Zajednički zaključci Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o

ciljevima i prioritetima politike za razdoblje 2020.–2024.

(2021/C 18 I/02)

Za zakonodavno razdoblje do 2024. tri institucije suglasne su izraditi ambiciozan politički i zakonodavni program za oporavak i obnovu vitalnosti. Riječ je o pozitivnom programu za otporniju Uniju koja se nastoji oporaviti od posljedica pandemije bolesti COVID-19 i istodobno iskoristiti prilike koje pružaju usporedna klimatska i digitalna transformacija te ojačati otvorenu stratešku autonomiju Europe. Kako bismo Uniju i njezine partnere poslali na put prema oporavku i pripremili se za te tranzicije, tijekom sljedeće četiri godine prioritet će biti sljedeći ciljevi:

1. Nećemo štedjeti napore kako bismo osigurali potpuni oporavak od pandemije bolesti COVID-19 u kojem nitko ne smije biti zapostavljen. Nastavit ćemo štititi živote i izvore prihoda, podupirati medicinsko osoblje i osiguravati dostupnost medicinskih proizvoda unutar EU-a i u inozemstvu te davati prednost razvoju i uvođenju cjepiva u cijelom svijetu. Nastavit ćemo usmjeravati svoje napore na mjere za ublažavanje posljedica gospodarske krize. Upotrijebit ćemo ambiciozan višegodišnji proračun, pojačan instrumentom za oporavak Next Generation EU, za poticanje oporavka i oblikovanje gospodarstva sutrašnjice, uz provedbu plana za uvođenje novih vlastitih sredstava. Produbit ćemo jedinstveno tržište kako bismo poduprli snažan oporavak i izgradili konkurentniju i održiviju Europu. Pozabavit ćemo se poukama koje smo izvukli iz zdravstvene krize i slabostima koje je ona razotkrila, uz ambiciozniju suradnju u području zdravlja i civilne zaštite, izgradnju europske zdravstvene unije, pri čemu će se poštovati nacionalne nadležnosti.

2. Osim koordiniranog upravljanja pandemijom, poboljšat ćemo rad na izgradnji Unije sutrašnjice. Stoga ćemo prednost dati djelovanjima kojima se ubrzava prijelaz na pravednije, zdravije, zelenije i digitalnije društvo u EU-u i na globalnoj razini. Poticat ćemo naša istraživanja i razvoj te inovacijske kapacitete kako bismo ubrzali zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u ključnim područjima kao što su energetski sektor, računalstvo visokih performansi i pouzdana umjetna inteligencija.

3. Ključni prioritet i dalje je globalno vodstvo EU-a u borbi protiv klimatskih promjena jer su drastična smanjenja emisija i učinkovitija uporaba resursa u svim sektorima gospodarstva postali hitan imperativ. Istodobno se zelenom tranzicijom stvaraju brojne prilike za gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta te se povećava naša otpornost na klimatske promjene. U sljedeće četiri godine nastojat ćemo ostvariti ciljeve klimatske neutralnosti do 2050., socijalno pravednog prijelaza na konkurentno, održivo i kružno gospodarstvo, zaštite bioraznolikosti i provedbe UN-ovih ciljeva održivog razvoja do 2030.

4. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ubrzala je hiperpovezivost i integraciju novih tehnologija koje oblikuju naš način života i mijenjaju naše načine učenja, rada, socijalizacije i potrošnje. Kriza je također razotkrila slabosti s kojima se Europa suočava – od kibersigurnosti do pitanja kapaciteta i nedovoljne širokopojasne infrastrukture u mnogim regijama. Kako bismo ojačali svoje mjesto u globalnom gospodarstvu i obranili naše vrijednosti, oblikovat ćemo vlastita digitalna rješenja i uspostaviti digitalnu suverenost Europe. Naši napori moraju se istodobno usredotočiti na pristup podacima i njihovu zaštitu, razvoj inovativne tehnologije i nadogradnju naše infrastrukture. Kako bismo iskoristili trenutačni zamah i usmjerili Europu na ambiciozan put prema daljnjoj digitalizaciji, odredit ćemo jasne digitalne ciljeve za 2030. i zajedno raditi na njihovu ostvarenju. Gospodarski učinci krize i brzina oporavka neće biti jednaki za sve skupine u društvu i za svaku regiju EU-a. Kriza je povećala nezaposlenost, posebno za mlade i žene koje rade na ranjivim radnim mjestima. Stoga ćemo donijeti mjere za daljnju provedbu europskog stupa socijalnih prava, posebno radi zaštite prava radnika u digitalnom gospodarstvu, osiguravanja jednakih mogućnosti za sve, razvoja okvira za primjerene minimalne plaće i povećanja transparentnosti plaća.

5. Kako bismo naše gospodarstvo učinili otpornijim i snažnijim, i dalje ćemo jačati njegove temelje. Osigurat ćemo slobodno kretanje pravilnim funkcioniranjem schengenskog prostora, provoditi, produbiti i revitalizirati jedinstveno tržište, podupirati nacionalne reforme i programe ulaganja te poticati privatna ulaganja za pokretanje gospodarstva. Provodit ćemo ambicioznu europsku industrijsku politiku kako bismo svoju industriju učinili održivijom, zelenijom, globalno konkurentnijom i otpornijom. Moramo ojačati svoju jedinstvenu valutu, osigurati veću financijsku stabilnost i zaštititi se od financijskog kriminala, poreznih prijevara, utaje i izbjegavanja plaćanja poreza te pranja novca. Europska poduzeća i građani moraju biti zaštićeni od nepoštenog tržišnog natjecanja iz inozemstva. Kako bismo to postigli,. uvest ćemo odgovarajući skup mjera za oporezivanje i rješavati negativne učinke koje određene strane subvencije imaju na naše jedinstveno tržište. Kako bi se izbjegle nestašice u opskrbi i ovisnost o robi koja je ključna za sigurnost naših građana ili funkcioniranje našeg gospodarstva, utvrdit ćemo strateške ovisnosti i poduzeti mjere za njihovo smanjenje. Ojačat ćemo svoju otvorenu stratešku autonomiju i otpornost te zadržati čvrstu predanost otvorenoj trgovini koja se temelji na pravilima

6. Sve je više pokušaja autoritarnih režima da šire obmanjujući diskurs o pandemiji bolesti COVID-19 i potkopaju naša demokratska društva. Budućnost naše Unije ovisit će o našoj sposobnosti za obranu naših zajedničkih vrijednosti i jačanje našeg demokratskog modela. Čvrsto smo predani načelu vladavine prava na kojem se temelji naš demokratski sustav. Djelovat ćemo odlučno kako bismo zajamčili sigurnost Europljana. Jačat ćemo i naš zajednički kapacitet za odgovor na terorizam i hibridne prijetnje, nove i postojeće međusektorske, prekogranične i hibridne prijetnje i kaznena djela. Ljudi su srž naše demokracije. Razmotrit ćemo goruća društvena pitanja povezana s demografskim promjenama. Nastavit ćemo braniti poštovanje temeljnih prava i nediskriminacije kod kuće i u inozemstvu. Borit ćemo se protiv rasizma i raditi na Uniji ravnopravnosti s jednakim pravima i mogućnostima za sve. Dovršit ćemo rad na sveobuhvatnoj reformi našeg sustava migracija i azila kako bismo osigurali učinkovit i human pristup te osigurali alate za suočavanje s budućim izazovima.

7. Jačat ćemo ulogu EU-a kao globalnog aktera: suradnja je ključna za utjecaj na globalna kretanja koja oblikuju našu budućnost i održavanje zdravlja našeg planeta. Zato ćemo promicati i reformirati multilateralni globalni poredak koji se temelji na pravilima. Blisko ćemo surađivati s našim strateškim partnerima i zemljama istomišljenicama, posebno s novom vladom SAD-a, kako bismo postigli te ciljeve. Nastojat ćemo dati novi zamah politici proširenja, posvetiti posebnu pozornost našim partnerima u istočnom i južnom susjedstvu te promicati dinamično partnerstvo s Afrikom. Poboljšat ćemo svoje obrambene kapacitete za snažniju Europu u okviru jačeg transatlantskog saveza. Radit ćemo na snažnoj Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) i jednakim uvjetima za sve te ćemo istodobno osigurati sposobnost reagiranja na nepoštene prakse i nedostatak reciprociteta.

Ti ciljevi i prioriteti politike nadahnut će i voditi naše djelovanje u predstojećim godinama. U oblikovanje politika uključit ćemo strateško predviđanje kako bismo bolje razumjeli buduće učinke današnjih političkih odluka, postigli uspjeh u pogledu zelene i digitalne tranzicije i poboljšali svoju sposobnost da utječemo na globalna kretanja. Radit ćemo zajedno kako bismo ostvarili rezultate za naše građane. U tom pogledu osigurat ćemo način da se njihov glas čuje u oblikovanju politika EU-a, među ostalim putem konferencije o budućnosti Europe. Vodit ćemo se načelima europske dodane vrijednosti, supsidijarnosti i proporcionalnosti te ćemo u potpunosti iskoristiti potencijal koji pružaju Ugovori.

Съставено в Брюксел на десети декември две хиляди и двадесета година.

Hecho en Bruselas, el diez de diciembre de dos mil veinte.

V Bruselu dne desátého prosince dva tisíce dvacet.

Udfærdiget i Bruxelles den tiende december to tusind og tyve.

Geschehen zu Brüssel am zehnten Dezember zweitausendzwanzig.

Kahe tuhande kahekümnenda aasta detsembrikuu kümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι.

Done at Brussels on the tenth day of December in the year two thousand and twenty.

Fait à Bruxelles, le dix décembre deux mille vingt.

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an deichiú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle fiche.

Sastavljeno u Bruxellesu desetog prosinca godine dvije tisuće dvadesete.

Fatto a Bruxelles, addì dieci dicembre duemilaventi.

Briselē, divi tūkstoši divdesmitā gada desmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimtų metų gruodžio dešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszadik év december havának tizedik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u għoxrin.

Gedaan te Brussel, tien december tweeduizend twintig.

Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego.

Feito em Bruxelas, em dez de dezembro de dois mil e vinte.

Întocmit la Bruxelles la zece decembrie două mii douăzeci.

V Bruseli desiateho decembra dvetisícdvadsať.

V Bruslju, dne desetega decembra leta dva tisoč dvajset.

Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentä.

Som skedde i Bryssel den tionde december år tjugohundratjugo.