institucija sudionice stavljaju 
na raspolaganje javnosti.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 279
 
PRILOG VIII.  
KRITERIJI I UVJETI KOJI URE ĐUJU PRIMJENU METODA SMANJIVANJA RIZIKA ZEMLJE I POJA ČANJA 
OBVEZNOPRAVNOG ODNOSA U VEZI S RIZIKOM KUPCA  
CILJ  
U ovom Prilogu navode se informacije o primjeni metoda smanjivanja rizika zemlje iz članka 30. to čke (a) Sporazuma i 
poja čanjima obveznopravnog odnosa u vezi s rizikom kupca iz članka 31. to čke (a) Sporazuma; to uklju čuje kriterije, 
uvjete i posebne okolnosti koje se primjenjuju na njihovu uporabu kao i u činak na minimalne premijske stope.  
METODE SMANJIVANJA RIZIKA ZEMLJE  
1. Struktura budu ćeg priljeva iz inozemstva zajedno s escrow (povjereni čkim ili uvjetnim) ra čunom u inozemstvu  
Definicija:  
Pisani dokument, poput isprave o prijenosu prava vlasništva ili dokumenta o otpuštanju ili sporazuma o skrbništvu, 
zape čaćen i dostavljen tre ćoj strani, odnosno osobi koja nije strana u instrumentu, koji navedena tre ća strana zadržava do 
ispunjenja odre đenih uvjeta i zatim ga dostavlja drugoj strani kako bi proizvodio u činke. Ako se, uzimaju ći u obzir 
dodatne navedene čimbenike, sljede ći kriteriji ispune, ova metoda može smanjiti ili ukloniti transferne rizike, uglavnom u 
zemljama s višim kategorijama rizika.  
Kriteriji:  
Escrow  (povjereni čki ili uvjetni) ra čun povezan je s projektom koji donosi prihod u stranoj valuti, a priljeve na taj ra čun 
ostvaruje sam projekt i/ili ostala izvozna potraživanja u inozemstvu.  
Escrow  (povjereni čki ili uvjetni) ra čun vodi se u inozemstvu, odnosno izvan zemlje projekta gdje su transferni ili ostali 
rizici zemalja vrlo ograni čeni (odnosno zemlja je razvrstana u kategoriju 0).  
Escrow  (povjereni čki ili uvjetni) ra čun nalazi se u prvorazrednoj banci koja nije pod izravnom ni neizravnom kontrolom 
interesa dužnika ili zemlje dužnika.  
Financiranje ra čuna osigurava se dugoro čnim ili drugim odgovaraju ćim ugovorima.  
Kombinacija izvora prihoda (odnosno prihoda koje ostvaruje sam projekt i/ili ostali izvori) dužnika koji prolaze kroz 
ra čun u čvrstoj je valuti i može se opravdano o čekivati da je kolektivno dovoljna za servisiranje duga za cijelo vrijeme 
trajanja kredita, a dolazi od jednog ili više kreditno sposobnih inozemnih kupaca koji se nalaze u zemljama manjeg rizika 
od zemlje projekta (odnosno zemljama koje su obi čno razvrstane u kategoriju 0).  
Dužnik neopozivo upu ćuje inozemne kupce da pla ćanje izvrše izravno na ra čun (odnosno, pla ćanja se ne proslje đuju 
kroz ra čun kojim upravlja dužnik ili kroz njegovu zemlju).  
Sredstva koja se moraju zadržati na ra čunu jednaka su iznosu koji je potreban za servisiranje duga za najmanje šest 
mjeseci. Kada se u okviru projektnog financiranja primjenjuju fleksibilni uvjeti otplate, pod tim se fleksibilnim uvjetima na 
ra čunu zadržava iznos koji je jednak iznosu koji je stvarno potreban za servisiranje duga za šest mjeseci; taj iznos može 
se s vremenom mijenjati ovisno o profilu servisiranja duga.  
— Dužnik ima ograni čeni pristup ra čunu (odnosno, tek nakon pla ćanja servisiranja duga u okviru kredita).  
— Prihodi položeni na ra čun dodjeljuju se davatelju kredita kao izravnom korisniku za cijelo vrijeme cjelokupnog 
trajanja kredita.  
— Za otvaranje ra čuna dobivena su sva potrebna zakonska odobrenja od lokalnih i svi ostalih odgovaraju ćih tijela.  
— Escrow  (povjereni čki ili uvjetni) ra čun i ugovorni sporazumi ne smiju biti uvjetni i/ili opozivi i/ili ograni čenog trajanja.HR 280 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
Dodatni čimbenici koje treba uzeti u obzir:  
Metoda se primjenjuje nakon razmatranja gore navedenih zna čajki za svaki slu čaj zasebno i, izme đu ostalog, s 
obzirom na:  
— zemlju, dužnika (tj. javnog ili privatnog tijela), sektor, ranjivost povezanu s uklju čenom robom ili uslugama, uklju ­ 
čuju ći njihovu dostupnost za cijelo vrijeme trajanja kredita, kupce,  
— pravne strukture, npr. je li mehanizam dovoljno imun na utjecaj dužnika ili njegove zemlje,  
— mjeru u kojoj metoda ostaje podložna državnoj intervenciji, obnavljanju ili istupanju,  
— pitanje bi li ra čun bio dovoljno zašti ćen od rizika povezanih s projektom,  
— iznos priljeva na ra čun i mehanizam za nastavak pristizanja odgovaraju ćih sredstava,  
— situaciju vezanu uz Pariški klub (npr. mogu će izuze će), 
— mogu ći u činak rizikâ zemlje osim transfernog rizika,  
— zaštitu od rizikâ zemlje u kojoj se ra čun nalazi,  
— ugovore s kupcima, uklju čuju ći prirodu i trajanje ugovora, i  
— globalni iznos o čekivanih primitaka u inozemnoj valuti u odnosu na ukupan iznos kredita.  
Učinak na minimalnu premijsku stopu (MPR)  
Primjena ove metode smanjivanja rizika zemlje može dovesti do poboljšanja za jednu kategoriju primjenjivog razvrsta ­
vanja zemalja prema riziku za doti čnu transakciju, osim za transakcije iz kategorije rizika zemlje 1.  
2. Financiranje u lokalnoj valuti  
Definicija:  
Ugovor i financiranje dogovoreni u konvertibilnim i dostupnim lokalnim valutama koje nisu čvrste valute, uz lokalno 
financiranje da bi se isklju čio ili smanjio transferni rizik. Pojavljivanje prva dva kreditna rizika zemlje, u na čelu, ne utje če 
na primarnu obvezu duga u lokalnoj valuti.  
Kriteriji:  
— Obveza ECA-e i isplata štete ili isplata davatelju izravnog kredita izraženi su/vrše se u lokalnoj valuti.  
— ECA obi čno nije izložena transfernom riziku.  
— U uobi čajenom se tijeku doga đaja ne zahtjeva da se polozi u lokalnoj valuti konvertiraju u čvrstu valutu.  
— Otplata koju izvrši korisnik kredit u vlastitoj valuti i u vlastitoj zemlji valjano je ispunjenje obveze po kreditu.  
— Ako je prihod korisnika kredita u lokalnoj valuti, korisnik kredita zašti ćen je od nepovoljnih kretanja deviznog te čaja. 
— Propisi o transferu u zemlji korisnika kredita ne bi trebali utjecati na obveze otplate koje ima korisnik kredita, a koje 
ostaju u lokalnoj valuti.  
Dodatni čimbenici koje treba uzeti u obzir:  
Metoda se primjenjuje na selektivnoj osnovi u odnosu na konvertibilne i prenosive valute zemalja sa zdravim gospodar ­
stvom. Izvozno-kreditna agencija (ECA) sudionice mora biti sposobna ispuniti svoje obveze pla ćanja štete izražene u 
njezinoj valuti u slu čaju da lokalna valuta postane ‚neprenosiva’ ili ‚nekonvertibilna’ nakon što ECA preuzme obvezu. (No 
izravni davatelj kredita u svakom slu čaju snosi taj rizik).HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 281
 
Učinak na minimalne premijske stope (MPR)  
Primjenom ove metode smanjivanja rizika može se posti ći diskont od najviše 20 % za udjel kreditnog rizika zemlje u 
MPR-u (tj. vrijednost faktora lokalne valute [LCF] od najviše 2).  
POJA ČANJA OBVEZNOPRAVNOG ODNOSA U VEZI S RIZIKOM KUPCA  
U sljede ćoj tablici navode se definicije poja čanja obveznopravnog odnosa u vezi s rizikom kupca koja se mogu primijeniti, 
kao i njihov maksimalni u činak na primjenjive minimalne premijske stope putem faktora poja čanja obveznopravnog 
odnosa u formuli za izra čun MPR-a.  
Poja čanje obveznopravnog 
odnosa  Definicija  Maksimalni faktor 
poja čanja 
obveznopravnog 
odnosa  
Ustupanje primitaka iz 
ugovora ili potraživanja  U slu čaju kada dužnik ima ugovore s utjecajnim kupcima, bilo 
inozemnim ili lokalnim, pravno izvršivo ustupanje ugovora daje 
pravo na izvršavanje ugovora korisnika kredita i/ili na donošenje 
odluka u vezi s ve ćim ugovorima umjesto korisnika kredita po neiz ­
vršavanju obveza po kreditu. Izravni ugovor s tre ćom stranom u 
transakciji (lokalna državna agencija u transakciji u podru čju rudarstva 
ili energetike) omogu ćava davateljima kredita da se obrate državi u 
traženju rješenja za izvlaštenje ili drugo kršenje ugovornih obveza u 
vezi s transakcijom. 
Postoje će trgova čko društvo koje posluje na zahtjevnom tržištu ili u 
zahtjevnom sektoru može potraživanja povezana s prodajom proiz ­
vodnje imati od jednog trgova čkog društva ili više trgova čkih društava 
koja se nalaze u stabilnijem okruženju. Potraživanja su obi čno u 
čvrstoj valuti, ali ne mogu biti predmet nekog ugovornog odnosa. 
Ustupanje tih potraživanja može biti sredstvo osiguranja imovine u 
poslovnim knjigama korisnika kredita, čime se davatelju kredita daje 
povlašten tretman u nov čanom toku koji ostvaruje korisnik kredita.  0,10  
Osiguranje na temelju 
imovine  Nadzor nad imovinom putem: 1. hipoteke na vrlo pokretnoj i 
vrijednoj imovini i 2. imovine koja sama predstavlja cijelu vrijednost. 
Osiguranje na temelju imovine jest ono koje se relativno lako može 
ponovno ste ći, poput lokomotive, medicinske ili gra đevinske opreme. 
Pri vrednovanju takvog osiguranja, ECA treba uzeti u obzir pravnu 
lako ću naplate. Drugim rije čima, vrijednost je ve ća ako se pravo iz 
osiguranja u imovini izvršava u okviru utvr đenog pravnog režima, a 
manja je kada je pravna mogu ćnost naplate imovine upitna. To čna 
vrijednost osiguranja na temelju imovine utvr đuje se na tržištu, pri 
čemu relevantno ‚tržište’ nadilazi lokalno tržište jer se imovina može 
premjestiti u drugu nadležnost. NAPOMENA: Poja čanje obvezno ­
pravnog odnosa s osnove osiguranja na temelju imovine primjenjuje 
se na rizik kupca u slu čaju kada se osiguranje na temelju imovine drži 
u zemlji u kojoj je izvršena transakcija.  0,25  
Osiguranje 
dugotrajnom materijalnom 
imovinom  Osiguranje dugotrajnom materijalnom imovinom obi čno je kompo ­
nenta opreme koja može biti ograni čena svojim fizi čkim svojstvima 
poput turbine ili proizvodne opreme ugra đene u pokretnu traku. 
Svrha i vrijednost osiguranja dugotrajnom materijalnom imovinom 
jest pružiti ECA ve ći utjecaj nad uporabom imovine pri nadoknadi 
gubitaka u slu čaju nepla ćanja. Vrijednost osiguranja dugotrajnom 
materijalnom imovinom varira ovisno o gospodarskim, pravnim, trži ­ 
šnim i ostalim čimbenicima.  0,15  
Escrow  (povjereni čki ili 
uvjetni) ra čun Escrow  (povjereni čki ili uvjetni) ra čuni uklju čuju rezervne ra čune za 
servisiranje duga koji se drže kao osiguranje za davatelje kredita ili 
druge oblike gotovinskih ra čuna potraživanja koje za davatelje kredita 
drži strana koja nije pod nadzorom kupca/dužnika i s njim ne dijeli 
zajedni čko vlasništvo. Povjereni ( escrow ) iznos mora biti deponiran ili 
dan u  escrow  (povjereništvo) unaprijed. Vrijednost takvog osiguranja 
gotovo uvijek je 100 % nominalnog iznosa na takvim gotovinskim 
ra čunima. Omogu ćava ve ću kontrolu nad uporabom gotovine i osigu ­
rava servisiranje duga prije diskrecijske potrošnje. NAPOMENA: Poja ­ 
čanje obveznopravnog odnosa na osnovi  escrow  (povjereni čkog ili 
uvjetnog) ra čuna primjenjuje se na rizik kupca u slu čaju kada se taj 
ra čun drži u zemlji u kojoj je izvršena transakcija. Gotovinsko osigu ­
ranje zna čajno smanjuje rizik nepla ćanja pokrivenih obroka.  escrow  (povjereni) 
iznos kao % 
kredita do najviše 
0,10HR 282 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
PRILOG IX.  
POPIS KRITERIJA ZA PROVJERU RAZVOJNE KVALITETE  
Popis kriterija za provjeru razvojne kvalitete projekata financiranih putem pomo ći 
Posljednjih godina DAC je razvio čitav niz kriterija da bi projekti u zemljama u razvoju koji se u cijelosti ili djelomi čno 
financiraju putem službene razvojne pomo ći (Official Development Assistance , ODA) doprinijeli razvoju. Navedeni su u:  
— Na čelima DAC-a za ocjenu projekata, 1988.,  
— Vode ćim na čelima DAC-a za povezano financiranje i vezanu i djelomi čno nevezanu službenu razvojnu pomo ć, 
1987., i  
— Dobrim praksama vezanim uz nabavu za službenu razvojnu pomo ć, 1986.  
SUKLADNOST PROJEKTA S OP ĆIM PRIORITETIMA ZEMLJE PRIMATELJICE U PODRU ČJU ULAGANJA (ODABIR 
PROJEKTA)  
Je li projekt dio investicijskih programa i programa javne potrošnje ve ć odobrenih od strane središnjih financijskih tijela i 
tijela za planiranje zemlje primateljice?  
(Navedite dokument u kojem se spominje projekt, npr. program javnog ulaganja zemlje primateljice.)  
Je li projekt sufinanciran od strane me đunarodne razvojne financijske institucije?  
Postoje li dokazi da je projekt razmotren i odbijen od strane me đunarodne razvojne financijske institucije ili druge članice 
DAC-a na osnovi niskog stupnja razvojnog prioriteta?  
U slu čaju projekta iz privatnog sektora, je li ga odobrila vlada zemlje primateljice?  
Je li projekt obuhva ćen me đuvladinim ugovorom koji osigurava širi raspon aktivnosti vezanih uz pomo ć od strane 
donatorice u zemlji primateljici?  
PRIPREMA I OCJENA PROJEKTA  
Je li projekt pripremljen, oblikovan i ocijenjen na temelju niza normi i kriterija koji uglavnom odgovaraju Na čelima DAC- 
a za ocjenu projekata ( Principles for Project Appraisal , PPA)? Odgovaraju ća se na čela odnose na ocjenu projekta u skladu s:  
(a) gospodarskim aspektima (stavci od 30. do 38. Na čela DAC-a za ocjenu projekata);  
(b) tehni čkim aspektima (stavak 22. Na čela DAC-a za ocjenu projekata);  
(c) financijskim aspektima (stavci od 23. do 29. Na čela DAC-a za ocjenu projekata).  
U slu čaju projekta koji ostvaruje prihod, posebno ako se prihod ostvaruje za konkurentno tržište, je li povlašteni element 
financiranja u obliku pomo ći prenesen na krajnjeg korisnika sredstava (stavak 25. Na čela DAC-a za ocjenu projekata)?  
(a) Institucijska ocjena (stavci od 40. do 44. Na čela DAC-a za ocjenu projekata).  
(b) Socijalna i distribucijska analiza (stavci od 47. do 57. Na čela DAC-a za ocjenu projekata).  
(c) Okolišna procjena (stavci od 55. do 57. Na čela DAC-a za ocjenu projekata).  
POSTUPCI NABAVE  
Koji će se od sljede ćih na čina nabave koristiti? (Za definicije, pogledajte popis na čela u dokumentu Dobre prakse vezane 
uz nabavu za službenu razvojnu pomo ć.)HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 283
 
(a) Me đunarodni javni natje čaji (Na čelo nabave III. i njegov Prilog 2.: Minimalni uvjeti za u činkovite me đunarodne javne 
natje čaje).  
(b) Nacionalni javni natje čaji (Na čelo nabave IV.).  
(c) Neslužbena konkurencija ili izravni pregovori (Na čelo nabave V. A ili B).  
Je li predvi đena provjera cijena i kvalitete isporu čene robe (stavak 63. Na čela DAC-a za ocjenu projekata)?HR 284 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
PRILOG X.  
UVJETI PRIMJENJIVI NA TRANSAKCIJE PROJEKTNOG FINANCIRANJA  
POGLAVLJE I.  
Op će odredbe  
1. PODRU ČJE PRIMJENE  
(a) U ovom su Prilogu navedeni uvjeti koje sudionice mogu poduprijeti vezano uz transakcije projektnog financiranja 
koje ispunjavaju kriterije prihvatljivosti navedene u Dodatku 1.  
(b) U nedostatku odgovaraju ćih odredaba u ovom Prilogu, primjenjuju se uvjeti Sporazuma.  
POGLAVLJE II.  
Financijski uvjeti  ( 1 ) 
2. MAKSIMALNI ROKOVI OTPLATE  
Maksimalni rok otplate je 14 godina.  
3. OTPLATA GLAVNICE I PLA ĆANJE KAMATA  
Glavnica izvoznog kredita može se otpla ćivati u nejednakim obrocima, a glavnica i kamate mogu se pla ćati rje đe nego 
u polugodišnjim obrocima, ako su ispunjeni sljede ći uvjeti:  
(a) Ni jedna otplata glavnice ili niza pla ćanja glavnice unutar šest mjeseci ne premašuje 25 % glavnice kredita.  
(b) Prva otplata glavnice vrši se najkasnije 24 mjeseca od datuma po četka roka otplate kredita i najmanje 2 % glavnice 
kredita treba biti otpla ćeno 24 mjeseca od datuma po četka roka otplate kredita.  
(c) Kamate se pla ćaju najmanje svakih 12 mjeseci, a prvo pla ćanje kamata vrši se najkasnije šest mjeseci od datuma 
po četka roka otplate kredita.  
(d) Ponderirano prosje čno trajanje razdoblja otplate ne premašuje sedam godina i tri mjeseca,  
(e) Sudionica dostavlja prethodnu obavijest u skladu s člankom 5. ovog Priloga.  
4. MINIMALNE FIKSNE KAMATNE STOPE  
Ako sudionice dodjeljuju službenu financijsku potporu za kredite s fiksnom stopom, vrijedi sljede će: 
(a) Za rokove otplate do uklju čivo 12 godina, sudionice primjenjuju odgovaraju će komercijalne referentne kamatne 
stope u skladu s člankom 20. Sporazuma.  
(b) Za rokove otplate koji premašuju 12 godina, za sve se valute primjenjuje dodatna naknada od 20 baznih bodova 
na CIRR.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 285  
( 1 ) (a) Financijski uvjeti iz članka 2. i članka 3. to čke (d) primjenjuju se na transakcije za koje je kona čna obveza preuzeta 31. prosinca 
2013. ili prije tog datuma. 
(b) Nakon 31. prosinca 2013. financijski uvjeti iz članka 2. i članka 3. to čke (d) prestaju važiti, osim ako se sudionice dogovore 
druk čije. 
(c) Ako prestaju važiti, odredbe iz članka 2. i članka 3. to čke (d) zamjenjuju se sljede ćim: 
Članak 2. – Maksimalni rok otplate je 14 godina, osim u slu čaju kada službena potpora za izvozne kredite koju osiguravaju 
sudionice čini više od 35 % sindiciranja projekta u zemlji OECD-a s visokim dohotkom po stanovniku, u kojem slu čaju je 
maksimalni rok otplate deset godina. 
Članak 3. to čka (d) – Ponderirano prosje čno trajanje razdoblja otplate ne smije prelaziti sedam godina i tri mjeseca, osim u slu čaju 
kada službena potpora za izvozne kredite koju osiguravaju sudionice čini više od 35 % sindiciranja projekta u zemlji OECD-a s 
visokim dohotkom po stanovniku, u kojem slu čaju ponderirano prosje čno trajanje razdoblja otplate ne smije prelaziti pet godina i 
tri mjeseca.
 POGLAVLJE III.  
Postupci  
5. PRETHODNA OBAVIJEST ZA TRANSAKCIJE PROJEKTNOG FINANCIRANJA  
Sudionica obavješ ćuje sve sudionice o namjeri dodjeljivanja potpore u skladu s uvjetima ovog Priloga najmanje deset 
kalendarskih dana prije preuzimanja bilo kakve obveze. Obavijest se izdaje u skladu s Prilogom V. Sporazumu. Ako 
bilo koja sudionica zatraži objašnjenje u vezi s uvjetima koji se podupiru tijekom tog razdoblja, sudionica koja izdaje 
obavijest čeka dodatnih deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo kakve obveze.HR 286 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
Dodatak 1.  
Kriteriji prihvatljivosti za transakcije projektnog financiranja  
I. TEMELJNI KRITERIJI  
Transakcija uklju čuje/Za transakciju je karakteristi čno: 
(a) Financiranje odre đene gospodarske jedinice za koju davatelj kredita smatra da su nov čani tokovi i zarada te gospo ­
darske jedinice dovoljni kao izvor sredstava kojima će se otplatiti kredit, a sredstva gospodarske jedinice su instrument 
osiguranja kredita.  
(b) Financiranje izvoznih transakcija s nezavisnim (pravno i gospodarski) projektnim trgova čkim društvom, npr. trgo ­
va čko društvo s posebnom namjenom, za projekte ulaganja koji ostvaruju vlastite prihode.  
(c) Odgovaraju ća podjela rizika izme đu partnera projekta, npr. privatnih ili kreditno sposobnih dioni čara, izvoznika, 
vjerovnika, kupaca, uklju čuju ći adekvatni kapital.  
(d) Nov čani tok projekta dovoljan je za cijelo razdoblje otplate za pokrivanje operativnih troškova i servisiranje duga za 
vanjska sredstva.  
(e) Prioritetni odbitak operativnih troškova i servisiranja duga od prihoda projekta.  
(f) Nedržavni kupac/korisnik kredita koji za otplatu nema državne garancije (što ne uklju čuje garancije o dobrom 
izvršenju, npr. kupoprodajne ugovore za proizvod koji tek treba proizvesti (engl.  off-take arrangement )). 
(g) Osiguranja za prihode/sredstva projekta na temelju imovine, npr. ustupi, zalozi, ra čuni na koje stižu priljevi.  
(h) Mogu ćnost pronalaženja sponzora dioni čara iz privatnog sektora/sponzora projekta nakon realizacije ograni čena ili je 
uop će nema.  
II. DODATNI KRITERIJI ZA TRANSAKCIJE PROJEKTNOG FINANCIRANJA U ZEMLJAMA OECD-a S VISOKIM 
DOHOTKOM PO STANOVNIKU  
Transakcija uklju čuje/Za transakciju je karakteristi čno: 
(a) Sudjelovanje u sindiciranju kredita s privatnim financijskim institucijama koje za izvozne kredite ne koriste pogodnost 
službene potpore, pri čemu:  
1. sudionica je manjinski partner statusa  pari passu  tijekom cijelog trajanja kredita; i  
2. službena potpora za izvozne kredite koju dodjeljuju sudionice uklju čuje manje od 50 % sindiciranja.  
(b) Bez obzira na to kakva je službena potpora, premijske stope koje nisu niže od financiranja dostupnog na privatnom 
tržištu i usporedive su s odgovaraju ćim stopama koje zara čunavaju ostale privatne financijske institucije koje sudjeluju 
u sindiciranju.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 287
 
PRILOG XI.  
POPIS DEFINICIJA  
Za potrebe Sporazuma:  
(a) Obveza:  svaka izjava, u bilo kojem obliku, kojom se zemlji primateljici, kupcu, korisniku kredita, izvozniku ili 
financijskoj instituciji prenosi spremnost ili namjera dodjeljivanja službene potpore.  
(b) Pojedina čni posebni dogovor:  dogovor izme đu sudionica da su za danu transakciju ili u posebnim okolnostima 
suglasne u pogledu posebnih financijskih uvjeta za službenu potporu. Pravila dogovorenog pojedina čnog posebnog 
dogovora imaju prednost pred pravilima Sporazuma samo za transakcije ili u okolnostima navedenima u pojedi ­
na čnom posebnom dogovoru.  
(c) Razina povlastica vezane pomo ći: u slu čaju bespovratnih sredstava, razina povlastica iznosi 100 %. U slu čaju 
kreditâ, razina povlastica je razlika izme đu nominalne vrijednosti kredita i diskontirane sadašnje vrijednosti budu ćih 
pla ćanja radi servisiranja duga koje mora izvršiti korisnik kredita. Navedena je razlika izražena kao postotak nomi ­
nalne vrijednosti kredita.  
(d) Stavljanje izvan pogona:  zatvaranje ili rastavljanje nuklearne elektrane.  
(e) Vrijednost izvoznog ugovora:  ukupan iznos koji treba platiti kupac izvezene robe i/ili usluga ili koji treba platiti u 
njegovo ime, isklju čuju ći lokalne troškove kako je navedeno dalje u tekstu; u slu čaju leasinga , isklju čuje dio pla ćanja  
leasinga  koji je jednak kamatama.  
(f) Kona čna obveza:  za izvozno-kreditnu transakciju (bilo u obliku jedne transakcije ili kreditne linije), kona čna obveza 
postoji kada se sudionica obveže na ispunjavanje preciznih i potpunih financijskih uvjeta, bilo putem uzajamnog 
ugovora ili jednostranog akta.  
(g) Po četno punjenje gorivom:  po četno punjenje gorivom sastoji se od po četno ugra đene nuklearne jezgre i dva 
naknadna punjenja, koji zajedno čine najviše do dvije tre ćine nuklearne jezgre.  
(h) Potpora kamatnoj stopi:  sporazum izme đu vlade i banaka ili ostalih financijskih institucija koji omogu ćuje financi ­
ranje izvoza po fiksnoj stopi jednakoj ili iznad CIRR-a.  
(i) Kreditna linija:  okvir, u bilo kojem obliku, za izvozne kredite koji obuhva ća niz transakcija koje mogu ili ne moraju 
biti povezane s posebnim projektom.  
(j) Lokalni troškovi:  izdaci za robu i usluge u zemlji kupca koji su potrebni ili za provo đenje ugovora izvoznika ili za 
završetak projekta čiji je ugovor izvoznika dio. Isklju čuju proviziju plativu zastupniku izvoznika u zemlji kupovine.  
(k) Čisto pokri će: službena potpora koju dodjeljuje vlada ili koja se dodjeljuje u njezino ime samo putem garancije ili 
osiguranja za izvozne kredite, tj. potpora za koju se ne koristi pogodnost službene financijske potpore.  
(l) Rok otplate:  razdoblje od datuma po četka roka otplate kredita, kako je definirano u ovom Prilogu, do kraja 
ugovornog datuma kona čne otplate glavnice.  
(m) Datum po četka roka otplate kredita:  
1. Dijelovi ili komponente (poluproizvodi) uklju čuju ći povezane usluge: u slu čaju dijelova ili komponenata, datum 
po četka roka otplate kredita nije kasnije od stvarnog datuma prihva ćanja robe ili ponderirani prosje čni datum 
prihva ćanja robe (uklju čuju ći usluge, ako je primjenjivo) od strane kupca ili, za usluge, datum podnošenja ra čuna 
klijentu ili prihva ćanje usluga od strane klijenta.HR 288 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
2. Kvazikapitalna dobra, uklju čuju ći povezane usluge – strojevi ili oprema, obi čno relativno niske jedini čne vrijedno ­
sti, namijenjeni za korištenje u industrijskom procesu ili proizvodnji ili za komercijalnu uporabu: u slu čaju 
kvazikapitalnih dobara, datum po četka roka otplate kredita nije kasnije od stvarnog datuma preuzimanja 
dobara ili ponderirani prosje čni datum prihva ćanja dobara od strane kupca ili, ako izvoznik ima odgovornosti 
vezane uz puštanje u pogon, najkasniji datum po četka roka otplate kredita jest datum puštanja u pogon, ili za 
usluge, datum podnošenja ra čuna klijentu ili preuzimanje usluge od strane klijenta. Kod ugovora o isporuci usluga, 
ako dobavlja č ima odgovornost za puštanje u pogon, najkasniji datum po četka roka otplate kredita je datum 
puštanja u pogon.  
3. Kapitalna dobra i projektne usluge – strojevi ili oprema visoke vrijednosti namijenjeni za korištenje u industrij ­
skom procesu ili proizvodnji ili za komercijalnu uporabu:  
U slu čaju ugovora o prodaji kapitalnih dobara koja se sastoje od pojedina čnih predmeta koji se mogu koristiti 
sami za sebe, najkasniji datum po četka roka otplate kredita jest stvarni datum na koji kupac dolazi u fizi čki posjed 
robe, ili ponderirani prosje čni datum kada kupac dolazi u fizi čki posjed robe.  
U slu čaju ugovora o prodaji kapitalne opreme za cijela postrojenja ili tvornice kada dobavlja č nema odgovornost 
za puštanje u pogon, najkasniji datum po četka roka otplate kredita jest datum na koji kupac treba do ći u fizi čki 
posjed cjelokupne opreme (isklju čuju ći rezervne dijelove) isporu čene u okviru ugovora.  
Ako izvoznik ima odgovornost za puštanje u pogon, najkasniji datum po četka roka otplate kredita jest datum 
puštanja u pogon.  
Što se ti če usluga, najkasniji datum po četka roka otplate kredita jest datum podnošenja ra čuna klijentu ili 
prihva ćanje usluge od strane klijenta. Kod ugovora o opskrbi uslugama, ako dobavlja č ima odgovornost za 
puštanje u pogon, najkasniji datum po četka roka otplate kredita jest datum puštanja u pogon.  
4. Cijela postrojenja ili tvornice – cijele proizvodne jedinice visoke vrijednosti koje zahtijevaju korištenje kapitalnih 
dobara:  
U slu čaju ugovora o prodaji kapitalne opreme za cijela postrojenja ili tvornice kada dobavlja č nema odgovornost 
za puštanje u pogon, najkasniji datum po četka roka otplate kredita jest datum na koji kupac treba do ći u fizi čki 
posjed cjelokupne opreme (isklju čuju ći rezervne dijelove) isporu čene u okviru ugovora.  
U slu čaju gra đevinskih ugovora u kojima izvoditelj radova nema odgovornost za puštanje u pogon, najkasniji 
datum po četka roka otplate kredita jest datum završetka gradnje.  
U slu čaju bilo kojeg ugovora u kojem dobavlja č ili izvoditelj radova ima ugovornu odgovornost za puštanje u 
pogon, najkasniji datum po četka roka otplate kredita jest datum završetka ugradnje ili gradnje i preliminarnih 
ispitivanja kojima je osigurana spremnost na rad. Ovo vrijedi bez obzira na to je li objekt predan kupcu u tom 
trenutku u skladu s uvjetima ugovora i bez obzira na kontinuiranu obvezu dobavlja ča ili izvoditelja radova, npr. 
vezano uz garanciju u činkovitog funkcioniranja ili osposobljavanja lokalnog osoblja.  
Kada ugovor uklju čuje odvojeno provo đenje pojedina čnih dijelova projekta, najkasniji datum po četka roka otplate 
kredita jest datum po četka svakog zasebnog dijela, ili prosje čni datum tih datuma ili, ako dobavlja č nema ugovor 
za cijeli projekt nego za bitan dio projekta, datum po četka roka otplate kredita može biti onaj koji je primjeren za 
projekt u cjelini.  
Što se ti če usluga, najkasniji datum po četka roka otplate kredita jest datum podnošenja ra čuna klijentu ili 
preuzimanje usluge od strane klijenta. Kod ugovora o isporuci usluga, ako dobavlja č ima odgovornost za puštanje 
u pogon, najkasniji datum po četka roka otplate kredita jest datum puštanja u pogon.  
(n) Vezana pomo ć: pomo ć koja je u stvari ( de iure  ili de facto ) vezana s nabavom robe i/ili usluga iz zemlje donatorice 
i/ili ograni čenog broja zemalja; uklju čuje kredite, bespovratna sredstva ili pakete povezanog financiranja uz razinu 
povlastica ve ću od nula posto.HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 289
 
Ta se definicija primjenjuje bez obzira na to je li ‚vezivanje’ rezultat formalnog sporazuma ili bilo kojeg oblika 
neformalnog dogovora izme đu zemlje primateljice i zemlje donatorice, ili bez obzira na to uklju čuje li paket 
komponente oblika navedenih u članku 31. Sporazuma koji nisu slobodno i u cijelosti dostupni za financiranje 
nabave u zemlji primateljici, prakti čno svim ostalim zemljama u razvoju i sudionicama, ili ako uklju čuje prakse za 
koje DAC ili sudionice smatraju da su ekvivalentne takvom vezivanju.  
(o) Nevezana pomo ć: pomo ć koja uklju čuje kredite ili bespovratna sredstva čiji je prihod u potpunosti i cijelosti 
dostupan za financiranje nabave iz bilo koje zemlje.  
(p) Ponderirano prosje čno razdoblje otplate:  vrijeme potrebno za otplatu jedne polovine glavnice kredita. Izra čunava 
se kao zbroj vremena (u godinama) izme đu datuma po četka roka otplate kredita i svake otplate glavnice, ponderiran 
dijelom glavnice otpla ćene svakog datuma otplate.HR 290 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
PRILOG XII.  
KVALITATIVNI OPISI KATEGORIJA RIZIKA KUPCA  
Rizik bolji od državnog rizika (SOV+)  
Ovo je iznimno razvrstavanje. Subjekt koji postigne takvo razvrstavanje jest subjekt s iznimno snažnim kreditnim 
profilom od kojeg se može o čekivati da ispuni svoje obveze pla ćanja tijekom razdoblja poteško ća u podmirivanju 
državnog duga ili čak tijekom razdoblja nepla ćanja. Me đunarodne agencije za ocjenu kreditnog rejtinga izdaju redovita 
izvješ ća u kojima se navode rejtinzi gospodarskih subjekata i drugih ugovornih strana koji premašuju rejting države za 
servisiranje duga u stranoj valuti. Osim u slu čaju kada je metodologijom za ocjenu rizika države utvr đeno da je rizik 
države zna čajno ve ći od rizika zemlje, sudionice koje predlažu da se subjekt razvrsta u kategoriju rizika boljeg od 
državnog trebaju u prilog svoje preporuke navesti te rejtinge. Da bi bio razvrstan u kategoriju rizika boljeg od državnog 
rizika zemlje koja mu je doma ćin, od subjekta se o čekuje da iskazuje neke od ili obi čno ve ćinu sljede ćih ili ekvivalentnih 
obilježja:  
— snažan kreditni profil,  
— znatni prihodi u stranoj valuti u odnosu na optere ćenje duga u njegovoj valuti,  
— proizvodni kapaciteti i sposobnost ostvarivanja nov čanih sredstava od ovisnih društava ili poslovnih aktivnosti u 
inozemstvu, posebno onih sa sjedištem u državama s visokim rejtingom, poput primjerice multinacionalnih poduze ća, 
— strani vlasnik ili strateški partner na kojeg se može osloniti u smislu izvora financijske potpore u situaciji kada nema 
službene garancije,  
— prethodni povlašteni državni tretman subjekta, uklju čuju ći izuze će od ograni čenja u pogledu transfera i konvertibil ­
nosti te zahtjeva za predajom u vezi s primitcima od izvoza te povoljan porezni tretman,  
— potvr đene kreditne linije me đunarodnih banaka s visokim rejtingom, posebno kreditne linije bez klauzule o zna čajnoj 
nepovoljnoj promjeni (engl.  material adverse change , MAC) koje omogu ćavaju bankama opoziv odobrenja kredita u 
slu čaju krize državnog duga ili drugih oblika rizika, i  
— imovina u inozemstvu, posebno likvidna imovina, često kao rezultat pravila kojima se izvoznicima omogu ćuje 
zadržavanje i čuvanje nov čanih sredstava u inozemstvu, koja stoji na raspolaganju za servisiranje duga.  
Kategorija rizika kupca SOV+ obi čno nije primjenjiva na:  
— javna poduze ća i komunalna poduze ća, subjekte niže državne razine, poput resornih ministarstava, regionalnih 
uprava itd.,  
— financijske institucije sa sjedištem u podru čju nadležnosti države, i  
— subjekte koji prodaju uglavnom na doma ćem tržištu u lokalnoj valuti.  
Državni rizik (SOV)  
Državni dužnici/garanti su subjekti koji su izri čito zakonski ovlašteni za preuzimanje obveze otplate duga u ime države, 
obi čno Ministarstvo financija ili Središnja banka (  1 ). Rizik se definira kao državni rizik kada:  
— je dužnik/garant zakonski ovlašten za preuzimanje obveze otplate duga u ime države pri čemu uživa puno povjerenje 
i kreditnu sposobnost države, i  
— u slu čaju reprogramiranja rizika države, predmetni dug bio bi uklju čen u reprogramiranje i obveze pla ćanja koje za 
državu nastaju reprogramiranjem.  
Rizik ekvivalentan državnom riziku (CC0): Iznimno dobra kreditna kvaliteta  
Kategorija rizika ‚ekvivalentan državnom riziku’ obuhva ća dva osnovna tipa dužnika/garanta:HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 291  
( 1 ) Naj češ će taj rizik snosi Središnja banka ili Ministarstvo financija. Za subjekte na razini središnje države, osim Ministarstva financi ja, 
provodi se proces temeljitog prethodnog ispitivanja (engl.  due diligence ) kako bi se utvrdilo da subjekt uživa puno povjerenje i kreditnu 
sposobnost države.
 — Javnopravne subjekte, u slu čaju kada proces temeljitog prethodnog ispitivanja (engl.  due diligence ) pokazuje da kupac 
implicitno uživa puno povjerenje i kreditnu sposobnost/podršku države ili da je vrlo velika vjerojatnost državne 
likvidnosne i platne potpore, u oba slu čaja u odnosu na izglede za naplatu i rizik nepla ćanja. Nedržavni javnopravni 
subjekti koji su jednaki državnim subjektima tako đer bi uklju čivali trgova čka društva u vlasništvu države koja imaju ili 
gotovo imaju monopol na poslovanje odre đenog sektora (npr. energija, nafta, plin).  
— Gospodarske subjekte s iznimno snažnim kreditnim profilom, čija obilježja u smislu mogu ćnosti nepla ćanja i naplate 
ukazuju da se rizik može smatrati jednakim državnom riziku. Kandidati za ovu kategoriju mogu uklju čivati vode ća 
poduze ća ili vrlo važne banke kod kojih postoji visoka vjerojatnost državne likvidnosne i platne potpore.  
Iznimno dobra kreditna kvaliteta podrazumijeva da se o čekuje da je rizik prekida u pla ćanju zanemariv i da subjekt ima 
iznimno veliku sposobnost otplate te da nije vjerojatno da će na tu sposobnost utjecati predvidivi doga đaji. Kreditna 
kvaliteta obi čno se odražava u kombinaciji nekih od, ako ne i svih, sljede ćih zna čajki poslovnog i financijskog profila 
subjekta:  
— iznimno dobro do vrlo dobro ostvarivanje nov čanih sredstava i prihoda,  
— iznimno dobre do vrlo dobre razine likvidnosti,  
— iznimno niska do vrlo niska financijska poluga,  
— odli čan do vrlo snažan poslovni profil s dokazanim i vrlo snažnim upravlja čkim sposobnostima.  
Za subjekt je tako đer karakteristi čna visoka kvaliteta otkrivanja financijskih informacija i informacija o vlasništvu, osim 
kada postoji velika vjerojatnost podrške od mati čnog društva (ili države) koje je razvrstano u kategoriju rizika kupca koji 
je jednak ili bolji od onog koji odgovara ovoj kategoriji rizika kupca.  
Ovisno o razvrstavanju zemlje u kojoj dužnik/garant ima sjedište, vjerojatno je da bi dužniku/garantu koji je razvrstan u 
kategoriju rizika kupca CC0 akreditirana agencija za ocjenu kreditnog rejtinga dodijelila rejting izme đu AAA (kategorija 
zemlje 1) i B (kategorija zemlje 7).  
Vrlo dobra kreditna kvaliteta (CC1)  
Očekuje se da je rizik prekida u pla ćanju nizak ili vrlo nizak. Dužnik/garant ima vrlo dobru sposobnost otplate i nije 
vjerojatno da će na tu sposobnost utjecati predvidivi doga đaji. Dužnik/garant ima ograni čenu ili vrlo ograni čenu osje ­
tljivost na nepovoljne u činke promjena u okolnostima i gospodarskim uvjetima. Kreditna kvaliteta obi čno se odražava u 
kombinaciji nekih od, ako ne i svih, sljede ćih zna čajki poslovnog i financijskog profila:  
— vrlo dobro do dobro ostvarivanje nov čanih sredstava i prihoda,  
— vrlo dobre do dobre razine likvidnosti,  
— vrlo niska do niska financijska poluga,  
— vrlo snažan poslovni profil s dokazanim upravlja čkim sposobnostima i vrlo snažnim poslovnim profilom.  
Za subjekt je tako đer karakteristi čna visoka kvaliteta otkrivanja financijskih informacija i informacija o vlasništvu, osim 
kada postoji vrlo velika vjerojatnost podrške od mati čnog društva (ili države) koje je razvrstano u kategoriju rizika kupca 
koji je jednak ili bolji od onog koji odgovara ovoj kategoriji rizika kupca.  
Ovisno o razvrstavanju zemlje u kojoj dužnik/garant ima sjedište, vjerojatno je da bi dužniku/garantu koji je razvrstan u 
kategoriju rizika kupca CC1 akreditirana agencija za ocjenu kreditnog rejtinga dodijelila rejting izme đu AAA (kategorija 
zemlje 1) i B (kategorija zemlje 7).HR 292 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
Dobra do umjereno dobra kreditna kvaliteta, iznadprosje čna (CC2)  
Očekuje se da je rizik prekida u pla ćanju nizak. Dužnik/garant ima dobru do umjereno dobru sposobnost otplate i nije 
vjerojatno da će na tu sposobnost utjecati predvidivi doga đaji. Dužnik/garant ima ograni čenu osjetljivost na nepovoljne 
učinke promjena u okolnostima i gospodarskim uvjetima. Kreditna kvaliteta se obi čno odražava u kombinaciji nekih od, 
ako ne i svih, sljede ćih zna čajki poslovnog i financijskog profila:  
— dobro do umjereno dobro ostvarivanje nov čanih sredstava i prihoda,  
— dobre do umjereno dobre razine likvidnosti,  
— niska do umjereno niska financijska poluga,  
— umjereno snažan poslovni profil s dokazanim upravlja čkim sposobnostima i vrlo snažnim poslovnim profilom.  
Za subjekt je tako đer karakteristi čna visoka kvaliteta otkrivanja financijskih informacija i informacija o vlasništvu, osim 
kada postoji vrlo velika vjerojatnost podrške od mati čnog društva (ili države) koje je razvrstano u kategoriju rizika kupca 
koji je jednak ili bolji od onog koji odgovara ovoj kategoriji rizika kupca.  
Ovisno o razvrstavanju zemlje u kojoj dužnik/garant ima sjedište, vjerojatno je da bi dužniku/garantu koji je razvrstan u 
kategoriju rizika kupca CC2 akreditirana agencija za ocjenu kreditnog rejtinga dodijelila rejting izme đu A+ (kategorija 
zemlje 1) i B- ili lošiji rejting (kategorija zemlje 7).  
Umjerena kreditna kvaliteta, prosje čna (CC3)  
Očekuje se da je rizik prekida u pla ćanju umjeren ili umjereno nizak. Dužnik/garant ima umjerenu do umjereno dobru 
sposobnost otplate. Postoji mogu ćnost nastanka kreditnog rizika kada se dužnik/garant suo čava s ve ćim stalnim nesi ­
gurnostima ili je izložen nepovoljnim poslovnim, financijskim ili gospodarskim uvjetima koji bi mogli dovesti do 
neadekvatne sposobnosti pravodobnog izvršavanja pla ćanja. Me đutim, mogu biti dostupne poslovne ili financijske alter ­
native kojima se omogu ćava ispunjavanje financijskih obveza. Kreditna kvaliteta obi čno se odražava u kombinaciji nekih 
od, ako ne i svih, sljede ćih karakteristika poslovnog i financijskog profila:  
— umjereno dobro do dobro ostvarivanje nov čanih sredstava i prihoda,  
— umjereno dobre do umjerene razine likvidnosti,  
— umjereno niska do umjerena financijska poluga,  
— umjeren poslovni profil s dokazanim upravlja čkim sposobnostima.  
Za subjekt je tako đer karakteristi čna adekvatna kvaliteta otkrivanja financijskih informacija i informacija o vlasništvu, osim 
kada postoji vrlo velika vjerojatnost podrške od mati čnog društva (ili države) koje je razvrstano u kategoriju rizika kupca 
koji je jednak ili bolji od onog koji odgovara ovoj kategoriji rizika kupca.  
Ovisno o klasifikaciji zemlje u kojoj dužnik/garant ima sjedište, vjerojatno je da bi dužniku/garantu koji je razvrstan u 
kategoriju rizika kupca CC3 akreditirana agencija za ocjenu kreditnog rejtinga dodijelila rejting izme đu BBB+ (kategorija 
zemlje 1) i B- ili lošiji rejting (kategorija zemlje 6).  
Umjereno slaba kreditna kvaliteta, ispodprosje čna (CC4)  
Očekuje se da je rizik prekida u pla ćanju umjereno slab. Dužnik/garant ima umjerenu do umjereno slabu sposobnost 
otplate. Postoji mogu ćnost nastanka kreditnog rizika kada se dužnik/garant suo čava s ve ćim stalnim nesigurnostima ili je 
izložen nepovoljnim poslovnim, financijskim ili gospodarskim uvjetima koji bi mogli dovesti do neadekvatne sposobnosti 
pravodobnog izvršavanja pla ćanja. Me đutim, mogu biti dostupne poslovne ili financijske alternative kojima se omogu ćava 
ispunjavanje financijskih obveza. Kreditna kvaliteta obi čno se odražava u kombinaciji nekih od, ako ne i svih, sljede ćih 
karakteristika poslovnog i financijskog profila:  
— umjereno do umjereno slabo ostvarivanje nov čanih sredstava i prihoda,  
— umjerene do umjereno slabe razine likvidnosti,HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 293
 
— umjerena do umjereno visoka financijska poluga,  
— umjereno slabi poslovni profil s ograni čenim upravlja čkim sposobnostima.  
Za subjekt je tako đer karakteristi čna adekvatna kvaliteta otkrivanja financijskih informacija i informacija o vlasništvu, osim 
kada postoji vrlo velika vjerojatnost podrške od mati čnog društva (ili države) koje je razvrstano u kategoriju rizika kupca 
koji je jednak ili bolji od onog koji odgovara ovoj kategoriji rizika kupca.  
Ovisno o razvrstavanju zemlje u kojoj dužnik/garant ima sjedište, vjerojatno je da bi dužniku/garantu koji je razvrstan u 
kategoriju rizika kupca CC4 akreditirana agencija za ocjenu kreditnog rejtinga dodijelila rejting izme đu BB+ (kategorija 
zemlje 1) i B- ili lošiji rejting (kategorija zemlje 5).  
Slaba kreditna kvaliteta (CC5)  
Očekuje se da je rizik prekida u pla ćanju visok do vrlo visok. Dužnik/garant ima umjereno nisku do nisku sposobnost 
otplate. Dužnik/garant trenuta čno ima sposobnost izvršavanja otplate no prostor sigurnosti ograni čen je. Me đutim, postoji 
mogu ćnost nastanka problema u pla ćanju budu ći da je sposobnost za kontinuirano pla ćanje uvjetovana održivim i 
povoljnim poslovnim i gospodarskim okruženjem. Nepovoljni poslovni, financijski ili gospodarski uvjeti vjerojatno će 
smanjiti sposobnost pla ćanja ili spremnost za izvršavanje pla ćanja. Kreditna kvaliteta obi čno se o čituje u kombinaciji 
nekih od, ako ne i svih, sljede ćih zna čajki poslovnog i financijskog profila:  
— umjereno slabo do slabo te vrlo slabo ostvarivanje nov čanih sredstava i prihoda,  
— umjereno slabe do slabe razine likvidnosti,  
— umjereno visoka do visoka financijska poluga,  
— slab poslovni profil s ograni čenim upravlja čkim sposobnostima ili bez upravlja čkih sposobnosti.  
Za subjekt je tako đer karakteristi čna slaba kvaliteta otkrivanja financijskih informacija i informacija o vlasništvu, osim 
kada postoji vrlo velika vjerojatnost podrške od mati čnog društva (ili države) koje je razvrstano u kategoriju rizika kupca 
koji je jednak ili bolji od onog koji odgovara ovoj kategoriji rizika kupca.  
Ovisno o razvrstavanju zemlje u kojoj dužnik/garant ima sjedište, vjerojatno je da bi dužniku/garantu koji je razvrstan u 
kategoriju rizika kupca CC5 akreditirana agencija za ocjenu kreditnog rejtinga dodijelila rejting izme đu BB- (kategorija 
zemlje 1) i B- ili lošiji rejting (kategorija zemlje 4).HR 294 Službeni list Europske unije 11/Sv. 125
 
PRILOG XIII.  
TRŽIŠNE REFERENTNE VRIJEDNOSTI ZA TRANSAKCIJE U ZEMLJAMA NULTE KATEGORIJE  
Nepokriveni dio izvoznih kredita ili dio sindiciranog zajma koji izvozno-kreditna agencija (ECA) ne pokriva  
Cijena koju iskazuju privatne banke/institucije u vezi s nepokrivenim dijelom izvoznog kredita (ili ponekad, dijelom 
sindiciranog zajma koji ECA ne pokriva) može najbolje odgovarati pokri ću od strane ECA-e. Utvr đivanje cijena takvih 
nepokrivenih dijelova ili dijelova koje ECA ne pokriva može se koristiti samo ako se to utvr đivanje obavlja na komer ­
cijalnim osnovama (tj. time se isklju čuju dijelovi koje financiraju me đunarodne financijske institucije).  
Korporacijske obveznice specifi čne po nazivu  
Korporacijske obveznice odražavaju kreditne rizike specifi čnih naziva. Treba voditi ra čuna o prikladnosti u smislu zna čajki 
ugovora ECA-e, odnosno u smislu roka dospije ća, nominacije valute i eventualnih poja čanja obveznopravnog odnosa. 
Ako se koriste primarne korporacijske obveznice (tj. skupni prinos kod izdanja) ili sekundarne korporacijske obveznice (tj. 
marža uskla đena za opciju kroz odgovaraju ću krivulju, što je obi čno relevantna krivulja valutnog  swap -a), prvo treba 
primijeniti one za dužnika, a ako nisu dostupne, treba primijeniti primarne ili sekundarne korporacijske obveznice sli čnih 
korisnika kredita i sli čnih transakcija.  
Kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza specifi čne po nazivu  
Kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza (engl.  credit default swaps , CDS) oblik su zaštite od 
nepla ćanja. CDS marža iznos je koji kupac CDS-a pla ća za pojedino razdoblje u postotku ugovorene glavnice i obi čno se 
izražava u baznim bodovima. Kupac CDS-a time efektivno kupuje osiguranje od nepla ćanja izvršavanjem pla ćanja 
prodavatelju CDS-a tijekom trajanja CDS-a, ili do nastanka kreditnog doga đaja. Prvo treba primijeniti CDS krivulju za 
dužnika, a ako nije dostupna, treba primijeniti CDS krivulje za sli čne korisnike kredita i sli čne transakcije.  
Indeksirane kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza  
Indeksirana kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza kompilacija je registriranog CDS-a za 
sektor industrije, ili jedan njezin dio, ili za geografsko podru čje. Tako kompilirana CDS marža odražava kreditni rizik 
odre đenog tržišnog segmenta kojeg indeks obuhva ća. Njezin zna čaj može biti najve ći u slu čajevima kada na raspolaganju 
ne stoji CDS specifi čan po nazivu ili u slu čaju nelikvidnosti tržišta za odre đeni CDS specifi čan po nazivu.  
Referentne vrijednosti kredita  
Referentne vrijednosti primarnih kredita (cijena se odre đuje nakon izdavanja) ili referentne vrijednosti sekundarnih kredita 
(trenuta čni prinos od kredita koji o čekuje financijska institucija koja kupuje kredit od druge financijske institucije). Za 
referentne vrijednosti primarnih kredita trebaju biti poznate sve naknade kako bi se omogu ćio izra čun skupnog prinosa 
kod izdanja. Ako se koriste referentne vrijednosti kredita, prvo treba primijeniti one za dužnika, a ako nisu dostupne, 
koriste se one sli čnih korisnika kredita i sli čnih transakcija.  
Krivulje referentnih tržišta  
Krivulje referentnih tržišta odražavaju kreditni rizik cijelog sektora ili kategorije kupaca. Ova tržišna informacija može biti  
relevantna ako nisu dostupne informacije specifi čne po nazivu. Op ćenito se može re ći da kvaliteta informacija na tim 
tržištima ovisi o njihovoj likvidnosti. U svakom slu čaju, treba tražiti tržišne instrumente koji su najprikladniji u smislu 
zna čajki ugovora ECA-e, poput datuma, kreditnog rejtinga, roka dospije ća i nominacije valute.  
Ponderirani prosje čni trošak financijskih sredstava (engl.  Weighted Average Cost of Financing Resources , WACFR)  
Iz financijskih izvješ ća kupca mogu će je ocijeniti WACFR. Ako se primjenjuje ova metoda, treba voditi ra čuna da se 
osigura da prosje čni trošak financijskih sredstava poduze ća odražava stvarne uvjete pod kojima je financiranje pruženo.”HR 11/Sv. 125 Službeni list Europske unije 295