U objavljenoj verziji ove Odluke izostavljene su određene informacije u skladu s člancima 30. i 31. Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu čuvanja poslovne tajne. Izostavljeni dijelovi označeni su oznakom „[…]”. VERZIJA ZA JAVNOST Ovaj se dokument objavljuje isključivo u svrhu informiranja.

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/69

оd 24. veljače 2020.

o državnoj potpori SA.43549 (2017/C) (ex 2017/FC) (ex 2016/NN) (ex 2015/EO) koju je Rumunjska provela za društvo CFR Marfă

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 1115)

(Vjerodostojan je samo tekst na rumunjskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1. POSTUPAK

(1) Dopisom od 24. rujna 2015. Rumunjska je obavijestila Komisiju da je u lipnju 2013. u vlasnički udio pretvorila javni dug u iznosu od 1 669 milijuna RON (približno 363 milijuna EUR (2)) koji je društvo Societatea Națională de Transport Feroviar de Marfa CFR S.A. (dalje u tekstu: „CFR Marfă”), društvo za željeznički teretni prijevoz u državnom vlasništvu, dugovalo društvu CFR Infrastructură, upravitelju željezničke infrastrukture u državnom vlasništvu, te raznim tijelima za socijalno osiguranje i poreznim tijelima (3). Komisija je na temelju informacija koje je dostavila Rumunjska odlučila po službenoj dužnosti otvoriti predmet o mjerama u korist društva CFR Marfă, koji je registriran kao predmet državne potpore pod brojem SA.43549 (2015/CP).

(2) Komisija je dopisima od 17. studenoga 2015., 6. srpnja 2016. i 6. travnja 2017. zatražila informacije o mjerama u korist društva CFR Marfă. Rumunjska je odgovorila dopisima od 24. prosinca 2015., 10. i 11. kolovoza 2016. te 12. svibnja 2017. Osim toga, 5. listopada 2016. dostavila je prethodnu prijavu zamjene duga za vlasnički udio koja je spojena s prethodno navedenim predmetom državne potpore koji je otvoren po službenoj dužnosti.

(3) Komisija je 6. ožujka 2017. zaprimila formalnu pritužbu („pritužba”) Udruženja željezničkih teretnih prijevoznika u Rumunjskoj („podnositelj pritužbe” ili „OPSFPR”, što je pokrata za Organizația Patronală a Societăților Feroviare Private din Romania) (4), koje zastupa interese privatnih društava koja posluju u sektoru željezničkog teretnog prijevoza u Rumunjskoj. Pritužba je poslana Rumunjskoj 6. travnja 2017., zajedno sa zahtjevom za dodatne tehničke informacije. Rumunjska je 12. svibnja 2017. dostavila svoje primjedbe na pritužbu.

(4) Podnositelj pritužbe Komisiji je 19. rujna dostavio dodatak pritužbi. Verzija tog dodatka iz koje su izostavljeni povjerljivi podaci proslijeđena je Rumunjskoj kako bi mogla dostaviti svoje primjedbe. Rumunjska je odgovorila 6. listopada 2017.

(5) Dopisom od 18. prosinca 2017. Komisija je obavijestila Rumunjsku da je u pogledu te potpore odlučila pokrenuti formalni ispitni postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”).

(6) Odluka Komisije o pokretanju postupka (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije (5). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o potpori/mjeri.

(7) Komisija je 20. veljače 2018. zaprimila početna opažanja Rumunjske o odluci o pokretanju postupka.

(8) Komisija je 6. srpnja 2018. zaprimila i primjedbe zainteresiranih strana, a 16. srpnja 2018. proslijedila ih je Rumunjskoj kako bi joj dala mogućnost da na njih odgovori. Rumunjska je u dopisu od 14. kolovoza 2018. dostavila opažanja o primjedbama trećih strana.

(9) Komisija je 14. studenoga 2018. i 15. ožujka 2019. poslala Rumunjskoj naknadne zahtjeve za informacije, na koje su rumunjska tijela odgovorila 19. prosinca 2018. te 27. lipnja, 9. srpnja, 13. rujna i 6. studenoga 2019.

(10) Komisija je održala razne sastanke s rumunjskim tijelima, pri čemu je posljednji sastanak održan 24. srpnja 2019., nakon čega je Rumunjska 13. rujna 2019. dostavila dodatne informacije.

2. DETALJAN OPIS POTPORE

2.1. Korisnik

(11) CFR Marfă je društvo s ograničenom odgovornošću u stopostotnom državnom vlasništvu („poduzeće u državnom vlasništvu”) koje pruža usluge željezničkog teretnog prijevoza i upravlja multimodalnim terminalima. Rumunjska, kao jedini dioničar društva, trenutačno upravlja tim društvom i nadzire ga (npr. u pogledu godišnjeg proračuna) preko Ministarstva prometa.

(12) Društvo CFR Marfă osnovano je kao dioničko društvo 1. listopada 1998., nakon reorganizacije društva Societatea Națională Căile Ferate Române („SNCFR”) (6), prvotnog vertikalno integriranog rumunjskog željezničkog prijevoznika, koji je potom podijeljen na pet neovisnih društava: CFR Infrastructură (ili CFR SA, upravitelj infrastrukture u stopostotnom državnom vlasništvu, dalje u tekstu: „CFR Infrastructură”), CFR Marfă, CFR Călători (željeznički putnički prijevoznik u stopostotnom državnom vlasništvu), CFR Gevaro (pružatelj usluga povezanih s vagon-restoranima i vagonima za spavanje) i Societatea de Administrare Active Feroviare – SAAF (društvo koje upravlja viškom željezničkih vozila koje treba prodati, dati u najam ili rashodovati).

(13) Društvo CFR Marfă pruža usluge željezničkog teretnog prijevoza za, među ostalim, domaći ugljen, cement, kemijske proizvode, žitarice i naftu, drvo, sol i metale, upravlja multimodalnim terminalima te pruža pomoćne usluge, kao što su usluge garažiranja u depoima, usluge opskrbe gorivom i logistika. Među glavnim klijentima društva CFR Marfă druga su poduzeća u državnom vlasništvu, kao što su CE Hunedoara, bivši proizvođači kemikalija Oltchim i Salrom te poduzeća za centralizirano grijanje.

(14) Na tržištu za prijevoz tereta u Rumunjskoj željeznički teretni prijevoz imao je 2017. udio od 30,2 %, u usporedbi s 30,7 % u 2013. i svega 24,9 % u 2007. (7) Udio cestovnog prijevoza bio je viši u usporedbi, a kretao se u rasponu od 53,5 % u 2007. do 40,3 % u 2013. i 42,4 % u 2017., dok se prijevoz unutarnjim plovnim putovima kretao u rasponu od 25,2 % u 2007. do 29 % u 2013. i 27,4 % u 2017. (8)

(15) Rumunjska je inozemnim željezničkim teretnim prijevoznicima 1998. dala pristup svojoj željezničkoj mreži (9). Od pristupanja Rumunjske EU-u 2007. tržišni udio društva CFR Marfă u sektoru željezničkog teretnog prijevoza mjeren prema količini prevezene robe (u tisućama tona) stalno se smanjivao sa [70–80] % u 2007. na [50–60] % u 2014. te na [40–50] % u 2018. Udio društva CFR Marfă mjeren prema udaljenosti (u tonskim kilometrima) isto se smanjio sa [60–70] % u 2007. na [40–50] % u 2014. te na [30–40] % u 2018. (10) Stoga udio društva CFR Marfă na ukupnom tržištu za prijevoz tereta u Rumunjskoj iznosi [5–10] %, u usporedbi s privatnim željezničkim teretnim prijevoznicima, čiji ukupni udio iznosi [10–20] % (11). Tablica 1. Kretanje tržišnog udjela društva CFR Marfă (u željezničkom prijevozu tereta) u razdoblju 2007.–2018. Tržišni udio (%) 2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. 2018. (*1) prema količini prevezene robe CFR Marfă [70–80] [60–70] [50–60] [50–60] [60–70] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [40–50] [40–50] [40–50] Ostali željeznički teretni prijevoznici [20–30] [30–40] [40–50] [40–50] [30–40] [40–50] [40–50] [40–50] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] prema udaljenosti (tkm) CFR Marfă [60–70] [50–60] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [30–40] [30–40] [30–40] Ostali željeznički teretni prijevoznici [30–40] [40–50] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [60–70] [60–70] [60–70] [60–70] Izvor: informacije koje je Rumunjska dostavila 24. prosinca 2015.; odgovor Rumunjske od 12. svibnja 2017., prilog 2.; odgovor Rumunjske od 27. lipnja 2019., točka 29.1.

(16) U trenutku donošenja odluke o pokretanju postupka na rumunjskom je tržištu poslovalo otprilike 20 željezničkih teretnih prijevoznika. Glavni konkurenti društva CFR Marfă odreda su privatni prijevoznici sa sljedećim tržišnim udjelima (u smislu tonskih kilometara): SC Group Feroviar Roman SA (12) („GFR”; [20–30] % u 2012. i [20–30] % u 2016.), SC Unifertrans SA ([5–10] % u 2012. i [5–10] % u 2016.), SC Cargo Trans Vagon SA ([5–10] % u 2012. i [0–5] % u 2016.), SC DB Schenker Rail Romania ([5–10] % u 2012. i [10–20] % u 2016.), SC Transferoviar Grup SA ([0–5] % u 2012. i [0–5] % u 2016.) i Rail Cargo Carrier Romania ([0–5] % u 2016.) (13). Do danas se broj aktivnih prijevoznika na rumunjskom tržištu za željeznički teretni prijevoz povećao na 28 (14).

2.2. Financijske teškoće društva CFR Marfă prije neuspjele privatizacije 2013.

(17) U proteklom desetljeću obujam poslovanja društva CFR Marfă postupno se smanjivao. Količina tereta koju je prevezlo društvo CFR Marfă kontinuirano se smanjivala sa […] tisuća tona 2007. na […] tisuća tona 2016. (vidjeti tablicu 2. u nastavku). Tablica 2. Količina tereta društva CFR Marfă u tisućama tona u razdoblju 2007.–2017. po kategoriji U tisućama tona 2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. Količina prevezenog tereta […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Izvor: informacije koje je Rumunjska dostavila 24. prosinca 2015.; odgovor Rumunjske od 12. svibnja 2017., prilog 1.; odgovor Rumunjske od 19. prosinca 2018., pododjeljak E točka 13.

(18) Usporedo sa smanjivanjem obujma poslovanja društva CFR Marfă postupno se smanjivao i broj njegovih zaposlenika: s 15 992 zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena („EPRV”) u 2009. na 6 508 u 2014., 6 155 u 2016. i 5 717 u 2018. (vidjeti tablicu 3. u nastavku). Tablica 3. Broj zaposlenika društva CFR Marfă u EPRV-u u razdoblju 2009.–2018. U EPRV-u 1999. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. 2018. Broj zaposlenika 29 289 15 992 10 813 8 257 9 053 8 767 6 508 6 454 6 155 5 995 5 717 Izvor: informacije koje je Rumunjska dostavila 24. prosinca 2015.; odgovor Rumunjske od 12. svibnja 2017., prilog 1.; godišnje bilance društva (); odgovor Rumunjske od 27. lipnja 2019., točka 49.

(19) Čimbenici koji su opisani u uvodnim izjavama 15. i 16. negativno su utjecali na financijsko stanje društva CFR Marfă. Kao što je prikazano u tablici 4. u nastavku, društvo CFR Marfă već se nekoliko godina suočava s financijskim teškoćama. Tablica 4. Ključni financijski pokazatelji društva CFR Marfă u razdoblju 2009.–2016. U milijunima RON 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. Ukupni promet 1 097,30 1 056,10 1 150,00 1 020,60 961,50 954,90 775,94 673,61 EBITDA – 186,60 –97,10 25,10 –41,50 –89,70 17,70 27,56 –43,69 Kamatni rashodi 31,40 29,40 27,00 23,10 16,00 12,90 8,98 5,62 Ukupno dugovanje 1 261,60 1 673,40 1 891,20 2 186,60 666,30 720,20 788,25 868,13 Vlasnički kapital 93,60 – 343,50 – 471,90 – 904,60 566,20 540,50 405,21 302,00 Upisani temeljni kapital 247,33 248,15 251,60 263,96 1 987,54 1 988,35 2 012,12 2 012,12 Druge stavke kapitala – 153,69 – 591,62 – 723,50 –1 168,58 –1 420,20 –1 447,69 –1 606,91 –1 710,13 — revalorizacijske pričuve 93,91 120,62 107,98 106,46 114,90 101,99 88,08 88,08 — pričuve 236,22 253,62 266,15 279,17 293,50 306,36 201,05 201,05 — akumulirana dobit/gubitak – 141,84 – 430,59 –1 004,18 –1 149,12 –1 565,68 –1 828,88 –1 736,85 –1 844,48 — godišnja dobit/ gubitak – 341,98 – 535,27 – 93,45 – 405,09 – 262,92 – 27,16 – 159,19 – 154,78 % izgubljenog temeljnog kapitala – 62 – 238 – 288 – 443 – 71 – 73 – 20 – 15 Omjer duga i vlasničkog kapitala 13,48 –4,87 –4,01 –2,42 1,18 1,33 1,94 2,87 EBITDA koeficijent pokrića kamata –5,94 –3,30 0,93 –1,80 –5,61 1,37 3,07 –7,77 Izvor: informacije koje je Rumunjska dostavila 24. prosinca 2015.; odgovor Rumunjske od 12. svibnja 2017., prilog 1.

(20) Društvo CFR Marfă posluje s gubitkom od 2008. (16) Akumulirani godišnji gubici u financijskim godinama od 2009. do 2012. iznosili su 1 149,12 milijuna RON (približno 250 milijuna EUR), što je bio glavni čimbenik smanjenja vlasničkog kapitala s pozitivne vrijednosti od 93,6 milijuna RON (približno 20 milijuna EUR) u 2009. na negativnu vrijednost od 904,60 milijuna RON (približno 197 milijuna EUR) u 2012. Vlasnički kapital postao je pozitivan 2013. te iznosio 566,20 milijuna RON (približno 123 milijuna EUR), uglavnom zbog zamjene duga za vlasnički udio koji je dogovoren s državom (17), u iznosu od 1 669 milijuna RON (približno 363 milijuna EUR). Stalno smanjivanje vlasničkog kapitala ponovo je počelo 2013. (neposredno nakon zamjene duga za vlasnički udio iz 2013.) te se nastavilo 2015. i 2016.

(21) Kao što je sažeto prikazano u tablici 5. u nastavku, društvo CFR Marfă već je 2010. imalo znatno razinu duga, koji je iznosio 126 % ukupne imovine. U kontekstu pogoršanja financijskog stanja društva, u razdoblju od 2010. do 2012. dugovi društva povećali su se za približno 31 % i dosegli iznos od 2 186,56 milijuna RON (približno 475 milijuna EUR), tj. 171 % ukupne imovine.

(22) Kratkoročne obveze 2012. (s rokom dospijeća kraćim od godinu dana) činile su 87 % ukupnih obveza društva CFR Marfă, a sastojale su se od obveza prema dobavljačima, obveza za porez i drugih obveza (vidjeti tablicu 5. u nastavku). Tablica 5. Pregled dugovanja društva CFR Marfă u razdoblju 2010.–2016. U milijunima RON 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. Rezerviranja 215,72 96,92 61,1 31,69 1,97 2,68 1,55 Dugoročne pozajmice 324,74 272,82 223,77 169,95 113,23 57,15 — Prihodi budućeg razdoblja 2,24 2,49 2,23 2,49 1,61 1,73 1,4 Dugoročne obveze 542,7 372,23 287,1 204,13 116,81 61,56 2,95 Obveze prema dobavljačima* 556,36 709,55 841,85 301,12 448,10 604,60 731,54 Kratkoročne pozajmice 97,38 89,06 83,02 67,23 77,55 83,50 81,46 Porezi 310,86 487,48 631,57 52,15 69,00 14,07 30,79 Ostale obveze 166,13 232,86 343,02 36,30 8,25 24,52 21,39 Kratkoročne obveze 1 130,73 1 518,95 1 899,46 456,80 602,90 726,69 865,18 Ukupna dugovanja 1 673,43 1 891,18 2 186,56 660,93 719,71 788,25 868,13 Ukupna imovina (= kapital + dugovanja) 1 329,96 1 419,28 1 281,94 1 227,16 1 260,21 1 193,47 1 170,12 Izvor: informacije koje je Rumunjska dostavila 24. prosinca 2015.; primjena kriterija privatnog ulagača (* za obveze prema dobavljačima), Deloitte, 29. ožujka 2013.; odgovor Rumunjske od 12. svibnja 2017., prilog 1., financijska izvješća objavljena na internetskim stranicama društva CFR Marfă

(23) U razdoblju od 2010. do 2012. obveze prema dobavljačima društva CFR Marfă povećale su se za 53 %, s 562,61 milijun RON (približno 122 milijuna EUR) na 862,43 milijuna RON (približno 187 milijuna EUR). Većina iznosa nepodmirenih obveza prema dobavljačima ([90–100] % od ukupnog iznosa obveza prema dobavljačima u 2012.) može se pripisati poduzećima u državnom vlasništvu, a to su društva CFR Infrastructură, Informatica Feroviară (18), CFR Călatori i druga (vidjeti tablicu 6. u nastavku). Tablica 6. Pregled obveza društva CFR Marfă prema dobavljačima u razdoblju 2010.–2016. U milijunima RON 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. 2018. Ukupne obveze prema dobavljačima 562,61 726,74 862,43 318,72 465,70 607,68 724,17 934,66 991,88 — od čega prema poduzećima u državnom vlasništvu […] […] […] […] […] […] […] […] […] — od čega prema društvu CFR Infrastructură 412,68 582,77 716,30 213,47 348,65 505,26 623,54 826,09 860,93 % udjela društva CFR Infrastructură u ukupnim obvezama prema dobavljačima 73,35 80,19 83,06 66,98 74,86 83,15 86,10 88,38 86,80 Izvor: informacije koje je Rumunjska dostavila 27. lipnja 2019., točka 39., i vlastiti izračuni Komisije ().

(24) Prema informacijama koje je dostavila Rumunjska, društvu CFR Marfă zaračunane su kamate i kazne za nepodmirena dugovanja prema društvu CFR Infrastructură (vidjeti tablicu 7. u nastavku). Tablica 7. Pregled nepodmirenih obveza (uključujući kamate i kazne) društva CFR Marfă prema društvu CFR Infrastructură U milijunima RON 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. 2018. Dospjeli iznos, od čega 347 515,66 663,96 182,6 314,28 460,57 557,57 777,33 950,08 kamate i kazne (dnevne) za zakašnjelo plaćanje (u %) 0,05 0,05 0,05 0,05 0,06 0,05 0,05 0,03 0,03 kamate i kazne fakturirane tijekom godine […] […] […] […] […] […] […] […] […] % ukupnih dugovanja prema društvu CFR Infrastructură 30,57 28,08 34,44 34,15 27,65 62,24 61,78 76,57 73,23 Izvor: odgovor Rumunjske od 27. lipnja 2019., točke 36. i 39.

(25) Dugovanja društva CFR Marfă prema državnom proračunu, koja se sastoje od nepodmirenih poreznih obveza i nepodmirenih plaćanja za socijalne doprinose (socijalno osiguranje, doprinos za zdravstveno osiguranje, doprinos za fond za nezaposlenost i posebni fond) više su se nego udvostručili, s 376,21 milijun RON (približno 82 milijuna EUR) u 2010. na 838,47 milijuna RON (približno 183 milijuna EUR) u 2012. (vidjeti tablicu 8. u nastavku).

(26) Istodobno su se nepodmireni zajmovi privatnih banaka društvu CFR Marfă smanjili s iznosa od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) u 2010. na iznos od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) u 2012. (vidjeti i uvodnu izjavu 191. u nastavku, u kojoj se objašnjava da je društvo CFR Marfă kao prioritet odredilo otplatu zajmova privatnih banaka, isplatu plaća i plaćanja dobavljačima koji nisu iz javnog sektora, pri čemu su odgođena plaćanja prema državnom proračunu).

(27) Prema navodima rumunjskih tijela od druge polovine 2013. nadalje društvo CFR Marfă nije više imalo dospjelih dugovanja prema državnom proračunu (vidjeti tablicu 8. u nastavku). Tablica 8. Pregled dospjelih dugovanja društva CFR Marfă (uključujući kamate i kazne) prema državnom proračunu od 2008. (uključujući ANAF, CNPP, ANOFM i CNAS (socijalni doprinosi)) U milijunima RON 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. (*2) Lipanj 2013. (*3) Nakon lipnja 2013. 2014. 2015. 2016. (*4) 2017. (*5) 2018. Glavnica […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Zatezne kamate […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Kazne za zakašnjelo plaćanje […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] UKUPNA dospjela dugovanja prema državnom proračunu 130,2 309,41 376,21 627,4 838,47 1 001,2 0 0 0 0 0 19,9 Izvor: odgovor Rumunjske od 27. lipnja 2019., točke 18., 19. i 21.; prilog 4. primjedbama Rumunjske na odluku o pokretanju postupka koje su dostavljene 20. veljače 2018. („primjedbe Rumunjske na odluku o pokretanju postupka”).

2.3. Povijest neuspjelih pokušaja privatizacije društva CFR Marfă i zamjena duga za vlasnički udio iz 2013.

(28) Društvo CFR Marfă na popisu je poduzeća u državnom vlasništvu pod praćenjem Međunarodnog monetarnog fonda („MMF”) i Svjetske banke (20), a obuhvatio ga je i EU u drugom i trećem programu financijske pomoći platnoj bilanci (21). Međunarodni vjerovnici preporučili su 2010. Rumunjskoj da privatizira svoje većinske udjele u nekoliko poduzeća u državnom vlasništvu, uključujući društvo CFR Marfă, kako bi se smanjila nepodmirena plaćanja i neisplaćena dugovanja koja negativno utječu na rumunjski državni proračun.

(29) Prema javno dostupnim informacijama Rumunjska je namjeravala privatizirati društvo CFR Marfă barem od 2007. (22). U Pismu namjere od 16. lipnja 2010. Rumunjska je navela da i dalje namjerava 2011. privatizirati društvo CFR Marfă (23).

(30) S obzirom na obveze koje je Rumunjska preuzela u okviru Pisma namjere i Tehničkog memoranduma o razumijevanju koje je potpisala s MMF-om i istodobno s EU-om (24), Rumunjska je u Odluci Vlade br. 46 od 13. veljače 2013. odobrila strategiju privatizacije za većinski udio (51 %) u društvu CFR Marfă.

(31) Prema javno dostupnim informacijama rumunjsko je Ministarstvo prometa 5. travnja 2013. objavilo obavijest o prodaji udjela od 51 % u društvu CFR Marfă s početnom cijenom od 797 milijuna RON (približno 173 milijuna EUR) (25). Do 8. svibnja 2013. Rumunjska je za dionice društva CFR Marfă primila tri ponude od društva OmniTRAX Inc. iz SAD-a, društva GFR te konzorcija sastavljenog od društava Transferoviar Grup i Donau-Finanz (26). Rumunjska je 15. svibnja 2013. objavila da su sve tri ponude odbijene i da će ponovo započeti postupak privatizacije (27).

(32) Rumunjska je 17. svibnja 2013. objavila obavijest o prodaji dionica društva CFR Marfă u međunarodnim, nacionalnim i lokalnim medijima te na internetskim stranicama Ministarstva prometa i društva CFR Marfă. Potencijalni ulagači pozvani su da do 23. svibnja 2013. iskažu svoj interes za stjecanje većinskog udjela (51 %) u društvu CFR Marfă.

(33) Dostavljeni iskazi interesa koji su sadržavali pretkvalifikacijske dokumente ocijenjeni su 23. svibnja 2013. te je sastavljen popis pretkvalificiranih ponuditelja koji su ušli u uži odabir. Ponuditelji koji su ušli u uži odabir, konzorcij društava Transferoviar Grup i Donau-Finanz, društvo GFR te društvo OmniTRAX Inc., obaviješteni su o tome dopisom od 23. svibnja 2013.

(34) U razdoblju od 24. svibnja 2013. do 20. lipnja 2013. pretkvalificirani ponuditelji dobili su pristup sobi s podacima, čime im je omogućeno da provedu dubinsku analizu. Osim toga, pretkvalificirani ponuditelji pozvani su da dostave neobvezujuće preliminarne ponude do 5. lipnja 2013., a obvezujuće ponude do 20. lipnja 2013. Prema javno dostupnim informacijama, nakon što su se pretkvalificirani ponuditelji povukli iz transakcije, do roka od 20. lipnja 2013. društvo GFR ostalo je jedini ponuditelj, koji je ponudio približno 202 milijuna EUR za 51 %-tni udio te je obećao dodatna ulaganja u iznosu od približno 201,4 milijuna EUR (28).

(35) U međuvremenu je Rumunjska 12. lipnja 2013. pretvorila u vlasnički udio dug od 1 669 milijuna RON (približno 363 milijuna EUR) koji je društvo CFR Marfă dugovalo društvu CFR Infrastructură i državnom proračunu (u obliku obveza za socijalno osiguranje i poreze) (29).

(36) Rumunjska je predvidjela da će u razdoblju od 25. lipnja 2013. do 1. kolovoza 2013. prihvatiti glavne uvjete sporazuma o kupoprodaji dionica, pri čemu je nastojala završiti tu transakciju u listopadu 2013. Međutim, društvo GFR nije platilo kupovnu cijenu do utvrđenog roka, stoga privatizacija nije uspjela.

(37) Društvo OmniTRAX te konzorcij društava Transferoviar Group i Donau-Finanz, kao ostala dva ponuditelja koja su 2013. pored društva GFR iskazala interes za kupnju društva CFR Marfă, povukla su se iz nadmetanja. Nakon toga su, kao što se vidjeti iz raznih izjava koje je Vlada davala medijima, bili predviđeni drugi planovi za privatizaciju, no nijedan na kraju nije proveden (primjerice, 2015. je najavljena privatizacija putem inicijalne javne ponude, no od tog se projekta odustalo) (30).

2.4. Financijsko stanje društva CFR Marfă nakon neuspjele privatizacije

(38) Ukupni dug društva CFR Marfă znatno se smanjio 2013. zahvaljujući zamjeni duga za vlasnički udio, no potom se odmah ponovo povećao. Nakon neuspjele privatizacije društva CFR Marfă ukupni dug nastavio se povećavati: za 9 % u 2014. i 2015., kada je dosegnuo iznos od 788,25 milijuna RON (približno 171 milijun EUR) te za 10 % u 2016., kada je dosegnuo iznos od 868,13 milijuna RON (približno 189 milijuna EUR, vidjeti prethodno prikazanu tablicu 4.). Ukupni dug nastavio se povećavati u narednim godinama te je 2018. dosegao iznos od 1 214,66 milijuna RON (približno 264 milijuna EUR), što je povećanje od 20 % u odnosu na iznos duga od 1 013,13 milijuna RON (približno 220 milijuna EUR) iz 2017. (31)

(39) Nadalje, nakon neuspjele privatizacije kratkoročne obveze društva CFR Marfă nastavile su se povećavati za 32 % u 2014., 21 % u 2015. i 19 % u 2016., čineći pritom većinu dugovanja (92 % u 2015. i 99,7 % u 2016., vidjeti prethodno prikazanu tablicu 5.), dok su obveze društva CFR Marfă prema dobavljačima stalno rasle, od 251,34 milijuna RON (približno 55 milijuna EUR) u 2013. do 731,54 milijuna RON (približno 159 milijuna EUR) u 2016., pri čemu se ponovo većina tih obveza prema dobavljačima (90 % u 2016.) mogla pripisati poduzećima u državnom vlasništvu. Konkretno, obveze društva CFR Marfă prema društvu CFR Infrastructură gotovo su se utrostručile s 213,47 milijuna RON (približno 46 milijuna EUR) u 2013. na 623,5 milijuna RON (približno 135,5 milijuna EUR) u 2016. (vidjeti prethodno prikazane tablice 5. i 6.).

(40) Nakon blagog poboljšanja 2014. (operativni gubitak 2014. iznosio je 27,16 milijuna RON (približno 6 milijuna EUR), u usporedbi s gubitkom od 262,92 milijuna RON (približno 57 milijuna EUR) u 2013.), financijsko stanje društva CFR Marfă dodatno se pogoršalo. U 2015. zabilježen je gubitak od 159,19 milijuna RON (približno 35 milijuna EUR), a u 2016. gubitak od 154,78 milijuna RON (približno 34 milijuna EUR). Vlasnički kapital društva CFR Marfă ponovo se smanjio za 47 %, tj. s 566,2 milijuna RON (približno 123 milijuna EUR) u 2013. na 302 milijuna RON (približno 66 milijuna EUR) u 2016. (vidjeti prethodno prikazanu tablicu 4.).

(41) Financijske poteškoće društva CFR Marfă potrebno je sagledati u širem kontekstu utjecajnih čimbenika, a ne samo povećane konkurencije (nacionalnih i inozemnih) privatnih željezničkih teretnih prijevoznika i drugih vrsta prijevoza. Prema javno dostupnim izvješćima, ti dodatni čimbenici uključuju ponajprije loše upravljanje, nedostatak transparentnosti i odgovornosti, velike troškove, znatne neizvršene obveze iz ugovorâ s drugim poduzećima u državnom vlasništvu (od kojih se neka i sama nalaze u teškoćama), zastarjela željeznička vozila, rukovoditelje koji napuštaju društvo i zapošljavaju se kod neposrednih konkurenata te korupciju, zbog koje društvo navodno gubi znatne iznose financijskih sredstava (u milijunima EUR) ili važne ugovore s klijentima, a o kojoj se izvješćuje u medijima (32) (33) i raznim službenim priopćenjima upućenima odgovarajućim državnim agencijama (34).

2.5. Područje primjene službenog ispitnog postupka

(42) Komisija je 18. prosinca 2018. pokrenula formalni postupak u pogledu pet mjera potpore: Mjera 1. : nenaplata stalno rastućih dugova prema državi (dugovi za socijalno osiguranje i nepodmireni porezi) barem od 2010. do zamjene duga za vlasnički udio iz 2013. (mjera 3. u nastavku), kojom su sva dospjela dugovanja društva CFR Marfă pretvorena u vlasnički udio u društvu CFR Marfă Mjera 2. : nenaplata stalno rastućih dugova društva CFR Marfă prema društvu CFR Infrastructură barem od 2010. do zamjene duga za vlasnički udio iz 2013. (mjera 3. u nastavku), kojom je 85 % iznosa dospjelih dugovanja društva CFR Marfă prema društvu CFR Infrastructură pretvoreno u vlasnički udio u društvu CFR Marfă Mjera 3. : zamjena duga za vlasnički udio u iznosu od 1 669 milijuna RON (približno 363 milijuna EUR) u 2013. Mjera 4. : kontinuirana nenaplata dugova prema državi (dugova za socijalno osiguranje i nepodmireni porezi) nakon zamjene duga za vlasnički udio iz 2013. Mjera 5. : kontinuirana nenaplata stalno rastućih dugova društva CFR Marfă prema društvu CFR Infrastructură nakon zamjene duga za vlasnički udio iz 2013.

(43) U odluci o pokretanju postupka Komisija je donijela preliminarni zaključak da prethodno opisane mjere obuhvaćaju državna sredstva i da se mogu pripisati državi. Osim toga, s obzirom na malu vjerojatnost da bi racionalan privatni subjekt odobrio takve mjere društvu CFR Marfă, Komisija je zauzela preliminarno stajalište da je tim mjerama društvu CFR Marfă dana neopravdana prednost. Takva bi prednost bila selektivna jer je društvo CFR Marfă njezin jedini korisnik.

(44) Komisija je navela da će prethodne mjere vjerojatno utjecati i na trgovinu među državama članicama jer se društvo CFR Marfă tržišno natjecalo s drugim željezničkim teretnim prijevoznicima iz drugih država članica. Mjere su društvu CFR Marfă omogućile da nastavi s poslovanjem tako da se, za razliku od konkurenata, nije moralo suočiti s posljedicama do kojih bi inače došlo zbog njegovih loših financijskih rezultata.

(45) Na temelju prethodno navedenog preliminarno stajalište Komisije bilo je da se čini da mjere čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

(46) Komisija je izrazila sumnje i u vezi sa spojivošću tih mjera, ponajprije zbog toga što rumunjska tijela nisu navela nikakve moguće osnove za njihovu spojivost. Preliminarno stajalište Komisije bilo je da se društvo CFR Marfă može smatrati poduzećem u teškoćama u smislu smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama iz 2004. i 2014. („Smjernice za sanaciju i restrukturiranje”) (35), među ostalim, s obzirom na činjenicu da je to društvo barem od 2010. ispunjavalo uvjete za pokretanje postupka u slučaju nesolventnosti.

(47) Međutim, nijedna mjera nije ispunjavala kriterije za spojive potpore za sanaciju i restrukturiranje koji su utvrđeni u Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje. Konkretno, bez dostavljenog plana restrukturiranja (rumunjska tijela nisu zatražila potvrdu prihvatljivosti mjera kao potpore za restrukturiranje) Komisija nije mogla ocijeniti ni nužne sastavnice restrukturiranja, uključujući mjere ulaganja i modernizacije, ni to bi li se tim mjerama mogla ponovno uspostaviti dugoročna održivost društva te bi li se one zadržale na najmanjoj mogućoj razini kako bi se izbjeglo neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja. Naposljetku, rumunjska tijela nisu predložila nikakve djelotvorne kompenzacijske mjere.

(48) Osim toga, budući da su mjere odobrene u suprotnosti s obvezama prijave i mirovanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a, Komisija je navela da se čini da one čine nezakonitu državnu potporu. Bez dostavljenog plana restrukturiranja, a na osnovi toga da ponašanje javnih vjerovnika nije bilo u skladu s načelom privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu i da pritom nisu bili ispunjeni zahtjevi iz primjenjivih smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje iz 2004. i 2014., tih pet mjera nije se moglo proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem.

3. PRIMJEDBE NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA

3.1. Opažanja zainteresiranih strana

(49) Podnositelj pritužbe dostavio je opažanja o odluci o pokretanju postupka u zakonskom roku te se složio s nalazima Komisije iz odluke o pokretanju postupka. Konkretno, podnositelj pritužbe dostavio je dodatne primjedbe o dvama aspektima istaknutima u odluci o pokretanju postupka, to jest o argumentu Rumunjske da je CFR Marfă „društvo od strateške važnosti” te o tvrdnjama Rumunjske da društvo CFR Infrastructură nije oslobodilo društvo CFR Marfă od njegova duga i da je zapravo poduzelo odlučne korake ka prisilnoj naplati svojih potraživanja od društva CFR Marfă u razdoblju od 2013. do 2017.

(50) Prvo, podnositelj pritužbe, suprotno tvrdnji Rumunjske, smatra da društvo CFR Marfă nije „od strateške važnosti” za sektor željezničkog teretnog prijevoza u Rumunjskoj.

(51) Podnositelj pritužbe, koji zastupa udruženje željezničkih teretnih prijevoznika, smatra da je netočno tvrditi da je društvo CFR Marfă jedini prijevoznik koji ima potrebne resurse i organizacijski kapacitet za djelovanje u slučaju kriza te navodi kao primjer barem deset prijevoznika koji mogu prevoziti širok raspon tereta (36) i koji su stoga usporedivi s društvom CFR Marfă u pogledu resursa.

(52) Kad je riječ o prijevozu robe vojne namjene, podnositelj pritužbe smatra da bilo koji privatni prijevoznik može podnijeti zahtjev za izdavanje posebnog odobrenja kao što je ono koje ima društvo CFR Marfă. Pomanjkanje interesa za podnošenje zahtjeva za takvo odobrenje, prema stajalištu podnositelja pritužbe, posljedica je ograničene potražnje za takvim prijevoznim uslugama.

(53) Drugo, podnositelj pritužbe smatra da nije istinita nijedna tvrdnja koju je iznijela Rumunjska o tome da je država provodila prisilnu naplatu dugova od društva CFR Marfă.

(54) S jedne strane, iako podnositelj pritužbe potvrđuje da je društvo CFR Infrastructură pokrenulo određene postupke za naplatu dijela duga društva CFR Marfă na osnovi pristojbe za korištenje infrastrukture („PKI”), podnositelj pritužbe napominje da je prisilno naplaćen samo dio ukupnog iznosa duga. Konkretno, iako je društvo CFR Infrastructură imalo ovršne isprave (sudska ovršna rješenja, tj. rješenja u kojima se od trećih strana koje duguju novac društvu CFR Marfă zahtijeva da iznose plaćanja tih dugova prenesu društvu CFR Infrastructură) u iznosu od […] RON (približno […] milijuna EUR), samo je iznos od […] RON (približno […] milijuna EUR) prisilno naplaćen (37) (od ukupnog dospjelog duga u iznosu od najmanje […] RON (približno […] milijuna EUR)).

(55) Podnositelj pritužbe nadalje tvrdi da se od podnošenja pritužbe Komisiji u ožujku 2017. iznos duga na osnovi pristojbi za korištenje infrastrukture koji društvo CFR Marfă duguje društvu CFR Infrastructură stalno povećavao, ali je društvo CFR Marfă i dalje koristilo željezničku mrežu društva CFR Infrastructură za prijevoz tereta.

(56) Podnositelj pritužbe navodi dva dokumenta u prilog tom stajalištu: (a) bilješku Upravnog odbora društva CFR Marfă izdanu 23. ožujka 2018., u kojoj se navodi da dug na osnovi pristojbi za korištenje infrastrukture koji društvo CFR Marfă duguje društvu CFR Infrastructură iznosi […] RON (približno […] milijuna EUR), a sastoji se od glavnog duga u iznosu od […] RON (približno […] milijuna EUR) i kazni u iznosu od […] RON (približno […] milijuna EUR) (38); (b) dopis koji je pravni odjel društva CFR Infrastructură 26. ožujka 2018. uputio društvu CFR Marfă, u kojem je društvo CFR Infrastructură procijenilo da je dug društva CFR Marfă društvu CFR Infrastructură iznosio […] RON (približno […] milijuna EUR), od čega je dospjeli dug iznosio […] RON (približno […] milijuna EUR) (39).

(57) Podnositelj pritužbe stoga smatra da je društvo CFR Marfă, unatoč kontinuiranom neplaćanju i akumuliranju duga na osnovi pristojbi za korištenje infrastrukture, nastavilo bez ograničenja koristiti željezničku infrastrukturu za prijevoz tereta kojom upravlja društvo CFR Infrastructură, stoga je ostvarivalo korist od dodatne državne potpore. Nadalje, podnositelj pritužbe objašnjava da je društvo CFR Infrastructură izričito potvrdilo da bi društvo CFR Marfă trebalo moći nastaviti obavljati komercijalne djelatnosti te da on neće poduzeti nikakve mjere koje bi dovele do blokiranja djelatnosti društva CFR Marfă (40). Konkretno, u dopisu društvu CFR Marfă društvo CFR Infrastructură objašnjava da „[s obzirom na prethodno navedeno, pokazujemo da] je tijekom provedbe tih postupaka društvo CNCF ‚CFR’ SA uzelo u obzir situaciju dužnika te pokrenulo naplatu nepodmirenih dugova unutar pravnog okvira izbjegavajući blokiranje komercijalne djelatnosti društva SNTFM ‚CFR Marfă’ SA”.

(58) S druge strane, podnositelj pritužbe tvrdi i da je izjava Rumunjske koja se navodi u odluci o pokretanju postupka o tome da od 2017. društvo CFR Marfă „više nije imalo dugova prema državnom proračunu” obmanjujuća i netočna. Napominje da društvo CFR Marfă i dalje posluje na tržištu te stoga stalno akumulira dugove prema državnom proračunu.

(59) Podnositelj pritužbe navodi i bilješku društva CFR Marfă u kojoj to društvo potvrđuje da „[n]e može platiti svoja trenutačna dugovanja prema zaposlenicima, državnom proračunu i dobavljačima, a pogotovo neće 29. ožujka 2018. moći sudjelovati u dvama glavnim prijevoznim natječajima radi ostvarivanja prihoda potrebnog za poslovanje društva. Ta dva natječaja odnose se na društva [Complexul Energetic Oltenia] i [Societatea Națională a Sării, Salrom]” (41).

(60) Na kraju, podnositelj pritužbe ponovo iznosi stajališta koja su već navedena u dodatku pritužbi od 12. rujna 2017. o negativnim učincima potpore, a oni su sljedeći: i. potpora je imala ozbiljne učinke narušavanja tržišnog natjecanja na liberaliziranom rumunjskom tržištu za željeznički prijevoz tereta time što je njome dana prednost društvu CFR Marfă u odnosu na njegove konkurente; ii. potpora je dovela do ozbiljnog pogoršanja stanja željezničke infrastrukture u Rumunjskoj; i iii. ta narušavanja pogoršana su time što je rumunjska država kršila zakonodavstvo o javnoj nabavi tako što je na diskriminirajući način društvu CFR Marfă dodijelila ugovore o željezničkom prijevozu tereta u javnom sektoru. S obzirom na posljednje točke, podnositelj pritužbe priznaje da ta pitanja nisu u nadležnosti Komisije u okviru ocjene državne potpore.

(61) Konačno, podnositelj pritužbe u opažanjima o odluci o pokretanju postupka naglašava da je trajanje različitih mjera potpore bilo izuzetno dugo te da ta potpora u znatnoj mjeri narušava poslovanje privatnih željezničkih teretnih prijevoznika u Rumunjskoj. Stoga traži od Komisije da donese nalog o obustavi kako bi se zaustavilo dodjeljivanje državne potpore društvu CFR Marfă u obliku neotplaćivanja pristojbe za korištenje infrastrukture i akumuliranih dugova prema državnom proračunu (tj. mjere 4. i 5.).

3.2. Primjedbe Rumunjske

(62) Rumunjska smatra da nijedna mjera utvrđena u odluci Komisije o pokretanju formalnog ispitnog postupka ne čini nespojivu državnu potporu te u prilog tome iznosi niz razloga. Prvo, kao opću primjedbu iznosi argumente o tome da su djelatnosti koje obavlja društvo CFR Marfă od strateškog interesa za državu. Drugo, iznosi primjedbe na svaku mjeru koja je predmet odluke o pokretanju postupka kako je sažeto prikazano u nastavku u pododjeljcima od 3.2.3. do 3.2.5.

3.2.1. Primjedbe Rumunjske o strateškoj važnosti društva CFR Marfă i primjenjivosti članka 107. stavka 1. UFEU-a

(63) Rumunjska smatra da je CFR Marfă trgovačko društvo od strateškog interesa za državu, koje, osim što se natječe na tržištu za željeznički prijevoz tereta s privatnim željezničkim teretnim prijevoznicima, obavlja i djelatnosti povezane s obrambenim potrebama zemlje i njezinim članstvom u NATO-u te se bavi prijevozom strateških materijala u sektorima od velike važnosti za gospodarstvo zemlje, energetskom sektoru i socijalnim sektorima.

(64) Rumunjska tvrdi da društvo CFR Marfă ima sljedeće obveze povezane s obrambenim potrebama zemlje (42): i. sudjelovanje, zajedno s drugim odgovornim dionicima, u sastavljanju i provedbi plana mobilizacije ii. osiguravanje potrebnih rezervi i kapaciteta (željeznička vozila, trajekti, osoblje itd.) za izvršavanje zadaća mobilizacije. Iako se te rezerve mogu koristiti u komercijalnoj djelatnosti željezničkog teretnog prijevoza društva CFR Marfă, društvo CFR Marfă dužno je uspostaviti te rezerve na različitim točkama u nacionalnoj željezničkoj mreži, za što nadležna tijela ne daju nikakvu naknadu. Osim toga, ako te rezerve nisu više potrebne u komercijalne svrhe zato što više ne postoji potražnja za prijevozom, te resurse ne smije se otuđiti te ih se mora čuvati i održavati u operativnom stanju na trošak društva CFR Marfă, koje te povezane troškove pokriva iz prihoda ostvarenih pružanjem drugih usluga. Procjenu troškova povezanih s uspostavljanjem i održavanjem tih rezervi u operativnom stanju Rumunjska je dostavila tek vrlo kasno tijekom postupka (43) zbog činjenice da „tijela javne vlasti nisu za to izradila nikakve metodologije izračuna” i zato što bi takve informacije bile klasificirane kao državna tajna (44). Na temelju informacija koje je dostavila Rumunjska, ukupni procijenjeni troškovi za održavanje rezervi za potrebe obrane iznosili bi […] milijuna RON ([…] milijuna EUR) za razdoblje od 2008. do 2018. te […] milijuna RON ([…] milijuna EUR) za razdoblje od 2010. do 2018. iii. sastavljanje dokumenata povezanih s popunjavanjem potrebne radne snage iv. osiguravanje civilne zaštite za vlastito osoblje, putnike i robu koja je povjerena za prijevoz u slučaju posebnih okolnosti, uključujući katastrofe v. obavljanje vojnih isporuka (na razini NATO-a i nacionalnoj razini), osiguravanje kontinuiteta prijevoza vojnih postrojbi i vojnog materijala u vrijeme mira i u slučaju krize, katastrofe i rata ili drugih posebnih okolnosti te osiguravanje vagona, osoblja i drugih resursa na zahtjev Ministarstva nacionalne obrane. Društvo CFR Marfă izvršava te obveze na temelju odredbi iz protokola, zajedničkih odluka i sporazuma (45) sklopljenih između Ministarstva nacionalne obrane i Ministarstva prometa, graditeljstva i turizma, kao i na temelju odgovarajućih sporazuma između Rumunjske i NATO-a. Rumunjska je procijenila da udio vojnih isporuka iznosi […] % godišnjeg prometa društva CFR Marfă (46), ali nije dostavila detaljan, obrazložen izračun za taj udio, pozivajući se na državnu tajnu vi. održavanje i razvijanje trajektne linije zamišljene kao produžetak Paneuropskog koridora IV. kao poveznice između Europe i Azije. Rumunjska tvrdi da su, budući da trajektne linije koje povezuju Europu i Aziju preko luke Constanța nisu profitabilne i stvaraju gubitke (47), trajekti u vlasništvu društva CFR Marfă bili smješteni u pomorskoj luci Constanța i njima nije obavljana nikakva komercijalna djelatnost u razdoblju od 2008. do 2018. Rumunjska objašnjava da bi troškovi održavanja trajekata (koji su uključeni u brojčane podatke prethodno navedene u uvodnoj izjavi 64. točki ii) iznosili […] milijuna RON ([…] milijuna EUR) za razdoblje od 2008. do 2018. i […] milijuna RON ([…] milijuna EUR) za razdoblje od 2010. do 2018. (48)

(65) Nadalje, Rumunjska tvrdi da, osim za obrambene potrebe zemlje, društvo CFR Marfă ima stratešku važnost i po tome što pruža usluge prijevoza ugljena i drugih strateških proizvoda najvećim industrijskim klijentima (uglavnom poduzećima u državnom vlasništvu kao što su Complexul Energetic Oltenia, Complexul Energetic Hunedoara i CET Govora te druge elektrane na ugljen), koji pružaju osnovne komunalne usluge kao što su opskrba električnom energijom, toplinom i toplom vodom. Prema njezinim navodima, te isporuke obično se obavljaju na temelju ugovorâ sklopljenih nakon natječajnih postupaka u kojima sudjeluju i drugi privatni prijevoznici koji se natječu s društvom CFR Marfă, no u kriznim vremenima (npr. uslijed teških vremenskih uvjeta kao što su snijeg, mećave i suše) tijela javne vlasti mogu tražiti da se takve isporuke obavljaju i izvan okvira postojećih ugovora. Rumunjska tvrdi da hidroelektrane i vjetroelektrane nemaju potreban kapacitet za pokrivanje manjka električne energije nastalog smanjenjem proizvodnje u termoelektranama, koje su glavni izvor električne energije (elektrana Complexul Energetic Oltenia sama čini 20–30 % proizvodnje električne energije u Rumunjskoj). Stoga je, prema njezinim tvrdnjama, osiguravanje kontinuiteta opskrbe tih industrijskih klijenata tim strateškim materijalima nužno za održavanje životnog standarda stanovništva i izbjegavanje negativnog učinka na djelatnosti gospodarskih subjekata, zbog čega su te isporuke pitanje nacionalne sigurnosti, kao što je potvrđeno u nalazima Ustavnog suda Rumunjske u presudi br. 91 od 28. veljače 2018. (49)

(66) Nadalje, Rumunjska tvrdi da je akumuliranje dugova za usluge strateških isporuka koje je društvo CFR Marfă pružalo svojim industrijskim klijentima (uglavnom poduzećima u državnom vlasništvu, uvodna izjava 65.) bilo temeljni uzrok akumuliranja dospjelog duga društva CFR Marfă prema ANAF-u. Procjenjuje da iznosi pripadajućih kazni i kamata koje su nastale neplaćanjem duga društva CFR Marfă prema ANAF-u odgovaraju iznosu duga koji su ta poduzeća u državnom vlasništvu akumulirala za usluge strateških isporuka koje pruža CFR Marfă (50).

(67) Rumunjska napominje i da društvo CFR Marfă i drugi javni subjekti imaju obvezu sudjelovanja (bez naknade) u raznim vježbama (npr. u simulacijama željezničkih nesreća) koje organiziraju tijela javne vlasti (kao što je Glavni inspektorat za izvanredne situacije) i da je društvo CFR Marfă osiguravalo resurse za željeznički teretni prijevoz bez ikakve novčane naknade u interesu određenih tijela javne vlasti ili javnih ustanova (u obliku čuvanja i skladištenja predmeta, među ostalim, za Nacionalnu agenciju za državne rezerve, ili iznajmljivanja posebne opreme za posebne intervencije Središnjeg zimskog zapovjedništva) (51). Rumunjska nije dostavila nikakve kvantificirane podatke o troškovima koji su nastali u okviru prethodno navedenih djelatnosti.

(68) Rumunjska tvrdi da je društvo CFR Marfă jedini prijevoznik koji posjeduje potrebne kapacitete za osiguravanje propisnog i pravodobnog izvršavanja prethodno navedenih obveza u području obrane i nacionalne sigurnosti. Slijedom toga, tvrdi da naplata dugova društva CFR Marfă postupkom prisilne naplate, žurnom likvidacijom ili pokretanjem postupka u slučaju nesolventnosti nije prihvatljivo rješenje jer bi to moglo dovesti do značajnih razdoblja tijekom kojih se ne bi mogli koristiti resursi potrebni za nacionalnu sigurnost i obranu zemlje (52).

(69) Stoga, uzimajući u obzir odredbe iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, članka 4. UEU-a i točke 17. Obavijesti Komisije br. 2016/C 262/01 o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Obavijest o pojmu državne potpore”) (53), Rumunjska tvrdi: (a) da sve prethodno navedene okolnosti dopuštaju rumunjskim tijelima da poduzimaju sve mjere u svrhu osiguranja teritorijalne cjelovitosti, održavanja javnog reda i zaštite nacionalne sigurnosti, čak i ako bi te mjere utjecale na tržišno natjecanje u određenom području (b) da je svaka mjera poduzeta u interesu i u svrhu osiguranja nacionalne sigurnosti, teritorijalne cjelovitosti i javnog reda, neovisno o tome smatra li se državnom potporom, spojiva s pravilima Zajednice (54).

(70) Drugim riječima, Rumunjska smatra da je pri donošenju mjera 1.–3. i 5. u pogledu društva CFR Marfă, u svrhu osiguranja kontinuiteta vojnih isporuka i isporuka strateških materijala te u svrhu izvršavanja drugih obveza povezanih s nacionalnom sigurnošću i za potrebe obrane, Rumunjska izvršavala svoje javne ovlasti, zbog čega članak 107. stavak 1. UFEU-a ne bi bio primjenjiv na temelju odredbi iz članka 4. UEU-a i točke 17. Obavijesti o pojmu državne potpore.

3.2.2. Primjedbe Rumunjske na opažanja o strateškoj važnosti društva CFR Marfă koja je dostavio podnositelj pritužbe

(71) Rumunjska smatra da informacije koje je dostavio podnositelj pritužbi ne dokazuju da privatni prijevoznici imaju kapacitet da zamijene društvo CFR Marfă na tržištima strateških i vojnih isporuka zbog razloga navedenih u nastavku.

(72) Prvo, Rumunjska smatra da stvarno stanje na tržištu potkrepljuje činjenicu da privatni prijevoznici nisu u položaju da zamijene djelatnosti društva CFR Marfă. U tu svrhu navodi primjer natječaja koji je 2014. organiziralo društvo Complexul Energetic Oltenia na kojem je ponuda konzorcija triju privatnih prijevoznika (GFR, Unicom Transit i Servtrans Invest) odbijena jer članovi konzorcija nisu imali tehničke i operativne kapacitete koji su bili propisani u natječajnoj dokumentaciji za natječajni postupak, unatoč tomu što je financijska ponuda konzorcija bila povoljnija. Nacionalni sud odbio je žalbu konzorcija te potvrdio ispravnost ocjene o nedostatku tehničkih i operativnih kapaciteta članova konzorcija koji su bili propisani u natječajnoj dokumentaciji.

(73) Osim toga, Rumunjska tvrdi da je nedostatak interesa privatnih prijevoznika za pružanje usluga vojnih isporuka povezan ne samo s vrlo niskom potražnjom za tom vrstom prijevoznih usluga, već i s činjenicom da vojne isporuke i povezana obveza brzog odgovora na naloge o takvim isporukama (koje imaju prednost u odnosu na bilo kakve privatne isporuke) podrazumijevaju potrebu da rezerve različitih resursa (npr. željeznička vozila, trajekti itd.) budu smještene na raznim točkama nacionalne željezničke mreže. Prema navodima Rumunjske, time se smanjuje učinkovitost korištenja takvih resursa, a za to smanjenje učinkovitosti tijela vlasti ne isplaćuju naknadu, što nije privlačno privatnim prijevoznicima. Nadalje, navodi da društvo CFR Marfă ima u vlasništvu približno 93 % nacionalnog voznog parka vagona i jedini je prijevoznik koji može ispuniti obvezu držanja mobilizacijskih rezervi, dok privatni prijevoznici uglavnom koriste vagone unajmljene od inozemnih društava, a oni ne mogu činiti mobilizacijske rezerve.

(74) Rumunjska stoga smatra da privatni prijevoznici ne mogu zamijeniti društvo CFR Marfă na tržištu za vojne isporuke, što dodatno potvrđuju i odredbe odluke Vrhovnog vijeća za nacionalnu obranu iz 2013., u kojoj se zahtijeva da se u ugovor o privatizaciji društva CFR Marfă uključe klauzule kojima bi se kupca društva obvezalo da osigura ispunjavanje svih strateških obveza koje društvo CFR Marfă trenutačno ima u području nacionalne sigurnosti i obrane (55).

(75) Drugo, Rumunjska tvrdi i da pružanje prijevoznih usluga u interesu nacionalne obrane u mnogim slučajevima podrazumijeva otkrivanje tajnih informacija s različitim razinama tajnosti, što znači da privatni prijevoznici zainteresirani za pružanje takvih prijevoznih usluga moraju imati određene certifikate o industrijskoj sigurnosti. Međutim, privatni željeznički prijevoznici s najvećim tržišnim udjelima u Rumunjskoj (članovi OPSFPR-a) najvjerojatnije ne bi dobili takav certifikat o industrijskoj sigurnosti za pružanje usluga strateških i obrambenih isporuka jer ne bi mogli ispuniti stroge zahtjeve za dobivanje takvih certifikata. Rumunjska navodi nekoliko mogućih razloga za odbijanje izdavanja tih certifikata članovima OPSFPR-a: (a) dioničari ili druge osobe s ovlastima za odlučivanje u trgovačkom društvu: 1. osuđeni su zbog korupcije pravomoćnom presudom (56) 2. optuženi su za korupciju (57) 3. optuženi su za osnivanje zločinačke skupine, utaju poreza i pranje novca (58) 4. strani su državljani ili inozemni poduzetnici (b) predmetni prijevoznici imaju dugove ili su zabilježili znatne gubitke (c) predmetni prijevoznici posluju sa subjektima iz država za koje je u rumunjskim nacionalnim strategijama obrane, koje su odobrene vladinim odlukama, utvrđeno da predstavljaju sigurnosne rizike (konkretno, zemlje s područja bivšeg Sovjetskog Saveza).

(76) Rumunjska stoga tvrdi da je društvo CFR Marfă de facto jedini prijevoznik na tržištu koji ima potrebne kapacitete za obavljanje isporuka strateških i vojnih materijala te za izvršavanje drugih obveza povezanih s nacionalnom sigurnošću i za potrebe obrane. Slijedom toga, Rumunjska smatra da, s obzirom na prethodno navedene okolnosti i nedavni sukob blizu rumunjskih granica (u Ukrajini), zbog kojeg se količina vojnih isporuka koje je obavilo društvo CFR Marfă povećala više nego peterostruko u odnosu na 2013., ima pravo pozivati se na odredbe iz članka 4. UEU-a i točke 17. Obavijesti o pojmu državne potpore kada tvrdi da članak 107. stavak 1. UFEU-a nije primjenjiv na cjelokupnu djelatnost društva CFR Marfă.

3.2.3. Primjedbe Rumunjske na mjere 1. i 4.

(77) Kad je riječ o mjeri 1., Rumunjska tvrdi da je ANAF pokrenuo postupak prisilne naplate kako bi osigurao naplatu nepodmirenih fiskalnih dugova. U skladu sa zakonodavstvom koje je na snazi od 2004., CNPP (Nacionalni zavod za mirovinsko osiguranje), ANOFM (Nacionalna agencija za zapošljavanje) i CNAS (Nacionalni zavod za zdravstveno osiguranje) ne naplaćuju izravno doprinose koje im duguju rumunjski gospodarski subjekti i druge osobe, već je za to odgovoran samo ANAF, koji kasnije tim različitim tijelima raspodjeljuje iznose koje je prikupio u njihovo ime (59).

(78) Kad je riječ o prethodno opisanom dugu društva CFR Marfă prema državnom proračunu u okviru mjere 1. (vidjeti tablicu 8.), Rumunjska tvrdi da je ANAF postupao kao privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu jer je zaračunavao kamate i kazne za dospjele dugove društva CFR Marfă prema državnom proračunu. Konkretno, Rumunjska navodi da su za dospjele dugove društva CFR Marfă prema državnom proračunu primijenjene sljedeće kamatne stope: i. dnevna kamatna stopa od 0,1 % tijekom razdoblja 1.1.2006.–30.6.2010.; ii. dnevna kamatna stopa od 0,05 % tijekom razdoblja 1.7.2010.–30.9.2010.; iii. dnevna kamatna stopa od 0,04 % tijekom razdoblja 1.10.2010.–28.2.2014. (60) Rumunjska objašnjava da se zakašnjelo plaćanje fiskalnih obveza dodatno sankcionira primjenom kazne za zakašnjelo plaćanje, i to na sljedeći način: i. ako se plaćanje dospjelih poreznih obveza izvrši nakon više od 30 dana od datuma dospijeća, ali najkasnije 90 dana nakon datuma dospijeća, dodaje se kazna za zakašnjelo plaćanje od 5 % dospjelog iznosa glavnice; ii. po isteku 90 dana od datuma dospijeća dodaje se kazna za zakašnjelo plaćanje od 15 % iznosa glavnice. Plaćanjem kazne za zakašnjelo plaćanje ne ukida se obveza plaćanja kamata (61).

(79) Nadalje, Rumunjska tvrdi da je ANAF aktivno provodio prisilnu naplatu dugova društva CFR Marfă prema državnom proračunu te poduzeo niz mjera prisilne naplate u obliku naloga i zapljene sredstava s bankovnih računa, pokretne imovine i nekretnina društva CFR Marfă.

(80) Konkretno, Rumunjska navodi da je ANAF 2009. izdao 12 naloga za prisilnu naplatu nepodmirenih dugova društva CFR Marfă u ukupnom iznosu od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR). Rumunjska objašnjava da je nalog izravno izvršiva isprava o poreznim potraživanjima, što znači da ANAF može nastaviti postupak prisilne naplate bez uključivanja sudova u slučaju da dužnik ne plati nepodmirene iznose u roku navedenom u nalogu. Konkretno, ANAF tada može izvršiti prisilnu naplatu nepodmirenih dugova zapljenom imovine i nekretnina dužnika te pokretanjem prodaje takve imovine i nekretnina (62).

(81) Nakon tih naloga uslijedila je jedna zapljena sredstava s bankovnih računa društva CFR Marfă u iznosu od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR), koja je prisilno izvršena i kojom je naplaćen iznos od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) (63), i 22 zapljene izrečene za nepokretnu imovinu društva CFR Marfă ukupne knjigovodstvene vrijednosti od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) (64). Rumunjska objašnjava da zapljena primijenjena na pokretnu ili nepokretnu imovinu čini zakonsko založno pravo na takvoj imovini, čime se dobiva povlašteno potraživanje u pogledu prihoda od prodaje zaplijenjene imovine, pri čemu su dodatne posljedice te da dužnik ne smije prodati zaplijenjenu imovinu i može koristiti zaplijenjenu imovinu samo uz odobrenje nadležnog tijela (u ovom slučaju – ANAF-a) (65).

(82) Rumunjska nadalje navodi da je ANAF 2010. i 2011. izdao 24 naloga društvu CFR Marfă te objašnjava da zapljene i ovrhe dužnikâ društva CFR Marfă (uglavnom poduzeća u državnom vlasništvu) nisu izvršavane 2010. i 2011. kako bi se izbjegao znatan društveni učinak (66). Rumunjska tvrdi i da je ANAF do lipnja 2013. izrekao 200 zapljena pokretne i nepokretne imovine društva CFR Marfă ukupne knjigovodstvene vrijednosti od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR). Rumunjska potom objašnjava da je od tih 200 zapljena 25 zapljena izrečeno za pokretnu i nepokretnu imovinu društva SC de Transport Maritim și de Coastă CFR Ferryboat SA („CFR Ferryboat”) knjigovodstvene vrijednosti od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR), dok su 84 zapljene izrečene za pokretnu i nepokretnu imovinu društva SC Intreținere și Reparații Vagoane SA („Wagon Repair and Maintenance SA”) knjigovodstvene vrijednosti od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR), a ta su se društva u lipnju 2012. spojila u društvo CFR Marfă (vidjeti uvodnu izjavu 27.) (67).

(83) Deset od preostale 91 zapljene izrečeno je za nepokretnu imovinu društva CFR Infrastructură knjigovodstvene vrijednosti od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR), a preostala 81 zapljena izrečena je (u studenome i prosincu 2012.) za pokretnu i nepokretnu imovinu društva CFR Marfă knjigovodstvene vrijednosti od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) (68).

(84) Osim toga, Rumunjska navodi da je ANAF izdao ukupno 1 440 obavijesti o ovrhama nad sredstvima raspoloživima na bankovnim računima društava CFR Ferryboat SA, Wagon Repair and Maintenance SA i CFR Infrastructură, kao i 612 ovrha nad bankovnim računima trećih strana (za ukupni iznos od […] milijuna RON, približno […] milijuna EUR) (69).

(85) Rumunjska objašnjava i da je zapljena pokretne imovine (uglavnom vagona i lokomotiva) društva CFR Marfă knjigovodstvene vrijednosti od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR, što je 95 % ukupne vrijednosti 81 zapljene) izrečena tek 28. studenoga 2012., a ne ranije, zbog toga što su tu pokretnu imovinu „činila željeznička vozila i lokomotive, a to je pokretna imovina koju je društvo CFR Marfă koristilo za glavne djelatnosti od kojih ostvaruje prihode”, te zbog toga što društvo CFR Marfă „obavlja djelatnosti od nacionalnog javnog interesa, kako bi pružalo usluge javnog željezničkog prijevoza tereta i usluge potrebne za nacionalnu obranu” (70).

(86) Rumunjska tvrdi da je ANAF nakon izricanja zapljena imovine društva CFR Marfă zatražio procjenu njezine vrijednosti i pokretanje postupka za naplatu iz te imovine. Međutim, naplata iz imovine nikad nije pokrenuta jer su ovršni nalozi za dugove društva CFR Marfă podmireni provedbom zamjene duga za vlasnički udio iz 2013. (71). Rumunjska objašnjava i da naplata dugova društva CFR Marfă prema ANAF-u postupkom prisilne naplate, žurnom likvidacijom ili pokretanjem postupka u slučaju nesolventnosti nije bila prihvatljivo rješenje jer je to moglo dovesti do znatnih razdoblja tijekom kojih se ne bi mogli koristiti resursi potrebni za nacionalnu sigurnost i obranu zemlje, što je, s obzirom na nedavne sukobe u regiji, moglo ugroziti državu („rumunjska država ne može biti bez važnog instrumenta i resursâ, koje je bila zakonski obvezna osigurati radi izvršavanja svoje uloge i funkcija osiguravanja svoje teritorijalne cjelovitosti, održavanja javnog reda i obrane nacionalne sigurnosti, a za koje u trenutačnim okolnostima nema zamjene”) (72).

(87) Kad je riječ o mjeri 4., Rumunjska tvrdi da je društvo CFR Marfă u potpunosti uplaćivalo svoje doprinose u državni proračun u razdoblju od 2013. do 2017. te da fiskalne potvrde koje je ANAF periodično izdavao u tom razdoblju služe kao dokaz da društvo CFR Marfă nije akumuliralo nikakav dodatni dug prema državnom proračunu u tom razdoblju (73).

(88) Konkretno, Rumunjska objašnjava da se u tablici 7. iz odluke o pokretanju postupka navode, za razdoblje od 2013. do 2016., fiskalne obveze koje su akumulirane neposredno prije zaključenja financijske godine, a za koje je datum dospijeća bio u sljedećoj godini. Rumunjska tvrdi da su za sve godine, počevši od lipnja 2013., odgovarajući iznosi koje je društvo CFR Marfă dugovalo isplaćivani na početku sljedeće godine, odnosno do datuma dospijeća. Rumunjska tvrdi da su odgovarajući iznosi navedeni u godišnjim bilancama u skladu s pravilima za njihovo sastavljanje, u kojima se uzimaju u obzir datumi nastanka i plaćanja tih fiskalnih obveza. Rumunjska smatra da ocjena izvješća društva CFR Marfă o plaćanju njegovih fiskalnih obveza na temelju podataka iz bilance nije točna te da su dokumenti koje bi trebalo uzeti u obzir porezne potvrde koje redovito izdaje ANAF (74). U skladu s time, Rumunjska je prikazala podatke koji odgovaraju fiskalnim obvezama i ostalim dugovanjima prema državnom proračunu kako slijedi: Tablica 9. Fiskalne obveze i ostali dug društva CFR Marfă prema državnom proračunu nakon zamjene duga za vlasnički udio iz 2013. (u milijunima RON) U milijunima RON 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. Fiskalne obveze i ostali dug prema državnom proračunu […] […] […] […] […] Iznosi koje ANAF treba nadoknaditi/vratiti društvu CFR Marfă […] […] […] […] […] Porezna potvrda br./datum 1042215/ 18.12.2013. 1356231/ 5.12.2014. 107680/ 16.12.2015. 90817/ 12.1.2016. 78183/ 14.12.2017. Izvor: odgovor Rumunjske od 19. prosinca 2018., odjeljak E točka 21.

(89) Rumunjska objašnjava da su fiskalne obveze društva CFR Marfă za 2016. i 2017. bile predmetom tužbe koju je društvo CFR Marfă pokrenulo pred Žalbenim sudom u Bukureštu. Društvo CFR Marfă tom je tužbom zatražilo od Žalbenog suda da poništi odluku ANAF-a kojom je ANAF odbio zahtjev društva CFR Marfă za prijeboj nepodmirenih fiskalnih dugova društva CFR Marfă za 2016. i 2017. u iznosu od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR), koji je Žalbeni sud naložio društvu CFR Marfă u odnosu na ANAF u presudi u građanskom postupku br. 1011/2015 kako ju je potvrdio Visoki kasacijski sud u odluci br. 998/30.3.2016. (75)

(90) Na temelju prethodno navedenog Rumunjska smatra da društvo CFR Marfă u razdoblju od 2013. do 2017. nije uknjižilo nikakav dug prema državnom proračunu s obzirom na to da ANAF mora izvršiti prijeboj/nadoknadu iznosâ od […] milijuna RON odnosno […] milijuna RON, koji bi bili niži od odgovarajućeg duga ANAF-a prema društvu CFR Marfă.

(91) Na kraju, Rumunjska je dostavila podatke o tome da je 2018. dospjeli dug društva CFR Marfă (zajedno s kamatama i kaznama) prema državnom proračunu dosegao iznos od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) te da se 28. ožujka 2019. više nego utrostručio na iznos od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) (76). Rumunjska je naglasila da je ANAF s obzirom na taj dug izrekao 16 zapljena za neopterećenu pokretnu imovinu društva CFR Marfă knjigovodstvene vrijednosti od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) i 66 zapljena za neopterećenu nepokretnu imovinu društva CFR Marfă knjigovodstvene vrijednosti od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) (77).

3.2.4. Primjedbe Rumunjske na mjere 2. i 5.

(92) Kad je riječ o mjerama 2. i 5., Rumunjska ostaje pri stajalištu da društvo CFR Infrastructură nije izuzelo društvo CFR Marfă od plaćanja dugova koji se odnose na pristojbu za korištenje infrastrukture.

(93) Rumunjska objašnjava da rumunjsko pravo ne dopušta da se bilo kojeg željezničkog prijevoznika oslobodi plaćanja pristojbe za korištenje infrastrukture te da CFR Infrastructură ne pravi iznimku ni za društvo CFR Marfă.

(94) Rumunjska objašnjava da postoje tri oblika kazni za neplaćanje pristojbe za korištenje infrastrukture od strane prijevoznika kako slijedi: 1. Za svaku uslugu društvo CFR Infrastructură izdaje mjesečne račune, a kada se te financijske obveze ne ispunjavaju u skladu s uvjetima prihvaćenima u ugovoru o pristupu željezničkoj infrastrukturi (koji se sklapa svake godine), ono kontinuirano, za svaki dan kašnjenja, izračunava i fakturira kamate i kazne za neplaćanje pristojbe za korištenje infrastrukture (prvi oblik kazne za neplaćanje pristojbe za korištenje infrastrukture). Kamatne stope i stope kazni navedene su u tablici 7. (uvodna izjava 24.). Ista se kazna primjenjuje na sve željezničke teretne (i putničke) prijevoznike, neovisno o tome u čijem su vlasništvu. 2. Osim toga, zbog kašnjenja pri plaćanju pristojbe za korištenje infrastrukture, društvo CFR Infrastructură vlakovima koji prometuju u mreži CFR, a kojima upravlja društvo CFR Marfă, ne odobrava sniženje od 33 % na iznos pristojbe za korištenje infrastrukture, kao što to čini za privatne prijevoznike (drugi oblik kazne). 3. Nadalje, društvo CFR Infrastructură za vlakove koji su predmet interesa društva CFR Marfă i njegovih klijenata ne prihvaća i ne gradi dodatne trase, kao što to čini za privatne prijevoznike (treći oblik kazne).

(95) U ovom kontekstu Rumunjska tvrdi da je društvo CFR Infrastructură pokrenulo i pravne postupke protiv društva CFR Marfă radi prisilne naplate dugova društva CFR Marfă počevši od 2015. Konkretno, Rumunjska tvrdi da je društvo CFR Infrastructură pokretalo arbitražne i parnične postupke radi prisilne naplate dugova društva CFR Marfă kako slijedi: arbitražni postupak iz 2015. za iznos od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR); arbitražni i parnični postupci iz 2016. za iznos od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR); arbitražni i parnični postupci iz 2017. za iznos od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR); arbitražni i parnični postupci iz 2018. za iznos od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) (78). Prema navodima Rumunjske, odgovarajućim i pravomoćnim sudskim i arbitražnim odlukama društvu CFR Infrastructură dosuđeno je 100 % tih iznosa (79).

(96) Prema navodima Rumunjske, nakon što su te odluke donesene u njegovu korist, društvo CFR Infrastructură koristilo je usluge sudskih ovršitelja za naplatu dosuđenih iznosa duga, među ostalim, zamrzavanjem sredstava na bankovnim računima i sudskim ovršnim rješenjima za iznose koje društvu CFR Marfă duguju njegovi klijenti te zapljenama pokretne i nepokretne imovine društva CFR Marfă (80).

(97) Rumunjska objašnjava i da je 2016. društvo CFR Infrastructură sklopilo sporazum o reprogramiranju plaćanja s društvom CFR Marfă („sporazum o reprogramiranju plaćanja iz 2016.”) u pogledu plaćanja iznosa od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR), što predstavlja glavnicu i kamate koje su dosuđene društvu CFR Infrastructură u arbitražnim postupcima 2015. i 2016. Objašnjava da je iznos od […] milijuna RON u cijelosti naplaćen prisilnim izvršenjem duga nakon što se društvo CFR Marfă nije pridržavalo odredbi iz sporazuma o reprogramiranju plaćanja iz 2016. (81)

(98) Prema navodima Rumunjske, društvo CFR Infrastructură uspjelo je do kolovoza 2018. sudskim i izvansudskim mjerama od društva CFR Marfă naplatiti iznos veći od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR), od čega […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) u razdoblju od ožujka do srpnja 2018. Nadalje, društvo CFR Infrastructură sklopilo je 6. prosinca 2018. sporazum o reprogramiranju plaćanja kamata i kazni koje je dugovalo društvo CFR Marfă u iznosu od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR, „sporazum o reprogramiranju plaćanja iz 2018.”). U tom se sporazumu, među ostalim, navodi da je 4. prosinca 2018. dospjeli dug društva CFR Marfă društvu CFR Infrastructură ukupno iznosio […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR), od čega je […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) iznos koji je dosuđen društvu CFR Infrastructură 2017. u okviru sedam sudskih presuda u građanskim postupcima koje se izvršavaju. Od tog iznosa od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR), […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) odnosi se na kamate i kazne. U odredbama sporazuma o reprogramiranju plaćanja iz 2018. utvrđeno je i da se iznos glavnice od […] milijuna RON (približno […] milijuna EUR) nastavlja naplaćivati realizacijom zapljena koje su izrečene za pokretnu i nepokretnu imovinu društva CFR Marfă.

(99) Rumunjska objašnjava da se izvršenje zapljenama imovine primjenjivalo samo dok je društvo CFR Marfă ispunjavalo obveze preuzete sporazumima o reprogramiranju plaćanja te tvrdi da se društvo CFR Marfă pridržava sporazuma o reprogramiranju plaćanja iz 2018. (82)

(100) Prema stajalištu Rumunjske, sve prethodno navedeno potvrđuje činjenicu da društvo CFR Infrastructură primjenjuje mjere za naplatu duga i da društvo CFR Marfă nije izuzeto od svojih plaćanja (83).

(101) Rumunjska smatra da „društvo CFR Marfă ne prima povlašteni tretman od društva CFR Infrastructură i da nije, niti je bilo, izuzeto od bilo kakve zakonske obveze” (84). Tvrdi da je „[z]a neplaćanje pristojbi za korištenje infrastrukture od strane bilo kojeg željezničkog prijevoznika, društvo CFR SA [CFR Infrastructură] primjenjivalo i primjenjuje iste financijske kazne” te podsjeća da „[f]inancijske kazne jesu kazne za zakašnjela plaćanja koje se izračunavaju i primjenjuju za neplaćanje pristojbi koje se duguju na datum dospijeća u skladu s istim postotkom i bez diskriminacije” (85). Osim toga, Rumunjska tvrdi da društvo „[CFR Infrastructură] primjenjuje iste sudske i izvansudske mjere za naplatu iznosa koji duguje bilo koji od željezničkih prijevoznika” (86).

(102) Rumunjska dodaje i da je to što društvo CFR Infrastructură ne naplaćuje pristojbe za korištenje infrastrukture od društva CFR Marfă objektivna okolnost i posljedica činjenice da druga poduzeća u državnom vlasništvu ili poduzeća u kojima je država dioničar (od kojih su mnoga aktivna u energetskom sektoru) nisu, sa svoje strane, platila svoje dugove prema društvu CFR Marfă. Rumunjska objašnjava da su ti dugovi prema društvu CFR Marfă po veličini usporedivi s iznosima koje društvo CFR Marfă duguje društvu CFR Infrastructură, a bilo kakav prekid u pružanju prijevoznih usluga društva CFR Marfă ometao bi djelatnosti koje obavljaju ta konkretna poduzeća, što bi naštetilo životnom standardu stanovništva i gospodarskim djelatnostima u različitim područjima. Rumunjska tvrdi da je društvo CFR Marfă poduzelo korake za naplatu tih dugova u skladu sa zakonskim odredbama u tom području (87).

(103) Osim toga, Rumunjska dodaje da nije moguće primijeniti strože mjere na društvo CFR Marfă (kao što je pokretanje postupka u slučaju nesolventnosti) s obzirom na to da društvo CFR Infrastructură i rumunjska tijela moraju uzeti u obzir važnost društva CFR Marfă i njegovih resursa za nacionalni sustav obrane, nacionalnu sigurnost, javni red i sigurnost, za prijevoz strateških materijala, nacionalno gospodarstvo te stanovništvo (88) (vidjeti i prethodno navedene pododjeljke 3.2.1. i 3.2.2.).

(104) U tu svrhu Rumunjska podsjeća da rumunjska tijela i društvo CFR Infrastructură moraju djelovati u skladu sa zakonskim okvirom koji se primjenjuje na obranu (89) i „poduzimati mjere kod kojih ne postoji rizik od otuđenja određenih resursa koji pripadaju društvu CFR Marfă (negativan učinak na resurse koji se smatraju ”državnim resursima) i koje ne utječu na vojne isporuke i prijevoz strateških materijala koje obavlja to strateško društvo ni na reakciju društva CFR Marfă u kriznim situacijama (kao što je bila zima 2016./2017.)” (90).

(105) Isto tako, u primjedbama od 14. kolovoza 2018. u odgovoru na opažanja trećih strana Rumunjska tvrdi i da je društvo CFR Infrastructură obvezno suzdržati se od poduzimanja ovršnih mjera koje bi mogle blokirati vojne isporuke i smanjiti obrambene sposobnosti zemlje u skladu s člankom 34. Zakona o nacionalnoj obrani (91). Pri upućivanju na razlog zbog kojeg država na bi trebala ovršiti sve dugove koje društvo CFR Marfă duguje društvu CFR Infrastructură Rumunjska navodi riječi svojeg ministra prometa koji kaže da „ne bismo trebali ubiti kokoš koja nese jaja”.

3.2.5 Primjedbe Rumunjske na mjeru 3.

(106) Prvo, Rumunjska osporava to da mjera 3. proizlazi iz državnih sredstava. Konkretno, tvrdi da „tri kumulativna uvjeta [iz članka 107. stavka 1. UFEU-a] nisu ispunjena na način da bi se zamjena duga za vlasnički udio u pogledu društva CFR Marfă mogla smatrati državnom potporom, s obzirom na to da uvjet iz podstavka (a) nije ispunjen jer nisu potrošena nikakva državna sredstva i nikakva sredstva nisu dodijeljena iz državnog proračuna (što bi značilo da su za državu nastali izravni proračunski rashodi). Zapravo ti iznosi više nisu predstavljali prihode za proračun, što je izvan okvira teksta UFEU-a.” Rumunjska tvrdi da je postupala kao što bi postupao običan dioničar te je nastojala konsolidirati vlastite interese, a ne dati gospodarsku prednost određenom gospodarskom subjektu (92).

(107) Drugo, Rumunjska tvrdi da je zamjenu duga za vlasnički udio odobrilo Vijeće Europske unije u Odluci Vijeća od 22. listopada 2013. o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći Unije Rumunjskoj (93) („Odluka Vijeća od 22. listopada 2013.”), koja je potkrijepljena odredbama iz preventivnog stand-by aranžmana između Rumunjske i MMF-a u iznosu od 1 751,34 milijuna SDR, kako je dogovoren u pismu namjere koje su rumunjske vlasti potpisale u Bukureštu 12. rujna 2013. i kako je odobren Odlukom Izvršnog odbora MMF-a od 27. rujna 2013. (94) Rumunjska zauzima to stajalište na osnovi priloga I. stand-by aranžmanu (95), u kojem se navodi sljedeće: „Prošle smo godine poduzeli neke važne reforme koje se odnose na poduzeća u državnom vlasništvu te sektor energetike i prometa. Primjerice, […], dobrovoljnim pokretanjem postupka u slučaju nesolventnosti za nekoliko poduzeća ili likvidacijom tih poduzeća, zamjenama dugova i mjerama restrukturiranja”. (naknadno istaknuto) […] Ključne reforme u sektorima energetike i prometa uključuju: […] „Prometni sektor: pokrenuli smo sklapanje ugovora o kupoprodaji udjela od 51 % u društvu za prijevoz tereta u državnom vlasništvu [CFR Marfă] za 905 milijuna RON i donijeli odluku vlade kojom je odobren taj ugovor o kupoprodaji. U lipnju smo odobrili i program poravnanja zakašnjelih plaćanja kojim će se zakašnjela plaćanja društva CFR Marfă smanjiti za više od 90 % nakon zaključenja prodaje […].” (96). „Planiramo i olakšati poboljšano plaćanje pristupa infrastrukturi i računa za električnu energiju od strane društva za željeznički putnički prijevoz i društva CFR Marfă, koji su u državnom vlasništvu, reformama tih poduzeća i podmirivanjem nepodmirenih dugova među trima glavnim željezničkim društvima. Mjere za poboljšanje operativnih i financijskih rezultata tih društava mogle bi uključivati: […] – CFR Marfă: Ispunit ćemo svoje obveze iz ugovora o kupoprodaji većinskog udjela u društvu CFR Marfă i zaključiti tu transakciju (zamjena plaćanja za dionice) do sredine listopada 2013. U tom ćemo kontekstu od relevantnog regulatornog tijela zatražiti odobrenje u okviru kontrole koncentracija. Ako u postupku privatizacije naiđemo na nepremostive prepreke ponovo ćemo pokrenuti natječajni postupak za privatizaciju većinskog udjela u društvu CFR Marfă pridržavajući se postupka u kojem se primjenjuje najbolja međunarodna praksa”.

(108) Rumunjska objašnjava da je navedeni stand-by aranžman, uključujući prilog koji se citira u uvodnoj izjavi 107., odobrilo Vijeće EU-a u skladu s člankom 1. stavkom 1. svoje odluke od 22. listopada 2013., u kojoj se, među ostalim, navode posebni uvjeti gospodarske politike utvrđeni u memorandumu o razumijevanju koji, među ostalim, uključuju „restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu, među ostalim i prodajom udjela u njihovu vlasništvu, te jačanje korporativnog upravljanja tim poduzećima”.

(109) Rumunjska tvrdi da nije samo Vijeće EU-a odobrilo privatizaciju društva CFR Marfă i mjeru zamjene duga za vlasnički udio u korist te privatizacije, već je taj postupak privatizacije stalno pratila i Europska komisija.

(110) Konkretnije, u vezi s praćenjem Komisije Rumunjska navodi izvješće Komisije pod naslovom The Balance of Payments Programme. Romania, 2013-2015 (Program za uravnoteženje platne bilance. Rumunjska, 2013.–2015.), u kojem se, među ostalim, prikazuje stanje u postupku privatizacije društva CFR Marfă, uključujući i zamjenu duga za vlasnički udio. Konkretno, prema navedenom izvješću, „privatizacija bi, među ostalim, otklonila zabrinutost u pogledu zamjene duga za vlasnički udio koja je provedena u lipnju 2013. prije neuspjelog pokušaja privatizacije iz listopada 2013.” (97).

(111) Treće, Rumunjska tvrdi da zamjena duga za vlasnički udio ispunjava standarde iz testa privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu te ponavlja nalaze iz studije društva Deloitte koju je naručila i dostavila Komisiji.

(112) Rumunjska ponavlja da je od revizorskog i konzultantskog društva Deloitte naručila provođenje studije kako bi se proveo test privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu. Studija je provedena primjenom priznate metode, to jest izračunom tržišne vrijednosti udjela od 51 % na dan 31. prosinca 2012. primjenom metode diskontiranog novčanog toka („metoda DCF”) i, zasebno, izračunom tržišne vrijednosti preostalog vlasničkog udjela (49 %), pod pretpostavkom da bi se taj vlasnički udio prodalo u razdoblju 2015.–2018., primjenom metode procjene vrijednosti na temelju višestrukih pokazatelja CBIT i EBITDA.

(113) Rumunjska ističe nalaze iz izvješća društva Deloitte od 29. ožujka 2019., prema kojima bi se zamjenom duga za vlasnički udio i potom privatizacijom društva CFR Marfă omogućilo državi kao dioničaru i vjerovniku da naplati veći iznos (u prosjeku 1 079,9 milijuna RON ili približno 235 milijuna EUR) od onog koji bi se ostvario žurnom likvidacijom društva (u prosjeku 916,97 milijuna RON ili približno 199 milijuna EUR).

(114) Rumunjska naglašava da je zamjena duga za vlasnički udio ostvarena tek nakon donošenja odluke u skladu s preporukama iz studije društva Deloitte, izdavanjem Hitne uredbe br. 61/2013 od 12. lipnja 2013., to jest nakon što je proveden test privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu.

(115) Rumunjska naglašava i da je prethodno navedena Hitna uredba br. 61/2013 donesena „uzimajući u obzir mišljenja i preporuke MMF-a i EU-a” (vidjeti i prethodno navedene uvodne izjave 107. i dalje), zbog toga što se u „svim memorandumima o razumijevanju koji su sklopljeni s tim međunarodnim organizacijama nakon 2011. predviđaju strukturne reforme (uključujući privatizacije) namijenjene velikom broju poduzeća u državnom vlasništvu u različitim područjima”, uključujući „promet (CFR Infrastructură, CFR Marfă, Tarom)” (98). Konkretno, Rumunjska ističe opis jedne od reformi iz jednog od tih memoranduma koji je podržan u odluci Vijeća i prema kojem je Rumunjska „u lipnju odobrila i program poravnanja zakašnjelih plaćanja kojim će se zakašnjela plaćanja društva CFR Marfă smanjiti za više od 90 % nakon zaključenja prodaje. […]” (99)

(116) Četvrto, Rumunjska tvrdi da je zamjena duga za vlasnički udio iz 2013. u korist društva CFR Marfă vrlo slična drugim mjerama za pozicionirane željezničke teretne prijevoznike u drugim državama članicama kod kojih je Komisija utvrdila da te mjere nisu uključivale državnu potporu ili je ta potpora proglašena spojivom s unutarnjim tržištem. Rumunjska daje primjere sljedećih presedana Komisije: odluka od 16. lipnja 2017. o državnoj potpori SA.32544 (2011/C) koju je provela Grčka u korist grčke grupe željezničkih prijevoznika TRAINOSE S.A. (100), odluka od 20. srpnja 2018. o javnom zajmu SA.29198 – (2010/C) (ex 2009/NN) koji je Slovačka odobrila društvu Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) (101) i odluka od 19. lipnja 2017. o državnoj potpori SA.39877 (2017/NN) – Hrvatska – Državna potpora za HŽ Cargo d. o. o. – Otpis duga (102).

(117) Rumunjska tvrdi da je tim predmetima „zajedničko to što su se željeznički prijevoznici u tim državama i društvo CFR Marfă suočili s financijskim teškoćama i pretrpjeli znatne gubitke te su tijela javne vlasti odlučila intervenirati, uzimajući u obzir njihovu važnost za nacionalna gospodarstva”. Stoga smatra da su „Rumunjska, Hrvatska, Grčka i Slovačka postupale u istom duhu u odnosu na nacionalne željezničke prijevoznike, koji su se svi suočili s financijskim teškoćama”. Prema stajalištu Rumunjske, ishod ocjene ove konkretne zamjene duga za vlasnički udio (kao i ostalih mjera) ne bi trebao biti drukčiji za društvo CFR Marfă.

(118) Konkretno, Rumunjska podsjeća na odluku Komisije u predmetu SA.32544 koju je provela Grčka u korist grčke grupe željezničkih prijevoznika TRAINOSE S.A., a posebno na povećanje vlasničkog kapitala u iznosu od 60 milijuna EUR koje je provedeno 2009. sredstvima iz državnog proračuna.

(119) Rumunjska napominje da je Komisija, iako su grčka tijela smatrala da odgovarajuća mjera nije bila državna potpora, za tu mjeru ipak utvrdila da čini državnu potporu i proglasila je spojivom s unutarnjim tržištem zbog toga što je (103): (a) mjera bila usmjerena na otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu Grčke. S obzirom na to, Rumunjska podsjeća da je „Komisija zadržala i prihvatila argumente o gospodarskoj situaciji u Grčkoj (gospodarska kriza) i činjenici da grupa Trainose ima ključnu ulogu u gospodarstvu te zemlje. Likvidacijom te grupe prouzročile bi se teškoće za upravitelja željezničke infrastrukture, neka od njegovih društava kćeri, važna poduzeća u Grčkoj i prekomorsku trgovinu te zemlje. Nadalje, to bi izravno ili neizravno pridonijelo povećanju nezaposlenosti u zemlji pogođenoj krizom” (b) mjera bila primjerena, nužna i proporcionalna. S obzirom na to Rumunjska podsjeća da je „Komisija potvrdila da je mjera, osim što je bila usmjerena na situaciju grupe Trainose i u njezinu korist, bila u skladu s ciljem izbjegavanja rizikâ za grčki željeznički sustav i sprečavanja prekida pružanja usluga željezničkog prijevoza gospodarstvu i stanovništvu; […] bila vremenski ograničena; […] bila nužna za privatizaciju grupe Trainose, […] njome je osiguran privremeni opstanak tog društva do njegove stvarne privatizacije; te […] nije bila usmjerena na povećanje kapaciteta tog društva, stoga nije utjecala na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama EU-a”.

(120) Rumunjska dodaje i da bi „otkazivanjem zamjene duga za vlasnički udio nakon neuspjele privatizacije iz 2013. te obvezivanjem društva CFR Marfă na nadoknadu iznosa povezanog s tom zamjenom nastale velike poteškoće u poslovanju društva CFR Marfă, što bi dovelo do neprihvatljivog rizika od toga da to društvo ne bi moglo ispunjavati svoje obveze na temelju zakona, sporazuma i konvencija u području nacionalne obrane ili onih koje proizlaze iz članstva Rumunjske u NATO-u, uzimajući u obzir sukob u Ukrajini koji je izbio 2014., donošenje važnih mjera za odgovor na tu političku i vojnu situaciju te povećanje potražnje za vojnim isporukama za 562,89 %. U tom je kontekstu opravdano pozvati se na iznimku na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a i članka 4. UEU-a” (104).

(121) Rumunjska posebno naglašava da bi „prodaja imovine u okviru potencijalne likvidacije društva u skladu sa zakonodavstvom koje je na snazi mogla biti prilično dugotrajna, što bi dovelo do značajnih razdoblja tijekom kojih se ne bi mogli koristiti resursi potrebni za obrambeni sustav zemlje i strateške isporuke te bi se njihovo stanje pogoršalo kao posljedica garažiranja. Tijekom tih razdoblja u kojima društvo CFR Marfă ne bi moglo pružati prijevozne usluge i u kojima ti resursi ne bi još prešli u vlasništvo drugog željezničkog prijevoznika, u skladu s iskustvom iz 2008. i 2014., mogli bi izbiti ili se ponovno pojaviti sukobi, kao što se navodi u Nacionalnoj strategiji obrane (105) […]”. U tim okolnostima Rumunjska strahuje da „više ne bi posjedovala prijevozne kapacitete i ne bi na odgovarajući način mogla odgovoriti na moguće probleme, što je neprihvatljivo”.

4. OCJENA POTPORE

(122) Komisija prvo ispituje jesu li mjere od 1. do 5. u korist društva CFR Marfă uključivale državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (vidjeti pododjeljak 4.1. u nastavku), je li društvo CFR Marfă bilo poduzetnik u teškoćama (vidjeti odjeljak 4.2. u nastavku) i je li potpora već provedena (vidjeti odjeljak 4.3. u nastavku). Komisija na kraju ocjenjuje bi li takva potpora mogla biti spojiva s unutarnjim tržištem (vidjeti pododjeljak 4.4. u nastavku).

4.1. Postojanje potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora

(123) U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

(124) Kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. UFEU-a kumulativni su. Da bi se određena mjera smatrala državnom potporom u smislu te odredbe, moraju biti ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti: (a) mjera mora biti pripisiva državi i mora se financirati iz državnih sredstava (b) primatelj mora zahvaljujući njoj ostvariti neku prednost (c) ta prednost mora biti selektivna i (d) mjera mora narušavati tržišno natjecanje ili mora postojati prijetnja da će narušiti tržišno natjecanje te mora utjecati na trgovinu među državama članicama.

4.1.1. Poduzetnik

(125) U skladu s ustaljenom sudskom praksom Komisija prvo mora utvrditi tko je korisnik mjera koje se ocjenjuju. U članku 107. stavku 1. Ugovora pri utvrđivanju korisnika potpore upućuje se na pojam poduzetnika. Sudovi EU-a pojam poduzetnika definiraju kao subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnošću, bez obzira na pravni status i način na koji se financira (106). Jedini relevantni kriterij jest to obavlja li subjekt gospodarsku djelatnost, odnosno nudi li robu i/ili usluge na tržištu.

(126) CFR Marfă je društvo s ograničenom odgovornošću u stopostotnom državnom vlasništvu. Osnovano je kao dioničko društvo 1. listopada 1998., nakon reorganizacije pozicioniranog rumunjskog željezničkog prijevoznika, i pruža usluge željezničkog teretnog prijevoza i druge povezane usluge na tržištu.

(127) Stoga je društvo CFR Marfă subjekt u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Komisija će u nastavku ocijeniti je li djelatnost pružanja usluga željezničkog teretnog prijevoza i drugih povezanih usluga koje na tržištu pruža društvo CFR Marfă gospodarska djelatnost.

4.1.2. Gospodarska djelatnost

(128) Komisija je prvo ocijenila primjenjivost članka 107. stavka 1. UFEU-a s obzirom na argumente Rumunjske o tome da društvo CFR Marfă izvršava javnu ovlast.

(129) Rumunjska tvrdi (vidjeti prethodno navedene uvodne izjave od 63. do 76.) da članak 107. stavak 1. UFEU-a nije primjenjiv na društvo CFR Marfă na temelju odredbi iz članka 4. stavka 2. UEU-a (107) i točke 17. Obavijesti o pojmu državne potpore, u kojoj se navodi, među ostalim, da se članak 107. stavak 1. UFEU-a ne primjenjuje ako država djeluje „izvršavanjem javne ovlasti” ili ako javni subjekti djeluju „u svojem svojstvu kao tijela javne vlasti”. Rumunjska tvrdi da je izvršavala svoje javne ovlasti kad je donijela mjere od 1.do 3. i mjeru 5., kojima se nastojao osigurati kontinuitet u izvršavanju obveza društva CFR Marfă u područjima nacionalne sigurnosti i obrane.

(130) Komisija primjećuje da je taj argument pogrešan zbog razloga navedenih u nastavku.

(131) Prvo, u tom se argumentu pogrešno tumači način na koji funkcioniraju odredbe iz točke 17. Obavijesti o pojmu državne potpore. Te su odredbe dio odjeljka 2. Obavijesti o pojmu državne potpore, koji sadržava pravila koja se odnose na pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti. Članak 107. stavak 1. UFEU-a primjenjuje se u odnosu na subjekte koji se smatraju poduzetnicima koji obavljaju gospodarsku djelatnost u skladu s pravilima utvrđenima u odjeljku 2. Obavijesti o pojmu državne potpore. Stoga, da bi se provjerilo je li primjenjiv članak 107. stavak 1. UFEU-a potrebno je ocijeniti je li društvo CFR Marfă poduzetnik koji obavlja gospodarsku djelatnost.

(132) Suprotno tomu, Rumunjska ukazuje na to da članak 107. stavak 1. UFEU-a nije primjenjiv na društvo CFR Marfă zbog toga što je Rumunjska izvršavala svoje javne ovlasti kad je donijela mjere 1., 2., 3. i 5. u korist društva CFR Marfă kako bi osigurala kontinuitet isporuka strateških i vojnih materijala te kako bi osigurala izvršavanje ostalih obveza povezanih s nacionalnom sigurnošću i za potrebe obrane. Drugim riječima, Rumunjska upućuje na to da članak 107. stavak 1. UFEU-a nije primjenjiv na društvo CFR Marfă samo zbog svojstva u kojem je rumunjska država donijela mjere 1., 2., 3. i 5. u korist društva CFR Marfă.

(133) Komisija napominje da je taj argument povezan s pitanjem je li test privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu primjenjiv na djelovanje Rumunjske pri donošenju mjera 1.–5. te, ako je primjenjiv, s primjenom tog testa (točke 76. i 77. Obavijesti o pojmu državne potpore) kako je razmotreno u uvodnim izjavama od 179. do 181. u nastavku. Međutim, primjenjivost i primjena testa privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu ni na koji način ne uključuju ocjenu toga je li društvo CFR Marfă poduzetnik koji obavlja gospodarsku djelatnost u svrhu primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a. Stoga se argument koji je iznijela Rumunjska temelji na pogrešnom tumačenju svrhe odjeljka 2. Obavijesti o pojmu državne potpore.

(134) Drugo, Rumunjska nije iznijela nikakve dokaze o tome da djelatnost društva CFR Marfă nije gospodarska djelatnost. Konkretno, nije iznijela nikakve dokaze o tome da je djelatnosti vojnih isporuka i isporuka strateških proizvoda isključila iz gospodarske domene za izvršavanje svojih javnih ovlasti, čime se moglo pokazati da su te djelatnosti zaista negospodarske djelatnosti (108).

(135) Sasvim suprotno, iz podnesaka Rumunjske jasno je da su vojne isporuke usluge koje društvo CFR Marfă pruža na osnovi godišnjih ugovora i za njih prima naknadu (109). Rumunjska priznaje i da su tržišta za vojne isporuke i povezane djelatnosti otvorena svim privatnim željezničkim prijevoznicima s valjanom dozvolom, iako to podliježe dobivanju određenih sigurnosnih odobrenja (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 75.). To dodatno potvrđuju odredbe iz protokola, zajedničkih odluka i sporazuma (110) koje su sklopili Ministarstvo nacionalne obrane i Ministarstvo prometa, graditeljstva i turizma, u kojima se navodi da obveze osiguranja kontinuiteta vojnih isporuka u vrijeme mira, rata, prirodnih katastrofa, kriznih situacija ili drugih izvanrednih okolnosti ne postoje samo za društvo CFR Marfă, već i za druge željezničke teretne prijevoznike s dozvolom, kojima se za to treba isplatiti naknada na ugovornoj osnovi.

(136) Prethodno navedeno jasno pokazuje da država nije isključila te usluge vojnih isporuka iz gospodarske domene te da ih društvo CFR Marfă pruža na osnovi tržišnih mehanizama, zbog čega se one smatraju gospodarskim djelatnostima (111).

(137) Činjenica da privatni željeznički teretni prijevoznici ne žele obavljati vojne isporuke bilo zbog ograničene potražnje bilo zbog nedostatka kapaciteta ne utječe na ovaj zaključak – bitna je jedino mogućnost za te prijevoznike da se natječu za te ugovore s društvom CFR Marfă, koja se jamči i duhom i slovom Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (112), prenesene u rumunjsko zakonodavstvo Hitnom uredbom Vlade br. 114/2011 od 21. prosinca 2011. (113).

(138) Nadalje, obveza uspostavljanja, održavanja i čuvanja rezervi na raznim točkama željezničke mreže preduvjet je da bi društvo CFR Marfă moglo obavljati vojni prijevoz uz naknadu na ugovornoj osnovi (114), zbog čega Komisija to smatra dijelom gospodarske djelatnosti vojnog prijevoza. Taj zaključak dodatno potvrđuje činjenica da društvo CFR Marfă za svoje uobičajene komercijalne djelatnosti željezničkog teretnog prijevoza (uključujući vojni prijevoz) može koristiti resurse iz mobilizacijskih rezervi. Ni činjenica da društvo CFR Marfă možda ne prima primjerenu naknadu za troškove nastale uspostavljanjem, održavanjem i čuvanjem tih rezervi ne mijenja taj zaključak jer je, u skladu s ustaljenom sudskom praksom, svaka djelatnost koja se sastoji od nuđenja robe i/ili usluga na određenom tržištu gospodarska djelatnost, bez obzira na to obavlja li se na neprofitnoj osnovi ili za odgovarajuću naknadu (115). Stoga činjenica da društvo CFR Marfă možda ne prima odgovarajuću naknadu za pružanje određenih usluga ne bi trebala utjecati na kvalifikaciju usluga kao gospodarske djelatnosti.

(139) Komisija ne prihvaća argument Rumunjske da je društvo CFR Marfă, koje u vlasništvu ima približno 93 % nacionalnog voznog parka vagona, de facto jedini prijevoznik koji je sposoban ispuniti obvezu držanja mobilizacijskih rezervi. Čak i ako bi taj argument mogao utjecati na zaključak Komisije iz uvodne izjave 136. (što ovdje nije slučaj jer rumunjska država nije načelno isključila vojne isporuke iz gospodarske domene), Rumunjska nije iznijela nikakve dokaze o tome zašto se drugi privatni prijevoznici ne bi mogli natjecati za vojne isporuke ili ispuniti mobilizacijske zahtjeve s pomoću ostalih 7 % vagona ili vagonima dodatno kupljenima na tržištu u tu svrhu (među ostalim od društva CFR Marfă, bilo na uobičajenoj komercijalnoj osnovi bilo u okviru likvidacije društva CFR Marfă). Komisija napominje da, iako Rumunjska tvrdi da se rezerve uključene u planove mobilizacije ne smiju otuđivati i moraju se držati u operativnom stanju o trošku društva CFR Marfă (uvodna izjava 64. točka ii.), Rumunjska nije mogla Komisiji navesti izričitu odredbu iz zakonodavstva koja to potvrđuje (116).

(140) Komisija isto tako ne prihvaća argument Rumunjske da nijedan drugi željeznički teretni prijevoznik u Rumunjskoj ne može ispuniti uvjete za dobivanje potrebnih certifikata o industrijskoj sigurnosti. Čak i ako bi taj argument mogao utjecati na zaključak Komisije iz uvodne izjave 136. (što ovdje nije slučaj jer rumunjska država nije načelno isključila vojne isporuke iz gospodarske domene), Komisija napominje da je na odgovarajućim privatnim željezničkim prijevoznicima da provedu potrebne promjene kako bi dobili odgovarajuće certifikate. Komisija navodi i činjenicu da su rumunjski nacionalni sudovi za kriminalne radnje jednake korupciji osudile čak i bivšeg ministra prometa (117) i bivšeg glavnog direktora društva CFR Marfă (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 41.), što bi podjednako isključilo i društvo CFR Marfă iz pružanja usluga vojnog prijevoza.

(141) S obzirom na argument Rumunjske da djelatnost trajektnog prijevoza društva CFR Marfă nije gospodarske prirode, Komisija uzima u obzir argument Rumunjske da se ti trajekti nisu koristili u komercijalne svrhe zato što druge trajektne linije koje prometuju kroz luku Constanța nisu bile gospodarski održive (uvodna izjava 64. točka vi.). Komisija to smatra jasnim pokazateljem da je djelatnost trajektnog prijevoza društva CFR Marfă gospodarske prirode jer je, u skladu s ustaljenom sudskom praksom, svaka djelatnost koja se sastoji od nuđenja robe i/ili usluga na određenom tržištu gospodarska djelatnost, bez obzira na to obavlja li se na neprofitnoj osnovi ili za odgovarajuću naknadu (118).

(142) S obzirom na isporuke strateških materijala, Komisija napominje da društvo CFR Marfă obavlja te isporuke na temelju ugovora koji se obično sklapaju na temelju natječaja na kojima sudjeluju i drugi privatni prijevoznici te se natječu s društvom CFR Marfă (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 65.). Za usluge koje se pružaju na temelju tih ugovora isplaćuje se naknada pod uvjetima iz odgovarajućeg ugovora (uvodna izjava 66.). Iz toga slijedi da se ugovori za isporuke strateških materijala dodjeljuju, a odgovarajuće usluge na temelju tih ugovora očito se pružaju pod tržišnim uvjetima, stoga su one gospodarske prirode.

(143) Iako Rumunjska tvrdi da tijela javne vlasti u određenim kriznim uvjetima mogu tražiti pružanje tih usluga izvan okvira postojećih ugovora, priznaje da su za te isporuke isplaćene naknade po cijenama utvrđenima u ugovorima koji su dodijeljeni u okviru postupaka javne nabave prije pojave odgovarajućih teških vremenskih uvjeta (119).

(144) S obzirom na neplaćeno sudjelovanje društva CFR Marfă u raznim javnim vježbama i njegovo osiguravanje resursa za teretni prijevoz bez ikakve novčane naknade u interesu određenih tijela javne vlasti ili javnih ustanova ili za njih (kako je navedeno u uvodnoj izjavi 67.), Komisija ne vidjeti kako bi to moglo utjecati na utvrđivanje djelatnosti društva CFR Marfă u obavljanju strateških isporuka na temelju ugovora dodijeljenih pod tržišnim uvjetima kao djelatnosti koje su očito gospodarske prirode. Nadalje, Komisija primjećuje da Rumunjska nije iznijela nikakve dokaze o tome da je osiguravanje resursa društva CFR Marfă bez ikakve novčane naknade u interesu određenih tijela javne vlasti ili javnih ustanova bilo propisano primjenjivim zakonodavstvom te, u svakom slučaju, nije dostavila nikakvu kvantifikaciju troškova nastalih u okviru tih djelatnosti.

(145) Stoga je društvo CFR Marfă bez sumnje poduzetnik koji obavlja gospodarsku djelatnost s obzirom na sve svoje djelatnosti prijevoza tereta te se na njega primjenjuje članak 107. stavak 1. UFEU-a.

(146) Treće, i podredno, Komisija podsjeća da činjenica da određeni subjekt, za potrebe dijela svojih djelatnosti, izvršava ovlasti tijela javne vlasti sama po sebi ne sprečava da ga se za ostali dio njegovih gospodarskih djelatnosti smatra poduzetnikom u smislu odredbi iz članka 107. stavka 1. UFEU-a koje se odnose na pravila o tržišnom natjecanju (120). U skladu sa sudskom praksom, ako se gospodarska djelatnost predmetnog subjekta može odvojiti od izvršavanja njegovih ovlasti kao tijela javne vlasti, taj subjekt mora se smatrati poduzetnikom za taj dio svojih djelatnosti (121).

(147) Komisija smatra da, čak i ako bi se djelatnosti društva CFR Marfă koje se odnose na pružanje usluga vojnog prijevoza i održavanje mobilizacijskih rezervi smatrale negospodarskim djelatnostima, Rumunjska nije iznijela nikakve dokaze koji bi pokazali da se gospodarske djelatnosti komercijalnog željezničkog teretnog prijevoza koje obavlja društvo CFR Marfă ne bi mogle odvojiti od ovlasti tijelâ javne vlasti u vojnom području. Sama činjenica da između tih djelatnosti može postojati gospodarska povezanost, zbog toga što gospodarske djelatnosti društva CFR Marfă omogućuju da se u potpunosti ili djelomično financiraju negospodarske djelatnosti društva CFR Marfă, nije dovoljna da bi se dokazala neodvojivost tih djelatnosti, u smislu sudske prakse (122).

(148) Nadalje, Komisija smatra da, iako se članak 346. stavak 2. UFEU-a, koji se primjenjuje na proizvodnju oružja, streljiva i ratne opreme ili trgovinu njima, ne primjenjuje u odnosu na usluge prijevoza (a Rumunjska se na njega ne poziva), određena načela izvedena u sudskoj praksi iz primjene članka 346. stavka 2. UFEU-a primjenjiva su po analogiji na pitanje odvajanja gospodarskih i negospodarskih djelatnosti za potrebe primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a. Konkretno, Komisija smatra da se poduzetnici koji obavljaju i negospodarske i gospodarske djelatnosti ne mogu pozivati na odredbe iz točke 18. Obavijesti o pojmu državne potpore tvrdeći da su gospodarske djelatnosti nužne za održivost vojne/obrambene djelatnosti kako bi se ustvrdilo da su one neodvojivo povezane (123).

(149) Štoviše, komercijalna djelatnost društva CFR Marfă u sektoru željezničkog teretnog prijevoza jasno se može odvojiti od obavljanja tih negospodarskih djelatnosti, ponajprije zbog činjenice da su, kako to Rumunjska priznaje (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 64.), vojne isporuke uređene zasebnim pravilima i obavljaju se, među ostalim, na temelju zasebnih ugovora sklopljenih između Ministarstva obrane i društva CFR Marfă.

(150) Nadalje, iako je Rumunjska na početku odbila dostaviti podatke o postocima resursa rezerviranih za potrebe nacionalne obrane (zbog državne tajne) te je tvrdila da nije moguće utvrditi troškove nastale za društvo CFR Marfă zbog takvih rezerviranja resursa jer tijela javne vlasti nisu izradila nikakve metodologije u tom pogledu (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 64.), Rumunjska je ipak istaknula da se vojne isporuke naručuju neredovito i „njihov je udio mnogo manji od udjela ostalih poslova prijevoza” te je navela da one čine oko 2 % ukupnog prometa društva CFR Marfă (124). Osim toga, Rumunjska je dostavila i procjenu troškova nastalih za društvo CFR Marfă zbog uspostavljanja i održavanja mobilizacijskih rezervi (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 64.).

(151) Komisija smatra da je to dodatni pokazatelj da bi se djelatnost vojnih isporuka društva CFR Marfă i povezana obveza uspostavljanja i održavanja mobilizacijskih rezervi, čak i ako bi se one smatrale negospodarskim djelatnostima (što ovdje nije slučaj, vidjeti uvodnu izjavu 145.), zaista mogle odvojiti od gospodarskih djelatnosti društva CFR Marfă.

(152) Međutim, ne dovodeći u pitanje zaključak iz uvodne izjave 151., Komisija smatra da procjena troškova nastalih za društvo CFR Marfă zbog uspostavljanja i održavanja mobilizacijskih rezervi, koju je dostavila Rumunjska, nije utemeljena iz razloga navedenih u nastavku.

(153) Prvo, Komisija smatra da je procjena troškova nastalih za društvo CFR Marfă zbog uspostavljanja i održavanja mobilizacijskih rezervi, koju je dostavila Rumunjska, očito preuveličana. Rumunjska kao troškove navodi sve godišnje rashode za amortizaciju svih neaktivnih lokomotiva i vagona društva CFR Marfă te godišnje rashode za održavanje i popravak tih vagona. Komisija smatra da potreba za mobilizacijskim rezervama nije (i ne bi trebala biti) određena brojem i promjenama u broju željezničkih vozila u vlasništvu društva za željeznički prijevoz (a te promjene ovise o brojnim čimbenicima kao što su povijest i poslovne odluke samog pozicioniranog željezničkog prijevoznika), već stvarnom potrebom za tim rezervama, koju bi trebalo utvrditi Ministarstvo obrane. Međutim, Rumunjska nije dostavila nikakav dokaz kojim bi potkrijepila to da sva neaktivna željeznička vozila društva CFR Marfă služe kao mobilizacijske rezerve.

(154) Isto vrijedi i za troškove održavanja trajekata u vlasništvu društva CFR Marfă. Rumunjska jednostavno prikazuje sve troškove održ