ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(26)

Kako je najavljeno u europskom zelenom planu, Komisija je u svojoj komunikaciji od 17. rujna 2020. naslovljenoj „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” ocijenila cilj Unije za 2030. u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova. Komisija je to učinila na temelju sveobuhvatne procjene učinka i uzimajući u obzir svoju analizu integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova koji su joj podnesenih u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (12). U svjetlu cilja klimatske neutralnosti do 2050., do 2030. emisije stakleničkih plinova trebale bi se smanjiti, a uklanjanje povećati kako bi se neto emisije stakleničkih plinova, odnosno emisije nakon što se odbiju uklanjanja, u cijelom gospodarstvu i unutar Unije do 2030. smanjile za najmanje 55 % u usporedbi s razinama iz 1990. Europsko vijeće poduprlo je taj cilj u svojim zaključcima od 10. i 11. prosinca 2020. Pružilo je i početne smjernice za njegovu provedbu. Taj novi klimatski cilj Unije za 2030. naknadni je cilj za potrebe članka 2. točke 11. Uredbe (EU) 2018/1999 te stoga zamjenjuje cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova na razini Unije do 2030. utvrđen u toj točki. Komisija bi usto do 30. lipnja 2021. trebala procijeniti na koji bi način trebalo izmijeniti relevantno zakonodavstvo Unije kojim se provodi klimatski cilj Unije za 2030. kako bi se ostvarilo to smanjenje neto emisija. S obzirom na to, Komisija je najavila reviziju relevantnog zakonodavstva u području klime i energije koje će biti usvojeno u paketu koji će, među ostalim, obuhvaćati obnovljive izvore energije, energetsku učinkovitost, korištenje zemljišta, oporezivanje energije, standardne vrijednosti emisija CO2 za laka vozila, raspodjelu napora i EU sustav trgovanja emisijama. Komisija namjerava ocijeniti učinke uvođenja dodatnih mjera Unije kojima bi se mogle dopuniti postojeće mjere, kao što su tržišne mjere koje uključuju snažan mehanizam solidarnosti.
7.

„teroristički sadržaj” znači jedan ili više od sljedećih vrsta materijala, to jest materijala kojim se: (a) potiče na počinjenje jednog od kaznenih djela iz članka 3. stavka 1. točaka od (a) do (i) Direktive (EU) 2017/541 kada se takvim materijalom, izravno ili neizravno, na primjer, veliča teroristička djela, zagovara počinjenje kaznenih djela terorizma, čime se stvara opasnost da će jedno ili više takvih kaznenih djela biti počinjeno; (b) vrbuje osobu ili skupinu osoba na počinjenje ili doprinos počinjenju nekog od kaznenih djela iz članka 3. stavka 1. točaka od (a) do (i) Direktive (EU) 2017/541; (c) vrbuje osobu ili skupinu osoba na sudjelovanje u aktivnostima terorističke skupine, u smislu članka 4. točke (b) Direktive (EU) 2017/541; (d) daju upute o izradi ili uporabi eksplozivâ, vatrenog oružja ili drugog oružja ili štetnih ili opasnih tvari ili o drugim posebnim metodama ili tehnikama u svrhu počinjenja ili doprinosa počinjenju nekog od kaznenih djela terorizma iz članka 3. stavka 1. točaka od (a) do (i) Direktive (EU) 2017/541; (e) predstavlja prijetnja počinjenja jednog od kaznenih djela iz članka 3. stavka 1. točaka od (a) do (i) Direktive (EU) 2017/541;
(45)

Zadiranje u vlasnička prava trebalo bi biti razmjerno riziku za financijsku stabilnost. Sanacijske instrumente trebalo bi stoga primjenjivati samo u odnosu na one središnje druge ugovorne strane koje ispunjavaju uvjete za sanaciju osobito kad je to potrebno da bi se ostvario cilj financijske stabilnosti u javnom interesu. Sanacijskim instrumentima i ovlastima mogla bi se narušiti prava dioničarâ, vjerovnikâ, članova sustava poravnanja i, ako je to primjenjivo, klijenata članova sustava poravnanja. Mjere sanacije trebalo bi stoga poduzimati samo kada je to potrebno u javnom interesu, a svako zadiranje u ta prava trebalo bi biti usklađeno s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”).
(44)

Napredne digitalne tehnologije koje podržava Program, kao što su računalstvo visokih performansi, kibersigurnost i umjetna inteligencija, sada su u dovoljno zreloj fazi da iz faze istraživanja prijeđu u širu uporabu u Uniji te da se njihova provedba i razvoj odvijaju na razini Unije. Jednako kao uvođenje tih tehnologija odgovor na razini Unije zahtijeva i dimenzija naprednih digitalnih vještina. Potrebno je proširiti, povećati i učiniti dostupnima diljem Unije mogućnosti osposobljavanja u području naprednih digitalnih vještina, uključujući kompetencije u području zaštite podataka. U protivnom bi moglo doći do prepreka nesmetanom uvođenju naprednih digitalnih tehnologija te do negativnih posljedica za opću konkurentnost gospodarstva Unije. Djelovanja koja se podupiru Programom dopunjavaju ona koja se podupiru Europskim socijalnim fondom plus (ESF+), Europskim fondom za regionalni razvoj (EFRR) i programom Erasmus+ koji su uspostavljeni uredbama Europskog parlamenta i Vijećate programom Obzor Europa. Ta će djelovanja biti usmjerena na radnu snagu u Uniji u privatnom i javnom sektoru, osobito stručnjake u području IKT-a i druge stručnjake povezane s tim područjem, te studente, polaznike i predavače. Pod pojmom „radna snaga” podrazumijeva se ekonomski aktivno stanovništvo te se njime obuhvaćaju i zaposleni radnici i samozaposlene osobe te nezaposleni.
(b)

u jugoistočnom Sredozemnome moru: i. za oslića (Merluccius merluccius) i trlje (Mullus spp.) za 2022. i 2023. do najviše 5 % ukupnih godišnjih ulova tih vrsta ostvarenih plovilima koja se koriste pridnenim povlačnim mrežama (koćama); ii. za oslića (Merluccius merluccius) i trlje (Mullus spp.) za 2022. i 2023. do najviše 1 % ukupnih godišnjih ulova tih vrsta ostvarenih plovilima koja se koriste jednostrukim i trostrukim mrežama stajaćicama (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN); iii. za dubokomorsku kozicu (Parapenaeus longirostris), za 2022. i 2023. do najviše 5 % ukupnih godišnjih ulova tih vrsta ostvarenih plovilima koja se koriste pridnenim povlačnim mrežama (koćama); iv. za lubina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratra (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčicu (Lithognathus mormyrus), batoglavca (Pagellus acarne), rumenca okana (Pagellus bogaraveo), arbuna (Pagellus erythrinus), pagra (Pagrus pagrus), kirnju glavulju (Polyprion americanus), komarču (Sparus aurata), škampa (Nephrops norvegicus) i lista (Solea solea) za 2022. i 2023. do najviše 5 % ukupnih godišnjih ulova tih vrsta ostvarenih plovilima koja se koriste pridnenim povlačnim mrežama (koćama); v. za lubina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratra (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčicu (Lithognathus mormyrus), batoglavca (Pagellus acarne), rumenca okana (Pagellus bogaraveo), arbuna (Pagellus erythrinus), pagra (Pagrus pagrus), kirnju glavulju (Polyprion americanus), komarču (Sparus aurata), lista (Solea solea), hlapa (Homarus gammarus) i jastoge (Palinuridae) za 2022. i 2023. do najviše 3 % ukupnih godišnjih ulova tih vrsta ostvarenih plovilima koja se koriste jednostrukim i trostrukim mrežama stajaćicama (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN). Ako iskrcaji tih vrsta iznose manje od 25 % ukupnih iskrcaja u tom ribolovu, količine koje treba odbaciti mogu iznositi do najviše 5 % ukupnih godišnjih ulova tih vrsta za 2022. i 2023.; vi. za lubina (Dicentrarchus labrax), špara (Diplodus annularis), pica (Diplodus puntazzo), šarga (Diplodus sargus), fratra (Diplodus vulgaris), kirnje (Epinephelus spp.), ovčicu (Lithognathus mormyrus), rumenca okana (Pagellus bogaraveo), batoglavca (Pagellus acarne), arbuna (Pagellus erythrinus), pagra (Pagrus pagrus), kirnju glavulju (Polyprion americanus), oslića (Merluccius merluccius) i komarču (Sparus aurata) do najviše 1 % ukupnih godišnjih ulova tih vrsta ostvarenih plovilima koja se koriste udičarskim ribolovnim alatom (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). Ako iskrcaji tih vrsta iznose manje od 25 % ukupnih iskrcaja u tom ribolovu, količine koje treba odbaciti mogu iznositi do najviše 3 % ukupnih godišnjih ulova tih vrsta; vii. za inćuna (Engraulis encrasicolus, srdelu (Sardina pilchardus), skušu (Scomber spp.) i šaruna (Trachurus spp.) za 2022. do najviše 5 % ukupnih godišnjih ulova tih vrsta ostvarenih plovilima koja se koriste pridnenim povlačnim mrežama (koćama).
(182)

Komisijina analiza pokazala je da nije došlo do dodatnog značajnog povećanja uvoza povrh razine uvoza koja je nanijela štetu u razdoblju ispitnog postupka, u smislu članka 10. stavka 4. točke (d) osnovne uredbe. Za potrebe te analize, Komisija je usporedila prosječni mjesečni obujam uvoza predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka s prosječnim mjesečnim obujmom uvoza tijekom razdoblja od pokretanja ovog ispitnog postupka do uvođenja privremenih mjera i nije zabilježeno dodatno značajno povećanje: Razdoblje ispitnog postupka (tone/mjesec) Razdoblje nakon RIP-a, tj. od 1. listopada 2020. do 28. svibnja 2021. (tone/mjesec) Povećanje uvoza (%) Uvoz SSCR-a iz Indije 8 956 6 036 –33 % Uvoz SSCR-a iz Indonezije 7 353 8 439 15 % Ukupni uvoz SSCR-a iz predmetnih zemalja 16 308 14 475 –11 % Izvor: Surveillance 2 (EU-27).
(56)

Konkretno, znatan dio sektora industrije čelika, koji je glavna sirovina u proizvodnji hladnovaljanih proizvoda od nehrđajućeg čelika, i dalje je u vlasništvu kineske vlade. Mnogi najveći proizvođači u državnom su vlasništvu. Neki su izričito navedeni u „Planu za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika za razdoblje od 2016. do 2020.”. Na primjer, društvo Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. („Tisco”) u vlasništvu kineske države na svojim internetskim stranicama navodi da je „div u proizvodnji željeza i čelika”, koji se „razvio u izuzetan kompleks za proizvodnju željeza i čelika na veliko, koji je integriran s djelatnostima vađenja željeza, proizvodnje, prerade i isporuke željeza i čelika te trgovine njima” (27). Baosteel je još jedno veliko kinesko poduzeće u državnom vlasništvu koje se bavi proizvodnjom čelika te je dio nedavno konsolidiranog poduzeća China Baowu Steel Group Co. Ltd. (bivši Baosteel Group i Wuhan Iron & Steel) (28) .. Iako se procjenjuje da je broj poduzeća u državnom vlasništvu i broj društava u privatnom vlasništvu teoretski približno jednak, četiri od pet kineskih proizvođača čelika među 10 najvećih svjetskih proizvođača čelika u državnom su vlasništvu (29).. Istodobno, iako je deset najvećih proizvođača činilo samo 36 % ukupne industrijske proizvodnje u 2016., kineska je vlada iste godine utvrdila cilj da do 2025. konsolidira 60–70 % proizvodnje čelika u približno deset velikih poduzeća (30). Tu je namjeru kineska vlada ponovila u travnju 2019. prilikom najave objavljivanja smjernica za konsolidaciju industrije čelika (31). Takva konsolidacija mogla bi uključivati prisilna spajanja profitabilnih privatnih društava s poduzećima u državnom vlasništvu koja ostvaruju slabe rezultate (32). Budući da kineski izvoznici hladnovaljanih proizvoda od nehrđajućeg čelika nisu surađivali, nije se mogao utvrditi točan omjer privatnih i državnih proizvođača hladnovaljanih proizvoda od nehrđajućeg čelika. Međutim, na popisu kineskih proizvođača hladnovaljanih proizvoda od nehrđajućeg čelika koji je dostavio podnositelj pritužbe nalazi se određen broj poduzeća u državnom vlasništvu, uključujući Tisco Shanxi Taigang Stainless Steel Co. Ltd, Baosteel Baoshan Iron and Steel Co. Ltd, Lisco Lianzhong Stainless Steel Corporation, Beihai Chengde Stainless Steel Co. Ltd, Jisco Jiuquan Iron and Steel Group Co. Ltd, Shougang Kaixi Stainless Steel, Baosteel Desheng Stainless Steel i Tangshan Stainless Steel Co. Ltd.
3b509

–

Manganov kelat lizina i glutaminske kiseline

Sastav dodatka: Pripravak manganovih kelata s lizinom i manganovih kelata s glutaminskom kiselinom u omjeru 1: 1 u obliku praha s udjelom mangana od 15 % do 17 %, udjelom lizina od 20 % do 21,5 %, udjelom glutaminske kiseline od 22 % do 24 %, najvećim udjelom vlage od 3,5 % i najviše 4 ppm nikla.

Sve životinjske vrste

–

–

Ribe: 100 (ukupno) Ostale vrste: 150 (ukupno)

1. Dodatak se u hranu za životinje unosi u obliku premiksa. 2. Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i odgovarajuće organizacijske mjere za uklanjanje mogućih rizika od udisanja ili doticaja s kožom ili očima, posebno zbog sadržaja teških metala uključujući nikal. Ako se opasnost tim postupcima i mjerama ne može smanjiti na prihvatljivu razinu, pri uporabi dodataka i premiksâ potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, među ostalim za zaštitu kože, očiju i dišnih organa.
Članak 24.

Praćenje i evaluacija

4. Komisija provodi međuevaluaciju i završnu evaluaciju zajedničkog poduzeća u okviru evaluacija programa Obzor Europa iz članka 52. Uredbe (EU) 2021/695. Međuevaluacija se provodi uz pomoć neovisnih stručnjaka na temelju transparentnog postupka nakon što bude dostupno dovoljno informacija o provedbi programa Obzor Europa, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe programa Obzor Europa. U evaluacijama se ispituje kako Zajedničko poduzeće ispunjava misiju s obzirom na svoje gospodarske, tehnološke, znanstvene, društvene i političke ciljeve, uključujući ciljeve povezane s klimom, te se evaluira djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, koherentnost i Unijina dodana vrijednost aktivnosti Zajedničkog poduzeća u okviru programa Obzor Europa, njegove sinergije i komplementarnosti s relevantnim europskim, nacionalnim i, ako je to relevantno, regionalnim inicijativama, uključujući sinergije s drugim dijelovima programa Obzor Europa, kao što su misije, klasteri ili tematski ili posebni programi. U evaluacijama se uzimaju u obzir stajališta dionika na europskoj i nacionalnoj razini te one, ako je to relevantno, uključuju i procjenu dugoročnog znanstvenog, društvenog i gospodarskog učinka Zajedničkog poduzeća te učinka koji je relevantan za politiku. One uključuju i procjenu najučinkovitijeg načina intervencije politike za svako buduće djelovanje te relevantnost i koherentnost svake moguće obnove Zajedničkog poduzeća u cjelokupnom okruženju europskih partnerstava i njihovih političkih prioriteta.
(2)

Proizvod koji podliježe evidentiranju („predmetni proizvod”) jesu određeni elementi za pričvršćivanje od željeza ili čelika, osim od nehrđajućeg čelika, tj. vijci za drvo (isključujući vijke za pragove), samourezni vijci, ostali vijci i svornjaci s glavom (s pripadajućim maticama ili podlošcima ili bez njih, ali isključujući vijke i svornjake za pričvršćivanje dijelova željezničkih kolosijeka), i podlošci, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „predmetna zemlja”). Proizvod je trenutačno razvrstan u oznake KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 58, 7318 15 68, 7318 15 82, 7318 15 88, ex 7318 15 95 (oznake TARIC 7318159519 i 7318159589), ex 7318 21 00 (oznake TARIC 7318210031, 7318210039, 7318210095 i 7318210098) i ex 7318 22 00 (oznake TARIC 7318220031, 7318220039, 7318220095 i 7318220098). Oznake KN i TARIC navedene su samo u informativne svrhe.
[Navedite datum kada su informacije zadnji put izmijenjene] Ova stranica sadržava informacije o naknadama i pristojbama koje naplaćuje [ime nadležnog tijela] za obavljanje svojih dužnosti u vezi s prekograničnim aktivnostima UAIF-ova, upraviteljâ EuSEF-a, upraviteljâ EuVECA-e i društava za upravljanje UCITS-ovima iz članka 10. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/1156 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o olakšavanju prekogranične distribucije subjekata za zajednička ulaganja. [Nadležna tijela moraju na temelju ovog predloška objaviti sve naknade i pristojbe koje naplaćuju za obavljanje svojih dužnosti u vezi s prekograničnim aktivnostima UAIF-ova, upraviteljâ EuSEF-a, upraviteljâ EuVECA-a i društava za upravljanje UCITS-ovima te ih, među ostalim, moraju svrstati u sljedeće kategorije] Naknade i pristojbe za prekogranično upravljanje* (a) naknade za registraciju; (b) naknade koje se naplaćuju za obavješćivanje o dokumentima i svako naknadno ažuriranje prethodne obavijesti; (c) naknade u sustavu putovnice; (d) naknade za upravljanje; (e) sve druge primjenjive naknade ili pristojbe utvrđene u skladu s pravom države članice [ako je primjenjivo]. Naknade i pristojbe za prekogranični marketing* (a) naknade za predmarketinške aktivnosti; (b) naknade za registraciju; (c) naknade koje se naplaćuju za obavješćivanje o dokumentima i svako naknadno ažuriranje prethodne obavijesti; (d) naknade u sustavu putovnice; (e) naknade za povlačenje obavijesti; (f) sve druge naknade ili pristojbe utvrđene u skladu s pravom države članice [ako je primjenjivo]. * Ako se u vezi s prethodno navedenim kategorijama ne naplaćuju naknade ili pristojbe, mora se uključiti sljedeća izjava o odricanju od odgovornosti: „[Ime nadležnog tijela] ne naplaćuje naknade i pristojbe u vezi s [relevantna kategorija aktivnosti]”. upraviteljâ EuVECA-e i društva za upravljanje UCITS-ovima, koji je naveden u nastavku, nadležna tijela mogu dostaviti opće informacije o strukturi tih naknada i pristojbi.] Predložak za naknade i pristojbe (naziv ili kratak opis naknade ili pristojbe) (Pravna osnova i poveznica na potpunu verziju relevantnog pravnog teksta) (Subjekt odgovoran za plaćanje naknade ili pristojbe) (Aktivnost za koju se plaća naknada ili pristojba) (Opis strukture naknade ili pristojbe, uključujući i sljedeće informacije: (a) Iznos, ako je utvrđen kao fiksni iznos, ili metodologija za izračun naknade ili pristojbe, uključujući posebno postotak, osnovu za izračun i, ako je primjenjivo, naznaku najmanjeg ili najvećeg iznosa naknade ili pristojbe, zajedno s primjerom; (b) je li to početna ili redovna naknada ili pristojba i, prema potrebi, učestalost naplate; (c) datum kada treba platiti naknadu ili pristojbu; i (d) sve dodatne pojedinosti) (Nadležna tijela mogu dostaviti dodatne informacije o strukturi, učestalosti naplate ili metodologiji izračuna naknade ili pristojbe. Ako tijelo smatra da bi informacije iz prethodnih redaka mogle biti nejasne ili obmanjujuće, potrebno je navesti dodatne informacije.)
(2)

Europska komisija („Komisija”) prihvatila je Odlukom 2008/899/EZ (3) preuzimanje obveza u vezi s cijenama koje je ponudilo šest kineskih proizvođača izvoznika (uključujući grupu proizvođača izvoznika) zajedno s Kineskom trgovačkom komorom uvoznika i izvoznika metala, minerala i kemikalija („CCCMC”). Proizvođači su bili Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd. (sada COFCO Bio-Chemical Energy (Yushu) Co., Ltd.), Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., RZBC Co., Ltd. i RZBC (Juxian) Co., Ltd., TTCA Co., Ltd., Weifang Ensign Industry Co., Ltd. i Yixing Union Biochemical Co., Ltd. (sada Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd.).
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/364

оd 26. veljače 2021.

o odobrenju aktivnog klora dobivenog elektrolizom iz natrijeva klorida kao aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 1

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (a),

budući da:

(1) U skladu s člankom 11. stavkom 1. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) nadležno tijelo Slovačke („nadležno ocjenjivačko tijelo”) zaprimilo je 31. srpnja 2007. zahtjev za uvrštenje aktivne tvari „aktivni klor dobiven elektrolizom iz natrijeva klorida” u Prilog I. toj direktivi za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 1, „Biocidni proizvodi za osobnu higijenu ljudi”, kako je definirana u Prilogu V. toj direktivi i koja odgovara vrsti proizvoda 1 kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012.

(2) U skladu s člankom 11. stavkom 2. Direktive 98/8/EZ nadležno ocjenjivačko tijelo Komisiji je 19. studenoga 2010. podnijelo izvješće o ocjeni, zajedno sa svojim zaključcima.

(3) Odbor za biocidne proizvode donio je 16. lipnja 2020. mišljenje Europske agencije za kemikalije (3) („Agencija”), uzimajući u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela.

(4) U skladu s tim mišljenjem može se očekivati da će biocidni proizvodi vrste 1 u kojima se upotrebljava aktivni klor dobiven elektrolizom iz natrijeva klorida ispuniti zahtjeve iz članka 5. Direktive 98/8/EZ ako se ispune određene specifikacije i uvjeti koji se odnose na njihovu uporabu.

(5) Uzimajući u obzir mišljenje Agencije, primjereno je odobriti aktivni klor dobiven elektrolizom iz natrijeva klorida kao aktivnu tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 1, podložno ispunjenju određenih specifikacija i uvjeta.

(6) Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1. Aktivni klor dobiven elektrolizom iz natrijeva klorida odobrava se kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 1, podložno specifikacijama i uvjetima iz Priloga.

Članak 2. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 26. veljače 2021. Za Komisiju Predsjednica Ursula VON DER LEYEN

(1) SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

(2) Direktiva 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (SL L 123, 24.4.1998., str. 1.).

(3) Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance active chlorine generated from sodium chloride by electrolysis, Product type:1, ECHA/BPC/250 adopted on 16 June 2020 (Mišljenje Odbora za biocidne proizvode o zahtjevu za odobrenje aktivne tvari „aktivni klor dobiven elektrolizom iz natrijeva klorida”, vrsta proizvoda 1, ECHA/BPC/250, doneseno 16. lipnja 2020.).
5.

Subjekt je dužan ovaj standard primijeniti na sve ugovore s kupcima, osim na sljedeće: (a) ... (b) ugovora obuhvaćenih MSFI-jem 17 Ugovori o osiguranju. No subjekt može odlučiti ovaj standard primijeniti na ugovore o osiguranju koji su prvenstveno namijenjeni pružanju usluga uz fiksnu naknadu u skladu s točkom 8. MSFI-ja 17. (c) ... U Dodatku C dodaje se točka C1.C.
(2)

u članku 33. treći stavak zamjenjuje se sljedećim: „Za robu koja nije obuhvaćena Prilogom 22-01, ako se smatra da posljednja obrada ili prerada nije gospodarski opravdana, za robu se smatra da je posljednja bitna, gospodarski opravdana prerada ili obrada kojom je proizveden nov proizvod ili koja predstavlja važnu fazu izrade, na njoj obavljena u zemlji ili teritoriju iz kojeg potječe najveći dio materijala. Ako se konačni proizvod razvrstava u poglavlja od 1. do 29. ili od 31. do 40. Harmoniziranog sustava, najveći dio materijala određuje se na temelju mase materijala. Ako se konačni proizvod razvrstava u poglavlje 30. ili poglavlja od 41. do 97. Harmoniziranog sustava, najveći dio materijala određuje se na temelju vrijednosti materijala.”;