ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(26)

Danska je predana postizanju cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova za 70 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990. i postupnom ukidanju ugljena do 2028. Radi ostvarenja tih ambicioznih ciljeva u danskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu predviđaju se znatna ulaganja u dodatne kapacitete za obnovljivu energiju i u energetsku učinkovitost. Ubrzavanje uvođenja obnovljivih izvora energije i vodika proizvedenog iz obnovljivih izvora moglo bi se potaknuti pojednostavnjenjem i ubrzavanjem postupaka izdavanja dozvola. Danska želi povećati kapacitete za proizvodnju električne energije iz energije vjetra na moru, no potrebna su dodatna ulaganja u prijenosne mreže kako bi se taj veći udio obnovljive energije mogao učinkovito iskoristiti. Ulaganjima u energetske i elektroenergetske interkonekcije, što uključuje hibridnu odobalnu imovinu, sa susjednim zemljama znatno bi se povećala sigurnost opskrbe energijom i prilagodljivost regionalnim promjenama, među ostalim i u kontekstu ruske invazije na Ukrajinu. Ukupna energetska ovisnost Danske o uvozu ruskih fosilnih goriva je 21,1 % (prosjek Unije je 24,4 %) kad se, uz odgovarajuće pretpostavke, uzmu u obzir sekundarne ovisnosti zbog ponovnog uvoza. Kad je riječ o nafti, ovisnost o fosilnim gorivima iz Rusije u danskoj strukturi izvora energije 2020. bila je ispod prosjeka Unije (12 % u usporedbi s prosjekom Unije od 36,5 %). Za ugljen je bila iznad (97 % u odnosu na prosjek Unije od 19,3 %), no ugljen ima mali udio u danskoj strukturi izvora energije (4,3 %). Udio prirodnog plina u strukturi izvora energije iznosi 12,8 % i premda Danska ne uvozi ruski plin izravno za domaću upotrebu, njezina ovisnost o uvozu plina iz Njemačke znači znatnu sekundarnu ovisnost, višu od prosjeka Unije: 65 % domaće potrošnje čini plin uvezen iz Rusije, a prosjek Unije je 41,1 %. Premda Danska, prema podacima iz 2020. (18), još u znatnoj mjeri ovisi o uvozu ruske nafte i plina, predviđa se da će ta ovisnost prestati 2023., nakon dovršetka obnove postojećih postrojenja u sjevernomorskom polju, te da će Danska ponovno biti neto izvoznik plina. Ubrzavanje tekućih interkonekcijskih projekata također može potaknuti diversifikaciju opskrbe energijom. Preporučuje se da nova ulaganja u plinsku infrastrukturu i mreže budu, ako je to moguće, otporna na buduće promjene kako bi se budućom prenamjenom za održiva goriva omogućila njihova dugoročna održivost. Ambicije Danske u pogledu energetske učinkovitosti još bi se mogle poduprijeti odgovarajućim dodatnim ulaganjima u dekarbonizaciju industrije, usluga, privatnih stambenih objekata i prometa. Ciljevi za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje upotrebe energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti trebaju biti ambiciozniji radi usklađivanja Danske s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”.
(26)

Nakon uspješnog dovršetka programa financijske pomoći u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma u 2018., nad Grčkom se provodi pojačani nadzor u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (19). Pojačani nadzor služi za praćenje provedbe posebnih obveza koje je Grčka 22. lipnja 2018. dobila od Euroskupine kako bi dovršila ključne strukturne reforme započete u okviru programa. Provedba tih obveza u dogovorenim rokovima do sredine 2022. osnova je za otpis duga; Grčka je, dakle, ušla u zadnju godinu tog aranžmana. Kako je navedeno u 14. izvješću o pojačanom nadzoru objavljenom 23. svibnja 2022., unatoč teškim okolnostima pandemije i nedavnom gospodarskom učinku ruske vojne agresije na Ukrajinu, Grčka je učinkovito provela većinu obveza politike, čime je poboljšala otpornost i financijsku stabilnost grčkog gospodarstva. Međutim, neki se elementi tek trebaju dovršiti. To se posebno odnosi na dovršetak nacionalnog katastra, čime bi se dodatno poboljšala poslovna klima u Grčkoj. Posljednjih je godina ostvaren znatan napredak, a očekuje se da će cijeli katastar biti dovršen do prosinca 2022. Uvođenje katastra dobilo je potporu iz strukturnih fondova Unije. Mehanizmom za oporavak i otpornost odnedavna se pruža potpora za digitalizaciju upisa vlasništva i isprava o prijenosu vlasništva. U okviru katastarskog projekta Grčka treba dovršiti i izradu katastarskih karata, operacionalizaciju agencije za katastar i ratifikaciju karata šuma koje obuhvaćaju cijelu zemlju.
(24)

Sredstvima Unije kojima se podupiru programi za obrazovanje odraslih, kao što su Europski socijalni fond plus (10), Europski fond za regionalni razvoj (11) i Fond za pravednu tranziciju (12) te, kada je to relevantno, Mehanizmom za oporavak i otpornost (13) u okviru instrumenta Next Generation EU i prilagođenim stručnim znanjem u okviru Instrumenta za tehničku potporu (14) može se poduprijeti uspostava individualnih računa za učenje i njihova poticajnog okvira. Taj se proces može poduprijeti i uzajamnim učenjem uz pomoć Komisije.
(11)

Države članice i relevantne institucije, tijela i agencije EU-a trebale bi doprinijeti funkcioniranju Zajedničke jedinice za kibersigurnost i pobrinuti se da njezina operacionalizacija bude dovršena do 30. lipnja 2023. To bi trebalo postići u četiri uzastopna koraka kojima će se dovršiti sljedeće aktivnosti: (a) prvi korak – procjena organizacijskih aspekata Zajedničke jedinice za kibersigurnost i utvrđivanje raspoloživih operativnih kapaciteta EU-a – do 31. prosinca 2021.; (b) drugi korak – priprema planova za odgovor na incidente i krize te uvođenje zajedničkih aktivnosti pripravnosti – do 30. lipnja 2022; (c) treći korak – operacionalizacija Zajedničke jedinice za kibersigurnost – do 31. prosinca 2022.; (d) četvrti korak – proširenje suradnje u okviru Zajedničke jedinice za kibersigurnost na privatne subjekte i izvješćivanje o ostvarenom napretku – do 30. lipnja 2023.; Detaljnije mjere koje treba poduzeti u okviru četiri uzastopna koraka navedene su u Prilogu ovoj Preporuci.
(18)

Za učinkovit odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 potrebno je poboljšati kapacitet, dostupnost i otpornost zdravstvenog sustava. Razina izravnih plaćanja za privatne zdravstvene usluge i neformalnih plaćanja, koja su usko povezana s neučinkovitim upravljanjem bolnicama, i dalje je visoka. To dovodi do nejednakosti. Pristup je i dalje problematičan, a broj osoba sa samoprijavljenim neispunjenim potrebama za zdravstvenom skrbi među najvišima je u Uniji, uz velike razlike prema dohodovnoj skupini i radnom statusu. Participacija nije dovoljno utemeljena na provjeri imovinskog stanja da bi se njome zaštitile ranjive skupine. To se pogoršava prevelikom ponudom i posljedično prevelikom potrošnjom često preskupih lijekova. Grčka zato provodi ambicioznu reformu primarne zaštite kako bi kratkoročno osigurala pristup osnovnim kvalitetnim uslugama, a dugoročno sveobuhvatan sustav utemeljen na selekcijskoj ulozi liječnika primarne zdravstvene zaštite za cijelo stanovništvo. Rane naznake upućuju na zaključak da je to ključna mjera za zaštitu građana i ograničavanje širenja virusa, kojom se osigurava da se kapacitet sustava može u potpunosti iskoristiti za liječenje pacijenata u skladu s njihovim potrebama. Još nije osmišljeno održivo rješenje za potrošnju u zdravstvu jer se fiskalna održivost uglavnom osigurava sustavom povrata preplaćenih sredstava, koji je pod sve većim pritiskom zbog nedovoljnih strukturnih mjera. Iako su nedavno poduzete obećavajuće mjere, razina centralizirane nabave i dalje je niska. Javna potrošnja za zdravstvo bila je u 2018. ispod prosjeka Unije, čak i ako se uračuna povrat preplaćenih sredstava u vrijednosti od oko 1 % BDP-a. Za poboljšanje učinkovitosti, dostupnosti i opće otpornosti zdravstvenog sustava potrebni su veća djelotvornost i dodatna financijska sredstva.
(8)

Austrija se dugoročno suočava sa srednjim rizicima za fiskalnu održivost. Ti rizici proizlaze iz predviđenog povećanja javnih rashoda za zdravstvenu zaštitu, dugotrajnu skrb i mirovine. Iako je pokrivenost uslugama zdravstvene zaštite u Austriji općenito visoka, predviđa se da će se do 2070. javni rashodi za zdravstvenu zaštitu povećati za 1,3 postotna boda, na 8,3 % BDP-a, što je više od prosjeka Unije koji iznosi 0,9 postotnih bodova. Predviđa se da će se do 2070. javni rashodi za dugotrajnu skrb udvostručiti s 1,9 % na 3,8 % BDP-a. Uvođenjem gornjih granica rashoda u okviru Zakona o financijskom ujednačavanju iz 2017. i reformom za jačanje primarne zdravstvene zaštite kojom se želi smanjiti pretjerana ovisnost o bolničkom sektoru počelo je rješavanje pitanja održivosti. Nedavno doneseni Zakon o organizaciji socijalnog osiguranja može dovesti do ušteda u upravljanju i administrativnim troškovima, ali će stvoriti početne troškove. Kvaliteti i isplativosti dodatno bi pomogla djelotvornija javna nabava (npr. objava natječaja u cijeloj Uniji, primjena drugih kriterija za dodjelu osim cijene i objedinjavanje natječaja diljem regija) i šira primjena rješenja e-zdravstva. U području dugotrajne skrbi očekuje se da će se nedavnim mjerama politike, kao što je odluka o ukidanju obveze za pacijente da se koriste vlastitom privatnom imovinom za financiranje dugotrajne bolničke skrbi, rashodi povećati, a ne ograničiti.
(17)

Za energetsku tranziciju i smanjenje emisija stakleničkih plinova potrebna su znatna ulaganja kako bi se ostvario održiviji i resursno učinkovitiji gospodarski razvoj. Nizozemska će vjerojatno premašiti svoje ciljeve za 2020. u području smanjenja stakleničkih plinova, ali će za postizanje ciljeva za 2030. biti potrebne dodatne mjere. Ciljevi za 2020. koji se odnose na učinkovitost potrošnje primarne energije i obnovljive izvore energije neće se ostvariti ako se ne poduzmu dodatne mjere. Nizozemski cilj za obnovljivu energiju do 2023., kako je definiran u nizozemskom Energetskom sporazumu, trebao bi se ostvariti zahvaljujući ulaganjima u priobalne vjetroelektrane. Vlada planira do kraja 2019. donijeti Nacionalni energetski i klimatski plan, u kojemu će se pružiti pregled investicijskih potreba do 2030. za različite dimenzije energetske unije, uključujući obnovljive izvore energije, energetsku učinkovitost, sigurnost opskrbe energijom te ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima.
2.

Rumunjska bi trebala znatno povećati ambiciju u pogledu smanjenja krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije za 2030. s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Trebala bi predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi dodatno razjasniti postojeće politike i mjere i pružiti detaljnije informacije o planiranim politikama i mjerama za čitavo razdoblje od 2021. do 2030., posebno o njihovim očekivanim uštedama i učincima kao i roku za provedbu.
(11)

Udio zaposlenika s ugovorima na određeno vrijeme jedan je od najvećih u Uniji, i uglavnom uključuje mlade i niskokvalificirane radnike. Ugovori na određeno vrijeme često su kratkoročni i rijetko su polazište za sklapanje ugovora na neodređeno vrijeme. Njihova rasprostranjena primjena, uključujući u sektorima koji su manje skloni sezonskim ili cikličkim poslovima, može spriječiti brži rast produktivnosti te se često povezuje s manjim pravima na socijalne naknade i većim rizicima od siromaštva. Iako se u posljednje dvije godine postotni udio ugovora na neodređeno vrijeme u neto rastu zaposlenosti povećao, potrebne su daljnje mjere kako bi se potaknuo prelazak s ugovora na određeno vrijeme na ugovore na neodređeno vrijeme. Sustav poticaja za zapošljavanje i dalje je fragmentiran te nije učinkovito usmjeren na poticanje zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Španjolska je donijela plan o smanjenju primjene ugovora na neodređeno vrijeme u javnom sektoru, no provedba je tek započela i treba se ubrzati da bi se dosegnuo cilj od 8 % u 2019. Veći kapaciteti inspektorata rada i njihova veća učinkovitost u sprječavanju zlouporabe ugovora na određeno vrijeme doveli su do pretvaranja većeg broja takvih ugovora u ugovore na neodređeno vrijeme, no čini se da se time poslodavce ne obeshrabruje da se njima služe u velikoj mjeri. U okviru tripartitnih okruglih stolova organiziranih početkom 2017. na kojima se raspravljalo o kvaliteti zapošljavanja još nisu izneseni konkretni prijedlozi. Nedavno se povećala uključenost socijalnih partnera u izradu politika, no i dalje ima prostora za poboljšanje.
—

istraživački podaci koji proizlaze iz javno financiranih istraživanja trebaju postati i ostati vidljivi, dostupni, interoperabilni i ponovno upotrebljivi (načela FAIR) unutar sigurnog i pouzdanog okruženja, kroz digitalne infrastrukture (uključujući prema potrebi infrastrukture europskog oblaka za otvorenu znanost), osim ako to nije moguće ili nije u skladu s daljnjim iskorištavanjem rezultata istraživanja („otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”). Mogući su razlozi osobito oni koji se odnose na privatnost, poslovne tajne, nacionalnu sigurnost, legitimne komercijalne interese i prava intelektualnog vlasništva trećih strana. Te politike ili nacionalni akcijski planovi ne bi se trebali odnositi na podatke, znanja i iskustvo i/ili informacije bilo kojeg oblika ili vrste koji su u posjedu privatnih strana u zajedničkom javno-privatnom partnerstvu prije početka istraživačkih aktivnosti,
(5)

Općenito se smatra da bi cilj profesionalizacije javne nabave trebao uključivati sveukupno poboljšanje cijelog niza stručnih vještina i kompetencija, znanja i iskustva ljudi koji vode zadatke povezane s javnom nabavom ili u njima sudjeluju (6). To obuhvaća i alate i podršku kao i institucionalno-političke strukture koje su potrebne za djelotvorno obavljanje posla i postizanje rezultata (7). Stoga bi se djelotvorna politika profesionalizacije trebala temeljiti na cjelovitom strateškom pristupu s obzirom na tri cilja koja se međusobno nadopunjuju: I. razvoj odgovarajuće strukture politike za profesionalizaciju: za postizanje stvarnog utjecaja svaka bi politika profesionalizacije trebala računati na političku potporu na visokoj razini. To podrazumijeva utvrđivanje jasne raspodjele odgovornosti i zadataka među institucijama na središnjoj razini politike, potporu nastojanjima na lokalnoj, regionalnoj i sektorskoj razini, osiguravanje kontinuiteta kroz političke cikluse, uz angažiranje, po potrebi, institucionalnih struktura za promicanje specijalizacije te prikupljanje i razmjenu znanja; II. ljudski resursi — poboljšanje izobrazbe i upravljanje karijerom stručnjaka u području nabave: stručnjaci u području javne nabave, tj. oni koji su uključeni u nabavu robe, usluga i radova, kao i revizori i službenici odgovorni za reviziju predmeta u području javne nabave, moraju imati odgovarajuće kvalifikacije, izobrazbu, vještine i iskustvo potrebne za njihovu razinu odgovornosti. To podrazumijeva osiguravanje iskusnog, kvalificiranog i motiviranog osoblja, ponudu potrebne izobrazbe i trajnog stručnog usavršavanja, kao i razvijanje karijerne strukture i poticaja kako bi se dužnosti u području javne nabave učinile privlačnima, a javne službenike motiviralo za ostvarivanje strateških rezultata; III. sustavi – osiguravanje alata i metodologija za potporu profesionalnoj praksi u nabavi: stručnjake u području javne nabave mora se opremiti pravim alatima i omogućiti im potporu za učinkovito djelovanje i ostvarivanje najbolje vrijednosti za novac za svaku nabavu. To podrazumijeva osiguravanje dostupnosti alata i postupaka za ostvarivanje pametne nabave, kao što su: alati za e-nabavu, smjernice, priručnici, predlošci i alati za suradnju, uz odgovarajuću izobrazbu, potporu i stručnost, akumulaciju znanja i razmjenu dobrih praksi.
(6)

Rumunjska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. planira ukupni deficit od 2,9 % BDP-a u 2017. i 2018. te nakon toga postupno smanjenje na 2,0 % BDP-a do 2020. Ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja, tj. strukturnog deficita od 1 % BDP-a, ne očekuje se do kraja programa 2020. Predviđa se da će ponovno izračunani (4) strukturni saldo do 2020. dosegnuti -2,6 %. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 37,6 % BDP-a u 2016. na 38,3 % BDP-a u 2018., a zatim će se smanjiti na 37,6 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je. Glavni negativni rizik u pogledu makroekonomskih izgleda proizlazi iz slabijeg učinka fiskalnih i strukturnih mjera na kratkoročne i srednjoročne izglede za rast. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita. Osim toga, nacrt jedinstvenog zakona o plaćama znatan je negativni rizik u pogledu fiskalne prognoze.
7.

Države članice, subjekti u poslovanju s hranom, proizvođači, prerađivači i distributeri materijala koji dolaze u dodir s hranom i ostale zainteresirane strane trebale bi EFSA-i dostaviti podatke o praćenju izražene na temelju ukupne mase s informacijama i u formatu elektroničkog izvješćivanja kako je utvrdila EFSA radi kompilacije u jedinstvenu bazu podataka. Podatke o praćenju trebalo bi po mogućnosti dostaviti do 1. listopada 2017. te potom do 1. listopada 2018. Posljednje bi rezultate trebalo dostaviti do 28. veljače 2019. Eventualno raspoložive podatke o prisutnosti iz 2016. koji još nisu dostavljeni trebalo bi u skladu s istim uvjetima dostaviti što je prije moguće.
(6)

Osiguravanje ponude radne snage u kontekstu starenja stanovništva preduvjet je za održivi rast u Danskoj. Nizom znatnih reformi tržišta rada koje se provode posljednjih godina nastoje se ojačati poticaji za rad i poboljšati učinkovitost aktivnih politika tržišta rada. Te bi reforme mogle doprinijeti danskom ostvarenju cilja zaposlenosti iz strategije Europa 2020., kao i održivosti danskog modela socijalne zaštite. No nacionalni cilj socijalne uključenosti iz strategije Europa 2020., kojim se želi smanjiti broj osoba koje žive u kućanstvima s vrlo niskim intenzitetom rada, daleko je od ostvarenja. Uključivanje na tržište rada i poboljšanje zapošljivosti skupina u nepovoljnom društvenom položaju i dalje je izazov. To se posebno odnosi na osobe migrantskog podrijetla iz trećih zemalja, uključujući one koje dugo borave u Danskoj, te na mlade s niskom razinom obrazovanja. Mjerama uključivanja na tržište rada usuglašenima tripartitnim pregovorima 2016. mogao bi se poboljšati položaj tek pristiglih izbjeglica i migranata. No trebalo bi poduzeti daljnje mjere kako bi se ostale marginalizirane skupine učinkovitije uključile na tržište rada.
(3)

Provedba ambicioznih strukturnih reformi kojima se moderniziraju gospodarstva i potiče konkurentnost i potencijal rasta još uvijek je nedostatna u europodručju. Među državama članicama postoje znatne razlike s obzirom na razmjere neravnoteža koje su postojale prije krize, njihov položaj u poslovnom ciklusu i dostupni fiskalni prostor. Unatoč poboljšanjima na tržištima rada i određenom napretku u reformama usmjerenima na povećanje otpornosti tržišta rada, stope nezaposlenosti i dalje su visoke te postoji opasnost od kronične dugoročne nezaposlenosti, što dovodi do daljnjeg slabljenja socijalne situacije u najranjivijim državama. U tijeku je vanjsko uravnoteženje, no napredak je bio asimetričan te su u nekolicini država članica već neko vrijeme prisutni povećani viškovi tekućeg računa. Ambiciozne strukturne reforme tržišta rada i tržišta proizvoda omogućile bi potrebne gospodarske prilagodbe unutar europodručja te potaknule rast u državama u kojima se te reforme provode. Reforme dovode do povećanja stope zaposlenosti i snižavanja cijena za potrošače te tako pridonose i većoj socijalnoj uključenosti. Budu li se provodile zajednički u svim državama članicama, strukturne reforme mogu donijeti korist europodručju u cjelini zbog pozitivnih učinaka prelijevanja trgovinskim i financijskim kanalima. To bi potaknulo i odabir odgovarajućih politika u ostatku europodručja. Tematske rasprave Euroskupine mogu potpomoći ovaj proces ocjenjivanjem i komparativnom analizom reformi i njihova učinka na europodručje u cjelini. To se može postići na temelju najbolje prakse, sporazumom o zajedničkim načelima dobrih reformi te uzajamnim pritiskom. U pogledu procesa prilagodbe na nacionalnoj razini, a time i u pogledu funkcioniranja europodručja, osobito je važno redovito praćenje napretka u provedbi reformi u državama članicama u kojima postoje prekomjerne neravnoteže i neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje.
(8)

Češka Republika je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svom Programu konvergencije za 2015. vlada namjerava postupno smanjiti ukupni deficit na 1,9 % BDP-a u 2015. te dalje na 0,6 % BDP-a u 2018. Vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, to jest strukturni deficit od 1 % BDP-a, u 2018., no prema ponovno izračunatom strukturnom saldu (5) njegovo ostvarivanje predviđa se do 2016. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti gotovo 41 % u 2015. te se postupno smanjiti na 40,2 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje proračunska predviđanja je uvjerljiv, a mjere za podržavanje planiranih ciljeva deficita od 2016. nadalje dovoljno su određene. Međutim, postoji rizik da bi učinak planiranih mjera za prihod mogao biti manji od predviđenog. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2015. predviđa se ispunjenje referentnog mjerila za rashode u 2015. Predviđa se određeno odstupanje u 2016. budući da rast neto rashoda premašuje referentno mjerilo za 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju svoje ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će se Češka Republika općenito uskladiti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Uspostavljeni su glavni elementi trenutačnog fiskalnog okvira. Međutim, opseg srednjoročnog proračunskog planiranja i brojčanog fiskalnog pravila je ograničen, a izvršenje slabo. Nekoliko je puta izmijenjen i odgođen paket nacrta reforme, a trenutačno se njegovo donošenje planira tijekom 2015. Češka se i dalje suočava s izazovima koji se odnose na dugotrajnu fiskalnu održivost, a koji su uglavnom posljedica predviđenog rasta rashoda povezanih s mirovinama i zdravstvom. Određena poboljšanja, koja proizlaze iz povoljnijih demografskih projekcija, ostvarena su u izgledima za mirovinski sustav. Propisana dob za umirovljenje će se donesenim zakonima postupno povećati, ali srednjoročno planirane promjene su prespore. U tijeku su rasprave o promjenama postojećeg sustava indeksacije mirovinskog sustava, no zasada još nisu donesene nikakve mjere. Premda su poduzete određene mjere kako bi se poboljšali ekonomičnost i upravljanje u zdravstvenom sektoru, u tom je području ostvaren ograničen napredak. Pokazatelji kojima se mjere rezultati u bolničkom sektoru pokazuju da se liječenje ne provodi uvijek na troškovno učinkovit način, a raspodjelu sredstava otežavaju postojeće poteškoće u uvođenju sustava naknada troškova bolnica. Postoje i znakovi da liječnici opće prakse ne ispunjavaju na primjereni način svoju ulogu nadzora pristupa daljnjim upućivanjima. Javna nabava u zdravstvenom sektoru pogođena je velikim brojem nepravilnosti, što upućuje na nedostatne smjernice i nadzor.
16.1.

Države članice koje odluče istraživati ili iskorištavati ugljikovodike primjenom postupka hidrauličkog lomljenja s pomoću velikog volumena fluida pozivaju se da primjenjuju minimalna načela utvrđena ovom Preporukom do 28. srpnja 2014. i da jednom godišnje obavijeste Komisiju o mjerama koje su uspostavile kao odgovor na ovu Preporuku, i to prvi put do prosinca 2014.