ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Danska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu konvergencije za 2018. vlada u 2018. planira ostvariti ukupni deficit od 0,7 % BDP-a te tijekom programskog razdoblja do 2025. nastaviti ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u 2018. smanjiti na 35,6 % u 2018. te se nastaviti smanjivati do 34,2 % u 2020. prije nego što poraste na nešto ispod 40 % do 2025. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je tijekom tog programskog razdoblja. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 0,3 % BDP-a u 2018. i 0,9 % BDP-a u 2019., što je nešto više od cilja iz Programa konvergencije za 2018. i iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Danska u 2018. i 2019. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.
(10)

Zagušenje cestovnog prometa postalo je prepreka poduzećima, a s njime povezani vanjski (gospodarski i okolišni) troškovi procijenjeni su na 274 milijuna eura godišnje i očekuje se da će se povećati. Nadalje, emisije stakleničkih plinova iz prometa i dalje se povećavaju te Malta vjerojatno neće ostvariti ciljane vrijednosti emisija za 2020. Malta je donijela ambicioznu nacionalnu prometnu strategiju do 2050. i operativni glavni prometni plan do 2025. U njih su uključene raznovrsne mjere za racionalizaciju uporabe privatnih vozila, promicanje alternativnih rješenja za mobilnost i učinkovitiju uporabu multimodalnih i kolektivnih prometnih sustava. Iako se predviđa da će se tim mjerama postići znatna poboljšanja, i dalje se predviđa da će do 2030. zagušenje rasti, a emisije stakleničkih plinova iz prometa samo će se neznatno smanjiti.
(7)

Vijeće je 8. kolovoza 2016. zatražilo od Španjolske da do 2018. okonča stanje prekomjernog deficita i osobito da smanji deficit opće države na 4,6 % BDP-a u 2016., 3,1 % BDP-a u 2017. i 2,2 % BDP-a u 2018. Na temelju ažurirane Komisijine proljetne prognoze za 2016. to poboljšanje salda opće države u skladu je s pogoršanjem strukturnog salda za 0,4 % BDP-a u 2016. i poboljšanjem od 0,5 % BDP-a u 2017. i 2018. Ukupni deficit Španjolske dosegnuo je 4,5 % BDP-a u 2016., što je niže od cilja utvrđenog u Odluci Vijeća od 8. kolovoza 2016. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2017. predviđa se da će se ukupni deficit smanjiti na 3,2 % BDP-a u 2017. te dodatno na 2,6 % BDP-a u 2018. ako se politike ne budu mijenjale, što je 0,1 % odnosno 0,4 % BDP-a više od ciljnih deficita utvrđenih u Programu stabilnosti za 2017. i koje je utvrdilo Vijeće. Za razliku od Programa stabilnosti za 2017., u Komisijinoj prognozi ne uzima se u obzir realizacija prethodno navedenih nepredviđenih obveza. Predviđa se da će se u razdoblju 2016.–2017. ukupni fiskalni napor jedva ostvariti, no ako se politike ne budu mijenjale, predviđa se da će 2018. fiskalni napor biti manji od onoga koji se zahtijevao u Odluci Vijeća od 8. kolovoza 2016. Nadalje, Vijeće je u kolovozu 2016. zatražilo od Španjolske da poduzme mjere za poboljšanje svojeg fiskalnog okvira, no u Programu stabilnosti za 2017. ne navode se planovi o jačanju doprinosa pravila o potrošnji iz Zakona o stabilnosti u odnosu na održivost javnih financija. Općenito, Vijeće smatra da će osobito u 2018. biti potrebne dodatne mjere kako bi se ispunile odredbe Pakta o stabilnosti i rastu i uvjeti iz Odluke Vijeća od 8. kolovoza 2016.
(17)

Preventivnom pristupu trebalo bi dati prednost s obzirom na učinkovitost i djelotvornost. Potrebno je pojačati i, prema potrebi, dopuniti mjere prevencije i aktivacije usmjerene ponajprije na početak razdoblja nezaposlenosti. Trebalo bi poduzeti posebno djelovanje za prijavljene dugotrajno nezaposlene osobe najkasnije do trenutka kada protekne 18 mjeseci od početka nezaposlenosti jer u to vrijeme u velikom broju država članica dolazi do promjene u mehanizmima i uslugama potpore za tu specifičnu skupinu.
(9)

Postignuća gospodarske diversifikacije mogla bi ograničiti činjenica da kretanja plaća u nekim sektorima nisu u skladu s kretanjima u pogledu produktivnosti. To dodatno ograničava sektore na koje se može usmjeriti, većinom na one s visokom dodanom vrijednošću. Tijekom posljednjeg desetljeća jedinični troškovi rada u Luksemburgu povećavali su se brže nego u većini država članica europodručja. Sveobuhvatnom automatskom indeksacijom plaća doprinosi se ograničavanju razlika u plaćama među sektorima i može se spriječiti uzimanje u obzir razlika u produktivnosti. Međutim, produljeno trajanje niske inflacije dovelo je do odgode pokretanja automatske prilagodbe plaća te je doprinijelo umjerenim kretanjima plaća. Usporedno sa slabim kretanjima plaća i nestabilnošću proizvodnje gubitci zbog troškovne konkurentnosti smanjili su se. U tom kontekstu opravdano je praćenje kretanja plaća.
(8)

Hrvatska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svom Programu konvergencije za 2015. vlada planira ispraviti prekomjerni deficit do 2017., što nije u skladu s rokom do 2016. koji je preporučilo Vijeće. Vlada planira postupno smanjiti ukupni deficit na 5,0 % BDP-a u 2015., 3,9 % u 2016. te na 2,7 % BDP-a u 2017. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti najvišu razinu od 92,5 % u 2017., a zatim se uglavnom stabilizirati na 92,4 % BDP-a u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze čini se donekle povoljnim jer rast je usporediv, dok je konsolidacijski napor na kojem se on temelji u Programu konvergencije viši nego u prognozi Komisije. Mjere za podržavanje planiranih ciljeva deficita od 2015. nadalje samo su djelomično utvrđene. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2015., ne očekuje se pravodobno i održivo ispravljanje prekomjernog deficita do 2016. Sudeći prema količini poduzetih diskrecijskih mjera, fiskalni je napor tijekom 2014. bio u skladu s Preporukom Vijeća. To unatoč prognoziranom manjku za 2015. vrijedi i u kumulativnom smislu za 2014. i 2015. Međutim (prilagođena) promjena strukturnog salda u razdoblju 2014.–2015. ispod je preporučene vrijednosti. Fiskalni napor u 2016. manji je od onoga koji je naveden u Preporuci Vijeća. Stoga će biti potrebne daljnje strukturne mjere. Na temelju njegove ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Hrvatska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.
(9)

Glavni ciljevi proračunske strategije opisane u Programu stabilizacije 2014. jesu smanjenje prekomjernog deficita do 2015. te ostvarenje srednjoročnog cilja do 2018. Cilj je programa stabilnosti do 2015. smanjiti deficit na razinu ispod 3 % BDP-a u skladu s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Programom stabilnosti potvrđuje se srednjoročni cilj uravnoteženog stanja proračuna u strukturnom smislu, što je u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Za godine nakon 2015. programom stabilnosti se utvrđuje smanjenje ukupnog fiskalnog deficita od oko 1 postotnog boda BDP-a godišnje za razdoblje 2016. – 2018. Cilj mu je smanjiti dug s približno 124 % BDP-a u 2013. na 107 % BDP-a u 2018. Makroekonomski scenarij koji podupire proračunske projekcije u programu stabilnosti dobio je potporu „u rasponu odgovarajućih projekcija” od strane nezavisnog tijela (Irsko fiskalno savjetodavno vijeće. Irish Fiscal Advisory Council). On je uglavnom u skladu s prognozama Komisije za 2014. i 2015., uz neke određene razlike koje se odnose na doprinose komponenti potražnje. Međutim, kada je riječ o posljednjim godinama programa stabilnosti, nadležna su tijela optimistična u svojim prognozama. Štoviše, ostvarenje proračunskih ciljeva ne podržavaju dovoljno iscrpne mjere za 2015. Stoga za 2015. Komisija prognozira da će deficit biti veći od ciljne razine koju je preporučilo Vijeće. Na temelju ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su ciljevi programa stabilnosti u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu, ali da ih je potrebno podržati konkretnim mjerama u razdoblju od 2015. nadalje. Znatne mjere poduzete su radi poboljšanja važnih aspekata irskog fiskalnog okvira te kvalitete i pravovremenosti dostavljenih podataka. Trenutna pravila u pogledu srednjoročnih gornjih granica rashoda dopuštaju vladine diskrecijske izmjene koje nisu ograničene na unaprijed definirane nepredviđene izdatke.
(10)

Cilj je proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. smanjiti prekomjerni deficit do 2015. i ostvariti srednjoročni cilj do 2017. U programu stabilnosti potvrđuje se prethodni srednjoročni cilj za uravnotežen proračun, koji je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, ne očekuje se da će (ponovno izračunan) strukturni saldo dosegnuti srednjoročni cilj do 2017. U programu stabilnosti planira se smanjenje deficita ispod 3 % BDP-a u 2015., u skladu s ciljem iz preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. U programu stabilnosti predviđa se stabilan pad deficita nakon 2015. te ostvarivanje viška od 0,3 % BDP-a 2018. U programu stabilnosti predviđa se da će državni dug narasti do najveće vrijednosti od 81,1 % BDP-a 2015. te pasti na 76 % 2016. Općenito je proračunska strategija iz programa stabilnosti u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije iz programa stabilnosti, koji je izradilo neovisno tijelo (Institut za makroekonomske analize i razvoj), jest oprezan. U programu stabilnosti utvrđene su neke dodatne mjere za potporu smanjenju jaza povezanog s fiskalnim naporom. Na temelju toga smatra se da se programom stabilnosti djelomično odgovara na neovisnu preporuku Komisije. Međutim, i dalje postoje rizici jer su mjere na kojima se temelji program stabilnosti nedovoljno precizne, a mnoge tek treba donijeti. Zbog mogućih dodatnih potreba za dokapitalizacijom u Sloveniji, koje proizlaze iz revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove iz 2013., mogli bi se povećati udjeli deficita i duga, dok bi prihodi od uspješne privatizacije subjekata u državnom vlasništvu ili banaka koji nisu bili uključeni u programske projekcije mogli smanjiti teret duga. Na temelju prognoza Komisije fiskalni napor 2013. – 2014. zaostaje za 1,4 % BDP-a u odnosu na (korigiranu) razliku u strukturnom saldu i za 0,5 % BDP-a u odnosu na iznos mjera koje su se smatrale potrebnima u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. U programu stabilnost za 2015. predviđa se deficit u skladu s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, dok se u proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. predviđa deficit od 3,1 % BDP-a.
(9)

Na temelju ocjene programa konvergencije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu vjerojatan i općenito u skladu s predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013. Nakon ambiciozne fiskalne konsolidacije u 2009., deficit opće države smanjen je na 3,2 % BDP-a u 2012., što se smatra dovoljnim za stavljanje izvan snage odluke o postojanju prekomjernog deficita, uzimajući u obzir troškove reforme mirovinskog sustava. Smanjenje deficita se također, u određenoj mjeri, temelji na ustrajnom gospodarskom rastu i privremenom zamrzavanju rashoda. Program konvergencije promijenio je srednjoročni cilj (MTO) s 0,5 % na - 1,0 %, što je još uvijek u skladu s ciljevima Pakta o stabilnosti i rastu. Cilj proračunske strategije navedene u programu konvergencije je dostići MTO do 2016. Na temelju (ponovno izračunanog) salda strukturnog proračuna, godišnji napredak prema MTO-u strukturno je veći od 0,5 % BDP-a. Tijekom programskog razdoblja dostignuto je referentno mjerilo za rashode Pakta o stabilnosti i rastu. Prilagodba je nešto preuranjena te se uglavnom oslanja na ograničavanje rashoda, no uz djelomičnu podršku konkretnih mjera, uključujući jednokratne mjere koje nisu uvijek određene. Prema predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013., očekuje se da će strukturna prilagodba u 2013. odnosno 2014. iznositi 0,3 % i 0,0 % BDP-a te stoga ispod potrebnog napretka od 0,5 % BDP-a, što također baca sumnju na kretanje prilagodbe programa konvergencije. Treba još odrediti daljnje mjere konsolidacije te bi trebalo razmotriti strukturne reforme uključujući i preusmjeravanje na mjere utemeljene na prihodima. Dug opće države ostaje ispod 60 % BDP-a, na razini od 40,7 % u 2012., a očekuje se da će blago padati tijekom razdoblja programa. Dok se u programu konvergencije očekuje da će dug pasti na 39,7 % u 2013. te da će do 2016. nastaviti padati do 34,5 %, predviđanja službi Komisije u proljeće 2013. predviđaju pad na 40,1 % BDP-a u 2013. i na 39,4 % u 2014. Razlike su prije svega rezultat pretpostavke nižeg deficita u programu konvergencije.
(10)

Na temelju ocjene programa stabilizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je Nizozemska provela znatne mjere konsolidacije u razdoblju 2011.–2013., ali da fiskalni napori vjerojatno neće biti dovoljni za korekciju prekomjernog proračunskog deficita do 2013., uglavnom s obzirom na ekonomski razvoj koji je ispod očekivanog. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilizacije uglavnom je vjerojatan. Za 2013. i 2014. program stabilizacije predviđa stvarni gospodarski rast od - 0,4 %, odnosno 1,1 %, što je poprilično blizu predviđanja službi Komisije iz proljeća 2013. od - 0,8 % odnosno 0,9 %. Navedeni cilj programa stabilizacije jest na održiv način smanjiti nominalni deficit na manje od 3 % BDP-a od 2014. Program stabilizacije ne sadržava izričitu uputu na srednjoročni cilj (MTO), čime nagovješćuje da se potvrđuje MTO od - 0,5 % objavljen u prošlogodišnjem programu stabilizacije. MTO je usklađen sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Osim toga, dok program stabilizacije planira smanjenje strukturnog salda od 0,5 % BDP-a u strukturnom smislu, u skladu s najmanjim godišnjim strukturnim zahtjevom, očekuje se pogoršanje strukturnog salda od 0,4 % BDP-a u 2016. te njegovo poboljšanje od 0,1 % BDP-a u 2017., čime se odstupa od primjerenog tijeka prilagodbe. Na temelju predviđanja službi Komisije iz proljeća 2013. prosječni godišnji fiskalni napor od oko 0,7 % BDP-a tijekom razdoblja 2012.–2013. u skladu je s fiskalnim naporom od ¾ % BDP-a koji preporučuje Vijeće. Prilagodba proračuna u 2011. i 2012. uglavnom je išla u smjeru rashoda, dok se u 2013. uvelike oslanjala na mjere povezane s prihodima. Planirani ciljevi nominalnog deficita u programu stabilizacije u skladu su s ispravkom prekomjernog deficita do 2014., godinu dana nakon roka koji je utvrdilo Vijeće u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita od 2. prosinca 2009. Vijeće smatra da fiskalni napor koji su predvidjela državna tijela nije usklađen sa stvarnom korekcijom prekomjernog deficita do 2014. Moguće dodatne mjere konsolidacije navedene u programu stabilizacije privremeno su povučene te ni u kojem slučaju ne bi bile dovoljne. Nizozemska treba utvrditi dodatne mjere za dovođenje općeg nominalnog deficita opće države ispod praga od 3 % BDP-a u 2014. na održiv način. Prema programu stabilizacije očekuje se da će udio javnog duga u BDP-u dalje rasti do 74 % BDP-a u 2013. te da će dodatno narasti do 75 % BDP-a u 2014. Stoga se predviđa da će udio javnog duga ostati daleko iznad 60 % referentne vrijednosti. Za 2015. program stabilizacije očekuje da će se udio javnog duga smanjiti na 71,4 % BDP-a i da će se nakon toga dodatno blago smanjiti te doseći 70,8 % u 2017. To smanjenje u udjelu javnog duga nakon 2014. nedovoljno podupiru mjere politike.
(3)

Upravno vijeće provelo je sveobuhvatno preispitivanje privremenih mjera ublažavanja zahtjeva povezanih s instrumentima osiguranja donesenima od 2020. kao odgovor na iznimne gospodarske i financijske okolnosti povezane sa širenjem bolesti COVID-19, uključujući privremeno smanjenje korektivnih faktora. To je preispitivanje uzelo u obzir (a) da bi druge ugovorne strane Eurosustava koje sudjeluju u ciljanim operacijama dugoročnijeg refinanciranja koje se provode na temelju Odluke (EU) 2019/1311 Europske središnje banke (ESB/2019/21) (2) trebale biti u mogućnosti nastaviti mobilizirati dovoljno instrumenata osiguranja za te operacije (b) utjecaj instrumenata osiguranja na druge ugovorne strane Eurosustava povezan sa svakom od tih mjera (c) razmatranja rizika povezanih sa svakom od tih mjera (d) druga razmatranja tržišta i politike. U tom smislu, Upravno vijeće odlučilo je 23. ožujka 2022., između ostalog, postupno ukinuti gore navedeno smanjenje korektivnih faktora u dvije faze, od kojih prva počinje 8. srpnja 2022., kako bi se povećala zaštita Eurosustava od rizika i učinkovitost upravljanja rizikom. To se treba odraziti u odgovarajućim odredbama.
5.

u članku 2. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim: „6. Iznimno od stavaka od 1. do 5., od nacionalnih središnjih banaka ne zahtijeva se da prenesu bilo što od sljedećeg: (a) u bilo koje doba, podatke koje se odnose na tromjesečja prije prvog tromjesečja godine u kojoj je odgovarajuća država članica pristupila Europskoj uniji; (b) prije lipnja 2022., „nacionalne podatke” i „dodatne podatke” koji se odnose na sektorsku raščlambu ostalih financijskih institucija (stupci „E.1”, „E.2” i „E.3” u tablicama od 1. do 2. u Prilogu I.); (c) prije ožujka 2024., „nacionalne podatke” i „dodatne podatke” koji se odnose na sektorsku raščlambu ostalih financijskih institucija (stupci „E.1”, „E.2” i „E.3” u tablicama od 4. do 9., redcima od 8. do 10. i redcima od 22. do 24. u tablicama od 3. do 7. te redcima od 7. do 9. i od 20. do 22. u tablicama od 8. do 9. u Prilogu I.); (d) prije ožujka 2023. „nacionalne podatke” iz stavka 3. točke (a) koji se odnose na izravna inozemna ulaganja (redci 2., 12., 16., 22., 24., 43. i 45. u tablicama od 1. do 2. u Prilogu I.); (e) prije ožujka 2023. „nacionalne podatke” iz stavka 3. točke (a) koji se odnose na dodatnu raščlambu instrumenata za životno osiguranje i mirovinska prava (redci od 33. do 34. i redci od 37. do 38 u tablicama od 1. do 2. u Prilogu I.); (f) u bilo kojem trenutku, podatke iz točaka (b), (c) i (d) za razdoblje od zadnjeg tromjesečja 2012. do trećeg tromjesečja 2013.; (g) u bilo kojem trenutku, podatke iz točke (e) za razdoblje od zadnjeg tromjesečja 2012. do trećeg tromjesečja 2016.“;
5.

članak 19. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 19. Redovna objava skupova podataka ESB objavljuje niže navedene skupove podataka kako slijedi. 1. Do 18.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) svakog radnog dana, ESB izrađuje kopiju skupa podataka monetarnih financijskih institucija i stavlja ga na raspolaganje na svojim mrežnim stranicama. 2. Do 18.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) četvrtog radnog dana nakon roka za prijenos ažuriranih podataka, ESB izrađuje kopiju skupa podataka o investicijskim fondovima i stavlja ga na raspolaganje na svojim mrežnim stranicama. 3. Do 18.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) drugog radnog dana nakon roka za prijenos ažuriranih podataka, ESB izrađuje kopiju skupa podataka o financijskim društvima posebne namjene i stavlja ga na raspolaganje na svojim mrežnim stranicama. 4. Do 18.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) posljednjeg radnog dana u mjesecu nakon roka za prijenos ažuriranih podataka, ESB izrađuje kopiju skupa podataka o relevantnim institucijama za statistiku platnog prometa i stavlja ga na raspolaganje na svojim mrežnim stranicama. 5. Do 18.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) četvrtog radnog dana nakon mjeseca koji je rok za prijenos ažuriranih podataka, ESB izrađuje kopiju skupa podataka o osiguravajućim društvima i stavlja ga na raspolaganje na svojim mrežnim stranicama. 6. Do 18.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) četvrtog radnog dana nakon mjeseca koji je rok za prijenos ažuriranih podataka, ESB izrađuje kopiju skupa podataka o mirovinskim fondovima i stavlja ga na raspolaganje na svojim mrežnim stranicama. U svakom slučaju relevantni skup podataka je popis subjekata navedenih u odnosnoj uredbi za statističko izvješćivanje prema vrsti dotičnog subjekta.”;
4.

U odjeljku 6.2.1.3. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Dužnički instrument mora biti izdan u EGP-u pri središnjoj banci ili pri središnjem depozitoriju vrijednosnih papira (CSD) koji je pozitivno ocijenjen od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u ‚Okviru za procjenu sustava namire vrijednosnih papira i veza radi utvrđivanja njihove prihvatljivosti za uporabu u kreditnim operacijama Eurosustava’ (dalje u tekstu: ‚Okvir za procjenu korisnika Eurosustava’) (1) (2). (1) Okvir za procjenu korisnika Eurosustava objavljen je na mrežnoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html." (2) Da bi međunarodni dužnički vrijednosni papiri u globalnom obliku na donositelja (en. global bearer form) koji su izdani 1. siječnja 2007. preko međunarodnoga središnjeg depozitorija vrijednosnih papira Euroclear Bank (Belgija) i Clearstream Banking Luxembourg, bili prihvatljivi, moraju biti izdani u obliku novih globalnih zapisa (en. new global notes), te biti deponirani pri zajedničkom skrbniku, koji je međunarodni središnji depozitorij vrijednosnih papira, ili, ako je to primjenjivo, CSD koji je pozitivno ocijenjen od Eurosustava u skladu sa standardima i postupcima procjene opisanih u Okviru za procjenu korisnika Eurosustava. Međunarodni dužnički vrijednosni papiri u globalnom obliku na donositelja, koji su bili izdani u obliku klasičnih globalnih zapisa (en. classical global notes) prije 1. siječnja 2007. i zamjenjivi vrijednosni papiri izdani pod istom oznakom ISIN na taj datum ili nakon njega, ostaju prihvatljivi do dospijeća. Uvjet za prihvatljivost međunarodnih dužničkih vrijednosnih papira u globalnom obliku na ime (en. global registered form), izdanih preko međunarodnoga središnjeg depozitorija vrijednosnih papira Euroclear Bank (Belgija) i Clearstream Banking Luxembourg nakon 30. rujna 2010., jest da budu izdani u obliku nove skrbničke strukture za međunarodne dužničke vrijednosne papire. Međunarodni dužnički vrijednosni papiri u globalnom obliku na ime, koji su izdani prije tog datuma ili na taj datum, ostaju prihvatljivi do njihovog dospijeća. Međunarodni dužnički vrijednosni papiri u globalnom obliku na ime, koji su izdani prije tog datuma ili na taj datum, ostaju prihvatljivi do njihovog dospijeća. Međunarodni dužnički vrijednosni papiri u obliku pojedinačnih zapisa koji su izdani prije tog datuma ili na taj datum, ostaju prihvatljivi do njihovog dospijeća.”"
5.

„CCBM je na raspolaganju drugim ugovornim stranama, za utrživu i za neutrživu imovinu, najmanje od 9.00 do 16.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) svakoga radnog dana sustava TARGET2. Druga ugovorna strana koja želi koristiti CCBM mora o tome obavijestiti NSB od kojeg želi dobiti kredit, tj. svoj matični NSB, prije 16.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV). Osim toga, druga ugovorna strana mora se pobrinuti da kolateral za osiguranje operacija monetarne politike bude dostavljen na račun korespondentne središnje banke najkasnije do 16.45 prema srednjoeuropskom vremenu (SEV). Upute ili prijenosi imovine koje ne poštuju taj rok uzet će se u obzir, u okviru mogućnosti, samo za kredit koji se odobrava sljedećega radnog dana sustava TARGET2. Kada druge ugovorne strane predvide potrebu da se CCBM koristi kasno tijekom dana, one bi, kad je to moguće, trebale unaprijed deponirati imovinu. U iznimnim okolnostima, ili kad je to potrebno u svrhu monetarne politike, ESB može odlučiti produljiti vrijeme zatvaranja CCBM-a do vremena zatvaranja sustava TARGET2, u suradnji sa središnjim depozitorijima vrijednosnih papira u pogledu njihove raspoloživosti da produlje zaključne rokove za utrživu imovinu.”
3.

Članak 6. mijenja se kako slijedi: Nakon stavka 4. umeće se novi stavak 4.a: „4.a Najbolje procjene dopuštaju se za sljedeće raščlambe u tablici 2. Priloga II.: (a) podstavke dohotka od ostalih ulaganja: od I. C 2.3.1. do C 2.3.3. i bilješke od 1. do 4.; (b) podstavke tekućih transfera: od I. D 1.1. do D 1.8. i od D 2.2.1. do D 2.2.11.; te (c) podstavke kapitalnih transfera: II. A.1. i A.2.”