Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije –

Zakonodavni prioriteti EU-a za 2022.

(2021/C 514 I/01)

Tijekom protekle dvije godine naša se Unija suočila s dalekosežnim posljedicama pandemije bolesti COVID-19, zajedno sa sve očitijim katastrofalnim posljedicama klimatskih promjena i turbulentnim svjetskim zbivanjima. Pokazali smo da zajedničkim, brzim i odlučnim djelovanjem možemo prevladati takve ključne izazove.

Predviđa se da će se europsko gospodarstvo oporaviti brže nego što se prvotno očekivalo, i to uz pomoć dugoročnog proračuna EU-a za razdoblje 2021.–2027., instrumenta NextGenerationEU i Mehanizma za oporavak i otpornost. Ti povijesni instrumenti pružaju nam jedinstvenu priliku da iz krize uzrokovane pandemijom izađemo snažniji, učinimo naša gospodarstva i društva pravednijima, zelenijima, digitaliziranijima te stvorimo prilike i radna mjesta u Europi u kojoj građani i građanke žele živjeti.

Ta strateška vizija za osnaženu i otporniju Uniju, sadržana u prvim zajedničkim zaključcima naših triju institucija o ciljevima i prioritetima politika za razdoblje 2020.–2024. (1), i dalje će nas usmjeravati. Poboljšanje otpornosti EU-a, među ostalim u području zdravstva i kibersigurnosti, bit će ključno za ostvarenje te preobrazbe. Kako bismo bolje obranili svoje interese i vrijednosti te pomogli oblikovati novo globalno okružje, morat ćemo ojačati sposobnost Europe da djeluje samostalno, kao i njezin globalni utjecaj. Radi budućnosti Europe moramo štititi i braniti naše temeljne vrijednosti i vladavinu prava u Uniji i njezinim državama članicama.

Preobrazba našeg kontinenta može se dogoditi samo uz pristanak naših građana i građanki. Pružili smo mogućnost da se njihov glas čuje putem konferencije o budućnosti Europe. Nastavljamo biti predani daljnjem postupanju u vezi s ishodom te konferencije.

Ostvarivanje rezultata i provedba bit će u još većem fokusu kako se približavamo sredini institucijskog ciklusa. To će u konačnici pomoći da se naša vizija Europe pretvori u koristi za svakodnevni život građana i građanki. Ova Zajednička izjava za 2022., koja se temelji na našim obvezama i postignućima iz 2021., svjedoči o zajedničkoj odlučnosti da ostvarimo ciljeve i prioritete politika iz zajedničkih zaključaka.

Ovom Zajedničkom izjavom stavljamo naglasak na temeljne zakonodavne prijedloge (2) u pogledu kojih će tri institucije učiniti sve u svojoj moći da bi se do kraja 2022. mogao ostvariti najveći mogući napredak. To se odnosi i na inicijative koje su trenutačno u nadležnosti suzakonodavaca i na one koje će Europska komisija iznijeti do jeseni 2022.

Tri institucije suglasne su 2022. dati najveći prioritet ključnim ciljevima politike navedenima u nastavku.

Osim toga, podsjećamo na našu predanost:

Tri institucije obvezuju se da će raditi na tim zajedničkim prioritetima za 2022. na temelju načela uzajamnog povjerenja, poštovanja i duha suradnje. Također ćemo osigurati pravilnu provedbu i izvršavanje postojećeg zakonodavstva.

Odlučno ćemo raditi kako bismo za naše građane i građanke ostvarili zeleniju, pravedniju, snažniju, digitalniju i otporniju Europu: Uniju koja nikoga ne zapostavlja i koja se odlučno zauzima za svoje temeljne vrijednosti i u inozemstvu i unutar Unije.

Mi ćemo, kao predsjednici Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije, pomno pratiti pravodobnu i učinkovitu provedbu ove Zajedničke izjave.

Съставено в Брюксел на шестнадесети декември две хиляди двадесет и първа година.

Hecho en Bruselas, el dieciseis de diciembre de dos mil veintiuno.

V Bruselu dne šestnáctého prosince dva tisíce dvacet jedna.

Udfærdiget i Bruxelles den sekstende december to tusind og enogtyve.

Geschehen zu Brüssel am sechzehnten Dezember zweitausendeinundzwanzig.

Kahe tuhande kahekümne esimese aasta detsembrikuu kuueteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα έξι Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.

Done at Brussels on the sixteenth day of December in the year two thousand and twenty one.

Fait à Bruxelles, le seize décembre deux mille vingt et un.

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an séú lá déag de mhí na Nollag sa bhliain dhá mhíle fiche agus a haon.

Sastavljeno u Bruxellesu šesnaestog prosinca godine dvije tisuće dvadeset prve.

Fatto a Bruxelles, addì sedici dicembre duemilaventuno.

Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada sešpadsmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų gruodžio šešioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év december havának tzenhatodik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sittax-il jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.

Gedaan te Brussel, zestien december tweeduizend eenentwintig.

Sporządzono w Brukseli dnia szesnastego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.

Feito em Bruxelas, em dezasseis de dezembro de dois mil e vinte e um.

Întocmit la Bruxelles la șaisprezece decembrie două mii douăzeci și unu.

V Bruseli šestnásteho decembra dvetisícdvadsaťjeden.

V Bruslju, šestnajstega decembra dva tisoč enaindvajset.

Tehty Brysselissä kuudentenatoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.

Som skedde i Bryssel den sextonde december år tjugohundratjugoett.