PREPORUKA VIJEĆA

od 28. studenoga 2022.

o inicijativi „Putevi do školskog uspjeha” i zamjeni Preporuke Vijeća od 28. lipnja 2011. o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 469/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 165. i 166.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

1. U prvom i jedanaestom načelu europskog stupa socijalnih prava (1) istaknuta je važnost jamčenja kvalitetnog i uključivog obrazovanja za sve, i to od rane dobi. Djelotvorna provedba tih načela ovisi o odlučnosti i djelovanju država članica. Mjere na razini EU-a mogu biti dopuna nacionalnim mjerama, a Komisija je svoj doprinos predstavila u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava (2).

2. Europska komisija objavila je 30. rujna 2020. Komunikaciju o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025., u kojoj je uključivost navedena kao jedna od njegovih šest dimenzija (3). Vijeće je 18. veljače 2021. odobrilo Rezoluciju Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) (4), čiji je prvi strateški prioritet povećanje kvalitete, pravednosti, uključenosti i uspjeha za sve u obrazovanju i osposobljavanju.

3. Cilj je Europske godine mladih 2022 (5). uključiti i osnažiti mlade kako bi oblikovali svoju budućnost i budućnost Europe i pružiti im više prilika za sudjelovanje u donošenju odluka koje utječu na njihov život.

4. U izvješću o konačnom ishodu Konferencije o budućnosti Europe građani su pozvali Europsku uniju i njezine države članice da do 2025. uspostave uključiv europski prostor obrazovanja u kojem će svi građani, uključujući one u ruralnim i udaljenim područjima, imati jednak pristup kvalitetnom obrazovanju i cjeloživotnom učenju (6). U Komunikaciji Komisije iz 2020. utvrđeno je da su uključivost i rodna ravnopravnost ključna dimenzija europskog prostora obrazovanja koji treba ostvariti do 2025., i poziva se na odvajanje odgojno-obrazovnih ishoda od socioekonomskog položaja. Vijeće se složilo da bi do 2030. udio petnaestogodišnjaka koji postižu slabe rezultate u čitanju, matematici i prirodoslovlju trebao biti manji od 15 % i zalaže se za to da se udio osoba koje rano napuštaju školovanje svede na manje od 9 %.

5. Iako se udio osoba koje su rano napustile školovanje smanjio za 3,9 postotnih bodova u razdoblju 2010.–2021., čime se znatno poboljšalo stanje na razini EU-a, mnogi učenici i dalje rano napuštaju školovanje. Prosječan udio osoba koje su rano napustile školovanje u EU-u 2021. iznosio je 9,7 %, što je neznatno manje od cilja od 10 % postavljenog za 2020. na razini EU-a u strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.). Međutim, to i dalje znači da su u EU-u školovanje rano napustila 3,2 milijuna mladih (u dobi od 18 do 24 godine). I dalje postoje znatne razlike među zemljama i unutar njih, a u određenim skupinama i dalje su prisutne nejednakosti (npr. migranti, mladi muškarci, etničke manjine poput Roma i mladi u ruralnim i udaljenim područjima postižu slabije rezultate).

6. Rezultati OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) iz 2018. u brojnim zemljama ukazuju na trend povećanja broja učenika koji postižu slabe rezultate u osnovnim vještinama u razdoblju 2009.–2018. Trenutačno petina petnaestogodišnjih Europljana još nema odgovarajuće kompetencije iz čitanja, matematike ili prirodoslovlja. Nadalje, rezultati Međunarodnog istraživanja računalne i informacijske pismenosti (ICILS) za 2018. pokazuju da petina mladih u EU-u ne posjeduje osnovne digitalne vještine i otkrivaju izrazito velike razlike u uspješnosti s obzirom na socioekonomski položaj, zbog čega bi moglo doći do produbljivanja digitalnog jaza (7).

7. Podaci potvrđuju da je socioekonomski položaj najsnažniji pokazatelj odgojno-obrazovnih ishoda. U većini država članica EU-a među učenicima koji napuštaju obrazovanje i osposobljavanje bez stjecanja kvalifikacije višeg sekundarnog obrazovanja prekomjerno su zastupljeni učenici u nepovoljnom socioekonomskom položaju. Rezultati programa PISA iz 2018. pokazali su da je u većini zemalja EU-a udio učenika sa slabim rezultatima u čitanju mnogo veći u donjoj četvrtini indeksa ekonomskog, socijalnog i kulturnog statusa (ESCS) nego u njegovoj gornjoj četvrtini; u nekim zemljama EU-a ta razlika iznosi više od 40 postotnih bodova. Stručna literatura potvrđuje da učenici u nepovoljnom socioekonomskom položaju uglavnom nailaze na više poteškoća u razvijanju akademskih i jezičnih vještina. Češće pokazuju probleme u ponašanju povezane s učenjem, slabije su motivirani za učenje, ranije napuštaju školovanje ili ga napuštaju s nižim kvalifikacijama i kompetencijama nedovoljnima za puno sudjelovanje u društvu.

8. Posljednjih je godina u sustave obrazovanja i osposobljavanja država članica integriran velik broj migranata iz trećih zemalja (uključujući izbjeglice (8)) školske dobi, među kojima ima i onih koji su stigli s vrlo niskom razinom osnovnih vještina. Dodatni izazovi javljaju se u vezi s osobama koje bježe od rata u Ukrajini, od kojih su mnoge djeca školske dobi kojoj je potrebna ciljana potpora u učenju (među ostalim za učenje jezika školovanja) i psihosocijalna potpora.

9. Rezultati programa PISA iz 2015. i 2018. pokazuju da osjećaj pripadnosti u školi među učenicima slabi, a vršnjačko nasilje / kiberzlostavljanje sve je učestalije. Istraživanja ukazuju na važnost koju emocionalna, socijalna i tjelesna dobrobit u školi ima za uspjeh djece i mladih u obrazovanju i životu. Usto potvrđuju da problemi s mentalnim zdravljem, kao i nasilje, vršnjačko nasilje, rasizam, ksenofobija i drugi oblici netolerancije i diskriminacije imaju pogubne posljedice na emocionalnu dobrobit i odgojno-obrazovne ishode djece i mladih. Istraživanja pokazuju i da skupinama u nepovoljnom položaju prijeti veći rizik od vršnjačkog nasilja te da učenici škola smještenih u socioekonomski nepovoljnom okružju imaju manji osjećaj pripadnosti od bogatijih vršnjaka.

10. Rješavanje tih problema postalo je još važnije zbog pandemije bolesti COVID-19. Nekoliko studija ukazuje na to da je kriza možda povećala vjerojatnost da učenici kojima prijeti rizik od udaljavanja od škole doista napuste školovanje i da je ostavila štetne posljedice na mentalno zdravlje i opću dobrobit učenika (9).

11. Vijeće je 2011. donijelo Preporuku o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja (10). Mnogo je toga učinjeno na europskoj i nacionalnoj razini u cilju provedbe te preporuke, pogotovo uzajamnim učenjem i razmjenom dobre prakse među državama članicama u strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.). Na internetu je putem Europskog skupa alata za škole i Cedefopova skupa alata za strukovno obrazovanje i osposobljavanje za suzbijanje ranog napuštanja školovanja dostupan širok raspon resursa, primjera uspješnih mjera i materijala. U neovisnoj procjeni provedbe Preporuke, objavljenoj 2019 (11)., jasno se navodi da su Preporukom Vijeća i popratnim skupom alata politike EU-a potaknute preobrazbe ustanova za obrazovanje i osposobljavanje i politika te da se njima doprinijelo smanjenju ranog napuštanja školovanja. U procjeni su istaknuta i područja u kojima je potreban daljnji rad. U procjeni su istaknuta i područja u kojima je potreban daljnji rad.

12. U okviru programa Erasmus+ pružena je potpora nizu transnacionalnih projekata posvećenih uključivanju u različitim sektorima obrazovanja, usmjerenih na rješavanje problema postizanja slabih rezultata i ranog napuštanja školovanja. Uključivanje je jedan od sveobuhvatnih prioriteta programa Erasmus+ za razdoblje 2021.–2027. Taj program sadržava i poseban prioritet politike: rad na rješavanju problema nepovoljnog položaja za učenje, ranog napuštanja školovanja i niske razine osnovnih vještina, pri čemu se dionicima dopušta pristup financiranju iz programa Erasmus+ za provedbu preporuka politike.

13. Iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) za razdoblje 2014.–2020. mobilizirana su znatna ulaganja za rješavanje problema ranog napuštanja školovanja kao potpora za mnoge velike projekte usklađene s Preporukom Vijeća iz 2011. Iz Europskog socijalnog fonda plus pruža se potpora pojedincima, regijama i državama članicama koji se suočavaju s posebnim izazovima – od oporavka od pandemije bolesti COVID-19 do ostvarivanja ciljeva EU-a u području klimatskih promjena, zapošljavanja, socijalne uključenosti i obrazovanja. Upotreba sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova i fondova kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. temelji se, među ostalim, na preporukama za pojedine zemlje objavljenima u okviru europskog semestra.

14. Instrument za tehničku potporu omogućuje državama članicama da na zahtjev dobiju potporu za prilagođene reforme u različitim područjima, kao što su poboljšanje odgojno-obrazovnih ishoda djece, unaprjeđenje ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, oblikovanje nacionalnih strategija i akcijskih planova za rješavanje problema ranog napuštanja školovanja i njegovo sprečavanje, izrada alata za podupiranje zapošljavanja i stručnog usavršavanja nastavnog osoblja ili priprema i provedba kurikularnih reformi. Nekoliko država članica koristilo se Instrumentom za tehničku potporu i Programom potpore strukturnim reformama koji mu je prethodio kako bi poduprle reforme povezane sa sprečavanjem ranog napuštanja školovanja, pogotovo kad je riječ o djeci u ranjivom položaju.

15. Djeci i adolescentima potreban je uravnotežen skup kognitivnih, socijalnih i emocionalnih kompetencija kako bi bili uspješni u obrazovanju i životu. U Preporuci Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (12) definirana je „osobna i socijalna kompetencija te kompetencija učenja kako učiti”. To uključuje sposobnost suočavanja s nesigurnošću i složenošću, podržavanja vlastite tjelesne i emocionalne dobrobiti, održavanja fizičkog i mentalnog zdravlja, razvijanja suradničkih i pozitivnih odnosa, življenja u kojem se vodi računa o zdravlju i koje je usmjereno na budućnost te rješavanje sukoba u uključivom i poticajnom okružju.

16. U Zaključcima Vijeća o pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja u cilju promicanja obrazovnog uspjeha za sve (13) pozivaju se države članice da provedu mjere obrazovne politike i rade na provedbi, prema potrebi, reformi u sustavima obrazovanja i osposobljavanja, uzimajući u obzir cijeli spektar obrazovanja i osposobljavanja te globalni institucijski pristup, kako bi se unaprijedile jednake mogućnosti i uključenost te promicao obrazovni uspjeh na svim razinama i u svim vrstama obrazovanja i osposobljavanja.

17. U Zaključcima Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti (14) prepoznaje se da su učitelji, nastavnici i ravnatelji škola neizostavna pokretačka snaga obrazovanja i osposobljavanja i ističe se potreba za dodatnim razvojem i unaprjeđivanjem njihovih kompetencija. Ključna uloga učitelja i nastavnika prepoznata je u Komunikaciji o europskom prostoru obrazovanja i Rezoluciji Vijeća o europskom prostoru obrazovanja.

18. U Preporuci Vijeća od 22. svibnja 2019. o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja (15) istaknuto je da pristup kvalitetnim uslugama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja za svu djecu doprinosi njihovu zdravom razvoju i obrazovnom uspjehu te smanjenju društvenih nejednakosti i smanjuje razlike u kompetencijama među djecom iz različitih socioekonomskih sredina.

19. U Preporuci Vijeća od 29. studenoga 2021. o pristupima kombiniranog učenja za visokokvalitetno i uključivo osnovno i srednjoškolsko obrazovanje (16) promiču se pristupi kombiniranog učenja, pri čemu se kombiniraju okruženja za učenje u prostorijama škole i ona za učenje na daljinu te digitalni i nedigitalni alati za učenje kako bi se izgradili otporniji i uključiviji sustavi obrazovanja i osposobljavanja. Takvim se praksama omogućuje primjena raznovrsnih i diferenciranih pristupa i alata kako bi se pružila bolja potpora svim učenicima, a osobito onima sa specifičnim potrebama ili onima u nepovoljnom položaju, i povećala njihova motivacija za učenje.

20. U Programu vještina za Europu (17) utvrđene su mjere kojima se na temelju iskustava stečenih za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 nastoji ojačati održiva konkurentnost, izgraditi otpornost za odgovor na krize i pomoći pojedincima i poduzećima da razviju skup relevantnih vještina. U Preporuci Vijeća od 24. studenoga 2020. o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (18) predlaže se obnovljena vizija politike EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, koja ima ključnu ulogu u sprečavanju i suzbijanju ranog napuštanja školovanja i promicanju jednakih mogućnosti.

21. U Akcijskom planu za digitalno obrazovanje (19) utvrđene su mjere za poboljšanje digitalnih vještina i kompetencija za digitalnu transformaciju kako bi se osiguralo da nijedan učenik ne bude zapostavljen i da osobe s diplomom ili srednjoškolskom strukovnom kvalifikacijom imaju kompetencije potrebne na tržištu rada. U Planu se predviđaju izrada zajedničkih smjernica za nastavno osoblje i odgojno-obrazovne djelatnike radi poticanja digitalne pismenosti i suzbijanja dezinformacija te ažuriranje Europskog okvira digitalnih kompetencija i planira se predlaganje preporuke Vijeća o poboljšanju prenošenja digitalnih vještina u obrazovanju i osposobljavanju. Akcijskim planom potiče se i na uklanjanje rodnih razlika u znanosti, tehnologiji, inženjerstvu i matematici (STEM).

22. U Preporuci Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (20) države članice pozivaju se da djeci kojoj je potrebna pomoć (tj. koja su izložena riziku od siromaštva ili društvene isključenosti, posebno Romi) zajamče djelotvoran i besplatan pristup obrazovanju i školskim aktivnostima. U Strategiji EU-a o pravima djeteta (21) poziva se na izgradnju uključivog i kvalitetnog obrazovanja. U novoj Europskoj strategiji za bolji internet za djecu (BIK+) (22) poziva se na izgradnju digitalnog okružja u kojem će djeca biti zaštićena, osnažena i poštovana i ističe se da djeca u ranjivom položaju trebaju imati jednake mogućnosti za iskorištavanje prilika koje pruža digitalno desetljeće.

23. U novoj generaciji EU-ovih strategija za ravnopravnost i okvirâ politike uključivanja donesenih 2020. i 2021 (23). stavlja se naglasak na promicanje pravednosti i uključenosti te borbu protiv diskriminacije u obrazovanju, uz pružanje ciljane potpore osobama u najnepovoljnijem položaju i onima koje su izložene najvećem riziku od diskriminacije.

24. U Preporuci Vijeća od 30. listopada 2020. o lakšem prelasku u svijet rada – jačanje Garancije za mlade te o zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (24) preporučuje se da se povratak mladih u obrazovanje i osposobljavanje olakša raznolikim ponudama za nastavak obrazovanja, osiguravajući, prema potrebi, vrednovanje neformalnog i informalnog učenja. Usto, inicijativom ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – „Teži, nauči, svladaj, postigni”), u kojoj se potpora za obrazovanje, strukovno osposobljavanje ili zapošljavanje kombinira sa stručnom praksom u drugoj državi članici EU-a radi unapređivanja vještina, znanja i iskustva, pomaže se mladima u dobi od 18 do 30 godina koji su u nepovoljnom položaju i ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (skupina NEET) da se uključe na tržište rada u matičnoj zemlji.

25. Iskustvo stečeno u provedbi Preporuke Vijeća iz 2011. i nova saznanja do kojih se došlo istraživanjima i savjetovanjima s dionicima ukazuju na potrebu za širim, uključivijim i sustavnijim pristupom školskom uspjehu, u kojem će se istodobno raditi na ostvarenju ciljeva na razini EU-a u području osnovnih vještina i cilja u području ranog napuštanja školovanja i u koji će dimenzija dobrobiti biti u potpunosti integrirana. Takav bi pristup trebao osigurati razvoj kompetencija potrebnih za uspjeh u obrazovanju i životu i dovesti do stjecanja vrijednih iskustava učenja, motiviranosti, većeg angažmana u zajednici i prelaska na stabilan odrasli život i aktivnije građanstvo.

26. Države članice trebaju u čitavom EU-u sustavno raditi na smanjenju broja učenika koji postižu slabe rezultate i onih koji rano napuštaju školovanje te promicati školski uspjeh. Radi pružanja koordinirane potpore djeci, mladima i njihovim obiteljima potrebno je na razini sustava osigurati usklađenost mjera politika, koordinaciju s drugim relevantnim područjima politika (kao što su mladi, zdravstvo, kultura, socijalne usluge, zapošljavanje, stanovanje, pravosuđe, migracije i integracija) i djelotvornu suradnju različitih dionika na svim razinama (nacionalnoj, regionalnoj, lokalnoj i školskoj). Istodobno je na razini škola potrebno, u skladu s nacionalnim okolnostima, promicati pristupe na razini cijele škole, koji obuhvaćaju sva područja aktivnosti (poučavanje i učenje, planiranje i upravljanje itd.) i u kojima sudjeluju svi ključni dionici (učenici, ravnatelji škola, nastavno i nenastavno osoblje, roditelji, obitelji te lokalna i šira zajednica) (25).

27. Ovom se Preporukom Vijeća u potpunosti poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA:

1. do 2025. izrade ili, prema potrebi, dodatno ojačaju integriranu i sveobuhvatnu strategiju (26) za školski uspjeh, na odgovarajućoj razini i u skladu sa strukturom svojeg sustava obrazovanja i osposobljavanja, kako bi se posljedice socioekonomskog položaja na odgojno-obrazovne ishode svele na najmanju moguću mjeru, promicala uključenost u obrazovanju i osposobljavanju te dalje smanjili rano napuštanje školovanja i udio slabih rezultata u osnovnim vještinama, uzimajući pritom u obzir različite mjere navedene u okviru politike iz Priloga. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti dobrobiti u školi jer je ona ključna komponenta školskog uspjeha. Ta bi strategija trebala uključivati mjere prevencije, intervencije i kompenzacije (uključujući mjere ponuđene u okviru ojačane Garancije za mlade (27)), trebala bi se temeljiti na dokazima i u njoj bi se univerzalne mjere trebale kombinirati s ciljanim i/ili prilagođenim odredbama za učenike kojima je potrebna dodatna pozornost i potpora u uključivim okružjima (kao što su učenici u nepovoljnom socioekonomskom položaju, učenici migrantskog, izbjegličkog ili romskog podrijetla, učenici s vidljivim i nevidljivim vrstama invaliditeta, učenici s posebnim obrazovnim potrebama ili problemima s mentalnim zdravljem i učenici koji žive u izoliranim, otočnim ili udaljenim regijama, poput najudaljenijih regija EU-a, u skladu s nacionalnim okolnostima). Strategija bi se također trebala temeljiti na strukturiranoj suradnji dionika koji predstavljaju različita područja politika, različite razine upravljanja i različite razine obrazovanja i osposobljavanja, za nju bi trebalo osigurati odgovarajuća financijska sredstva i trebao bi je pratiti jasan plan provedbe i evaluacije;

2. izrade i, prema potrebi, dodatno ojačaju sustave za prikupljanje i praćenje podataka na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, koji bi omogućivali sustavno prikupljanje kvantitativnih i kvalitativnih informacija o učenicima i čimbenicima koji utječu na ishode učenja, posebno o socioekonomskom položaju. Ti sustavi moraju biti usklađeni s propisima o zaštiti osobnih podataka i nacionalnim zakonodavstvom. Njima u mjeri u kojoj je to moguće treba osigurati da raščlanjeni podaci i informacije o širokom rasponu aspekata (uključujući stajališta samih učenika) budu dostupni na različitim razinama politika i da se upotrebljavaju (prema potrebi u anonimiziranom obliku) za analizu, prevenciju i ranu intervenciju, osmišljavanje politika te za usmjeravanje, praćenje i evaluaciju navedenih strategija;

3. u kontekstu integrirane i sveobuhvatne strategije i u skladu s nacionalnim okolnostima kombiniraju mjere prevencije, intervencije i kompenzacije, poput onih navedenih u okviru politike iz Priloga, radi pružanja potpore: 3.1 učenicima, i to sustavnim kombiniranjem različitih mjera u okviru kojih se najveća važnost pridaje interesima i potrebama učenika i kojima se uzima o obzir njihovo mišljenje; 3.2 ravnateljima škola, učiteljima, nastavnicima i drugom osoblju, među ostalim u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, i to tako da im se pomogne da steknu znanje, vještine i kompetencije i da im se pruži potpora za trajno stručno usavršavanje i odgovarajuće vrijeme, prostor i potpora za djelotvoran rad sa svim učenicima, uključujući one kojima prijeti rizik od isključenosti, postizanja slabih rezultata i ranog napuštanja školovanja. Treba voditi računa o prepoznavanju i uvažavanju (koje se među ostalim iskazuje u financijskom obliku) njihova rada; 3.3 školama, i to u oblikovanju pristupa školskom uspjehu „na razini cijele škole”, u kojem aktivno sudjeluju svi članovi školske zajednice (ravnatelji škola, učitelji, nastavnici i drugi odgojno-obrazovni djelatnici, učenici, roditelji, obitelji i lokalna zajednica) i razni dionici i surađuju na promicanju obrazovnog uspjeha za sve učenike; 3.4 mjerama na razini sustava i međusektorskom pristupu radi jačanja pravednosti i uključenosti u obrazovanju i osposobljavanju i promicanja obrazovnog uspjeha za sve učenike, među ostalim radom na uklanjanju struktura i mehanizama koji bi mogli osobito štetno utjecati na učenike iz skupina u nepovoljnijem položaju;

4. u skladu s nacionalnim, regionalnim i lokalnim potrebama optimiziraju korištenje nacionalnih i EU-ovih resursa za ulaganje u infrastrukturu, osposobljavanje, alate i resurse za povećanje uključenosti, ravnopravnosti i dobrobiti u obrazovanju, među ostalim fondova i stručnog znanja EU-a za reforme i ulaganje u infrastrukturu, alate, pedagogiju i stvaranje zdravih okruženja za učenje, pogotovo programa Erasmus+, Mehanizma za oporavak i otpornost, Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za regionalni razvoj, programa Digitalna Europa, programa Obzor Europa, Instrumenta za tehničku potporu, Fonda za azil, migracije i integraciju itd. te osiguraju da korištenje tih sredstava bude usklađeno s cjelokupnom strategijom;

5. izvješćuju o svojoj strategiji, poduzetim mjerama, relevantnim mehanizmima za praćenje i evaluaciju i dodijeljenim proračunskim sredstvima u skladu s aranžmanima o izvješćivanju koji već postoje u sklopu europskog prostora obrazovanja (među ostalim u strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (2021.–2030.) i europskog semestra;

6. aktivno uključe mlade u provedbu Preporuke Vijeća, među ostalim u okviru dijaloga EU-a s mladima, kako bi se osiguralo da se saslušaju i uzmu u obzir mišljenja, stajališta i potrebe mladih, uključujući one u nepovoljnom položaju;

POZIVA KOMISIJU DA:

1. podupre provedbu Preporuke Vijeća i povezanih inicijativa, kao što su europsko jamstvo za djecu i ojačana Garancija za mlade, olakšavanjem uzajamnog učenja i razmjene među državama članicama i svim relevantnim dionicima u vezi s obrazovnim uspjehom za sve na sljedeće načine: 1.1 provedbom strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.), u kojem su glavna prioritetna područja smanjenje ranog napuštanja školovanja, poboljšanje rezultata u osnovnim vještinama i promicanje dobrobiti učenika, učitelja i nastavnika; 1.2 uspostavom stručne skupine za strategije za stvaranje poticajnih okruženja za učenje za skupine izložene riziku od postizanja slabih rezultata i podupiranje dobrobiti u školi i promicanjem aktivnosti te skupine, koja će nastaviti rad na identifikaciji dobre prakse u vezi s razvojem poticajnih i zdravih okruženja za učenje, promicanjem mentalnog zdravlja, zdravog načina života i fizičke te emocionalne dobrobiti (među ostalim radom na posttraumatskom stresu) i sprečavanjem vršnjačkog nasilja i nasilja u školi, kao i rad na prijedlozima o djelotvornom uvođenju uspješnih praksi u škole i preporukama o aktivnostima podizanja svijesti na razini EU-a i na nacionalnoj razini; 1.3 identifikacijom i razmjenom uspješnih praksi (među ostalim uzajamnog učenja i uzajamnog mentorstva), smjernica i praktičnih alata radi podupiranja osmišljavanja, provedbe i evaluacije nacionalnih, regionalnih i lokalnih politika i praksi, uključujući one usmjerene na učenike u nepovoljnom položaju, služeći se EU-ovim kolaborativnim alatima i internetskim platformama te uz pomoć zajednica za obrazovanje i osposobljavanje, među kojima su zajednica eTwinning, nova Europska platforma za odgoj i obrazovanje, zajednica bivših studenata programa Erasmus+, ambasadori Cedefopa za suzbijanje ranog napuštanja školovanja i Kutak za učenje, na kojem su dostupni višejezični nastavni materijali o EU-u; 1.4 podizanjem svijesti i poticanjem na iskorištavanje prilika za promicanje, podupiranje i omogućivanje uključenosti, pravednosti i dobrobiti u obrazovanju i osposobljavanju u okviru fondova EU-a, kao što su program Erasmus+, Mehanizam za oporavak i otpornost, Europski socijalni fond plus, Europski fond za regionalni razvoj, program Digitalna Europa, program Obzor Europa, instrument za tehničku potporu, Fond za azil, migracije i integraciju itd.; 1.5 podupiranjem istraživanja i anketa na razini EU-a; poticanjem uspostavljanja istraživačkih mreža i podupiranjem dijaloga između istraživačke zajednice i oblikovatelja politika te između istraživačke zajednice i odgojno-obrazovnih djelatnika; 1.6 uzimanjem u obzir ishoda strukturiranog dijaloga o digitalnom obrazovanju i vještinama;

2. u suradnji s državama članicama podupre izradu i diseminaciju smjernica i resursa o obrazovnom uspjehu za sve učenike (među ostalim o integraciji migranata i učenju jezika), namijenjenih dobrovoljnoj uporabi u državama članicama, među ostalim daljnjim razvojem i promicanjem Europskog skupa alata za škole o promicanju uključivog obrazovanja i suzbijanju ranog napuštanja školovanja, zbirke poticajnih praksi o uključivom obrazovanju i građanskom odgoju i Cedefopova alata za strukovno obrazovanje i osposobljavanje za suzbijanje ranog napuštanja školovanja;

3. podupre mogućnosti stručnog usavršavanja odgojno-obrazovnih djelatnika i drugih dionika na sljedeće načine: 3.1 razmjenom primjera dobre prakse iz razmjena osoblja, projekata i mreža u okviru programa Erasmus+, među ostalim putem internetske zajednice eTwinning, akademija za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+ i centara strukovne izvrsnosti; 3.2 omogućivanjem masovnih otvorenih internetskih tečajeva (MOOC) i obrazovnih mogućnosti (uključujući mikrokvalifikacije) za trajno stručno usavršavanje za učitelje, nastavnike, ravnatelje škola i edukatore učitelja i nastavnika putem nove Europske platforme za odgoj i obrazovanje te promicanjem širokog pohađanja tih tečajeva;

4. prati provedbu Preporuke Vijeća i izvješćuje o njoj u okviru aranžmana koji već postoje u sklopu europskog prostora obrazovanja (među ostalim u strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja) i europskog semestra (uključujući revidirani pregled socijalnih pokazatelja);

5. prati napredak u postizanju ciljeva na razini EU-a i periodično izvješćuje o njemu u okviru izvješćâ o europskom prostoru obrazovanja; u bliskoj suradnji sa Stalnom skupinom za pokazatelje i mjerila razmotri načine na koje se može unaprijediti praćenje na razini EU-a, osobito procjenom postojećih pokazatelja na razini EU-a i, ako je to primjereno i potrebno, predlaganjem novih, posebice za uključenost i pravednost.

Preporuka Vijeća od 28. lipnja 2011. o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja zamjenjuje se ovom Preporukom.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. studenoga 2022 Za Vijeće Predsjednik V. BALAŠ

(1) SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

(2) COM(2021) 102 final.

(3) COM(2020) 625 final.

(4) SL C 66, 26.2.2021., str. 1.

(5) Odluka (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.) (SL L 462, 28.12.2021., str. 1).

(6) Konferencija o budućnosti Europe – Izvješće o konačnom ishodu, svibanj 2022., 46. prijedlog (str. 88.).

(7) Iako bi se digitalne vještine trebale ubrajati u osnovne vještine, nisu izričito navedene u ovoj Preporuci jer su na njih već usmjerene druge inicijative, poput Akcijskog plana za digitalno obrazovanje.

(8) U ovom se dokumentu pojam „izbjeglica” upotrebljava u širem političkom smislu, a ne kako je definiran u Ženevskoj konvenciji i pravnoj stečevini EU-a o azilu.

(9) Vidjeti, primjerice: Koehler, C., Psacharopoulos, G. i Van der Graaf, L., The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof (Utjecaj bolesti COVID-19 na obrazovanje djece u nepovoljnom položaju i njezine socioekonomske posljedice), izvješće NESET-a i EENEE-a, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2022.; Europska komisija, Glavna uprava za obrazovanje, mlade, sport i kulturu, Impacts of COVID-19 on school education (Utjecaj bolesti COVID-19 na školsko obrazovanje), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2022.; Blaskó, Z., da Costa, P. i Schnepf, S. V., Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis (Gubitak mogućnosti za učenje i obrazovne nejednakosti u Europi: mapiranje potencijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19), dokument za raspravu br. 14298 Instituta za ekonomiju rada (IZA), Bonn, 2021.

(10) SL C 191, 1.7.2011., str. 1.

(11) Europska komisija, Glavna uprava za obrazovanje, mlade, sport i kulturu (2019.), Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report (Procjena provedbe Preporuke Vijeća o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja iz 2011.: završno izvješće), Ured za publikacije, Luxembourg, 2019.

(12) SL C 189, 4.6.2018., str. 1.

(13) SL C 221, 10.6.2021., str. 3.

(14) SL C 193, 9.6.2020., str. 11.

(15) SL C 189, 5.6.2019., str. 4.

(16) SL C 504, 14.12.2021., str. 21.

(17) COM(2020) 274 final.

(18) SL C 417, 2.12.2020., str. 1.

(19) COM(2020) 624 final.

(20) SL L 223, 22.6.2021., str. 14.

(21) COM(2021) 142 final.

(22) COM(2022) 212 final.

(23) Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025. (iz 2020.), Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020.–2025. (iz 2020.), Strateški okvir EU-a za ravnopravnost, uključivanje i sudjelovanje Roma 2020.–2030. (iz 2020.) i s njime povezana preporuka Vijeća (iz 2021.), Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020.–2025. (iz 2020.), Akcijski plan za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021.–2027. (iz 2020.), Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030. (iz 2021.), Strategija EU-a za suzbijanje antisemitizma i njegovanje židovskog načina života (iz 2021.).

(24) SL C 372, 4.11.2020., str. 1.

(25) Vidjeti definiciju u radnom dokumentu službi Komisije SWD(2022) 176 final.

(26) Tu se strategiju može uključiti u odgovarajuće nacionalne strateške dokumente.

(27) Preporuka Vijeća od 30. listopada 2020. o lakšem prelasku u svijet rada – jačanje Garancije za mlade te o zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (SL C 372, 4.11.2020., str. 1).