(7)

Kad je riječ o Slovačkoj, u nedavnoj procjeni otkriveno je sljedeće: a. U Slovačkoj su se tijekom posljednjih pet godina cijene stambenih nekretnina stalno realno povećavale. Unatoč pooštravanju pravno obvezujućeg ograničenja omjera kredita i vrijednosti nekretnine, stopa rasta cijena stambenih nekretnina ubrzala se od početka 2019. Tijekom pandemije bolesti COVID-19 rast cijena dodatno se ubrzao, a godišnje realno povećanje cijena stambenih nekretnina doseglo je gotovo 16 % u drugom tromjesečju 2021., što je druga najviša razina u Uniji. Osim toga, cjenovna pristupačnost stambenih nekretnina s vremenom se smanjila zbog bržeg rasta cijena stambenih nekretnina od dohotka kućanstava. Prema pokazateljima precijenjenosti postoji sve veći rizik od precijenjenosti cijena stambenih nekretnina. Dinamiku cijena održavalo je gospodarstvo u fazi rasta, niske kamatne stope, povećane štednje kućanstava i velika potražnja kućanstava za novim stambenim nekretninama nasuprot manjka ponude. b. Unatoč mjerama politike, rast hipotekarnih kredita u Slovačkoj bio je među najvišima u Uniji u posljednje tri godine, te je i izdržao šok uzrokovan bolesti COVID-19. Slovačko tržište hipotekarnih kredita karakteriziraju niske kamatne stope, velika potražnja za hipotekarnim kreditima, pojačana rastućim razinama cijena stambenih nekretnina, kao i intenzivno tržišno natjecanje među vjerovnicima. Nadalje, slovački bankarski sektor jedan je od najizloženijih u odnosu na aktivnosti u području nekretnina od svih zemalja EGP-a. c. Zaduženost kućanstava u Slovačkoj posljednjih se godina povećala zbog intenzivnog kreditiranja. Nakon godina dvoznamenkastog povećanja razine realnog duga kućanstava usporio se ritam rasta zaduženosti kućanstava te se 2020. stabilizirao na oko 4 %. Unatoč tom usporavanju, do kojeg je došlo i zahvaljujući mjerama makrobonitetne politike (uvođenje ograničenja omjera duga i dohotka i pooštravanje ograničenja otplate duga u odnosu na dohodak), rast zaduženosti kućanstava i dalje je među najvišima u Uniji i doveo je do povećanja omjera duga i BDP-a. Iako su kućanstva smanjila potrošnju tijekom pandemije bolesti COVID-19, potražnja za stambenim kreditima i dalje je velika. Refinanciranje hipotekarnih kredita nedavno se povećalo i često je povezano s povećanjem izvornog zamišljenog iznosa hipotekarnog kredita. Još jedna slabost proizlazi iz činjenice da je dospijeće znatnog dijela kredita dulje od dobi za umirovljenje dužnika. U budućnosti je potrebno pomno pratiti i ta kretanja i područja slabosti. d. Nakupljanje prethodno navedenih slabosti može se pripisati i nizu strukturnih čimbenika, kao što su povoljan porezni sustav u pogledu tržišta nekretnina i ograničenja u funkcioniranju tržišta najma nekretnina. e. ESRB potvrđuje da je u Slovačkoj na snazi nekoliko mjera usmjerenih na ublažavanje trenutačnih slabosti stambenih nekretnina, uključujući, posebno, sveobuhvatan skup mjera koje su usmjerene na dužnike kako bi se na odgovarajući način riješili temeljni rizici povezani s hipotekarnim kreditima i slabostima dužnika. Nadalje, pozitivna stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala (CCyB) prikladan je alat za uklanjanje slabosti povezanih s brzim rastom kredita, koji je raširen u svim sektorima, i za povećanje otpornosti bankarskog sektora. f. Iz perspektive budućnosti i uzimajući u obzir srednjoročne izglede za rizike, trenutačna kombinacija makrobonitetne politike smatra se primjerenom i djelomično dostatnom. S obzirom na stalno gomilanje područja slabosti, bilo bi primjereno prilagoditi postojeće mjere koje su usmjerene na dužnike. Ako se kumulacija cikličkih rizika nastavi ili se pojača strukturna osjetljivost, slovačka tijela mogla bi razmotriti obnovu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala ili uvođenje sektorskog zaštitnog sloja za sistemski rizik kako bi se dodatno povećala otpornost na rizike koji postoje u sektoru stambenih nekretnina. Osim toga, aktivacija donje granice za pondere rizika za izloženosti stambenih nekretnina koje se temelje na internim rejting-sustavima u skladu s člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), također je opcija kojom bi se povećala otpornost bankarskog sektora. Osim makrobonitetnih mjera, uzimajući u obzir prilagodbe povoljnog poreznog režima za stambene nekretnine, kao i mjere za poboljšanje funkcioniranja tržišta najma nekretnina, mogli bi se ublažiti izvori sistemskih rizika povezanih sa slovačkim sektorom stambenih nekretnina.